# Euroopa Liidu L 332/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.332.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide11. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.332.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide11. detsember 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1279/2013, 9. detsember 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (KPN)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1280/2013, 9. detsember 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (KGT)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1281/2013, 10. detsember 2013, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 kohaselt 2014. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1282/2013, 10. detsember 2013, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelset versiooni | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1283/2013, 10. detsember 2013, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) prantsuskeelset versiooni | 14 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1284/2013, 10. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/728/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil Euroopa Liidu võetav seisukoht elektrooniliste edastuste tollimaksude moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamise kohta | 17 |
| | * | Nõukogu otsus 2013/729/ÜVJP, 9. detsember 2013, millega muudetakse otsust 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali) | 18 |
| | * | Nõukogu otsus 2013/730/ÜVJP, 9. detsember 2013, SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames | 19 |
| | | 2013/731/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. detsember 2013, Iirimaa poolt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artikli 32 kohaselt esitatud üleminekukava kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8638 all) | 31 |
| | | 2013/732/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 9. detsember 2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused kloorleeliste tööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8589 all)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2013/733/EL |
| | * | Põllumajanduse ühiskomitee otsus nr 1/2013, 28. november 2013, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa muutmise kohta | 49 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1279/2013, 9. detsember 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (KPN)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1280/2013, 9. detsember 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (KGT)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1281/2013, 10. detsember 2013, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 kohaselt 2014. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1282/2013, 10. detsember 2013, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelset versiooni

13

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1283/2013, 10. detsember 2013, millega parandatakse määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) prantsuskeelset versiooni

14

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1284/2013, 10. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

15

OTSUSED

2013/728/EL

*

Nõukogu otsus, 2. detsember 2013, millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil Euroopa Liidu võetav seisukoht elektrooniliste edastuste tollimaksude moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamise kohta

17

*

Nõukogu otsus 2013/729/ÜVJP, 9. detsember 2013, millega muudetakse otsust 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali)

18

*

Nõukogu otsus 2013/730/ÜVJP, 9. detsember 2013, SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames

19

2013/731/EL

*

Komisjoni otsus, 9. detsember 2013, Iirimaa poolt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artikli 32 kohaselt esitatud üleminekukava kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8638 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8638 all)

31

2013/732/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 9. detsember 2013, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused kloorleeliste tööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8589 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8589 all)

1

34

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2013/733/EL

*

Põllumajanduse ühiskomitee otsus nr 1/2013, 28. november 2013, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa muutmise kohta

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1279/2013,

9. detsember 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit nõukogu määruse (EÜ) nr 813/2000 (2) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse, millega soovitakse saada heakskiit nõukogu määruse (EÜ) nr 813/2000 (2) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 5.

2

(3)  ELT C 172, 18.6.2013, lk 8.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.8.   Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

ITAALIA

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (KPN)

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1280/2013,

9. detsember 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2003 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Cítricos Valencianos”/„Cítrics Valencians” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2003 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Cítricos Valencianos”/„Cítrics Valencians” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 17.

2

(3)  ELT C 168, 14.6.2013, lk 26.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (KGT)

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1281/2013,

10. detsember 2013,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 kohaselt 2014. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 517/94 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja ühenduse impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete importimise ühiseeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõikeid 3 ja 6 ning artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 517/94 kehtestati koguselised piirangud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate tekstiiltoodete impordi suhtes, mida eraldatakse põhimõttel „kes ees, see mees”. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 517/94 kehtestati koguselised piirangud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate tekstiiltoodete impordi suhtes, mida eraldatakse põhimõttel „kes ees, see mees”.

| (2) | Selle määruse kohaselt on võimalik teatavatel asjaoludel kasutada muid eraldamismeetodeid, jagada kvoodid osadeks või reserveerida osa konkreetsest koguselisest piirnormist ainuüksi neile taotlustele, mille tõenduseks on esitatud varasema imporditegevuse tulemused. |
| --- | --- |

(2)

Selle määruse kohaselt on võimalik teatavatel asjaoludel kasutada muid eraldamismeetodeid, jagada kvoodid osadeks või reserveerida osa konkreetsest koguselisest piirnormist ainuüksi neile taotlustele, mille tõenduseks on esitatud varasema imporditegevuse tulemused.

| (3) | 2014. aastaks kehtestatud kvootide haldamise eeskirjad tuleb vastu võtta enne kvoodiaasta algust, et mitte mõjutada põhjendamatult kaubavoogude järjepidevust. |
| --- | --- |

(3)

2014. aastaks kehtestatud kvootide haldamise eeskirjad tuleb vastu võtta enne kvoodiaasta algust, et mitte mõjutada põhjendamatult kaubavoogude järjepidevust.

| (4) | Varasematel aastatel näiteks komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1163/2012 (2) vastu võetud meetmed on osutunud rahuldavateks ja seega on asjakohane võtta vastu samalaadsed eeskirjad aastaks 2014. |
| --- | --- |

(4)

Varasematel aastatel näiteks komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1163/2012 (2) vastu võetud meetmed on osutunud rahuldavateks ja seega on asjakohane võtta vastu samalaadsed eeskirjad aastaks 2014.

| (5) | Et rahuldada võimalikult paljude ettevõtjate huvisid, on asjakohane muuta põhimõttel „kes ees, see mees” toimiv eraldamismeetod paindlikumaks, määrates kindlaks igale ettevõtjale selle meetodi abil eraldatavate koguste ülemmäär. |
| --- | --- |

(5)

Et rahuldada võimalikult paljude ettevõtjate huvisid, on asjakohane muuta põhimõttel „kes ees, see mees” toimiv eraldamismeetod paindlikumaks, määrates kindlaks igale ettevõtjale selle meetodi abil eraldatavate koguste ülemmäär.

| (6) | Kaubanduse järjepidevuse ja tõhusa kvoodihalduse tagamiseks tuleks ettevõtjatele anda võimalus esitada esialgne impordiloa taotlus aastaks 2014 aastal 2013 imporditud kogusega võrdses ulatuses. |
| --- | --- |

(6)

Kaubanduse järjepidevuse ja tõhusa kvoodihalduse tagamiseks tuleks ettevõtjatele anda võimalus esitada esialgne impordiloa taotlus aastaks 2014 aastal 2013 imporditud kogusega võrdses ulatuses.

| (7) | Koguste optimaalse kasutamise huvides tuleks lubada taotleda lisakogust ettevõtjal, kes on kasutanud vähemalt poole kogusest, millele on luba väljastatud, eeldusel, et sellised kogused on kvootide raames saadaval. |
| --- | --- |

(7)

Koguste optimaalse kasutamise huvides tuleks lubada taotleda lisakogust ettevõtjal, kes on kasutanud vähemalt poole kogusest, millele on luba väljastatud, eeldusel, et sellised kogused on kvootide raames saadaval.

| (8) | Tõrgeteta haldamise huvides peaksid impordiload kehtima üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast, kuid kõige kauem aasta lõpuni. Liikmesriigid peaksid väljastama litsentse vaid siis, kui komisjon on neile teatanud, et kogused on saadaval, ning kui ettevõtja suudab tõendada lepingu olemasolu ja kinnitada, kui konkreetse sättega ei ole ette nähtud vastupidist, et talle ei ole käesoleva määruse alusel varem eraldatud impordiluba asjaomaste kategooriate ja riikide jaoks. Pädevatel riiklikel asutustel peaksid sellegipoolest olema volitused pikendada importijate taotluste alusel kolme kuu võrra ja kõige rohkem kuni 31. märtsini 2015 nende litsentside kehtivust, millest vähemalt pool on taotluse esitamise kuupäevaks ära kasutatud. |
| --- | --- |

(8)

Tõrgeteta haldamise huvides peaksid impordiload kehtima üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast, kuid kõige kauem aasta lõpuni. Liikmesriigid peaksid väljastama litsentse vaid siis, kui komisjon on neile teatanud, et kogused on saadaval, ning kui ettevõtja suudab tõendada lepingu olemasolu ja kinnitada, kui konkreetse sättega ei ole ette nähtud vastupidist, et talle ei ole käesoleva määruse alusel varem eraldatud impordiluba asjaomaste kategooriate ja riikide jaoks. Pädevatel riiklikel asutustel peaksid sellegipoolest olema volitused pikendada importijate taotluste alusel kolme kuu võrra ja kõige rohkem kuni 31. märtsini 2015 nende litsentside kehtivust, millest vähemalt pool on taotluse esitamise kuupäevaks ära kasutatud.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 517/94 artikli 25 kohaselt asutatud tekstiilikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 517/94 artikli 25 kohaselt asutatud tekstiilikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 517/94 IV lisas ette nähtud teatavate tekstiiltoodete koguseliste impordikvootide haldamise eeskirjad 2014. aastaks.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud kvoodid eraldatakse sellises ajalises järjestuses, milles komisjonile laekuvad liikmesriikide teated üksikettevõtjate esitatud taotluste kohta, ning koguses, mis ei ületa ühe ettevõtja kohta I lisas ette nähtud maksimumkogust.

Sellegipoolest ei kohaldata maksimumkoguseid ettevõtjate suhtes, kes suudavad oma esmast 2014. aasta taotlust esitades riiklikele pädevatele asutustele tõendada, et kõnealuste kategooriate ja kolmandate riikide puhul ületas nende import neile aastaks 2013 iga konkreetse kategooria jaoks impordilitsentsidega ette nähtud maksimumkoguseid.

Selliste ettevõtjate puhul võivad pädevad asutused lubada importi, mis ei ületa kõnealustest kolmandatest riikidest ja kõnealuste kategooriate osas 2013. aastal imporditud koguseid, eeldusel et kvootide raames on selleks piisavalt võimalusi.

Artikkel 3

Importija, kes on kasutanud ära 50 % või rohkem talle käesoleva määruse alusel eraldatud kogusest, võib esitada sama kategooria ja päritoluriigi kohta täiendava taotluse koguste suhtes, mis ei ületa I lisas ette nähtud maksimumkoguseid.

Artikkel 4

1.   II lisas loetletud pädevad riiklikud asutused võivad alates 8. jaanuari 2014. aasta kella 10.00st teatada komisjonile kogustest, mille kohta on esitatud impordiloa taotlused.

Esimeses lõigus määratud aeg on esitatud Brüsseli aja järgi.

2.   Pädevad riiklikud asutused väljastavad lube vaid siis, kui komisjon on neile vastavalt määruse (EÜ) nr 517/94 artikli 17 lõikele 2 teatanud, et nimetatud koguseid võib importida.

Nad väljastavad impordilube ainult siis, kui ettevõtja

| a) | tõendab kaupade tarnimisega seonduva lepingu olemasolu ning |
| --- | --- |

a)

tõendab kaupade tarnimisega seonduva lepingu olemasolu ning

| b) | kinnitab kirjalikult kõnealuste kategooriate ja riikide suhtes, et






  i) | ettevõtjale ei ole käesoleva määruse alusel varem impordiluba antud või |
| --- | --- | --- |

b)

kinnitab kirjalikult kõnealuste kategooriate ja riikide suhtes, et

i)

ettevõtjale ei ole käesoleva määruse alusel varem impordiluba antud või

| ii) | talle on käesoleva määruse alusel impordiluba antud, kuid ta on sellest vähemalt 50 % ära kasutanud. |
| --- | --- |

ii)

talle on käesoleva määruse alusel impordiluba antud, kuid ta on sellest vähemalt 50 % ära kasutanud.

3.   Impordiload kehtivad üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast, kuid kõige kauem kuni 31. detsembrini 2014.

Pädevad siseriiklikud asutused võivad importija taotlusel siiski pikendada kolme kuu võrra sellise loa kehtivust, millest on taotluse esitamise ajaks vähemalt 50 % ära kasutatud. Selline pikendatud kehtivusega luba aegub igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2015.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 67, 10.3.1994, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1163/2012, 7. detsember 2012, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 kohaselt 2013. aastaks ettenähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad (ELT L 336, 8.12.2012, lk 22).

2

---

I LISA

Artiklites 2 ja 3 osutatud maksimumkogused

| Asjaomane riik | Kategooria | Ühik | Maksimumkogus |
| --- | --- | --- | --- |
| Valgevene | 1 | kilogramm | 20 000 |
| 2 | kilogramm | 80 000 |
| 3 | kilogramm | 5 000 |
| 4 | tükk | 20 000 |
| 5 | tükk | 15 000 |
| 6 | tükk | 20 000 |
| 7 | tükk | 20 000 |
| 8 | tükk | 20 000 |
| 15 | tükk | 17 000 |
| 20 | kilogramm | 5 000 |
| 21 | tükk | 5 000 |
| 22 | kilogramm | 6 000 |
| 24 | tükk | 5 000 |
| 26/27 | tükk | 10 000 |
| 29 | tükk | 5 000 |
| 67 | kilogramm | 3 000 |
| 73 | tükk | 6 000 |
| 115 | kilogramm | 20 000 |
| 117 | kilogramm | 30 000 |
| 118 | kilogramm | 5 000 |

Asjaomane riik

Kategooria

Ühik

Maksimumkogus

Valgevene

1

kilogramm

20 000

2

kilogramm

80 000

3

kilogramm

5 000

4

tükk

20 000

5

tükk

15 000

6

tükk

20 000

7

tükk

20 000

8

tükk

20 000

15

tükk

17 000

20

kilogramm

5 000

21

tükk

5 000

22

kilogramm

6 000

24

tükk

5 000

26/27

tükk

10 000

29

tükk

5 000

67

kilogramm

3 000

73

tükk

6 000

115

kilogramm

20 000

117

kilogramm

30 000

118

kilogramm

5 000

| Asjaomane riik | Kategooria | Ühik | Maksimumkogus |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhja-Korea | 1 | kilogramm | 10 000 |
| 2 | kilogramm | 10 000 |
| 3 | kilogramm | 10 000 |
| 4 | tükk | 10 000 |
| 5 | tükk | 10 000 |
| 6 | tükk | 10 000 |
| 7 | tükk | 10 000 |
| 8 | tükk | 10 000 |
| 9 | kilogramm | 10 000 |
| 12 | paar | 10 000 |
| 13 | tükk | 10 000 |
| 14 | tükk | 10 000 |
| 15 | tükk | 10 000 |
| 16 | tükk | 10 000 |
| 17 | tükk | 10 000 |
| 18 | kilogramm | 10 000 |
| 19 | tükk | 10 000 |
| 20 | kilogramm | 10 000 |
| 21 | tükk | 10 000 |
| 24 | tükk | 10 000 |
| 26 | tükk | 10 000 |
| 27 | tükk | 10 000 |
| 28 | tükk | 10 000 |
| 29 | tükk | 10 000 |
| 31 | tükk | 10 000 |
| 36 | kilogramm | 10 000 |
| 37 | kilogramm | 10 000 |
| 39 | kilogramm | 10 000 |
| 59 | kilogramm | 10 000 |
| 61 | kilogramm | 10 000 |
| 68 | kilogramm | 10 000 |
| 69 | tükk | 10 000 |
| 70 | paar | 10 000 |
| 73 | tükk | 10 000 |
| 74 | tükk | 10 000 |
| 75 | tükk | 10 000 |
| 76 | kilogramm | 10 000 |
| 77 | kilogramm | 5 000 |
| 78 | kilogramm | 5 000 |
| 83 | kilogramm | 10 000 |
| 87 | kilogramm | 8 000 |
| 109 | kilogramm | 10 000 |
| 117 | kilogramm | 10 000 |
| 118 | kilogramm | 10 000 |
| 142 | kilogramm | 10 000 |
| 151A | kilogramm | 10 000 |
| 151B | kilogramm | 10 000 |
| 161 | kilogramm | 10 000 |

Asjaomane riik

Kategooria

Ühik

Maksimumkogus

Põhja-Korea

1

kilogramm

10 000

2

kilogramm

10 000

3

kilogramm

10 000

4

tükk

10 000

5

tükk

10 000

6

tükk

10 000

7

tükk

10 000

8

tükk

10 000

9

kilogramm

10 000

12

paar

10 000

13

tükk

10 000

14

tükk

10 000

15

tükk

10 000

16

tükk

10 000

17

tükk

10 000

18

kilogramm

10 000

19

tükk

10 000

20

kilogramm

10 000

21

tükk

10 000

24

tükk

10 000

26

tükk

10 000

27

tükk

10 000

28

tükk

10 000

29

tükk

10 000

31

tükk

10 000

36

kilogramm

10 000

37

kilogramm

10 000

39

kilogramm

10 000

59

kilogramm

10 000

61

kilogramm

10 000

68

kilogramm

10 000

69

tükk

10 000

70

paar

10 000

73

tükk

10 000

74

tükk

10 000

75

tükk

10 000

76

kilogramm

10 000

77

kilogramm

5 000

78

kilogramm

5 000

83

kilogramm

10 000

87

kilogramm

8 000

109

kilogramm

10 000

117

kilogramm

10 000

118

kilogramm

10 000

142

kilogramm

10 000

151A

kilogramm

10 000

151B

kilogramm

10 000

161

kilogramm

10 000

---

II LISA

Artiklis 4 osutatud litsentse väljastavate asutuste loetelu

1.   Belgia

| FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus) |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Vooruitgangstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| Tel: + 32 22776713 |
| Faks: + 32 22775063 |

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus)

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Vooruitgangstraat 50

1210 Brussel

Tel: + 32 22776713

Faks: + 32 22775063

| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus) |
| --- |
| Direction générale Potentiel économique |
| Service Licences |
| Rue du Progrès 50 |
| B-1210 Bruxelles |
| Tel: + 32 22776713 |
| Faks: + 32 22775063 |

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus)

Direction générale Potentiel économique

Service Licences

Rue du Progrès 50

B-1210 Bruxelles

Tel: + 32 22776713

Faks: + 32 22775063

2.   Bulgaaria

| Министерство на икономиката, енергетиката и туризма |
| --- |
| Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Теl: +359 29407008 / +359 29407673 / +35929407800 |
| Faks: +359 29815041 / +359 29804710 / +359 29883654 |

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма

Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Теl: +359 29407008 / +359 29407673 / +35929407800

Faks: +359 29815041 / +359 29804710 / +359 29883654

| Majandus-, energia- ja turismiministeerium |
| --- |
| Slavyanska 8, Sofia 1052, Bulgaaria |
| Tel: +359 29407008 / +359 29407673 / +359 29407800 |
| Faks: +359 29815041 / +359 29804710 / +359 29883654 |

Majandus-, energia- ja turismiministeerium

Slavyanska 8, Sofia 1052, Bulgaaria

Tel: +359 29407008 / +359 29407673 / +359 29407800

Faks: +359 29815041 / +359 29804710 / +359 29883654

3.   Tšehhi Vabariik

| Ministerstvo průmyslu a obchodu (tööstus- ja kaubandusministeerium) |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel: +420 224907111 |
| Faks: +420 224212133 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu (tööstus- ja kaubandusministeerium)

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel: +420 224907111

Faks: +420 224212133

4.   Taani

| Erhvervs- og Vækstministeriet (ettevõtluse ja majanduskasvu ministeerium) |
| --- |
| Erhvervsstyrelsen |
| Langelinje Allé 17 |
| 2100 København |
| Tel: +45 35466030 |
| Faks: +45 35466029 |

Erhvervs- og Vækstministeriet (ettevõtluse ja majanduskasvu ministeerium)

Erhvervsstyrelsen

Langelinje Allé 17

2100 København

Tel: +45 35466030

Faks: +45 35466029

5.   Saksamaa

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (majandus- ja ekspordikontrolli föderaalamet) |
| --- |
| Frankfurter Str. 29-35 |
| 65760 Eschborn |
| Tel: +49 6196908-0 |
| Faks: +49 6196908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (majandus- ja ekspordikontrolli föderaalamet)

Frankfurter Str. 29-35

65760 Eschborn

Tel: +49 6196908-0

Faks: +49 6196908-800

6.   Eesti

| Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Eesti |
| Tel: +372 6256400 |
| Faks: +372 6313660 |

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Eesti

Tel: +372 6256400

Faks: +372 6313660

7.   Iirimaa

| Department of Enterprise, Trade and Employment (ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministeerium) |
| --- |
| Internal Market |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Tel: +353 16312121 |
| Faks: +353 16312826 |

Department of Enterprise, Trade and Employment (ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministeerium)

Internal Market

Kildare Street

Dublin 2

Tel: +353 16312121

Faks: +353 16312826

8.   Kreeka

| Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Tel: +30 2103286041-43, 2103286021 |
| Faks: +30 2103286094 |

Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Tel: +30 2103286041-43, 2103286021

Faks: +30 2103286094

| Arengu-, konkurentsi- ja meretranspordiministeerium, |
| --- |
| rahvusvahelise majanduspoliitika peadirektoraat, |
| impordi-, ekspordikavade osakond, kaubanduse kaitsemeetmed |
| Üksus A” |
| 1 Kornarou |
| 10563 Ateena |
| Tel: +30 2103286041-43, 2103286021 |
| Faks: +30 2103286094 |

Arengu-, konkurentsi- ja meretranspordiministeerium,

rahvusvahelise majanduspoliitika peadirektoraat,

impordi-, ekspordikavade osakond, kaubanduse kaitsemeetmed

Üksus A”

1 Kornarou

10563 Ateena

Tel: +30 2103286041-43, 2103286021

Faks: +30 2103286094

9.   Hispaania

| Ministerio de Economía y Competitividad (majandus- ja konkurentsiministeerium) |
| --- |
| Dirección General de Comercio e Inversiones |
| Paseo de la Castellana no 162 |
| 28046 Madrid |
| Tel: +34 913493817, 3493874 |
| Faks: +34 913493831 |
| E-post: sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es |

Ministerio de Economía y Competitividad (majandus- ja konkurentsiministeerium)

Dirección General de Comercio e Inversiones

Paseo de la Castellana no 162

28046 Madrid

Tel: +34 913493817, 3493874

Faks: +34 913493831

E-post: sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es

10.   Prantsusmaa

| Ministère du Redressement Productif |
| --- |
| (tootmise taastamise strateegia ministeerium) |
| Direction générale de la compétitivité, de l'industrie et des services |
| Bureau des matérieaux |
| BP 80001 |
| 67, Rue Barbès |
| 94201 Ivry-sur-Seine CEDEX |
| Tel: +33 179843449 |
| E-post: isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr |

Ministère du Redressement Productif

(tootmise taastamise strateegia ministeerium)

Direction générale de la compétitivité, de l'industrie et des services

Bureau des matérieaux

BP 80001

67, Rue Barbès

94201 Ivry-sur-Seine CEDEX

Tel: +33 179843449

E-post: isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr

11.   Horvaatia

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Välis- ja Euroopa asjade ministeerium) |
| --- |
| Trg N. Š. Zrinskog 7-8 |
| 10000 Zagreb |
| Tel: +385 16444626 |
| Faks: +385 16444601 |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Välis- ja Euroopa asjade ministeerium)

Trg N. Š. Zrinskog 7-8

10000 Zagreb

Tel: +385 16444626

Faks: +385 16444601

12.   Itaalia

| Ministero dello Sviluppo Economico (majandusarengu ministeerium) |
| --- |
| Dipartimento per l'impresa e l'internazionalizzazione |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale |
| Divisione III - Politiche settoriali |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| Tel: +39 0659647517, 59932202, 59932406 |
| Faks: +39 0659932263, 59932636 |
| E-post: polcom3@mise.gov.it |

Ministero dello Sviluppo Economico (majandusarengu ministeerium)

Dipartimento per l'impresa e l'internazionalizzazione

Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale

Divisione III - Politiche settoriali

Viale Boston, 25

00144 Roma

Tel: +39 0659647517, 59932202, 59932406

Faks: +39 0659932263, 59932636

E-post: polcom3@mise.gov.it

13.   Küpros

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism (kaubandus-, tööstus- ja turismiministeerium) |
| --- |
| Trade Department |
| 6 Andrea Araouzou Str. |
| 1421 Nicosia |
| Tel: +357 2867100 |
| Faks: +357 2375120 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism (kaubandus-, tööstus- ja turismiministeerium)

Trade Department

6 Andrea Araouzou Str.

1421 Nicosia

Tel: +357 2867100

Faks: +357 2375120

14.   Läti

| Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija (Läti Vabariigi Majandusministeerium) |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel: +371 67013248 |
| Faks: +371 67280882 |

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija (Läti Vabariigi Majandusministeerium)

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel: +371 67013248

Faks: +371 67280882

15.   Leedu

| Lietuvos Respublikos ūkio ministerija (Leedu Vabariigi Majandusministeerium) |
| --- |
| Gedimino pr. 38 / Vasario 16-osios g. 2 |
| LT-01104 Vilnius, Lietuva |
| Tel: +370 70664658, +370 706 64 808 |
| Faks: +370 70664762 |
| E-post: vienaslangelis@ukmin.lt |

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija (Leedu Vabariigi Majandusministeerium)

Gedimino pr. 38 / Vasario 16-osios g. 2

LT-01104 Vilnius, Lietuva

Tel: +370 70664658, +370 706 64 808

Faks: +370 70664762

E-post: vienaslangelis@ukmin.lt

16.   Luksemburg

| Ministère de l'Economie et du Commerce Exterieur (majandus- ja väliskaubandusministeerium) |
| --- |
| Office des licences |
| Boîte postale 113 |
| 2011 Luxembourg |
| Tel: +352 4782371 |
| Faks: +352 466138 |

Ministère de l'Economie et du Commerce Exterieur (majandus- ja väliskaubandusministeerium)

Office des licences

Boîte postale 113

2011 Luxembourg

Tel: +352 4782371

Faks: +352 466138

17.   Ungari

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| (Ungari kaubanduslitsentside osakond) |
| Budapest |
| Németvölgyi út 37-39. |
| 1124 |
| Magyarország |
| Tel: +36 14585503 |
| Faks: +36 14585814 |
| E-post: keo@mkeh.gov.hu |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

(Ungari kaubanduslitsentside osakond)

Budapest

Németvölgyi út 37-39.

1124

Magyarország

Tel: +36 14585503

Faks: +36 14585814

E-post: keo@mkeh.gov.hu

18.   Malta

| Ministry of Finance, Economy and Investment (rahandus-, majandus- ja investeeringute ministeerium) |
| --- |
| Commerce Department, Trade Services Directorate |
| Lascaris |
| Valletta LTV2000 |
| Malta |
| Tel: +356 25690202 |
| Faks: +356 21237112 |

Ministry of Finance, Economy and Investment (rahandus-, majandus- ja investeeringute ministeerium)

Commerce Department, Trade Services Directorate

Lascaris

Valletta LTV2000

Malta

Tel: +356 25690202

Faks: +356 21237112

19.   Madalmaad

| Belastingdienst/Douane (tolliamet) |
| --- |
| centrale dienst voor in- en uitvoer |
| Kempkensberg 12 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Tel: +31 881512122 |
| Faks: +31 881513182 |

Belastingdienst/Douane (tolliamet)

centrale dienst voor in- en uitvoer

Kempkensberg 12

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Tel: +31 881512122

Faks: +31 881513182

20.   Austria

| Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (majandus-, perekonna- ja noorsooküsimuste liiduministeerium) |
| --- |
| Außenwirtschaftskontrolle |
| Abteilung C2/9 |
| Stubenring 1, 1011 Wien |
| Tel: +43 171100-0 |
| Faks: +43 171100-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (majandus-, perekonna- ja noorsooküsimuste liiduministeerium)

Außenwirtschaftskontrolle

Abteilung C2/9

Stubenring 1, 1011 Wien

Tel: +43 171100-0

Faks: +43 171100-8386

21.   Poola

| Ministerstwo Gospodarki (majandusministeerium) |
| --- |
| Pl.Trzech Krzyzy 3/5 |
| 00-950 Warszawa |
| Tel: +48 226935553 |
| Faks: +48 226934021 |

Ministerstwo Gospodarki (majandusministeerium)

Pl.Trzech Krzyzy 3/5

00-950 Warszawa

Tel: +48 226935553

Faks: +48 226934021

22.   Portugal

| Ministério das Finanças (rahandusministeerium) |
| --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo |
| Edifício da Alfândega |
| 1149-060 LISBOA |
| Tel: +351 1218814263 |
| Faks: +351 1218814261 |
| E-post: dsl@dgaiec.min-financas.pt |

Ministério das Finanças (rahandusministeerium)

Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo

Edifício da Alfândega

1149-060 LISBOA

Tel: +351 1218814263

Faks: +351 1218814261

E-post: dsl@dgaiec.min-financas.pt

23.   Rumeenia

| Ministerul Economiei (majandusministeerium) |
| --- |
| Comerțului și Mediului de Afaceri |
| Direcția Politici Comerciale |
| Calea Victoriei, nr. 152, sector 1 |
| 010096 București |
| Tel: +40 213150081 |
| Faks: +40 213150454 |
| E-post: clc@dce.gov.ro |

Ministerul Economiei (majandusministeerium)

Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Politici Comerciale

Calea Victoriei, nr. 152, sector 1

010096 București

Tel: +40 213150081

Faks: +40 213150454

E-post: clc@dce.gov.ro

24.   Sloveenia

| Ministrstvo za finance (rahandusministeerium) |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Center za TARIC in kvote |
| Spodnji Plavž 6 c |
| SI-4270 Jesenice |
| Slovenija |
| Tel: +386 42974470 |
| Faks: +386 42974472 |
| E-post: taric.cuje@gov.si |

Ministrstvo za finance (rahandusministeerium)

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Center za TARIC in kvote

Spodnji Plavž 6 c

SI-4270 Jesenice

Slovenija

Tel: +386 42974470

Faks: +386 42974472

E-post: taric.cuje@gov.si

25.   Slovakkia

| Ministerstvo hospodárstva SR (Slovaki Vabariigi Majandusministeerium) |
| --- |
| Odbor výkonu obchodných opatrení |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Tel: +421 248547019 |
| Faks: +421 243423915 |
| E-post: jan.krocka@mhsr.sk |

Ministerstvo hospodárstva SR (Slovaki Vabariigi Majandusministeerium)

Odbor výkonu obchodných opatrení

Mierová 19

827 15 Bratislava

Tel: +421 248547019

Faks: +421 243423915

E-post: jan.krocka@mhsr.sk

26.   Soome

| Tullihallitus (tolliamet) |
| --- |
| PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |
| Tel: +358 96141 |
| Faks: +358 204922852 |

Tullihallitus (tolliamet)

PL 512

FIN-00101 Helsinki

Tel: +358 96141

Faks: +358 204922852

| Tullstyrelsen (tolliamet) |
| --- |
| PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |
| Faks: +358 204922852 |

Tullstyrelsen (tolliamet)

PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Faks: +358 204922852

27.   Rootsi

| Kommerskollegium (kaubandusnõukogu) |
| --- |
| Box 6803 |
| S-113 86 Stockholm |
| Tel: +46 86904800 |
| Faks: +46 8306759 |
| E-post: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium (kaubandusnõukogu)

Box 6803

S-113 86 Stockholm

Tel: +46 86904800

Faks: +46 8306759

E-post: registrator@kommers.se

28.   Ühendkuningriik

Import Licensing Branch (ILB)

Department for Business, Innovation and Skills (äri-, innovatsiooni- ja kutseoskuste ministeerium)

E-post: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1282/2013,

10. detsember 2013,

millega parandatakse määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelset versiooni

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5 ja artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelse versiooni artiklis 12 on ilmnenud viga (2). Seepärast tuleb poolakeelset versiooni parandada. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2508/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalandussektori tegevuskavade kohta) poolakeelse versiooni artiklis 12 on ilmnenud viga (2). Seepärast tuleb poolakeelset versiooni parandada. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2508/2000 vastavalt parandada. Selleks et parandatavas õigusaktis leiduvad vead võimalikult kiiresti kõrvaldada, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2508/2000 vastavalt parandada. Selleks et parandatavas õigusaktis leiduvad vead võimalikult kiiresti kõrvaldada, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kalandustooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatused kehtivad ainult poolakeelse versiooni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

1

(2)  EÜT L 289, 16.11.2000, lk 8.

2

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1283/2013,

10. detsember 2013,

millega parandatakse määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) prantsuskeelset versiooni

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel, (1) eriti selle artikli 19 lõikeid 2, 3 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) VII lisas on prantsuskeelses versioonis viga. Viga, mis ei mõjuta lubade ja sertifikaatide või loa- ja sertifikaaditaotluste kehtivust, puudutab koodi, mis on määratud isendi „kaaviar” kirjeldamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 865/2006 (millega kehtestatakse looduslike looma- ja taimeliikide kaitset nendega kauplemise reguleerimise teel käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) VII lisas on prantsuskeelses versioonis viga. Viga, mis ei mõjuta lubade ja sertifikaatide või loa- ja sertifikaaditaotluste kehtivust, puudutab koodi, mis on määratud isendi „kaaviar” kirjeldamiseks.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 865/2006 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 865/2006 vastavalt parandada.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Parandused puudutavad ainult prantsuskeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 166, 19.6.2006, lk 1.

2

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1284/2013,

10. detsember 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| IL | 200,7 |
| MA | 84,7 |
| TN | 102,7 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 112,7 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MA | 158,2 |
| TR | 134,0 |
| ZZ | 117,4 |
| 0709 93 10 | MA | 158,9 |
| TR | 183,4 |
| ZZ | 171,2 |
| 0805 10 20 | AR | 30,3 |
| MA | 36,7 |
| TR | 64,2 |
| ZA | 58,8 |
| ZW | 19,7 |
| ZZ | 41,9 |
| 0805 20 10 | MA | 54,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 107,2 |
| JM | 138,2 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| MK | 39,0 |
| US | 165,4 |
| ZA | 199,9 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 30 90 | TR | 121,5 |
| US | 211,2 |
| ZZ | 166,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

45,1

IL

200,7

MA

84,7

TN

102,7

TR

130,3

ZZ

112,7

0707 00 05

AL

59,9

MA

158,2

TR

134,0

ZZ

117,4

0709 93 10

MA

158,9

TR

183,4

ZZ

171,2

0805 10 20

AR

30,3

MA

36,7

TR

64,2

ZA

58,8

ZW

19,7

ZZ

41,9

0805 20 10

MA

54,1

ZZ

54,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

107,2

JM

138,2

TR

67,3

ZZ

104,2

0805 50 10

TR

65,9

ZZ

65,9

0808 10 80

BA

78,8

MK

39,0

US

165,4

ZA

199,9

ZZ

120,8

0808 30 90

TR

121,5

US

211,2

ZZ

166,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. detsember 2013,

millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil Euroopa Liidu võetav seisukoht elektrooniliste edastuste tollimaksude moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamise kohta

(2013/728/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1998. aasta ministrite konverentsil kehtestati deklaratsiooni vormis elektrooniliste edastuste tollimaksude moratoorium (e-kaubanduse moratoorium), mille kohaselt jätkavad WTO liikmed praegust praktikat mitte kehtestada tollimakse elektroonilistele edastustele. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 1998. aasta ministrite konverentsil kehtestati deklaratsiooni vormis elektrooniliste edastuste tollimaksude moratoorium (e-kaubanduse moratoorium), mille kohaselt jätkavad WTO liikmed praegust praktikat mitte kehtestada tollimakse elektroonilistele edastustele.

| (2) | Praegu on moratoorium kehtestatud WTO ministrite konverentsi otsusena, mida on pikendatud alates 1998. aastast iga kahe aasta järel. Viimati pikendati moratooriumi WTO ministrite konverentsil 2011. aasta detsembris aastani 2013. |
| --- | --- |

(2)

Praegu on moratoorium kehtestatud WTO ministrite konverentsi otsusena, mida on pikendatud alates 1998. aastast iga kahe aasta järel. Viimati pikendati moratooriumi WTO ministrite konverentsil 2011. aasta detsembris aastani 2013.

| (3) | Seni ei ole olnud võimalik jõuda üksmeelele mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste keelamise või lubamise suhtes TRIPS-lepingu alusel. 2005. aastal Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsioonis sätestatakse: „Me võtame teadmiseks töö, mille intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogu on teinud vastavalt rakendamisega seotud küsimusi ja probleeme käsitleva Doha otsuse lõikele 11.1 ning peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse lõikele 1.h, ja suuname teda jätkama GATT 1994 XXIII artikli lõike 1 punktides b ja c ette nähtud tüüpi kaebuste ulatuse ja omaduste uurimist ning andma soovitusi meie järgmisele istungjärgule. On kokku lepitud, et liikmed ei esita vahepeal selliseid kaebusi TRIPS-lepingu alusel.” |
| --- | --- |

(3)

Seni ei ole olnud võimalik jõuda üksmeelele mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste keelamise või lubamise suhtes TRIPS-lepingu alusel. 2005. aastal Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsioonis sätestatakse: „Me võtame teadmiseks töö, mille intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogu on teinud vastavalt rakendamisega seotud küsimusi ja probleeme käsitleva Doha otsuse lõikele 11.1 ning peanõukogu 1. augusti 2004. aasta otsuse lõikele 1.h, ja suuname teda jätkama GATT 1994 XXIII artikli lõike 1 punktides b ja c ette nähtud tüüpi kaebuste ulatuse ja omaduste uurimist ning andma soovitusi meie järgmisele istungjärgule. On kokku lepitud, et liikmed ei esita vahepeal selliseid kaebusi TRIPS-lepingu alusel.”

| (4) | Mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi on siiani pikendatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogu soovituse alusel vastu võetud WTO ministrite konverentsi otsusega. |
| --- | --- |

(4)

Mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi on siiani pikendatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide nõukogu soovituse alusel vastu võetud WTO ministrite konverentsi otsusega.

| (5) | Liidu huvides on toetada e-kaubanduse moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamist. |
| --- | --- |

(5)

Liidu huvides on toetada e-kaubanduse moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamist.

| (6) | Seetõttu tuleks kehtestada WTO ministrite konverentsil elektrooniliste edastuste tollimaksude moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamise kohta võetav liidu seisukoht, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks kehtestada WTO ministrite konverentsil elektrooniliste edastuste tollimaksude moratooriumi ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamise kohta võetav liidu seisukoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liit toetab WTO ministrite konverentsil elektrooniliste edastuste tollimaksude moratooriumi (e-kaubanduse moratooriumi) ning mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebuste moratooriumi pikendamist kuni järgmise WTO ministrite konverentsini nagu on sätestatud järgmistes WTO otsuste eelnõudes:

| — | mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebused TRIPS-lepingu alusel [...]; |
| --- | --- |

—

mitterikkumise ja muude olukordadega seotud kaebused TRIPS-lepingu alusel [...];

| — | e-kaubandus [...]. |
| --- | --- |

—

e-kaubandus [...].

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 2. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GUSTAS

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/18

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/729/ÜVJP,

9. detsember 2013,

millega muudetakse otsust 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. jaanuaril 2013 vastu otsuse 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali) (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. jaanuaril 2013 vastu otsuse 2013/34/ÜVJP, mis käsitleb Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni (EUTM Mali) (1).

| (2) | Nõukogu võttis 18. veebruaril 2013 vastu otsuse 2013/87/ÜVJP (2) missiooni EUTM Mali alustamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 18. veebruaril 2013 vastu otsuse 2013/87/ÜVJP (2) missiooni EUTM Mali alustamise kohta.

| (3) | Missioonil EUTM Mali peaks olema projektiüksus, mille abil hallata missiooni eesmärke toetavaid projekte. |
| --- | --- |

(3)

Missioonil EUTM Mali peaks olema projektiüksus, mille abil hallata missiooni eesmärke toetavaid projekte.

| (4) | Otsust 2013/34/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/34/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusesse 2013/34/ÜVJP lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3a

Projektiüksus

1.   Missioonil EUTM Mali on projektiüksus projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks. Missiooni volitustega seotud valdkondades ja oma eesmärkide toetamiseks kooskõlastab ja toetab missioon asjakohasel juhul liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt nende vastutusel läbiviidavaid projekte ja annab nendega seoses nõu.

2.   Sõltuvalt lõikest 3 on ELi missiooni ülemal õigus kasutada liikmesriikide või kolmandate riikide rahalist toetust, et teostada projekte, mille puhul leitakse, et need täiendavad järjekindlal moel EUTM Mali muud tegevust. Sel juhul sõlmib ELi missiooni ülem kõnealuste riikidega kokkuleppe, millega reguleeritakse eelkõige erikorda selliste kolmandate poolte esitatud kaebuste lahendamiseks, mis puudutavad kahju, mida ELi missiooni ülem on põhjustanud oma tegevuse või tegevusetusega kõnealuste riikide poolt talle kättesaadavaks tehtud vahendite kasutamisel.

Ühelgi juhul ei või panustavad riigid pidada liitu või kõrget esindajat vastutavaks ELi missiooni ülema tegevuse või tegevusetuse eest nimetatud riikidelt saadud vahendite kasutamisel.

3.   Projektiüksusele kolmandate riikide poolt antava rahalise toetuse vastuvõtmise kiidab heaks poliitika- ja julgeolekukomitee.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 9. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PABEDINSKIENĖ

---

(1)  ELT L 14, 18.1.2013, lk 19.

1

(2)  Nõukogu 18. veebruari 2013. aasta otsus 2013/87/ÜVJP Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Mali) käivitamise kohta (ELT L 46, 19.2.2013, lk 27).

2

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/19

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/730/ÜVJP,

9. detsember 2013,

SEESACi poolt Kagu-Euroopa riikides läbiviidavate desarmeerimise ja relvastuskontrolli alaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 13. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat rasket ülesannet: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riigi läbikukkumine ja organiseeritud kuritegevus. Neist viiest nelja puhul on kesksel kohal tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikust valmistamisest, üleandmisest ja levitamisest ning nende ülemäärasest hankimisest ja kontrollimatust levikust tulenevad tagajärjed. Need suurendavad ebakindlust Kagu-Euroopas, selle naabruses ja paljudes muudes maailma piirkondades, teravdades konfliktiolukorda ja raskendades konfliktijärgset rahu taastamist, seades seega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 13. detsembril 2003 vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles toodi välja viis peamist liidu ees seisvat rasket ülesannet: terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, riigi läbikukkumine ja organiseeritud kuritegevus. Neist viiest nelja puhul on kesksel kohal tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseaduslikust valmistamisest, üleandmisest ja levitamisest ning nende ülemäärasest hankimisest ja kontrollimatust levikust tulenevad tagajärjed. Need suurendavad ebakindlust Kagu-Euroopas, selle naabruses ja paljudes muudes maailma piirkondades, teravdades konfliktiolukorda ja raskendades konfliktijärgset rahu taastamist, seades seega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku.

| (2) | Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „strateegia”), milles on esitatud suunised liidu tegevuseks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Kõnealuse strateegiaga määratletakse Balkan ja Kagu-Euroopa piirkonnana, mida väike-ja kergrelvade ülemäärane hankimine ja levik eriti mõjutab. Strateegias märgitakse, et liit pöörab erilist tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopale, ning rõhutatakse eelkõige Balkanile viidates, et strateegia tulemusliku elluviimise vahendiks on tõhusal mitmepoolsusel põhineva lähenemisviisi ja asjaomaste piirkondlike algatuste toetamine. Samuti edendatakse strateegiaga sõnaselgelt vajadust osaleda jõupingutustes, mille eesmärk on vähendada üleliigseid väike- ja kergrelvade varusid, mis on Ida-Euroopasse jäänud peale külma sõda. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu võttis 15.–16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „strateegia”), milles on esitatud suunised liidu tegevuseks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Kõnealuse strateegiaga määratletakse Balkan ja Kagu-Euroopa piirkonnana, mida väike-ja kergrelvade ülemäärane hankimine ja levik eriti mõjutab. Strateegias märgitakse, et liit pöörab erilist tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopale, ning rõhutatakse eelkõige Balkanile viidates, et strateegia tulemusliku elluviimise vahendiks on tõhusal mitmepoolsusel põhineva lähenemisviisi ja asjaomaste piirkondlike algatuste toetamine. Samuti edendatakse strateegiaga sõnaselgelt vajadust osaleda jõupingutustes, mille eesmärk on vähendada üleliigseid väike- ja kergrelvade varusid, mis on Ida-Euroopasse jäänud peale külma sõda.

| (3) | 20. juulil 2001 vastu võetud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõiki aspekte käsitleva ÜRO tegevusprogrammi (edaspidi „ÜRO tegevusprogramm”) teisel läbivaatamiskonverentsil 2012. aastal kinnitasid kõik ÜRO liikmesriigid taas oma kohustust hoida ära ebaseaduslik kauplemine väike- ja kergrelvadega ning toetasid meetmeid, millega täiendavalt tugevdatakse, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide rolli, et rakendada ÜRO tegevusprogrammi ning riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit (edaspidi „päritolu kindlakstegemist käsitlev rahvusvaheline vahend”). |
| --- | --- |

(3)

20. juulil 2001 vastu võetud väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõiki aspekte käsitleva ÜRO tegevusprogrammi (edaspidi „ÜRO tegevusprogramm”) teisel läbivaatamiskonverentsil 2012. aastal kinnitasid kõik ÜRO liikmesriigid taas oma kohustust hoida ära ebaseaduslik kauplemine väike- ja kergrelvadega ning toetasid meetmeid, millega täiendavalt tugevdatakse, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide rolli, et rakendada ÜRO tegevusprogrammi ning riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldavat rahvusvahelist vahendit (edaspidi „päritolu kindlakstegemist käsitlev rahvusvaheline vahend”).

| (4) | Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskus (SEESAC), mis loodi 2002. aastal Belgradis ning mis tegutseb ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) ühismandaadi alusel, aitab riiklikel ja piirkondlikel sidusrühmadel kontrollida ja vähendada väike-ja kergrelvade ning nende laskemoona levikut ja väärkasutamist ning toetab seeläbi stabiilsuse, julgeoleku ja arengu suurendamist Kagu- ja Ida-Euroopas. SEESAC pöörab erilist tähelepanu relvade üle piiri toimetamise konkreetseid tahke käsitlevate piirkondlike projektide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

(4)

Kagu- ja Ida-Euroopa väike- ja kergrelvade kontrolli keskus (SEESAC), mis loodi 2002. aastal Belgradis ning mis tegutseb ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) ühismandaadi alusel, aitab riiklikel ja piirkondlikel sidusrühmadel kontrollida ja vähendada väike-ja kergrelvade ning nende laskemoona levikut ja väärkasutamist ning toetab seeläbi stabiilsuse, julgeoleku ja arengu suurendamist Kagu- ja Ida-Euroopas. SEESAC pöörab erilist tähelepanu relvade üle piiri toimetamise konkreetseid tahke käsitlevate piirkondlike projektide väljatöötamisele.

| (5) | Liit toetas varem SEESACi nõukogu otsusega 2002/842/ÜVJP, mida on laiendatud ja muudetud nõukogu otsusega 2003/807/ÜVJP (1) ja nõukogu otsusega 2004/791/ÜVJP (2). Hiljuti toetas liit SEESACi relvastuskontrolli alast tegevust nõukogu otsusega 2010/179/ÜVJP (3). |
| --- | --- |

(5)

Liit toetas varem SEESACi nõukogu otsusega 2002/842/ÜVJP, mida on laiendatud ja muudetud nõukogu otsusega 2003/807/ÜVJP (1) ja nõukogu otsusega 2004/791/ÜVJP (2). Hiljuti toetas liit SEESACi relvastuskontrolli alast tegevust nõukogu otsusega 2010/179/ÜVJP (3).

| (6) | Liit soovib rahastada SEESACi uut projekti, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas, et jätkuvalt toetada nende ebaseadusliku kaubanduse ohu vähendamist ja saavutada eespool kirjeldatud eesmärgid, |
| --- | --- |

(6)

Liit soovib rahastada SEESACi uut projekti, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas, et jätkuvalt toetada nende ebaseadusliku kaubanduse ohu vähendamist ja saavutada eespool kirjeldatud eesmärgid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Pidades silmas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia rakendamist ning rahu ja julgeoleku edendamist, on liidu toetataval projektil, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas järgmised konkreetsed eesmärgid:

| — | suurendada Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude julgeolekut, |
| --- | --- |

—

suurendada Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude julgeolekut,

| — | vähendada Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona kättesaadavaid varusid nende hävitamise teel, |
| --- | --- |

—

vähendada Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona kättesaadavaid varusid nende hävitamise teel,

| — | parandada märgistamist ja päritolu kindlakstegemist, toetades Kagu-Euroopas relvade registreerimise ja arvestuse pidamise elektrooniliste süsteemide loomist või tõhustamist, |
| --- | --- |

—

parandada märgistamist ja päritolu kindlakstegemist, toetades Kagu-Euroopas relvade registreerimise ja arvestuse pidamise elektrooniliste süsteemide loomist või tõhustamist,

| — | tõhustada kontrolli väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona üle, tugevdades ja hõlbustades Kagu-Euroopas tehtava tihedama piirkondliku koostöö kaudu teadmiste vahetamist, teabevahetust ja teadlikkuse suurendamist, |
| --- | --- |

—

tõhustada kontrolli väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona üle, tugevdades ja hõlbustades Kagu-Euroopas tehtava tihedama piirkondliku koostöö kaudu teadmiste vahetamist, teabevahetust ja teadlikkuse suurendamist,

| — | toetada Kagu-Euroopa riikide elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike ja üleliigsete relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja nendega seotud lahingumoona kogumist. |
| --- | --- |

—

toetada Kagu-Euroopa riikide elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike ja üleliigsete relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja nendega seotud lahingumoona kogumist.

Liit rahastab seda projekti, mille üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artiklis 1 osutatud projekti rakendab tehniliselt SEESAC.

3.   SEESAC täidab oma ülesandeid kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja vajalikud korraldused kokku UNDPga, kes esindab SEESACi.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artiklis 1 osutatud liidu rahastatava projekti rakendamiseks on 5 127 650 eurot. Kogu programmi hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot. Programmi kaasrahastajateks on liit, Norra Kuningriigi välisministeerium ja kasusaaja.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud lähtesummast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulude nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon vajaliku lepingu UNDPga, kes esindab SEESACi. Rahastamislepingus sätestatakse, et SEESAC tagab liidu toetuse nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esile kerkivatest probleemidest ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest SEESACi koostatavate korrapäraste kvartaliaruannete alusel. Nimetatud aruannete põhjal teostab nõukogu hindamise.

2.   Komisjon annab aru artiklis 1 osutatud projekti finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast ei ole nimetatud lepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

Brüssel, 9. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PABEDINSKIENĖ

---

(1)  Nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus 2003/807/ÜVJP, millega pikendatakse ja muudetakse otsust 2002/842/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeede 2002/589/ÜVJP, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas (ELT L 302, 20.11.2003, lk 39).

1

(2)  Nõukogu 22. novembri 2004. aasta otsus 2004/791/ÜVJP, millega pikendatakse otsuse 2002/842/ÜVJP, mis käsitleb ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamist, et tagada Euroopa Liidu osalemine väike- ja kergrelvade destabiliseeriva kogunemise ja leviku vastases võitluses Kagu-Euroopas, kehtivust ja muudetakse nimetatud otsust (ELT L 348, 24.11.2004, lk 46).

2

(3)  Nõukogu 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/179/ÜVJP SEESACi poolt Lääne-Balkani riikides läbi viidavate relvakontrollialaste tegevuste toetamise kohta ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames (ELT L 80, 26.3.2010, lk 48).

3

---

LISA

Euroopa Liidu toetus SEESACi projektile, mis käsitleb väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohu vähendamist Kagu-Euroopas

1.   Sissejuhatus ja eesmärgid

Minevikus Kagu-Euroopas asetleidnud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude ulatuslik hankimine, turvaliste ladustamiskohtade ebapiisavus ja jätkuvalt puudulik suutlikkus ladustamiskohtasid täielikult turvata, on muutnud piirkonna riigid eriliseks mureküsimuseks ja tähtsaks probleemiks seoses Euroopa Liidu strateegiaga väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks. Seetõttu on nimetatud ELi strateegia eesmärkide saavutamiseks tehtavates jõupingutustes olulisel kohal seni liidu osutatud toetuse jätkamine, et võidelda ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade levik ja salakaubavedu Kagu-Euroopas ning Kagu-Euroopast.

Projekti üldeesmärgiks on edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, osutades jätkuvalt toetust jõupingutustele, mille eesmärgiks on vähendada ohtu, mida põhjustavad väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude ulatuslik hankimine ja ebaseaduslik kaubandus Kagu-Euroopas. Eelkõige vähendatakse projektiga ülemääraste väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona kättesaadavust, suurendatakse ladustamiskohtade julgeolekut, parandatakse relvade päritolu kindlakstegemist tõhustatud registreerimise ja märgistamise abil ning suurendatakse teadmisi, teabevahetust ja teadlikkust ohu kohta, mida põhjustavad väike- ja kergrelvad. Lisaks toetatakse projektiga stabiilsust Kagu-Euroopas, kuna see viiakse läbi piirkondliku koostöönõukogu raamistiku kaudu.

Tuginedes eelkõige nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP edukale rakendamisele ning vastavalt ELi väike- ja kergrelvade strateegiale, on käesoleva jätkuprojekti eesmärgiks riigisiseste kontrollisüsteemide täiendav tugevdamine ja mitmepoolsuse jätkuv edendamine, luues piirkondlikke mehhanisme, mille abil võideldakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona pakkumise ja destabiliseeriva levikuga. Ulatuslikuma piirkondliku mõõtme tagamiseks kaasab käesolev jätkuprojekt väike- ja kergrelvade kontrolli piirkondlikesse protsessidesse ka Moldova Vabariigi ja Kosovo (1), et tagada tõeliselt ühtne piirkondlik lähenemisviis, millel on pikaajaline mõju ning mis on kestlik.

2.   Rakendusasutuse valik ja koordineerimine teiste asjakohaste rahastamisalgatustega

SEESAC on ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) ühisalgatus ning on seetõttu Kagu-Euroopas läbiviidavate väike- ja kergrelvadega seonduvate tegevuste osas kontaktpunktiks. Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakendamise kava täidesaatva asutusena on SEESAC 11 aasta jooksul teinud koostööd Kagu-Euroopa sidusrühmadega, et viia ellu väike- ja kergrelvade kontrolli terviklik lähenemisviis, teostades erinevaid tegevusi, mis hõlmavad teadlikkuse suurendamise ning väike- ja kergrelvade kogumise kampaaniaid, varude haldamist, üleliigsete varude vähendamist, märgistamise ja päritolu kindlakstegemise suutlikkuse suurendamist ning relvaekspordi kontrolli parandamist. Sel viisil on SEESAC omandanud ainulaadse suutlikkuse ja kogemuse piirkondlike sekkumiste rakendamiseks paljude sidusrühmade osalusel, mis on tunnistuseks piirkonna riikide ühistest poliitilistest ja majanduslikest eesmärkidest, misläbi tagatakse riiklik ja piirkondlik omavastutus, SEESACi tegevuste pikaajaline jätkusuutlikkus ning SEESACi kujunemine peamiseks piirkondlikuks osapooleks väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas.

SEESACil on kahe- ja mitmepoolsed suhtluskanalid kõigi asjaomaste poolte ja organisatsioonidega. Samuti tegutseb SEESAC Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade piirkondliku juhtrühma sekretariaadina. Lisaks on SEESAC varude vähendamise piirkondliku lähenemisviisi algatuse juhtrühma liige ja endine eesistuja. SEESAC on korrapäraselt kutsutud osalema kõikidel asjaomastel piirkondlikel foorumitel, nagu ELi ja Lääne-Balkani riikide justiits- ja siseministrite iga-aastased kohtumised, NATO struktureeritud teabevahetusprotsess väike- ja kergrelvade valdkonnas, Kagu-Euroopa kaitseministeeriumite protsess. SEESAC osaleb ulatuslikes ametlikes ja mitteametlikes partnerlusvõrgustikes, nagu RACVIAC (piirkondlik relvastuskontrolli kontrolli ja rakendusabi keskus) – julgeolekukoostöö keskus, OSCE julgeolekukoostöö foorum (FSC). ÜRO väikerelvade alaste meetmete koordineerimise projekti (CASA) ning muude mehhanismide kaudu toimuvad korrapärased koordineerimiskohtumised teiste ÜRO allasutustega, nagu UNODC ja UNODA. Seega on SEESACist kujunenud piirkondlik keskus erinevate julgeolekusektori reformiga seotud küsimuste osas, keskendudes eelkõige väike- ja kergrelvade kontrolli ja varude haldamise küsimustele. SEESAC asub Belgradis ning tegutseb praegu kogu Kagu-Euroopas – Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Horvaatias, Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. Piirkondlik omavastutus tagatakse piirkondliku koostöönõukogu ning väike- ja kergrelvade piirkondliku juhtrühma kaudu, milles kõigi Kagu-Euroopa riikide esindajad annavad SEESACile strateegilisi suuniseid ning esitavad algatusi ja taotlusi.

Ühiste probleemide lahendamine piirkondlike algatuste abil on Kagu-Euroopas osutunud kasulikuks mitte üksnes olulise teabe vahetamise ja sellest tuleneva positiivse piirkondliku konkurentsi edendamise tõttu, vaid ka seepärast, et ühtse rakendamise tulemusel saavutatakse järjepidevad ja kergesti mõõdetavad tulemused. SEESACi osalemine kõigis asjakohastes piirkondlikes protsessides ja algatustes (näiteks SEDM, RASR, RACVIAC) tagab õigeaegse ja avatud teabevahetuse, hea ülevaate olukorrast ning prognoosimisvõime, mis on vajalik, et tagada rakendamine, mille puhul ei esine dubleerimist ning mis vastab valitsuste ja piirkondade praegustele vajadustele ning kujunevatele suundumustele.

SEESACi tegevuse aluseks on kogutud lähteandmed, SEESAC tagab oma tegevuse eeltingimusena riiklike sidusrühmade heakskiidu ja poliitilise toetuse. SEESAC on rakendanud oma eelmisi ELi rahastatud projekte väga edukalt, saavutanud kestlikke tulemusi projektide elluviimisel, arendades ja tugevdades riiklikku omavastutust oma projektide ja tegevuste osas, edendades piirkondlikku koordineerimist, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ning piirkondlikke teadusuuringuid. SEESACi kogemused väike- ja kergrelvade valdkonnas ning põhjalikud teadmised piirkondlikest küsimustest ja asjakohastest sidusrühmadest teevad temast kõnealuse tegevuse elluviimiseks kõige sobivaima rakenduspartneri.

Projekt täiendab ka paralleelset SEESACi algatust relvade üleandmise kontrolli valdkonnas, mille eesmärgiks on suurendada suutlikkust kontrollida relvakaubandust suurema läbipaistvuse ja piirkondliku koostöö kaudu (2). Lisaks täiendab projekt eelkõige Bosnia ja Hertsegoviina osas veel kahte projekti:

| — | projekt EXPLODE, mida rahastatakse ELi stabiliseerimisvahendi lühiajalisest komponendist, mida rakendab UNDP büroo Sarajevos partnerluses OSCE missiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas ning mille eesmärk on suurendada Bosnia ja Hertsegoviina elanike turvalisust, vähendades ebastabiilseid laskemoona varusid ja tõhustades ladustamise turvalisust, |
| --- | --- |

—

projekt EXPLODE, mida rahastatakse ELi stabiliseerimisvahendi lühiajalisest komponendist, mida rakendab UNDP büroo Sarajevos partnerluses OSCE missiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas ning mille eesmärk on suurendada Bosnia ja Hertsegoviina elanike turvalisust, vähendades ebastabiilseid laskemoona varusid ja tõhustades ladustamise turvalisust,

| — | projekt SECUP Bosnias ja Hertsegoviinas, mille eesmärk on suurendada laskemoona ja relvade ladustamiskohtade julgeolekut ning mida rakendavad ühiselt OSCE missioon Bosnias ja Hertsegoviinas ning Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeerium, kusjuures EUFOR annab tehnilisi eksperdinõuandeid ning teostab järelevalvet projekti rakendamise ohutus- ja julgeolekuaspektide üle; SEESAC suhtleb korrapäraselt missiooniga EUFOR Althea, OSCE missiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas ja UNDP bürooga Sarajevos, et tagada pidev koordineerimine ja vastastikune täiendavus nimetatud projektide ning rahvusvahelise üldsuse jätkuvate jõupingutustega, mille eesmärgiks on käsitleda Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi valduses olevate tavarelvade laskemoona üleliigsete varude küsimust, ning peab silmas võimalikke tulevasi kavasid kampaania korraldamiseks, mille käigus kogutakse Bosnia ja Hertsegoviinas ebaseaduslikke tavarelvasid. |
| --- | --- |

—

projekt SECUP Bosnias ja Hertsegoviinas, mille eesmärk on suurendada laskemoona ja relvade ladustamiskohtade julgeolekut ning mida rakendavad ühiselt OSCE missioon Bosnias ja Hertsegoviinas ning Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeerium, kusjuures EUFOR annab tehnilisi eksperdinõuandeid ning teostab järelevalvet projekti rakendamise ohutus- ja julgeolekuaspektide üle; SEESAC suhtleb korrapäraselt missiooniga EUFOR Althea, OSCE missiooniga Bosnias ja Hertsegoviinas ja UNDP bürooga Sarajevos, et tagada pidev koordineerimine ja vastastikune täiendavus nimetatud projektide ning rahvusvahelise üldsuse jätkuvate jõupingutustega, mille eesmärgiks on käsitleda Bosnia ja Hertsegoviina kaitseministeeriumi valduses olevate tavarelvade laskemoona üleliigsete varude küsimust, ning peab silmas võimalikke tulevasi kavasid kampaania korraldamiseks, mille käigus kogutakse Bosnia ja Hertsegoviinas ebaseaduslikke tavarelvasid.

Projekti kaasatud teiste riikide osas koordineerib SEESAC oma tegevust järgmiste rahvusvaheliste abistamisalgatustega:

| — | MONDEM projekt Montenegros, mida juhib UNDP koostöös OSCEga ning mille eesmärgiks on vähendada leviku tõkestamisega seonduvaid ohtusid, luua ohutud ja turvalised tavarelvade laskemoona ladustamistaristud ja juhtimissüsteemid, vähendada keskkonnasõbraliku demilitariseerimise abil lõhkeainete poolt elanikkonnale tekkivaid ohtusid, hävitada ohtlikke ja mürgiseid jäätmeid (vedel raketikütus) ning toetada kaitsesektori reformi, hävitades piiratud koguse raskerelvastuse süsteeme, mille on kindlaks määranud Montenegro kaitseministeerium; |
| --- | --- |

—

MONDEM projekt Montenegros, mida juhib UNDP koostöös OSCEga ning mille eesmärgiks on vähendada leviku tõkestamisega seonduvaid ohtusid, luua ohutud ja turvalised tavarelvade laskemoona ladustamistaristud ja juhtimissüsteemid, vähendada keskkonnasõbraliku demilitariseerimise abil lõhkeainete poolt elanikkonnale tekkivaid ohtusid, hävitada ohtlikke ja mürgiseid jäätmeid (vedel raketikütus) ning toetada kaitsesektori reformi, hävitades piiratud koguse raskerelvastuse süsteeme, mille on kindlaks määranud Montenegro kaitseministeerium;

| — | KOSSAC projekt Kosovos (1) (Kosovo väikerelvade kontrollialgatus), mille esialgne eesmärk oli vähendada Kosovos (1) relvastatud vägivalda ja suurendada elanikkonna turvalisust, kuid mis on aastate jooksul arenenud ulatuslikuks relvastatud vägivalla ennetamise projektiks, mille keskmes on julgeolekusektori reform ja suutlikkuse arendamine; |
| --- | --- |

—

KOSSAC projekt Kosovos (1) (Kosovo väikerelvade kontrollialgatus), mille esialgne eesmärk oli vähendada Kosovos (1) relvastatud vägivalda ja suurendada elanikkonna turvalisust, kuid mis on aastate jooksul arenenud ulatuslikuks relvastatud vägivalla ennetamise projektiks, mille keskmes on julgeolekusektori reform ja suutlikkuse arendamine;

| — | CASM projekt Serbias (tavarelvade laskemoona varude haldamine), mida rahastavad UNDP ja OSCE ning mille eesmärk on suurendada eelnevalt määratletud tavarelvade laskemoona ladustamiskohtade julgeolekut ja turvalisust ning kõrvaldada üleliigne laskemoon, millest on teavitatud. |
| --- | --- |

—

CASM projekt Serbias (tavarelvade laskemoona varude haldamine), mida rahastavad UNDP ja OSCE ning mille eesmärk on suurendada eelnevalt määratletud tavarelvade laskemoona ladustamiskohtade julgeolekut ja turvalisust ning kõrvaldada üleliigne laskemoon, millest on teavitatud.

SEESAC suhtleb samuti korrapäraselt OSCE, NATO ja Norra abiorganisatsiooniga (Norwegian Peoples Aid) ning teiste asjaomaste pooltega, et tagada tegevuse vastastikune täiendavus, õigeaegne sekkumine ja ressursside kulutõhus kasutamine.

3.   Projekti kirjeldus

Projekti rakendamise tulemusel suureneb Kagu-Euroopas ja mujal julgeolek ja stabiilsus ning sel eesmärgil võideldakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo vastu. Projektiga toetatakse otseselt ELi julgeolekustrateegia, ELi väike- ja kergrelvade strateegia, ÜRO tegevusprogrammi, päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi ja ÜRO tulirelvaprotokolli rakendamist ning sellega tõhustatakse konkreetselt piirkondlikku koostööd võitluses ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levik. Projektil on eelkõige järgmised tulemused:

| — | väike- ja kergrelvade turvalisuse ja varude haldamise parandamine ladustamiskohtade tõhustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade turvalisuse ja varude haldamise parandamine ladustamiskohtade tõhustamise kaudu;

| — | väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona üleliigsete ja konfiskeeritud varude vähendamine nende hävitamise kaudu; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona üleliigsete ja konfiskeeritud varude vähendamine nende hävitamise kaudu;

| — | väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja arvestuse pidamise suutlikkuse parandamine; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja arvestuse pidamise suutlikkuse parandamine;

| — | piirkondliku koostöö ja teabevahetuse tugevdamine; |
| --- | --- |

—

piirkondliku koostöö ja teabevahetuse tugevdamine;

| — | elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike relvade arvu vähendamine teadlikkuse suurendamise ja relvakogumise kampaaniate elluviimise kaudu. |
| --- | --- |

—

elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike relvade arvu vähendamine teadlikkuse suurendamise ja relvakogumise kampaaniate elluviimise kaudu.

Projekti geograafiliseks kohaldamisalaks on Kagu-Euroopa ning projekti otsesteks kasusaajateks on Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (1), Moldova Vabariik, Montenegro, Serbia ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik.

3.1.   Varude turvalisuse suurendamine taristu parandamise ja suutlikkuse arendamise kaudu

Eesmärk

Selle tegevusega vähendatakse väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ja salakaubaveo ohtu, parandades turvalisust ning tavarelvade ja laskemoona varude haldamist Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos (1), Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

Kirjeldus

Nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP edukas rakendamine, mille käigus järgiti kahest lähenemisviisi (1) ladustamiskohtade turvalisuse suurendamine kolmes riigis (3) ning (2) varude haldamisega tegeleva personali suutlikkuse suurendamine, (4) tugevdas märkimisväärselt turvalisust ning vähendas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku leviku ohtu. Kõnealustele tulemustele tuginedes jätkatakse projekti teises etapis Kagu-Euroopa relvade ja laskemoona ladustamiskohtade turvalisuse suurendamist, osutades täiendavat konkreetset tehnilist ja taristualast toetust, mis on kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavade ja standarditega. Projekti raames teostatavate tegevustega toetatakse Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kaitseministeeriumeid ning Serbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Kosovo (1) siseministeeriumeid relvade ja laskemoona varude turvaliseks ladustamiseks vajalike seadmete hankimisel ja paigaldamisel. Lisaks pakutakse vajaduse korral koolitust varude haldamise eest vastutavatele töötajatele. Selleks, et valida ladustamiskohad, mille turvalisust suurendatakse, hinnatakse prioriteete ja nende poolt tekitatavaid julgeolekuohtusid.

Projektiga nähakse ette järgmised konkreetsed tegevused:

| — | Bosnia ja Hertsegoviina: suurendatakse kaitseministeeriumi tavarelvade ja laskemoona ladustamiskoha turvalisust, mis hõlmab piirdeala aiaga piiramist ja/või aia remonti, piirdeala valgustuse paigaldamist ja/või remonti, sissetungijate avastamise ja alarmsüsteemi, videovalvet ja telekommunikatsiooniseadmeid, millega täiendatakse UNDP ja OSCE poolt varude turvalisuse osas tehtud tööd. |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina: suurendatakse kaitseministeeriumi tavarelvade ja laskemoona ladustamiskoha turvalisust, mis hõlmab piirdeala aiaga piiramist ja/või aia remonti, piirdeala valgustuse paigaldamist ja/või remonti, sissetungijate avastamise ja alarmsüsteemi, videovalvet ja telekommunikatsiooniseadmeid, millega täiendatakse UNDP ja OSCE poolt varude turvalisuse osas tehtud tööd.

| — | Kosovo (1): suurendatakse politseiameti varude haldamise suutlikkust, viies läbi koolitusi ja hetkeolukorra hindamisi. Remonditakse üht väikest kohaliku tähtsusega väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ladu. |
| --- | --- |

—

Kosovo (1): suurendatakse politseiameti varude haldamise suutlikkust, viies läbi koolitusi ja hetkeolukorra hindamisi. Remonditakse üht väikest kohaliku tähtsusega väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ladu.

| — | endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: suurendatakse siseministeeriumi kesklao (Orman) turvalisust turvaseadmete hanke ja taristu parandamisega, mis hõlmab piirdeala aia remonti, videovalvet ja valgustust ning laohoonetele uute turvauste paigaldamist. Suurendatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi relvajõudude kesklao turvalisust, mis hõlmab videovalve hanget ja selle paigaldamist ning piirdeala ja hoonete turvalisuse parandamist seeläbi, et parandatakse aedasid, paigaldatakse uued sissepääsuväravad ja remonditakse laohoone turvauksi. |
| --- | --- |

—

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: suurendatakse siseministeeriumi kesklao (Orman) turvalisust turvaseadmete hanke ja taristu parandamisega, mis hõlmab piirdeala aia remonti, videovalvet ja valgustust ning laohoonetele uute turvauste paigaldamist. Suurendatakse endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi relvajõudude kesklao turvalisust, mis hõlmab videovalve hanget ja selle paigaldamist ning piirdeala ja hoonete turvalisuse parandamist seeläbi, et parandatakse aedasid, paigaldatakse uued sissepääsuväravad ja remonditakse laohoone turvauksi.

| — | Moldova Vabariik: suurendatakse siseministeeriumi relvade ja laskemoona kesklao turvalisust, mis hõlmab turvaaedade ja sissepääsukontrolli süsteemide paigaldamist ning relvade e-registri hanget. |
| --- | --- |

—

Moldova Vabariik: suurendatakse siseministeeriumi relvade ja laskemoona kesklao turvalisust, mis hõlmab turvaaedade ja sissepääsukontrolli süsteemide paigaldamist ning relvade e-registri hanget.

| — | Montenegro: suurendatakse Brezoviki laskemoona ladustamiskoha füüsilist turvalisust, sealhulgas parandatakse ladustamiskoha turvalisust tagavat taristut. Luuakse ladustatud relvade ja laskemoona keskregister. |
| --- | --- |

—

Montenegro: suurendatakse Brezoviki laskemoona ladustamiskoha füüsilist turvalisust, sealhulgas parandatakse ladustamiskoha turvalisust tagavat taristut. Luuakse ladustatud relvade ja laskemoona keskregister.

| — | Serbia: suurendatakse siseministeeriumi väike- ja kergrelvade kesklao turvalisust, mis hõlmab videovalvet ja sissepääsukontrolli. |
| --- | --- |

—

Serbia: suurendatakse siseministeeriumi väike- ja kergrelvade kesklao turvalisust, mis hõlmab videovalvet ja sissepääsukontrolli.

| — | Varude haldamise alane piirkondlik koolitus: rakendatakse nii piirkonna (igal aastal) kui riigi (vajaduse korral) tasandil. |
| --- | --- |

—

Varude haldamise alane piirkondlik koolitus: rakendatakse nii piirkonna (igal aastal) kui riigi (vajaduse korral) tasandil.

Projekti tulemused ja rakendamise näitajad:

Projekti tulemusel suureneb julgeolek Kagu-Euroopas seeläbi, et järgmiste meetmete abil väheneb ebaseadusliku kaubanduse oht:

| — | suurendatakse väike- ja kergrelvade ladustamiskohtade turvalisust Bosnias ja Hertsegoviinas (4 ladustamiskohta), Kosovos (1) (1), Moldova Vabariigis (2), Montenegros (1), Serbias (1) ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis (2), parandades mõõdetavalt turvalisust tagavat taristut; |
| --- | --- |

—

suurendatakse väike- ja kergrelvade ladustamiskohtade turvalisust Bosnias ja Hertsegoviinas (4 ladustamiskohta), Kosovos (1) (1), Moldova Vabariigis (2), Montenegros (1), Serbias (1) ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis (2), parandades mõõdetavalt turvalisust tagavat taristut;

| — | suurendatakse töötajate varude haldamise alast suutlikkust, mis hõlmab kasusaavatest riikidest vähemalt 60 töötaja väljaõpet kolmel seminaril ning sihtotsatarbelist koolitust riigi tasandil. |
| --- | --- |

—

suurendatakse töötajate varude haldamise alast suutlikkust, mis hõlmab kasusaavatest riikidest vähemalt 60 töötaja väljaõpet kolmel seminaril ning sihtotsatarbelist koolitust riigi tasandil.

3.2.   Varude vähendamine väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona hävitamise kaudu

Eesmärk

Suurendada julgeolekut ja vähendada leviku ohtu, vähendades märkimisväärselt ladustatud tavarelvade ja laskemoona üleliigseid varusid.

Kirjeldus

Tuginedes eelmise etapi edukatele tulemustele (kokku hävitati 78 366 relva, millest 45 275 Serbias ja 33 091 Horvaatias) ning selleks, et täiendavalt vähendada riigi institutsioonide ja eraisikute valduses olevate väike- ja kergrelvade üleliigseid varusid ning seeläbi vähendada nende relvade ebaseadusliku kaubanduse ohtu, hävitatakse projekti käigus järgmistes riikides kuni 165 000 väike- ja kergrelva:

| — | Albaania (kuni 120 000 relva), |
| --- | --- |

—

Albaania (kuni 120 000 relva),

| — | Bosnia ja Hertsegoviina (kuni 4 500 relva), |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina (kuni 4 500 relva),

| — | Kosovo (1) (kuni 2 500 relva), |
| --- | --- |

—

Kosovo (1) (kuni 2 500 relva),

| — | endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (kuni 1 500 relva), |
| --- | --- |

—

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik (kuni 1 500 relva),

| — | Moldova Vabariik (kuni 2 500 relva), |
| --- | --- |

—

Moldova Vabariik (kuni 2 500 relva),

| — | Montenegro (kuni 4 000 relva), |
| --- | --- |

—

Montenegro (kuni 4 000 relva),

| — | Serbia (kuni 30 000 relva). |
| --- | --- |

—

Serbia (kuni 30 000 relva).

Albaanias on juba hävitatud kaitseministeeriumi valduses olevad laskemoona üleliigsed varud, kuid sellele lisaks tuleb hävitada väike- ja kergrelvasid, eriti kui võtta arvesse üleliigsete varude suurust ja nende turvalisusega seotud probleeme. Serbias tuleb nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP rakendamisel saavutatud edu tugevdada ning täiendavalt hävitada üleliigseid varusid ja konfiskeeritud relvi; samal ajal tuleb ka teistes riikides võtta sarnaseid meetmeid, et märkimisväärselt vähendada üleliigsete varude hulka kuuluvate relvade ebaseadusliku leviku ja salakaubanduse ohtu. Lisaks hävitatakse projekti käigus sise- ja kaitseministeeriumi valduses olevad lõhkeainete üleliigsed varud ja konfiskeeritud lõhkeained ning väike- ja kergrelvade laskemoon.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

Projekti tulemusel vähendatakse märkimisväärselt väike- ja kergrelvade leviku ohtu, mis hõlmab väike- ja kergrelvade, lõhkeainete ja laskemoona üleliigsete varude ning konfiskeeritud väike- ja kergrelvade, lõhkeainete ja laskemoona arvu vähendamist, mis on ladustatud Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos (1), Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis:

| — | hävitatakse kuni 165 000 tavarelva; |
| --- | --- |

—

hävitatakse kuni 165 000 tavarelva;

| — | demilitariseeritakse ja hävitatakse kuni 12 442 ühikut laskemoona ja lõhkeainet, mille puhul esineb ebaseadusliku leviku oht. |
| --- | --- |

—

demilitariseeritakse ja hävitatakse kuni 12 442 ühikut laskemoona ja lõhkeainet, mille puhul esineb ebaseadusliku leviku oht.

3.3.   Väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise parandamine

Eesmärk

Parandada märgistamise ja päritolu kindlakstegemise suutlikkust, toetades Kagu-Euroopas relvade registreerimise ja arvestuse pidamise elektrooniliste süsteemide loomist või nende tõhustamist.

Kirjeldus

Selle projekti osaga toetatakse õigusriigi põhimõtte tugevdamist ning väike- ja kergrelvade piiramise, registreerimise ning nende koguse ja nõudluse mõõtmise tõhustamist. Projekt on töötatud välja kooskõlas ÜRO tegevusprogrammi, päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi, ÜRO tulirelvaprotokolli, nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ ja ELi ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP ning seetõttu tõhustatakse projektiga ka nende vahendite ja õigusaktide rakendamist; projektiga suurendatakse Kagu-Euroopa riikide suutlikkust seoses relvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimisega, keskendudes eelkõige riigiasutuste suutlikkusele registreerida tsiviilisikute valduses olevaid seaduslikke relvasid, toetades sel eesmärgil kõnealuste süsteemide tõhustamist ja digiteerimist. Samal ajal suurendatakse suutlikkust, et relvi märgistada, teha kindlaks nende päritolu ja neid ballistiliselt analüüsida.

Projekti käigus pööratakse riiklike, piirkondlike ja valdkondlike programmide läbiviimisel tähelepanu ühtsuse ja vastastikkuse täiendavuse tagamisele ÜRO ja ELi tegevuse vahel ning kõik kõnealuse projekti tegevused viiakse ellu viisil, millega tagatakse sünergia ja vastastikune täiendavus Interpoli (iARMS) ja Europoli algatustega selles valdkonnas.

Projektiga toetatakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise alase suutlikkuse suurendamist väljaõppe ja tehnilise tasandi abi ühendamise kaudu, mida tugevdatakse normatiivse ja institutsionaalse analüüsiga:

| — | Albaania: Albaania politseiametit toetatakse relvade elektroonilise keskregistri väljatöötamisel ja rakendamisel, millisel eesmärgil töötatakse välja süsteem, viiakse läbi vajaliku riistvara hankemenetlus ja paigaldus ning õpetatakse välja töötajaid; |
| --- | --- |

—

Albaania: Albaania politseiametit toetatakse relvade elektroonilise keskregistri väljatöötamisel ja rakendamisel, millisel eesmärgil töötatakse välja süsteem, viiakse läbi vajaliku riistvara hankemenetlus ja paigaldus ning õpetatakse välja töötajaid;

| — | Bosnia ja Hertsegoviina: toetatakse Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuri (SIPA) jõupingutusi ja tulemusi, mis peaks viima väike- ja kergrelvade leviku vähenemiseni, millisel eesmärgil suurendatakse väike- ja kergrelvade kontrolli alase teabe ja jõustamise tehnilist suutlikkust; |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegoviina: toetatakse Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuri (SIPA) jõupingutusi ja tulemusi, mis peaks viima väike- ja kergrelvade leviku vähenemiseni, millisel eesmärgil suurendatakse väike- ja kergrelvade kontrolli alase teabe ja jõustamise tehnilist suutlikkust;

| — | endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: tehakse koostööd riigi ametiasutustega, et täiendavalt tõhustada olemasolevat relvade registreerimise süsteemi, millisel eesmärgil parendatakse tarkvara nii, et see hõlmaks ka julgeolekujõudude valduses olevaid relvasid, ning õpetatakse välja töötajaid, et tagada tulirelvade registreerimine kooskõlas õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik: tehakse koostööd riigi ametiasutustega, et täiendavalt tõhustada olemasolevat relvade registreerimise süsteemi, millisel eesmärgil parendatakse tarkvara nii, et see hõlmaks ka julgeolekujõudude valduses olevaid relvasid, ning õpetatakse välja töötajaid, et tagada tulirelvade registreerimine kooskõlas õigusaktidega;

| — | Kosovo (1): tehakse koostööd Kosovo politseiametiga, et töötada välja standardne töökord ja pakkuda koolitust selle rakendamise kohta. Samal ajal püütakse kaardistada väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse struktuuri, tehes koostööd asjaomaste ametiasutustega, et teha kindlaks peamised ohuvaldkonnad; |
| --- | --- |

—

Kosovo (1): tehakse koostööd Kosovo politseiametiga, et töötada välja standardne töökord ja pakkuda koolitust selle rakendamise kohta. Samal ajal püütakse kaardistada väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse struktuuri, tehes koostööd asjaomaste ametiasutustega, et teha kindlaks peamised ohuvaldkonnad;

| — | Serbia: toetatakse siseministeeriumi ballistikalaboratooriumi tehnilise suutlikkuse arendamist relvade ja laskemoona märgistamiseks ja päritolu kindlakstegemiseks, millisel eesmärgil viiakse läbi erivarustuse hankemenetlus ja osutatakse väljaõpet. |
| --- | --- |

—

Serbia: toetatakse siseministeeriumi ballistikalaboratooriumi tehnilise suutlikkuse arendamist relvade ja laskemoona märgistamiseks ja päritolu kindlakstegemiseks, millisel eesmärgil viiakse läbi erivarustuse hankemenetlus ja osutatakse väljaõpet.

Piirkondlikul tasandil tehakse järgmist:

| — | projektiga toetatakse Kagu-Euroopa tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku loomist ning korraldatakse kuni kuus piirkondlikku seminari, et suurendada teadmiste vahetamist; |
| --- | --- |

—

projektiga toetatakse Kagu-Euroopa tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku loomist ning korraldatakse kuni kuus piirkondlikku seminari, et suurendada teadmiste vahetamist;

| — | võrgustikku toetatakse internetiplatvormiga, millega hõlbustatakse teadmiste ja teabe vahetamist; |
| --- | --- |

—

võrgustikku toetatakse internetiplatvormiga, millega hõlbustatakse teadmiste ja teabe vahetamist;

| — | SEESAC teeb tihedat koostööd asutusega Conflict Armament Research (CAR), misläbi lihtsustatakse ebaseaduslike relvade käsitlevat teabevahetust SEESACi, tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku ja CARi projekti iTrace vahel; |
| --- | --- |

—

SEESAC teeb tihedat koostööd asutusega Conflict Armament Research (CAR), misläbi lihtsustatakse ebaseaduslike relvade käsitlevat teabevahetust SEESACi, tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku ja CARi projekti iTrace vahel;

| — | viiakse läbi teostatavusuuring, millega kaardistatakse õiguslikud ja tehnilised võimalused päritolu kindlakstegemise tihedamaks ja institutsionaalsemaks muutmiseks ning ballistiliste andmete vahetamiseks. |
| --- | --- |

—

viiakse läbi teostatavusuuring, millega kaardistatakse õiguslikud ja tehnilised võimalused päritolu kindlakstegemise tihedamaks ja institutsionaalsemaks muutmiseks ning ballistiliste andmete vahetamiseks.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

| — | Albaanias luuakse relvade elektrooniline keskregister; |
| --- | --- |

—

Albaanias luuakse relvade elektrooniline keskregister;

| — | Bosnias ja Hertsegoviinas suurendatakse Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuri tehnilist suutlikkust teha kindlaks ja uurida väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona päritolu; |
| --- | --- |

—

Bosnias ja Hertsegoviinas suurendatakse Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuri tehnilist suutlikkust teha kindlaks ja uurida väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona päritolu;

| — | endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tõhustatakse elektroonilist relvaregistrit nii, et see hõlmab ka julgeolekujõudude valduses olevaid relvasid ning vähemalt 25 töötajat saab uute sätete alase väljaõppe; |
| --- | --- |

—

endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis tõhustatakse elektroonilist relvaregistrit nii, et see hõlmab ka julgeolekujõudude valduses olevaid relvasid ning vähemalt 25 töötajat saab uute sätete alase väljaõppe;

| — | Kosovo (1) politsei jaoks töötatakse välja väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise alane standardne töökord ning tehakse uuring, millega kaardistatakse ebaseadusliku kaubanduse struktuur; |
| --- | --- |

—

Kosovo (1) politsei jaoks töötatakse välja väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja registreerimise alane standardne töökord ning tehakse uuring, millega kaardistatakse ebaseadusliku kaubanduse struktuur;

| — | suurendatakse Serbia siseministeeriumi ballistikalaboratooriumi tehnilist suutlikkust relvade ja laskemoona päritolu kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

—

suurendatakse Serbia siseministeeriumi ballistikalaboratooriumi tehnilist suutlikkust relvade ja laskemoona päritolu kindlakstegemiseks;

| — | luuakse tulirelvaekspertide piirkondlik võrgustik, mis alustab ka tegevust ning viiakse läbi kuus seminari; |
| --- | --- |

—

luuakse tulirelvaekspertide piirkondlik võrgustik, mis alustab ka tegevust ning viiakse läbi kuus seminari;

| — | luuakse internetiplatvorm, millega hõlbustatakse tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku teadmiste ja teabe vahetamist; |
| --- | --- |

—

luuakse internetiplatvorm, millega hõlbustatakse tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku teadmiste ja teabe vahetamist;

| — | tõhustatakse teabevahetust SEESACi, tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku ja CARi projekti iTrace vahel; |
| --- | --- |

—

tõhustatakse teabevahetust SEESACi, tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku ja CARi projekti iTrace vahel;

| — | viiakse lõpule teostatavusuuring registreerimissüsteemide omavahelise sidumise kohta. |
| --- | --- |

—

viiakse lõpule teostatavusuuring registreerimissüsteemide omavahelise sidumise kohta.

3.4.   Piirkondlik koostöö teadlikkuse suurendamiseks, teabevahetuseks ja teadmiste vahetamiseks

Eesmärk

Täiendavalt suurendada suutlikkust võidelda ohuga, mida Kagu-Euroopas tekitavad väike- ja kergrelvad ning nende laskemoon, tugevdades ja hõlbustades tihedama piirkondliku koostöö abil teadmiste vahetamist, teabevahetust ja teadlikkuse suurendamist.

Kirjeldus

Projektiga suurendatakse riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ning relvastuskontrolli valdkonnas osalevate institutsioonide suutlikkust, osutades tehnilist abi ja arendades suutlikkust, hõlbustades samal ajal teabevahetust. Projekti raames tehakse tihedat koostööd kõnealuste institutsioonidega, et kaardistada nende vajadused ja töötada välja vajalikud toetusvahendid, millega võimaldatakse neil täiendavalt tugevdada oma suutlikkust kontrollida tavarelvasid ja nende laskemoona. Samal ajal luuakse ja hõlbustatakse projektiga piirkondlikku teabevahetuse protsessi, milles osalevad riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ning relvastuskontrolli valdkonnas osalevate institutsioonide esindajad, misläbi suurendatakse piirkondlikku koostööd ja teadmiste vahetamist. Piirkondlik teabevahetuse protsess koosneb järgmisest:

| — | kaks korda aastas toimuvad riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ametlikud piirkondlikud kohtumised; |
| --- | --- |

—

kaks korda aastas toimuvad riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ametlikud piirkondlikud kohtumised;

| — | kogutakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli osas omandatud kogemusi; |
| --- | --- |

—

kogutakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli osas omandatud kogemusi;

| — | töötatakse välja Kagu-Euroopa riikide väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide kogu; koostatakse lühiülevaateid ja teisi teavitusmaterjale, mida on vaja väike- ja kergrelvade kontrolli tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

töötatakse välja Kagu-Euroopa riikide väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide kogu; koostatakse lühiülevaateid ja teisi teavitusmaterjale, mida on vaja väike- ja kergrelvade kontrolli tõhusaks rakendamiseks;

| — | töötatakse välja piirkondlik uuring, mis käsitleb väike- ja kergrelvade mõju kodu- ja soolisele vägivallale; |
| --- | --- |

—

töötatakse välja piirkondlik uuring, mis käsitleb väike- ja kergrelvade mõju kodu- ja soolisele vägivallale;

| — | töötatakse välja internetipõhine teadmiste vahetamise platvorm ja internetiportaal, mis võimaldab korrapäraselt vahetada teadmisi ja kogemusi väike- ja kergrelvade kontrollimise projektide, tegevuste ja sekkumiste kohta; |
| --- | --- |

—

töötatakse välja internetipõhine teadmiste vahetamise platvorm ja internetiportaal, mis võimaldab korrapäraselt vahetada teadmisi ja kogemusi väike- ja kergrelvade kontrollimise projektide, tegevuste ja sekkumiste kohta;

| — | hõlbustatakse kahepoolset teabevahetust, korraldades õppereise ja ekspertide vahetust. |
| --- | --- |

—

hõlbustatakse kahepoolset teabevahetust, korraldades õppereise ja ekspertide vahetust.

Omandatud kogemuste ametliku kogumise ja teadmistebaasi loomisega suurendatakse täiendavalt Kagu-Euroopa riikide suutlikkust töötada välja, kavandada ja rakendada väike- ja kergrelvade kontrollialast tegevust, muutes nad samal ajal teadmiste eksportijateks teistesse piirkondadesse. Seeläbi muutuvad Kagu-Euroopas omandatud kogemused kasulikuks ka maailma teistele piirkondadele.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

Suureneb piirkondlik koostöö, mida tehakse, et võidelda ohuga, mida põhjustab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona varude ulatuslik hankimine ja salakaubavedu, tänu järgmisele:

| — | korraldatakse kuni kuus väike- ja kergrelvade komisjonide ametlikku kohtumist; |
| --- | --- |

—

korraldatakse kuni kuus väike- ja kergrelvade komisjonide ametlikku kohtumist;

| — | hõlbustatakse kahepoolset teadmiste vahetamist ja teabevahetust; |
| --- | --- |

—

hõlbustatakse kahepoolset teadmiste vahetamist ja teabevahetust;

| — | vajaduse korral töötatakse välja riiklikud väike- ja kergrelvade strateegiad; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral töötatakse välja riiklikud väike- ja kergrelvade strateegiad;

| — | korraldatakse riigisiseseid koolitusi ja suurendatakse suutlikkust, lähtudes teostatud vajaduste hinnangutest; |
| --- | --- |

—

korraldatakse riigisiseseid koolitusi ja suurendatakse suutlikkust, lähtudes teostatud vajaduste hinnangutest;

| — | suureneb teadlikkus väike- ja kergrelvade mõjust kodu- ja soolisele vägivallale, mis saavutatakse piirkondliku uuringu väljatöötamise ja edendamise kaudu. |
| --- | --- |

—

suureneb teadlikkus väike- ja kergrelvade mõjust kodu- ja soolisele vägivallale, mis saavutatakse piirkondliku uuringu väljatöötamise ja edendamise kaudu.

Suureneb riiklike väike- ja kergrelvade komisjonide ja teiste relvastuskontrolli valdkonnas osalevate institutsioonide suutlikkus, millisel eesmärgil:

| — | luuakse teadmiste vahetamise platvorm; |
| --- | --- |

—

luuakse teadmiste vahetamise platvorm;

| — | avaldatakse väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide loetelu ning kogutakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli osas omandatud kogemusi; |
| --- | --- |

—

avaldatakse väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide loetelu ning kogutakse Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli osas omandatud kogemusi;

| — | pakutakse tehnilist nõustamist. |
| --- | --- |

—

pakutakse tehnilist nõustamist.

3.5.   Relvakogumise ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad

Eesmärk

Suurendada julgeolekut ja vähendada ohtu, mida kujutab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona salakaubavedu, millisel eesmärgil:

| — | toetatakse Kagu-Euroopa riikide elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike ja üleliigsete relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja nendega seotud lahingumoona kogumist; |
| --- | --- |

—

toetatakse Kagu-Euroopa riikide elanikkonna valduses olevate ebaseaduslike ja üleliigsete relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja nendega seotud lahingumoona kogumist;

| — | aidatakse legaliseerida elanikkonna valduses olevaid relvi nende registreerimise teel; |
| --- | --- |

—

aidatakse legaliseerida elanikkonna valduses olevaid relvi nende registreerimise teel;

| — | suurendatakse teadlikkust ohtudest, mida tekitab ebaseaduslike relvade valdamine. |
| --- | --- |

—

suurendatakse teadlikkust ohtudest, mida tekitab ebaseaduslike relvade valdamine.

Kirjeldus

Projekti esimese etapi ajal (nõukogu otsus 2010/179/ÜVJP) viidi Horvaatias läbi poolteist aastat kestnud kogumise ja teadlikkuse suurendamise kampaania, mille tulemusel koguti 1 753 relva, 16 368 ebaseaduslikku kildrelva, 818 153 laskemoonaühikut ja 620 kg lõhkeaineid ning suurenes avalikkuse teadlikkus. Serbias aitas internetiplatvormi kasutav ja uuenduslik teadlikkuse suurendamise kampaania SEESACil koguda väärtuslikku teavet avalikkuse meeleolude ning väike- ja kergrelvade olemasolu kohta. Kõnealuste kampaaniate tulemusel omandatud kogemuste alusel keskendutakse projekti teises etapis kolmele üksteist vastastikku tugevdavale põhisuunale:

| — | sihipärastele teadlikkuse suurendamise tegevustele tuginedes töötatakse välja ja viiakse ellu kogumiskampaaniaid, et nõuetekohaselt levitada teavet ebaseaduslike tulirelvade legaliseerimise ja vabatahtliku üleandmise kohta; |
| --- | --- |

—

sihipärastele teadlikkuse suurendamise tegevustele tuginedes töötatakse välja ja viiakse ellu kogumiskampaaniaid, et nõuetekohaselt levitada teavet ebaseaduslike tulirelvade legaliseerimise ja vabatahtliku üleandmise kohta;

| — | töötatakse välja ja viiakse ellu teadlikkuse suurendamise meetmeid, mis käsitlevad ohtusid, mida tekitab ebaseaduslike tulirelvade, laskemoona ja lõhkeainete valdamine; |
| --- | --- |

—

töötatakse välja ja viiakse ellu teadlikkuse suurendamise meetmeid, mis käsitlevad ohtusid, mida tekitab ebaseaduslike tulirelvade, laskemoona ja lõhkeainete valdamine;

| — | kasutatakse uuenduslikku vahendeid (näiteks avalikku konsulteerimist), et kaardistada ebaseaduslike tulirelvade valdamist ja suurendada elanikkonna teadlikkust ohtudest, mida tekitavad ebaseaduslikud relvad. |
| --- | --- |

—

kasutatakse uuenduslikku vahendeid (näiteks avalikku konsulteerimist), et kaardistada ebaseaduslike tulirelvade valdamist ja suurendada elanikkonna teadlikkust ohtudest, mida tekitavad ebaseaduslikud relvad.

Projekti tulemused / rakendamise näitajad

Projektiga suurendatakse julgeolekut Kagu-Euroopas, vähendades elanikkonna valduses olevaid ebaseaduslikke relvasid:

| — | vähendatakse elanikkonna valduses olevate relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja lahingumoona kogust; |
| --- | --- |

—

vähendatakse elanikkonna valduses olevate relvade, lõhkeseadmete, lõhkeainete ja lahingumoona kogust;

| — | suurendatakse teadlikkust, töötades välja kampaaniad ja viies neid ellu vähemalt kuues riigis. |
| --- | --- |

—

suurendatakse teadlikkust, töötades välja kampaaniad ja viies neid ellu vähemalt kuues riigis.

4.   Kasusaajad

Projekti otsesed kasusaajad on riigiasutused, kes vastutavad Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli eest. Varude haldamise valdkonnas saavad Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kaitseministeeriumid ning Kosovo (1), Moldova Vabariigi, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumid kasu suutlikkuse suurendamise ja ladustamiskohtade taristu parandamise tulemusel. Varude vähendamise alaste jõupingutuste otsesed kasusaajad on Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (1), Moldova Vabariigi, Montenegro, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumid ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ning Moldova Vabariigi kaitseministeeriumid. Väike- ja kergrelvade märgistamise, päritolu kindlakstegemise ja arvestuse pidamise suutlikkuse parandamise otsesed kasusaajad on Albaania, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Kosovo (1) ja Serbia siseministeeriumid ning Bosnia ja Hertsegoviina Riigi Teabe- ja Kaitseagentuur ning teised siseministeeriumid saavad kasu tulirelvaekspertide piirkondliku võrgustiku tulemusel. Riiklikud väike- ja kergrelvade komisjonid ning teised Kagu-Euroopas väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas osalevad institutsioonid saavad kasu koolituse, teabevahetuse ja piirkondliku koostöö tulemusel.

Kavandatud tegevused on täielikult kooskõlas väike- ja kergrelvade kontrolli riiklike prioriteetidega ning väike- ja kergrelvade kontrolli valdkonnas osalevad asjaomased riigiasutused on need heaks kiitnud, mis näitab nende osalemist ja tahet saavutada projekti kavandatud tulemused.

Kagu-Euroopa riikide ja ELi elanikud, keda väike- ja kergrelvade ulatuslik levik ohustab, saab käesolevast projektist kaudset kasu, kuna kõnealune oht väheneb.

5.   ELi nähtavus

SEESAC võtab kõik asjakohased meetmed, millega teavitatakse, et meedet rahastab Euroopa Liit. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule, mille on koostanud ja avaldanud Euroopa Komisjon. SEESAC tagab seega ELi panuse nähtavuse sobivate märkide ja reklaami kaudu, toonitades liidu rolli, tagades liidu meetmete läbipaistvuse ja suurendades teadlikkust käesoleva otsuse tegemise põhjustest, samuti liidu toetusest sellele otsusele ning selle toetuse tulemustest. Projekti käigus koostatavas materjalis esitatakse liidu lippu silmapaistval viisil kooskõlas liidu suunistega lipu nõuetekohase kasutamise ja kujutamise kohta.

Võttes arvesse, et kavandatavate tegevuste ulatus ja laad on väga erinevad, kasutatakse erinevaid teavitusvahendeid, sealhulgas traditsioonilist ajakirjandust, veebisaite, sotsiaalmeediat, teabe- ja reklaammaterjale, mis hõlmavad arvutigraafikat, reklaamlehti, teabelehti, pressiteateid ja vajaduse korral teisi materjale. Nähtavusnõudeid kohaldatakse ka projekti raames koostatavate trükiste, korraldatavate avalike sündmuste ja kampaaniate, hangitava varustuse ning teostatavate ehitustööde puhul. Selleks, et täiendavalt suurendada projekti mõju ning erinevate riikide valitsuste ja üldsuse, rahvusvahelise üldsuse ning kohaliku ja rahvusvahelise meedia teadlikkust, tuleb projekti iga sihtrühmaga suheldes kasutada asjakohast keelt.

6.   Kestus

Tuginedes nõukogu otsuse 2010/179/ÜVJP rakendamisel saadud kogemustele ning võttes arvesse projekti piirkondlikku laadi, kasusaajate arvu ning kavandatud tegevuste arvu ja keerukust, on projekti rakendamise kestuseks 36 kuud.

7.   Üldine korraldus

Käesoleva projekti tehnilise rakendamise eest vastutab SEESAC, mis on piirkondlik algatus, mis tegutseb ÜRO arenguprogrammi ja piirkondliku koostöönõukogu (endise Kagu-Euroopa stabiilsuspakti õigusjärglane) egiidi all. SEESAC on Kagu-Euroopa väike- ja kergrelvade leviku vastase võitluse piirkondliku rakendamise kava täidesaatev asutus ning on seetõttu Kagu-Euroopas läbiviidavate väike- ja kergrelvadega seonduvate tegevuste osas kontaktpunktiks.

SEESACil on üldine vastutus projekti tegevuste elluviimise eest ning ta vastutab projekti rakendamise eest. Projekti kestuseks on 3 aastat (36 kuud) ning kogu projekti hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot, kusjuures tagatud on Norra kaasrahastamine.

8.   Partnerid

SEESAC rakendab projekti vahetult, tehes seda tihedas koostöös Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Moldova Vabariigi, Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kaitseministeeriumitega; Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (1), Moldova Vabariigi, Montenegro, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi siseministeeriumitega ning Bosnia ja Hertsegoviina Riigi Teabe- ja Kaitseagentuuriga; ning riiklike väike- ja kergrelvade komisjonidega Albaanias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Kosovos, (1) Moldova Vabariigis, Montenegros, Serbias ja endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

Käesolev projekt on osa ulatuslikumast relvastuskontrolli programmist Lääne-Balkani riikides ning seda täiendatakse relvaekspordi kontrolli projektiga, mida rahastab Norra Kuningriigi välisministeerium, ning Serbia Vabariigis läbiviidava laskemoona varude haldamise suutlikkuse suurendamise programmiga. Kogu programmi hinnanguline üldeelarve on 14 335 403 eurot ning liidu toetus on kuni 5 127 650 eurot, mis moodustab kuni 35,77 % hinnangulisest üldeelarvest. Norra toetus on 411 689 eurot (3 140 000 Norra krooni) vastavalt ÜRO operatiivsele vahetuskursile 2013. aasta juuni seisuga, mis moodustab 2,87 % programmi üldeelarvest. Kasusaaja toetus moodustab 61,36 % programmi üldeelarvest.

9.   Aruannete esitamine

Kirjeldavad aruanded ja finantsaruanded hõlmavad kõiki tegevusi, mida on kirjeldatud asjaomases toetuslepingus ja sellele lisatud eelarves, ning seda hoolimata sellest, kas komisjon rahastab tegevust täielikult või on selle kaasrahastaja.

Kirjeldavad eduaruanded esitatakse kord kvartalis, et jäädvustada põhitulemuste saavutamisel tehtud edusamme ja teostada järelevalvet nende üle.

10.   Hinnanguline eelarve

ELi rahastatava projekti hinnanguline üldeelarve on 5 127 650 eurot.

---

(1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

(2)  Relvade üleandmise kontrolli komponenti rahastab Norra Kuningriigi välisministeerium ning seda rakendab SEESAC.

(3)  Horvaatias suurendati siseministeeriumi keskse relvalao MURAT turvalisust videovalve paigaldamise abil; Bosnias ja Hertsegoviinas paigaldati 41 turvaust ning suurendati turvalisust kaitseministeeriumi neljas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaladustamiskohas; Montenegros suurendati kaitseministeeriumi lao TARAS turvalisust, et see vastaks rahvusvahelistele julgeolekustandarditele.

(4)  Töötati välja varude haldamise kursus ning vastava koolituse läbis 58 operatiivametnikku Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro ja Serbia kaitseministeeriumitest, relvajõududest ja siseministeeriumitest.

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/31

---

KOMISJONI OTSUS,

9. detsember 2013,

Iirimaa poolt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artikli 32 kohaselt esitatud üleminekukava kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8638 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2013/731/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eelkõige selle artikli 32 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 5 esimesele lõigule esitas Iirimaa 31. detsembril 2012 komisjonile oma üleminekukava (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõike 5 esimesele lõigule esitas Iirimaa 31. detsembril 2012 komisjonile oma üleminekukava (2).

| (2) | Üleminekukava täielikkuse hindamisel leidis komisjon mõned vastuolud üleminekukavas esitatud seadmete nimekirja ja Iirimaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/80/EÜ (3) alusel koostatud suurte põletusseadmete teatud saasteainete heite inventuuriaruandes oleva nimekirja vahel ning tegi kindlaks üht põletusseadet käsitleva teabe puudumise, mis takistas üleminekukava andmete hindamist. |
| --- | --- |

(2)

Üleminekukava täielikkuse hindamisel leidis komisjon mõned vastuolud üleminekukavas esitatud seadmete nimekirja ja Iirimaa poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/80/EÜ (3) alusel koostatud suurte põletusseadmete teatud saasteainete heite inventuuriaruandes oleva nimekirja vahel ning tegi kindlaks üht põletusseadet käsitleva teabe puudumise, mis takistas üleminekukava andmete hindamist.

| (3) | 3. juuni 2013. aasta kirjaga (4) palus komisjon Iirimaa asutustel esitada selgitused vastuolude kohta üleminekukava ja direktiivi 2001/80/EÜ alusel esitatud inventuuriaruande vahel, samuti selgituse ühe põletusseadme kohta. |
| --- | --- |

(3)

3. juuni 2013. aasta kirjaga (4) palus komisjon Iirimaa asutustel esitada selgitused vastuolude kohta üleminekukava ja direktiivi 2001/80/EÜ alusel esitatud inventuuriaruande vahel, samuti selgituse ühe põletusseadme kohta.

| (4) | Iirimaa esitas 10. juuli 2013. aasta kirjaga komisjonile täiendavat teavet, milles käsitles muu hulgas ühe seadme väljajätmist üleminekukavast (5). |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa esitas 10. juuli 2013. aasta kirjaga komisjonile täiendavat teavet, milles käsitles muu hulgas ühe seadme väljajätmist üleminekukavast (5).

| (5) | Pärast üleminekukava ja lisateabe täiendavat hindamist saatis komisjon 4. septembril 2013 teise kirja, (6) milles palus täpsustada kuupäeva, millal anti esimene luba mitmele seadmele, ja selgitada tööstusheidete direktiivi artiklis 29 esitatud liitmiseeskirjade õiget kasutamist. Komisjon palus ka läbi vaadata arvutused, milles käsitleti mitme kütusega töötavate seadmete panust üleminekukavas esitatud piirmääradesse. |
| --- | --- |

(5)

Pärast üleminekukava ja lisateabe täiendavat hindamist saatis komisjon 4. septembril 2013 teise kirja, (6) milles palus täpsustada kuupäeva, millal anti esimene luba mitmele seadmele, ja selgitada tööstusheidete direktiivi artiklis 29 esitatud liitmiseeskirjade õiget kasutamist. Komisjon palus ka läbi vaadata arvutused, milles käsitleti mitme kütusega töötavate seadmete panust üleminekukavas esitatud piirmääradesse.

| (6) | Iirimaa esitas 23. septembri 2013. aasta e-postikirjaga (7) nõutud täiendava teabe ja selgitused vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2012/115/EL (8). |
| --- | --- |

(6)

Iirimaa esitas 23. septembri 2013. aasta e-postikirjaga (7) nõutud täiendava teabe ja selgitused vastavalt komisjoni rakendusotsusele 2012/115/EL (8).

| (7) | Seepärast hindas komisjon üleminekukava vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigetele 1, 3 ja 4 ning rakendusotsusele 2012/115/EL. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast hindas komisjon üleminekukava vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigetele 1, 3 ja 4 ning rakendusotsusele 2012/115/EL.

| (8) | Komisjon uuris eelkõige andmete kooskõla ja õigsust, eeldusi ja arvutusi, mida kasutati iga põletusseadme panuse määramiseks üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmete heitkoguste ülemmääradesse, mis on esitatud üleminekukavas, ning analüüsis, kas kava sisaldab eesmärke ja nendekohaseid sihttasemeid, kõnealuste eesmärkide saavutamise meetmeid ja ajakava ning seiremehhanismi, millega hinnatakse vastavust direktiivi nõuetele tulevikus. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon uuris eelkõige andmete kooskõla ja õigsust, eeldusi ja arvutusi, mida kasutati iga põletusseadme panuse määramiseks üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmete heitkoguste ülemmääradesse, mis on esitatud üleminekukavas, ning analüüsis, kas kava sisaldab eesmärke ja nendekohaseid sihttasemeid, kõnealuste eesmärkide saavutamise meetmeid ja ajakava ning seiremehhanismi, millega hinnatakse vastavust direktiivi nõuetele tulevikus.

| (9) | Esitatud lisateabe põhjal leidis komisjon, et heitkoguste ülemmäärad aastateks 2016 ja 2019 on arvutatud asjakohaste andmete alusel ning valemid ja arvutused on õiged. Iirimaa on esitanud piisavalt teavet heite ülemmäärade saavutamiseks võetavate meetmete, seire ja komisjonile üleminekukava rakendamisest aruandmise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Esitatud lisateabe põhjal leidis komisjon, et heitkoguste ülemmäärad aastateks 2016 ja 2019 on arvutatud asjakohaste andmete alusel ning valemid ja arvutused on õiged. Iirimaa on esitanud piisavalt teavet heite ülemmäärade saavutamiseks võetavate meetmete, seire ja komisjonile üleminekukava rakendamisest aruandmise kohta.

| (10) | Komisjon on veendunud, et Iirimaa ametiasutused on võtnud arvesse direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigete 1, 3 ja 4 ning rakendusotsuse 2012/115/EL sätteid. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on veendunud, et Iirimaa ametiasutused on võtnud arvesse direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigete 1, 3 ja 4 ning rakendusotsuse 2012/115/EL sätteid.

| (11) | Üleminekukava rakendamine ei tohiks piirata muude kohaldatavate siseriiklike ja liidu õigusnormide kohaldamist. Eelkõige peaks Iirimaa üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmete jaoks üksiklubade tingimuste kehtestamisel tagama, et täidetaks nõudeid, mis on sätestatud muu hulgas direktiivis 2010/75/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/50/EL (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/81/EÜ (10). |
| --- | --- |

(11)

Üleminekukava rakendamine ei tohiks piirata muude kohaldatavate siseriiklike ja liidu õigusnormide kohaldamist. Eelkõige peaks Iirimaa üleminekukavaga hõlmatud põletusseadmete jaoks üksiklubade tingimuste kehtestamisel tagama, et täidetaks nõudeid, mis on sätestatud muu hulgas direktiivis 2010/75/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/50/EL (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/81/EÜ (10).

| (12) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikes 6 on nõutud, et Iirimaa teavitaks komisjoni kõikidest üleminekukavas tehtavatest muudatustest. Komisjon peaks hindama, kas muudatused vastavad direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigete 1, 3 ja 4 ning rakendusotsuse 2012/115/EL sätetele, |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikes 6 on nõutud, et Iirimaa teavitaks komisjoni kõikidest üleminekukavas tehtavatest muudatustest. Komisjon peaks hindama, kas muudatused vastavad direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigete 1, 3 ja 4 ning rakendusotsuse 2012/115/EL sätetele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigete 1, 3 ja 4 ning rakendusotsuse 2012/115/EL sätete alusel ei esitata vastuväiteid siseriikliku üleminekukava kohta, mille Iirimaa esitas komisjonile 31. detsembril 2012 vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõikele 5 ja mida muudeti vastavalt lisateabele, mis saadeti 10. juulil 2013 ja 23. septembril 2013 (11).

2.   Siseriikliku üleminekukavaga hõlmatud seadmete nimekiri, saasteained, millega seoses on osutatud seadmed hõlmatud, ning kohaldatavad heitkoguste ülemmäärad on esitatud lisas.

3.   Üleminekukava rakendamine Iiri ametiasutuste poolt ei vabasta Iirimaad kohustusest järgida direktiivi 2010/75/EL sätteid, milles on käsitletud kavaga hõlmatud üksikute põletusseadmete heiteid, ega muude asjakohaste Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide sätteid.

Artikkel 2

Kui siseriiklikus üleminekukavas tehakse edaspidi muudatusi, millest Iirimaa teavitab komisjoni, hindab komisjon, kas muudatused on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 32 lõigete 1, 3 ja 4 ning rakendusotsuse 2012/115/EL sätetega.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Brüssel, 9. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  Iirimaa teatis üleminekukavaga saadi 31. detsembri 2012. aasta kirjaga, mis oli saadetud komisjonile postiga 31. detsembril 2012 ja on registreeritud numbri Ares(2012)10636 all.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/80/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1).

3

(4)  Ares(2013)1636798.

4

(5)  Ares(2013)2640846.

5

(6)  Ares(2013)2991162.

6

(7)  Ares(2013)3103789.

7

(8)  Komisjoni rakendusotsus 2012/115/EL, 10. veebruar 2012, millega sätestatakse eeskirjad tööstusheiteid käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL osutatud siseriiklike üleminekukavade jaoks (ELT L 52, 24.2.2012, lk 12).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai. 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22).

10

(11)  Komisjon registreeris üleminekukava konsolideeritud versiooni 26. novembril 2013 registreerimisnumbri Ares(2013)3571076 all.

11

---

LISA

Üleminekukavaga hõlmatud seadmete nimekiri

| Number | Seadme nimetus üleminekukavas | Summaarne nimisoojusvõimsus (MW) seisuga 31.12.2010 | Üleminekukavas käsitletud saasteained |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | NOx | Tolm |
| 1 | P0605-MP1/2
  Moneypointi elektrijaama 1. ja 2. katel | 1 540 | √ | √ | √ |
| 2 | P0605-MP3
  Moneypointi elektrijaama 3. katel | 770 | √ | √ | √ |
| 3 | P0561-AD1
  Aghada elektrijaama 1. katel | 670 | √ | √ | √ |
| 4 | P0561-AT1
  Aghada elektrijaama turbiin CT11 | 283 | — | √ | — |
| 5 | P0561-AT2
  Aghada elektrijaama turbiin CT12 | 283 | — | √ | — |
| 6 | P0561-AT4
  Aghada elektrijaama turbiin CT14 | 283 | — | √ | — |
| 7 | P0578-MR1
  Marina elektrijaama CT üksus | 277 | — | √ | — |
| 8 | P0606-GR1/2
  Great Islandi elektrijaama 1. ja 2. katel | 346 | √ | √ | √ |
| 9 | P0606-GR3
  Great Islandi elektrijaama 3. katel | 303 | √ | √ | √ |
| 10 | P0607-TB1/2
  Tarberti elektrijaama 1. ja 2. katel | 340 | √ | √ | √ |
| 11 | P0607-TB3/4
  Tarberti elektrijaama 3. ja 4. katel | 1 232 | √ | √ | √ |
| 12 | P0482-EP1
  Edenderry Power Limited | 299 | √ | √ | √ |

Number

Seadme nimetus üleminekukavas

Summaarne nimisoojusvõimsus (MW) seisuga 31.12.2010

Üleminekukavas käsitletud saasteained

SO2

NOx

Tolm

1

P0605-MP1/2

Moneypointi elektrijaama 1. ja 2. katel

1 540

√

√

√

2

P0605-MP3

Moneypointi elektrijaama 3. katel

770

√

√

√

3

P0561-AD1

Aghada elektrijaama 1. katel

670

√

√

√

4

P0561-AT1

Aghada elektrijaama turbiin CT11

283

—

√

—

5

P0561-AT2

Aghada elektrijaama turbiin CT12

283

—

√

—

6

P0561-AT4

Aghada elektrijaama turbiin CT14

283

—

√

—

7

P0578-MR1

Marina elektrijaama CT üksus

277

—

√

—

8

P0606-GR1/2

Great Islandi elektrijaama 1. ja 2. katel

346

√

√

√

9

P0606-GR3

Great Islandi elektrijaama 3. katel

303

√

√

√

10

P0607-TB1/2

Tarberti elektrijaama 1. ja 2. katel

340

√

√

√

11

P0607-TB3/4

Tarberti elektrijaama 3. ja 4. katel

1 232

√

√

√

12

P0482-EP1

Edenderry Power Limited

299

√

√

√

Heitkoguste piirmäärad (tonnides)

| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 1.1–30.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 15 202 | 12 076 | 8 950 | 5 824 | 2 912 |
| NOx | 8 811 | 7 853 | 6 896 | 5 938 | 2 969 |
| Tolm | 1 514 | 1 196 | 878 | 560 | 280 |

2016

2017

2018

2019

1.1–30.6.2020

SO2

15 202

12 076

8 950

5 824

2 912

NOx

8 811

7 853

6 896

5 938

2 969

Tolm

1 514

1 196

878

560

280

---

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

9. detsember 2013,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused kloorleeliste tööstuse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8589 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/732/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõike 1 kohaselt korraldab komisjon sama direktiivi artikli 3 punktis 11 määratletud parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentide koostamise soodustamiseks komisjoni ning liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide vahelise teabevahetuse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõike 1 kohaselt korraldab komisjon sama direktiivi artikli 3 punktis 11 määratletud parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentide koostamise soodustamiseks komisjoni ning liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide vahelise teabevahetuse.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 2 käsitletakse teabevahetuses käitiste ja tehnoloogia heitealast tõhusust, mida väljendatakse vastavalt vajadusele lühiajaliste ja pikaajaliste keskmistega ning nendega seotud võrdlustingimustega, toorainete laadi ja kasutamist, veekasutust, energiakulu ja jäätmeteket, ning kasutatavat tehnoloogiat, nendega seotud seiret, terviklikku keskkonnamõju, majanduslikku ja tehnilist teostatavust ja selle arengut, parimat võimalikku tehnikat ja kujunemisjärgus tehnoloogiat, mis määratakse kindlaks pärast sama direktiivi artikli 13 lõike 2 punktides a ja b esitatud asjaolude kaalumist. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 2 käsitletakse teabevahetuses käitiste ja tehnoloogia heitealast tõhusust, mida väljendatakse vastavalt vajadusele lühiajaliste ja pikaajaliste keskmistega ning nendega seotud võrdlustingimustega, toorainete laadi ja kasutamist, veekasutust, energiakulu ja jäätmeteket, ning kasutatavat tehnoloogiat, nendega seotud seiret, terviklikku keskkonnamõju, majanduslikku ja tehnilist teostatavust ja selle arengut, parimat võimalikku tehnikat ja kujunemisjärgus tehnoloogiat, mis määratakse kindlaks pärast sama direktiivi artikli 13 lõike 2 punktides a ja b esitatud asjaolude kaalumist.

| (3) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 12 määratletud PVT-järeldused on PVT-viitedokumentide põhielement, milles esitatakse järeldused parima võimaliku tehnika kohta, selle kirjeldus ning teave selle rakendatavuse hindamiseks ning parima võimaliku tehnikaga saavutatud heitetasemete, sellega seotud seire, sellega seotud tarbimistasemete ja vajaduse korral asjaomase tegevuskoha suhtes võetavate parandamismeetmete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 12 määratletud PVT-järeldused on PVT-viitedokumentide põhielement, milles esitatakse järeldused parima võimaliku tehnika kohta, selle kirjeldus ning teave selle rakendatavuse hindamiseks ning parima võimaliku tehnikaga saavutatud heitetasemete, sellega seotud seire, sellega seotud tarbimistasemete ja vajaduse korral asjaomase tegevuskoha suhtes võetavate parandamismeetmete kohta.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 14 lõikele 3 viidatakse sama direktiivi II peatükis käsitletud käitiste jaoks loa tingimuste kehtestamisel PVT-järeldustele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 14 lõikele 3 viidatakse sama direktiivi II peatükis käsitletud käitiste jaoks loa tingimuste kehtestamisel PVT-järeldustele.

| (5) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõike 3 kohaselt sätestab pädev asutus heite piirväärtused, mis tagavad, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületa heide parima võimaliku tehnika puhul saavutatavaid heitetasemeid, mis on sätestatud direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikes 5 osutatud PVT-järeldusi käsitlevas otsuses. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõike 3 kohaselt sätestab pädev asutus heite piirväärtused, mis tagavad, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületa heide parima võimaliku tehnika puhul saavutatavaid heitetasemeid, mis on sätestatud direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikes 5 osutatud PVT-järeldusi käsitlevas otsuses.

| (6) | Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 lubatakse artikli 15 lõikes 3 esitatud nõude suhtes erandeid teha üksnes juhul, kui PVT-kohaste heitetasemete saavutamisega seonduvad kulud ületavad keskkonnaalast kasu asjaomase käitise geograafilise asukoha, kohalike keskkonnatingimuste või tehniliste näitajate tõttu. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 lubatakse artikli 15 lõikes 3 esitatud nõude suhtes erandeid teha üksnes juhul, kui PVT-kohaste heitetasemete saavutamisega seonduvad kulud ületavad keskkonnaalast kasu asjaomase käitise geograafilise asukoha, kohalike keskkonnatingimuste või tehniliste näitajate tõttu.

| (7) | Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 16 lõikele 1 põhinevad direktiivi artikli 14 lõike 1 punktis c osutatud seirenõuded PVT-järelduste kohastel seiret käsitlevatel järeldustel. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 16 lõikele 1 põhinevad direktiivi artikli 14 lõike 1 punktis c osutatud seirenõuded PVT-järelduste kohastel seiret käsitlevatel järeldustel.

| (8) | Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikele 3 vaatab pädev asutus nelja aasta jooksul alates PVT-järeldusi käsitlevate otsuste avaldamisest läbi ja vajaduse korral ajakohastab kõik loa tingimused ning tagab, et käitis vastab kõnealuse loa tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikele 3 vaatab pädev asutus nelja aasta jooksul alates PVT-järeldusi käsitlevate otsuste avaldamisest läbi ja vajaduse korral ajakohastab kõik loa tingimused ning tagab, et käitis vastab kõnealuse loa tingimustele.

| (9) | Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, millega luuakse foorum (2) teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13, loodi foorum, mis koosneb liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajatest. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, millega luuakse foorum (2) teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13, loodi foorum, mis koosneb liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajatest.

| (10) | Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 4 sai komisjon 6. juunil 2013 nimetatud foorumi arvamuse kloorleeliste tootmist käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta ning tegi selle avalikult kättesaadavaks (3). |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 4 sai komisjon 6. juunil 2013 nimetatud foorumi arvamuse kloorleeliste tootmist käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta ning tegi selle avalikult kättesaadavaks (3).

| (11) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

PVT-järeldused kloorleeliste tootmise jaoks on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  ELT C 146, 17.5.2011, lk 3.

2

(3)  https://circabc.europa.eu/w/browse/d4fbf23d-0da7-47fd-a954-0ada9ca91560

3

---

LISA

PVT-JÄRELDUSED KLOORLEELISTE TOOTMISE KOHTA

| KOHALDAMISALA | 37 |
| --- | --- |

| ÜLDISED KAALUTLUSED | 38 |
| --- | --- |

| MÕISTED | 38 |
| --- | --- |

| PVT-JÄRELDUSED | 39 |
| --- | --- |

| 1. | Vannimeetod | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Elavhõbekatoodvanniga käitiste dekomisjoneerimine või ümberkujundamine | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Heitvee teke | 41 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Energiatõhusus | 42 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Heiteseire | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Heide õhku | 44 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Heide vette | 45 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Jäätmeteke | 47 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Tegevuskoha korrastamine | 47 |
| --- | --- | --- |

9.

| SÕNASTIK | 48 |
| --- | --- |

KOHALDAMISALA

Kõnealustes PVT-järeldustes käsitletakse tootmistegevust, mis on täpsustatud direktiivi 2010/75/EL I lisa punkti 4.2 alapunktides a ja c, nimelt kloorleeliskemikaalide (kloori, vesiniku, kaaliumhüdroksiidi ja naatriumhüdroksiidi) tootmist soolvee elektrolüüsiga.

Eelkõige tähendab see, et kõnealustes PVT-järeldustes käsitletakse järgmisi protsesse ja tegevusvaldkondi:

| — | soola ladustamine; |
| --- | --- |

—

soola ladustamine;

| — | soolvee valmistamine, puhastamine ja taasküllastamine; |
| --- | --- |

—

soolvee valmistamine, puhastamine ja taasküllastamine;

| — | soolvee elektrolüüs; |
| --- | --- |

—

soolvee elektrolüüs;

| — | naatrium- või kaaliumhüdroksiidi kontsentreerimine, puhastamine, ladustamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

—

naatrium- või kaaliumhüdroksiidi kontsentreerimine, puhastamine, ladustamine ja käitlemine;

| — | kloori jahutamine, kuivatamine, puhastamine, kokkusurumine, veeldamine, ladustamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

—

kloori jahutamine, kuivatamine, puhastamine, kokkusurumine, veeldamine, ladustamine ja käitlemine;

| — | vesiniku jahutamine, puhastamine, kokkusurumine, ladustamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

—

vesiniku jahutamine, puhastamine, kokkusurumine, ladustamine ja käitlemine;

| — | elavhõbekatoodvanni kasutava käitise ümberkujundamine membraanvanni kasutavaks käitiseks; |
| --- | --- |

—

elavhõbekatoodvanni kasutava käitise ümberkujundamine membraanvanni kasutavaks käitiseks;

| — | elavhõbekatoodvanni kasutava käitise dekomisjoneerimine; |
| --- | --- |

—

elavhõbekatoodvanni kasutava käitise dekomisjoneerimine;

| — | kloorleeliste tootmise koha korrastamine. |
| --- | --- |

—

kloorleeliste tootmise koha korrastamine.

PVT-järeldustes ei ole käsitletud järgmisi tegevusvaldkondi ega protsesse:

| — | soolhappe elektrolüüs kloori tootmiseks; |
| --- | --- |

—

soolhappe elektrolüüs kloori tootmiseks;

| — | soolvee elektrolüüs naatriumkloraadi tootmiseks; neid teemasid on käsitletud PVT viitedokumendis „Tahkete ja muude anorgaanilise suurkeemia saaduste tootmine” (LVIC-S); |
| --- | --- |

—

soolvee elektrolüüs naatriumkloraadi tootmiseks; neid teemasid on käsitletud PVT viitedokumendis „Tahkete ja muude anorgaanilise suurkeemia saaduste tootmine” (LVIC-S);

| — | sulatatud soolade elektrolüüs leelismetallide või leelismuldmetallide ja kloori tootmiseks; neid teemasid on käsitletud PVT viitedokumendis värviliste metallide tootmise kohta (NFM); |
| --- | --- |

—

sulatatud soolade elektrolüüs leelismetallide või leelismuldmetallide ja kloori tootmiseks; neid teemasid on käsitletud PVT viitedokumendis värviliste metallide tootmise kohta (NFM);

| — | erisaaduste, nagu alkoholaadid, ditioniidid ja leelismetallid, tootmine leelismetalliamalgaami abil, mida toodetakse elavhõbekatoodvanni meetodiga; |
| --- | --- |

—

erisaaduste, nagu alkoholaadid, ditioniidid ja leelismetallid, tootmine leelismetalliamalgaami abil, mida toodetakse elavhõbekatoodvanni meetodiga;

| — | kloori, vesiniku või naatrium- või kaaliumhüdroksiidi tootmine muude meetoditega kui elektrolüüs. |
| --- | --- |

—

kloori, vesiniku või naatrium- või kaaliumhüdroksiidi tootmine muude meetoditega kui elektrolüüs.

Kõnealustes PVT-järeldustes ei käsitleta kloorleeliste tootmise järgmisi aspekte, kuna need on hõlmatud heitvete ja heitgaaside ühiseid käitlemis- ja juhtimissüsteeme keemiatööstuses käsitleva PVT-viitedokumendiga (CWW);

| — | heitvee käitlemine edasitöötlemiskäitises; |
| --- | --- |

—

heitvee käitlemine edasitöötlemiskäitises;

| — | keskkonnajuhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

—

keskkonnajuhtimissüsteemid;

| — | müra. |
| --- | --- |

—

müra.

Kõnealustes PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondade seisukohalt muud olulised viitedokumendid on järgmised.

| Viitedokument | Teema |
| --- | --- |
| Heitvete ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (BREF-dokument CWW) | Heitvete ja heitgaaside ühise käitlemise ja juhtimise süsteemid |
| Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM) | Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju |
| Ladustamisel tekkiv heide (EFS) | Materjalide ladustamine ja käitlemine |
| Energiatõhusus (ENE) | Energiatõhususe üldised aspektid |
| Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS) | Kaudne jahutus veega |
| Suured põletusseadmed (LCP) | Suured põletusseadmed nimisoojusvõimsusega 50 MW või enam |
| Monitooringu üldised põhimõtted (MON) | Heidete ja tarbimise seire üldised aspektid |
| Jäätmete põletamine (WI) | Jäätmete põletamine |
| Jäätmekäitlustööstus (WT) | Jäätmekäitlus |

Viitedokument

Teema

Heitvete ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (BREF-dokument CWW)

Heitvete ja heitgaaside ühise käitlemise ja juhtimise süsteemid

Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM)

Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju

Ladustamisel tekkiv heide (EFS)

Materjalide ladustamine ja käitlemine

Energiatõhusus (ENE)

Energiatõhususe üldised aspektid

Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS)

Kaudne jahutus veega

Suured põletusseadmed (LCP)

Suured põletusseadmed nimisoojusvõimsusega 50 MW või enam

Monitooringu üldised põhimõtted (MON)

Heidete ja tarbimise seire üldised aspektid

Jäätmete põletamine (WI)

Jäätmete põletamine

Jäätmekäitlustööstus (WT)

Jäätmekäitlus

ÜLDISED KAALUTLUSED

PVT-järeldustes esitatud meetodite loetelud ja kirjeldused ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, mis tagavad vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-järeldused üldkohaldatavad.

Kõnealustes PVT-järeldustes esitatud PVT-kohased õhkuheite tasemed on:

| — | kontsentratsioonid, mis on väljendatud õhku heidetavate ainete massina jääkgaaside mahu kohta standardtingimustes (273,15 K, 101,3 kPa) pärast veesisalduse lahutamist, kuid ilma hapnikusisalduse parandita; ühik on mg/m3; |
| --- | --- |

—

kontsentratsioonid, mis on väljendatud õhku heidetavate ainete massina jääkgaaside mahu kohta standardtingimustes (273,15 K, 101,3 kPa) pärast veesisalduse lahutamist, kuid ilma hapnikusisalduse parandita; ühik on mg/m3;

kõnealustes PVT-järeldustes esitatud PVT-kohased vetteheite tasemed on:

| — | kontsentratsioonid, mis on väljendatud vette heidetavate ainete massina heitvee mahu kohta; ühik on g/l. |
| --- | --- |

—

kontsentratsioonid, mis on väljendatud vette heidetavate ainete massina heitvee mahu kohta; ühik on g/l.

MÕISTED

PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid:

| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| --- | --- |
| Uus seade | Pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist käitises esmakordselt käitatav seade või pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist vanade seadmete asemel käitise olemasolevale alusele paigaldatud seadmed. |
| Olemasolev seade | Seade, mis ei ole uus seade. |
| Uus kloori veeldamise üksus | Pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist käitises kasutusele võetud kloori veeldamise üksus või pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist täielikult asendatud kloori veeldamise üksus. |
| Kloor ja kloordioksiid, väljendatud Cl2-na | Kloori (Cl2) ja kloordioksiidi (ClO2) summa, mida mõõdetakse koos ja väljendatakse kloorina (Cl2). |
| Vaba kloor, väljendatud Cl2-na | Lahustunud elementaarse kloori, hüpokloriti, hüpokloorishappe, lahustunud elementaarse broomi, hüpobromiti ja hüpobroomishappe summa, mõõdetud koos ja väljendatud Cl2-na. |
| Elavhõbe, väljendatud Hg-na | Kõigi anorgaaniliste ja orgaaniliste elavhõbedaühendite summa, mõõdetud koos ja väljendatud Hg-na. |

Kasutatud mõiste

Määratlus

Uus seade

Pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist käitises esmakordselt käitatav seade või pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist vanade seadmete asemel käitise olemasolevale alusele paigaldatud seadmed.

Olemasolev seade

Seade, mis ei ole uus seade.

Uus kloori veeldamise üksus

Pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist käitises kasutusele võetud kloori veeldamise üksus või pärast kõnealuste PVT-järelduste avaldamist täielikult asendatud kloori veeldamise üksus.

Kloor ja kloordioksiid, väljendatud Cl2-na

Kloori (Cl2) ja kloordioksiidi (ClO2) summa, mida mõõdetakse koos ja väljendatakse kloorina (Cl2).

Vaba kloor, väljendatud Cl2-na

Lahustunud elementaarse kloori, hüpokloriti, hüpokloorishappe, lahustunud elementaarse broomi, hüpobromiti ja hüpobroomishappe summa, mõõdetud koos ja väljendatud Cl2-na.

Elavhõbe, väljendatud Hg-na

Kõigi anorgaaniliste ja orgaaniliste elavhõbedaühendite summa, mõõdetud koos ja väljendatud Hg-na.

PVT-JÄRELDUSED

1.   Vannimeetod

PVT 1. Kloorleeliste tootmise PVT on kasutada eraldi või koos järgmisi meetodeid, mis on esitatud allpool. Elavhõbekatoodvanni meetodit ei saa ühelgi tingimusel pidada PVT-ks. Asbesti sisaldavate diafragmade kasutamine ei ole PVT.

| | Meetod | Kirjeldus | Kasutatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Bipolaarse membraanvanni meetod | Membraanvannid koosnevad anoodist ja katoodist, mis on eraldatud membraaniga. Bipolaarse konfiguratsiooni korral on üksikud membraanvannid elektriliselt ühendatud järjestikku. | Üldkohaldatav. |
| b | Monopolaarse membraanvanni meetod | Membraanvannid koosnevad anoodist ja katoodist, mis on eraldatud membraaniga. Monopolaarse konfiguratsiooni korral on üksikud membraanvannid elektriliselt ühendatud paralleelselt. | Ei kohaldata uute seadmete puhul, mille klooritootmise võimsus on üle 20 kilotonni aastas. |
| c | Asbestivaba diafragmaga vanni meetod | Asbestivaba diafragmaga vannid koosnevad anoodist ja katoodist, mis on eraldatud asbestivaba diafragmaga. Üksikud diafragmavannid on elektriliselt ühendatud järjestikku (bipolaarsed) või paralleelselt (monopolaarsed). | Üldkohaldatav. |

Meetod

Kirjeldus

Kasutatavus

a

Bipolaarse membraanvanni meetod

Membraanvannid koosnevad anoodist ja katoodist, mis on eraldatud membraaniga. Bipolaarse konfiguratsiooni korral on üksikud membraanvannid elektriliselt ühendatud järjestikku.

Üldkohaldatav.

b

Monopolaarse membraanvanni meetod

Membraanvannid koosnevad anoodist ja katoodist, mis on eraldatud membraaniga. Monopolaarse konfiguratsiooni korral on üksikud membraanvannid elektriliselt ühendatud paralleelselt.

Ei kohaldata uute seadmete puhul, mille klooritootmise võimsus on üle 20 kilotonni aastas.

c

Asbestivaba diafragmaga vanni meetod

Asbestivaba diafragmaga vannid koosnevad anoodist ja katoodist, mis on eraldatud asbestivaba diafragmaga. Üksikud diafragmavannid on elektriliselt ühendatud järjestikku (bipolaarsed) või paralleelselt (monopolaarsed).

Üldkohaldatav.

2.   Elavhõbekatoodvanniga käitiste dekomisjoneerimine või ümberkujundamine

PVT 2. Elavhõbedaheite ja elavhõbedaga saastunud jäätmete tekke vähendamiseks elavhõbekatoodvanniga käitise dekomisjoneerimise või ümberkujundamise käigus on PVT töötada välja ja rakendada dekomisjoneerimise kava, millel on kõik järgmised omadused:

| i. | kaasatakse mõned kogenud töötajad, kel on suured kogemused, mis on saadud endise käitise väljaarendamise ja käitamise kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

i.

kaasatakse mõned kogenud töötajad, kel on suured kogemused, mis on saadud endise käitise väljaarendamise ja käitamise kõikidel etappidel;

| ii. | nähakse ette täielik kava rakendamise kord ja juhendid iga etapi kohta; |
| --- | --- |

ii.

nähakse ette täielik kava rakendamise kord ja juhendid iga etapi kohta;

| iii. | kõigi elavhõbeda käitlemisel vilumatute töötajate jaoks nähakse ette üksikasjalik koolitus- ja järelevalveprogramm; |
| --- | --- |

iii.

kõigi elavhõbeda käitlemisel vilumatute töötajate jaoks nähakse ette üksikasjalik koolitus- ja järelevalveprogramm;

| iv. | määratakse kindlaks kogumisele kuuluva metallilise elavhõbeda kogus ning hinnatakse kõrvaldatavate jäätmete kogus ja nendes sisalduva elavhõbeda kogus; |
| --- | --- |

iv.

määratakse kindlaks kogumisele kuuluva metallilise elavhõbeda kogus ning hinnatakse kõrvaldatavate jäätmete kogus ja nendes sisalduva elavhõbeda kogus;

| v. | nähakse ette tööruumid, mis on:






  a) | kaetud katusega; |
| --- | --- | --- |

v.

nähakse ette tööruumid, mis on:

a)

kaetud katusega;

| b) | varustatud sileda, kaldu oleva veekindla põrandaga, milles mahaloksuv elavhõbe suunatakse kogumisanumasse; |
| --- | --- |

b)

varustatud sileda, kaldu oleva veekindla põrandaga, milles mahaloksuv elavhõbe suunatakse kogumisanumasse;

| c) | hästi valgustatud; |
| --- | --- |

c)

hästi valgustatud;

| d) | vaba takistustest ja prügist, mis võib neelata elavhõbedat; |
| --- | --- |

d)

vaba takistustest ja prügist, mis võib neelata elavhõbedat;

| e) | varustatud pesemiseks vajaliku voolava veega; |
| --- | --- |

e)

varustatud pesemiseks vajaliku voolava veega;

| f) | ühendatud heitvee töötlemise süsteemiga; |
| --- | --- |

f)

ühendatud heitvee töötlemise süsteemiga;

| vi. | vannid tühjendatakse ja metalliline elavhõbe viiakse üle säilitusanumatesse:






  a) | võimaluse korral suletud süsteemis; |
| --- | --- | --- |

vi.

vannid tühjendatakse ja metalliline elavhõbe viiakse üle säilitusanumatesse:

a)

võimaluse korral suletud süsteemis;

| b) | elavhõbe pestakse; |
| --- | --- |

b)

elavhõbe pestakse;

| c) | võimaluse korral kantakse elavhõbe üle raskusjõu abil; |
| --- | --- |

c)

võimaluse korral kantakse elavhõbe üle raskusjõu abil;

| d) | elavhõbedast kõrvaldatakse tahked lisandid, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

d)

elavhõbedast kõrvaldatakse tahked lisandid, kui see on vajalik;

| e) | anumad täidetakse kuni 80 % mahust; |
| --- | --- |

e)

anumad täidetakse kuni 80 % mahust;

| f) | pärast täitmist suletakse anumad hermeetiliselt; |
| --- | --- |

f)

pärast täitmist suletakse anumad hermeetiliselt;

| g) | tühjad vannid pestakse ja täidetakse seejärel veega. |
| --- | --- |

g)

tühjad vannid pestakse ja täidetakse seejärel veega.

| vii. | kõik demonteerimis- ja lammutamistööd tehakse järgmiselt:






  a) | kuumlõikamine asendatakse võimaluse korral külmlõikamisega; |
| --- | --- | --- |

vii.

kõik demonteerimis- ja lammutamistööd tehakse järgmiselt:

a)

kuumlõikamine asendatakse võimaluse korral külmlõikamisega;

| b) | saastunud seadmeid säilitatakse sobivas kohas; |
| --- | --- |

b)

saastunud seadmeid säilitatakse sobivas kohas;

| c) | tööpiirkonnas pestakse sageli põrandat; |
| --- | --- |

c)

tööpiirkonnas pestakse sageli põrandat;

| d) | mahavoolanud elavhõbe kogutakse kiiresti imemisseadmetega, mis on varustatud aktiivsöefiltritega; |
| --- | --- |

d)

mahavoolanud elavhõbe kogutakse kiiresti imemisseadmetega, mis on varustatud aktiivsöefiltritega;

| e) | jäätmevoogude üle peetakse arvestust; |
| --- | --- |

e)

jäätmevoogude üle peetakse arvestust;

| f) | elavhõbedaga saastunud jäätmed eraldatakse saastumata jäätmetest; |
| --- | --- |

f)

elavhõbedaga saastunud jäätmed eraldatakse saastumata jäätmetest;

| g) | elavhõbedaga saastunud jäätmed vabastatakse elavhõbedast mehaanilise ja füüsikalise töötlemise meetoditega (nt pesemine, ultrahelivibratsioon, tolmuimeja), keemilise töötlemise meetoditega (nt pesemine hüpokloritiga, klooritud soolveega või vesinikperoksiidiga) ja/või termilise töötlemise abil (nt destillatsioon ja kogumine jahuti abil); |
| --- | --- |

g)

elavhõbedaga saastunud jäätmed vabastatakse elavhõbedast mehaanilise ja füüsikalise töötlemise meetoditega (nt pesemine, ultrahelivibratsioon, tolmuimeja), keemilise töötlemise meetoditega (nt pesemine hüpokloritiga, klooritud soolveega või vesinikperoksiidiga) ja/või termilise töötlemise abil (nt destillatsioon ja kogumine jahuti abil);

| h) | nähakse ette saastast puhastatud varustuse korduskasutamine või ringlussevõtt, kui see on võimalik; |
| --- | --- |

h)

nähakse ette saastast puhastatud varustuse korduskasutamine või ringlussevõtt, kui see on võimalik;

| i) | vannidekorpuse seinad ja põrandad puhastatakse, mille järel need kaetakse kattekihiga või värvitakse, et muuta pind aineid mitteläbilaskvaks, kui hoone võetakse jälle kasutusse; |
| --- | --- |

i)

vannidekorpuse seinad ja põrandad puhastatakse, mille järel need kaetakse kattekihiga või värvitakse, et muuta pind aineid mitteläbilaskvaks, kui hoone võetakse jälle kasutusse;

| j) | käitise ja ümbruskonna heitveekogumissüsteemid puhastatakse või uuendatakse; |
| --- | --- |

j)

käitise ja ümbruskonna heitveekogumissüsteemid puhastatakse või uuendatakse;

| k) | tööpiirkond piiratakse ja kui õhu elavhõbedasisaldus võib olla suur (nt survepesu), siis ventilatsiooniõhk puhastatakse; ventilatsiooniõhu puhastamise meetodid hõlmavad järgmist: adsorptsioon jooditud või vääveldatud aktiivsöel, gaasi märgpuhastus hüpokloritit või kloori sisaldava soolveega või kloori lisamine tahke dielavhõbedikloriidi moodustamiseks; |
| --- | --- |

k)

tööpiirkond piiratakse ja kui õhu elavhõbedasisaldus võib olla suur (nt survepesu), siis ventilatsiooniõhk puhastatakse; ventilatsiooniõhu puhastamise meetodid hõlmavad järgmist: adsorptsioon jooditud või vääveldatud aktiivsöel, gaasi märgpuhastus hüpokloritit või kloori sisaldava soolveega või kloori lisamine tahke dielavhõbedikloriidi moodustamiseks;

| l) | elavhõbedasisaldusega heitvee, sh kaitsevahendite pesemisel tekkiva pesulareovee töötlemine; |
| --- | --- |

l)

elavhõbedasisaldusega heitvee, sh kaitsevahendite pesemisel tekkiva pesulareovee töötlemine;

| m) | õhu, vee ja jäätmete elavhõbedasisalduse seire, sealhulgas asjakohase aja jooksul pärast dekomisjoneerimist või ümberkujundamist; |
| --- | --- |

m)

õhu, vee ja jäätmete elavhõbedasisalduse seire, sealhulgas asjakohase aja jooksul pärast dekomisjoneerimist või ümberkujundamist;

| viii. | vajaduse korral metallilise elavhõbeda vaheladustamine kohapeal hoiuruumis:






  a) | mis on hästi valgustatud ja ilmastikukindel; |
| --- | --- | --- |

viii.

vajaduse korral metallilise elavhõbeda vaheladustamine kohapeal hoiuruumis:

a)

mis on hästi valgustatud ja ilmastikukindel;

| b) | mis on varustatud sobiva sekundaarse laialivalgumist piirava struktuuriga, mis võib kinni pidada 110 % ühes säilitusanumas oleva vedeliku ruumalast; |
| --- | --- |

b)

mis on varustatud sobiva sekundaarse laialivalgumist piirava struktuuriga, mis võib kinni pidada 110 % ühes säilitusanumas oleva vedeliku ruumalast;

| c) | mis on vaba takistustest ja prügist, mis võib neelata elavhõbedat; |
| --- | --- |

c)

mis on vaba takistustest ja prügist, mis võib neelata elavhõbedat;

| d) | mis on varustatud imemisseadmetega, millel on aktiivsöefiltrid; |
| --- | --- |

d)

mis on varustatud imemisseadmetega, millel on aktiivsöefiltrid;

| e) | mida korrapäraselt kontrollitakse visuaalselt ja elavhõbedaseire seadmetega; |
| --- | --- |

e)

mida korrapäraselt kontrollitakse visuaalselt ja elavhõbedaseire seadmetega;

| ix. | vajaduse korral transport, edasine töötlemine ja jäätmete kõrvaldamine. |
| --- | --- |

ix.

vajaduse korral transport, edasine töötlemine ja jäätmete kõrvaldamine.

PVT 3. Selleks et vähendada elavhõbeda heidet vette elavhõbekatoodvanni meetodit kasutava käitise dekomisjoneerimisel või ümberkujundamisel, on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a | Oksüdeerimine ja ioonivahetus | Kasutatakse oksüdeerivaid aineid nagu hüpoklorit, kloor või vesinikperoksiid, et viia elavhõbe täielikult oksüdeeritud vormi, mis hiljem eemaldatakse ioonvahetusvaikudega. |
| b | Oksüdeerimine ja sadestamine | Kasutatakse oksüdeerivaid aineid nagu hüpoklorit, kloor või vesinikperoksiid, et viia elavhõbe täielikult oksüdeeritud vormi, mis hiljem eemaldatakse elavhõbeda sadestamisega elavhõbesulfiidina, millele järgneb filtrimine. |
| c | Taandamine ja adsorbeerimine aktiivsöele | Kasutatakse taandavaid aineid nagu hüdroksüülamiin, et viia elavhõbe täielikult metallilisse vormi, mis hiljem eemaldatakse koalestsentsiga ja metallilise elavhõbeda püüduriga, millele järgneb adsorbeerimine aktiivsöele. |

Meetod

Kirjeldus

a

Oksüdeerimine ja ioonivahetus

Kasutatakse oksüdeerivaid aineid nagu hüpoklorit, kloor või vesinikperoksiid, et viia elavhõbe täielikult oksüdeeritud vormi, mis hiljem eemaldatakse ioonvahetusvaikudega.

b

Oksüdeerimine ja sadestamine

Kasutatakse oksüdeerivaid aineid nagu hüpoklorit, kloor või vesinikperoksiid, et viia elavhõbe täielikult oksüdeeritud vormi, mis hiljem eemaldatakse elavhõbeda sadestamisega elavhõbesulfiidina, millele järgneb filtrimine.

c

Taandamine ja adsorbeerimine aktiivsöele

Kasutatakse taandavaid aineid nagu hüdroksüülamiin, et viia elavhõbe täielikult metallilisse vormi, mis hiljem eemaldatakse koalestsentsiga ja metallilise elavhõbeda püüduriga, millele järgneb adsorbeerimine aktiivsöele.

Dekomisjoneerimise või ümberkujundamise ajal elavhõbeda vetteheitega seotud PVT-kohane keskkonnatoime tase, (1) väljendatud elavhõbedana, elavhõbeda käitlemise üksusest väljuvas vees on 3–15 μg/l 24 tunni jooksul kogutud liitproovis, mille kogumisel arvestatakse voolukiirust ja mis võetakse iga päev. Sellega seotud seire on PVT 7.

3.   Heitvee teke

PVT 4. Heitvee tekke vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus | Kasutatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Soolvee ringlussevõtt | Elektrolüüsivannides kasutatud soolvesi küllastatakse uuesti tahke soolaga või aurutamise teel ja suunatakse vannidesse tagasi. | Diafragmavanni kasutavate käitiste suhtes seda ei kohaldata. Ei kohaldata membraanvanni meetodil töötava käitise suhtes, milles soolvesi saadakse lahustamismeetodil kaevandamisega, kus on suured soola- ja veevarud ning soolase vee saab juhtida suurt kloriidisisaldust taluvasse veekogusse. Ei kohaldata membraanvanni meetodil töötava ettevõtte suhtes, kus kõrvaldatud soolvett kasutatakse muus tootmisüksuses. |
| b | Protsessi muude jäätmevoogude ringlussevõtt | Kloorleeliste tootmise käitise protsessivood, näiteks kloori, naatrium- või kaaliumhüdroksiidi ja vesiniku töötlemise kondensaadid suunatakse tagasi protsessi eri etappidesse. Ringlussevõtu määr on piiratud sellise vedelikuvoo puhtuse nõuetega, milles protsessis tekkinud voog ringlusse võetakse, ja käitise veebilansiga. | Üldkohaldatav. |
| c | Muust tootmisprotsessist pärineva soolasisaldusega heitvee ringlussevõtt | Muu tootmisprotsessi soolasisaldusega heitvett töödeldakse ja see suunatakse tagasi soolveesüsteemi. Ringlussevõtu määr on piiratud soolveesüsteemi puhtuse nõuetega ja käitise veebilansiga. | Ei ole kohaldatav seadmetele, kus kõnealuse heitvee täiendav töötlemine ületab keskkonnakasu. |
| d | Heitvee kasutamine lahuskaevandamiseks | Kloorleeliste käitise heitvett töödeldakse ja see pumbatakse tagasi soolakaevandusse. | Ei kohaldata membraanvanni meetodil töötava ettevõtte suhtes, kus kõrvaldatud soolvett kasutatakse muus tootmisüksuses. Ei kohaldata, kui kaevandus asub palju kõrgemal merepinnast kui käitis. |
| e | Soolvee filtrimuda kontsentreerimine | Soolvee filtrimuda kontsentreeritakse filterpressiga, pöörleva trumliga vaakuumfiltriga või tsentrifuugiga. Jääkvesi suunatakse tagasi soolveesüsteemi. | Ei kohaldata juhul, kui soolvee filtrimuda on võimalik eraldada tahke koogina. Ei ole kohaldatav seadmetele, kus heitvett kasutatakse lahuskaevandamiseks. |
| f | Nanofiltrimine | Teatavat liiki membraanfiltrimine, milles membraani pooride suurus on umbes 1 nm; kasutatakse sulfaadi kontsentreerimiseks kõrvaldatavas soolvees, millega vähendatakse heitvee mahtu. | Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavale käitisele, milles kõrvaldatava soolveeosa suurus on määratud sulfaadisisaldusega. |
| g | Kloraadi heite vähendamise meetodid | Kloraadi heite vähendamise meetodeid on kirjeldatud PVT 14 juures. Nende meetoditega vähendatakse kõrvaldatava soolveeosa mahtu. | Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavale käitisele, milles kõrvaldatava soolveeosa suurus on määratud kloraadisisaldusega. |

Meetod

Kirjeldus

Kasutatavus

a

Soolvee ringlussevõtt

Elektrolüüsivannides kasutatud soolvesi küllastatakse uuesti tahke soolaga või aurutamise teel ja suunatakse vannidesse tagasi.

Diafragmavanni kasutavate käitiste suhtes seda ei kohaldata. Ei kohaldata membraanvanni meetodil töötava käitise suhtes, milles soolvesi saadakse lahustamismeetodil kaevandamisega, kus on suured soola- ja veevarud ning soolase vee saab juhtida suurt kloriidisisaldust taluvasse veekogusse. Ei kohaldata membraanvanni meetodil töötava ettevõtte suhtes, kus kõrvaldatud soolvett kasutatakse muus tootmisüksuses.

b

Protsessi muude jäätmevoogude ringlussevõtt

Kloorleeliste tootmise käitise protsessivood, näiteks kloori, naatrium- või kaaliumhüdroksiidi ja vesiniku töötlemise kondensaadid suunatakse tagasi protsessi eri etappidesse. Ringlussevõtu määr on piiratud sellise vedelikuvoo puhtuse nõuetega, milles protsessis tekkinud voog ringlusse võetakse, ja käitise veebilansiga.

Üldkohaldatav.

c

Muust tootmisprotsessist pärineva soolasisaldusega heitvee ringlussevõtt

Muu tootmisprotsessi soolasisaldusega heitvett töödeldakse ja see suunatakse tagasi soolveesüsteemi. Ringlussevõtu määr on piiratud soolveesüsteemi puhtuse nõuetega ja käitise veebilansiga.

Ei ole kohaldatav seadmetele, kus kõnealuse heitvee täiendav töötlemine ületab keskkonnakasu.

d

Heitvee kasutamine lahuskaevandamiseks

Kloorleeliste käitise heitvett töödeldakse ja see pumbatakse tagasi soolakaevandusse.

Ei kohaldata membraanvanni meetodil töötava ettevõtte suhtes, kus kõrvaldatud soolvett kasutatakse muus tootmisüksuses. Ei kohaldata, kui kaevandus asub palju kõrgemal merepinnast kui käitis.

e

Soolvee filtrimuda kontsentreerimine

Soolvee filtrimuda kontsentreeritakse filterpressiga, pöörleva trumliga vaakuumfiltriga või tsentrifuugiga. Jääkvesi suunatakse tagasi soolveesüsteemi.

Ei kohaldata juhul, kui soolvee filtrimuda on võimalik eraldada tahke koogina. Ei ole kohaldatav seadmetele, kus heitvett kasutatakse lahuskaevandamiseks.

f

Nanofiltrimine

Teatavat liiki membraanfiltrimine, milles membraani pooride suurus on umbes 1 nm; kasutatakse sulfaadi kontsentreerimiseks kõrvaldatavas soolvees, millega vähendatakse heitvee mahtu.

Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavale käitisele, milles kõrvaldatava soolveeosa suurus on määratud sulfaadisisaldusega.

g

Kloraadi heite vähendamise meetodid

Kloraadi heite vähendamise meetodeid on kirjeldatud PVT 14 juures. Nende meetoditega vähendatakse kõrvaldatava soolveeosa mahtu.

Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavale käitisele, milles kõrvaldatava soolveeosa suurus on määratud kloraadisisaldusega.

4.   Energiatõhusus

PVT 5. Energia tõhusaks kasutamiseks elektrolüüsiprotsessis on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus | Kasutatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Kõrgjõudlusega membraanid | Kõrgjõudlusega membraane iseloomustab väike pingelangus ja suur vooluefektiivsus, samas on ettenähtud töötingimustes tagatud mehaaniline ja keemiline stabiilsus. | Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavate ettevõtete suhtes, kui membraanid nende kasutusaja lõpus uuendatakse. |
| b | Asbestivabad diafragmad | Asbestivabad diafragmad on valmistatud fluorosüsivesinikpolümeerist ja täiteainetest nagu tsirkooniumdioksiid. Sellistel diafragmadel on väiksem ülepingetakistus kui asbestdiafragmadel. | Üldkasutatav |
| c | Kõrgjõudlusega elektroodid ja katted | Elektroodid ja kattekihid, millelt gaas vabaneb kergemini (madal mulli vabanemise ülepinge) ja madalad elektroodi ülepinged. | Kohaldatakse siis, kui kattekihid nende kasutusaja lõpus uuendatakse. |
| d | Kõrge puhtusastmega soolvesi | Soolvesi on piisavalt puhastatud, et viia miinimumini elektroodide ja diafragmade või membraanide saastumine, mis võiks suurendada energiatarbimist. | Üldkasutatav |

Meetod

Kirjeldus

Kasutatavus

a

Kõrgjõudlusega membraanid

Kõrgjõudlusega membraane iseloomustab väike pingelangus ja suur vooluefektiivsus, samas on ettenähtud töötingimustes tagatud mehaaniline ja keemiline stabiilsus.

Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavate ettevõtete suhtes, kui membraanid nende kasutusaja lõpus uuendatakse.

b

Asbestivabad diafragmad

Asbestivabad diafragmad on valmistatud fluorosüsivesinikpolümeerist ja täiteainetest nagu tsirkooniumdioksiid. Sellistel diafragmadel on väiksem ülepingetakistus kui asbestdiafragmadel.

Üldkasutatav

c

Kõrgjõudlusega elektroodid ja katted

Elektroodid ja kattekihid, millelt gaas vabaneb kergemini (madal mulli vabanemise ülepinge) ja madalad elektroodi ülepinged.

Kohaldatakse siis, kui kattekihid nende kasutusaja lõpus uuendatakse.

d

Kõrge puhtusastmega soolvesi

Soolvesi on piisavalt puhastatud, et viia miinimumini elektroodide ja diafragmade või membraanide saastumine, mis võiks suurendada energiatarbimist.

Üldkasutatav

PVT 6. Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada maksimaalselt ära elektrolüüsi kõrvaltootena saadud vesinik, kas kemikaalina või kütusena.

Kirjeldus

Vesinikku võib kasutada keemilistes reaktsioonides (nt ammoniaagi, vesinikperoksiidi või metanooli tootmine; orgaaniliste ühendite taandamine; nafta hüdrodesulfureerimine; õlide ja määrete hüdrogeenimine; polüolefiinide tootmisel ahela lõpetamine) või kütusena põletamiseks, et saada auru ja/või elektrit või kuumutada ahju. Vesiniku kasutamise määr sõltub paljudest teguritest (nt nõudlus vesiniku kui reaktiivi järele, kohapealne nõudlus auru järele, vahemaa võimaliku kasutajani).

5.   Heiteseire

PVT 7. PVT on jälgida heiteid õhku ja vette, kasutades ENi normidele vastavaid seiremeetodeid vähemalt allpool esitatud miinimumsagedusega. ENi normide puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, liikmesriigi või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

| Keskkond | Aine(d) | Proovivõtukoht | Meetod | Standard(id) | Miinimumsagedus | Järelevalve seoses millega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Õhk | Kloor ja kloordioksiid, väljendatud Cl2-na (2) | Kloori neeldumise seadme väljalaskeava juures | Elektrokeemilised vannid | ENi või ISO standard ei ole kättesaadav | Pidev | — |
| Neeldumine lahuses, järgneva analüüsiga | ENi või ISO standard ei ole kättesaadav | Vähemalt kord aastas (vähemalt kolm järjestikust tunniajalist mõõtmist) | PVT 8 |
| Vesi | Kloraat | Heite käitisest väljumise koht | Ioonkromatograafia | EN ISO 10304-4 | Kord kuus | PVT 14 |
| Kloriid | Soolvee kõrvaldamine | Ioonkromatograafia või vooanalüüs | EN ISO 10304-1 või EN ISO 15682 | Kord kuus | PVT 12 |
| Vaba kloor (2) | Allika lähedal | Reduktsioonipotentsiaal | ENi või ISO standard ei ole kättesaadav | Pidev | — |
| Heite käitisest väljumise koht | Vaba kloor | EN ISO 7393-1 või -2 | Kord kuus | PVT 13 |
| Halogeenitud orgaanilised ühendid | Soolvee kõrvaldamine | Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) | EN ISO 9562 A lisa | Kord aastas | PVT 15 |
| Elavhõbe | Elavhõbeda töötlemise üksuse väljalase | Aatomabsorptsioon-spektromeetria või aatomfluorestsents-spektromeetria | EN ISO 12846 või EN ISO 17852 | Iga päev | PVT 3 |
| Sulfaat | Soolvee kõrvaldamine | Ioonkromatograafia | EN ISO 10304-1 | Kord aastas | — |
| Asjakohased raskmetallid (nt nikkel, vask) | Soolvee kõrvaldamine | Induktiivsidestunud plasma optiline emissioonspektromeetria või induktiivsidestunud plasma massispektromeetria | EN ISO 11885 või EN ISO 17294-2 | Kord aastas | — |

Keskkond

Aine(d)

Proovivõtukoht

Meetod

Standard(id)

Miinimumsagedus

Järelevalve seoses millega

Õhk

Kloor ja kloordioksiid, väljendatud Cl2-na (2)

Kloori neeldumise seadme väljalaskeava juures

Elektrokeemilised vannid

ENi või ISO standard ei ole kättesaadav

Pidev

—

Neeldumine lahuses, järgneva analüüsiga

ENi või ISO standard ei ole kättesaadav

Vähemalt kord aastas (vähemalt kolm järjestikust tunniajalist mõõtmist)

PVT 8

Vesi

Kloraat

Heite käitisest väljumise koht

Ioonkromatograafia

EN ISO 10304-4

Kord kuus

PVT 14

Kloriid

Soolvee kõrvaldamine

Ioonkromatograafia või vooanalüüs

EN ISO 10304-1 või EN ISO 15682

Kord kuus

PVT 12

Vaba kloor (2)

Allika lähedal

Reduktsioonipotentsiaal

ENi või ISO standard ei ole kättesaadav

Pidev

—

Heite käitisest väljumise koht

Vaba kloor

EN ISO 7393-1 või -2

Kord kuus

PVT 13

Halogeenitud orgaanilised ühendid

Soolvee kõrvaldamine

Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX)

EN ISO 9562 A lisa

Kord aastas

PVT 15

Elavhõbe

Elavhõbeda töötlemise üksuse väljalase

Aatomabsorptsioon-spektromeetria või aatomfluorestsents-spektromeetria

EN ISO 12846 või EN ISO 17852

Iga päev

PVT 3

Sulfaat

Soolvee kõrvaldamine

Ioonkromatograafia

EN ISO 10304-1

Kord aastas

—

Asjakohased raskmetallid (nt nikkel, vask)

Soolvee kõrvaldamine

Induktiivsidestunud plasma optiline emissioonspektromeetria või induktiivsidestunud plasma massispektromeetria

EN ISO 11885 või EN ISO 17294-2

Kord aastas

—

6.   Heide õhku

PVT 8. Õhku suunatava kloori ja kloordioksiidi heite vähendamiseks kloori töötlemise protsessis on PVT projekteerida kloori neeldumise seade, hoida seda töökorras ja käitada; seadmel peaks olema järgmiste omaduste vajalik kombinatsioon:

| i. | neeldumisüksus, milles märgpuhastusvedelikuna kasutatakse leelise lahust (nt naatriumhüdroksiidi lahus) ja mis põhineb täidisega kolonnidel ja/või ežektoritel; |
| --- | --- |

i.

neeldumisüksus, milles märgpuhastusvedelikuna kasutatakse leelise lahust (nt naatriumhüdroksiidi lahus) ja mis põhineb täidisega kolonnidel ja/või ežektoritel;

| ii. | vesinikperoksiidi doseerimise seadmed või eraldi märgpuhastus vesinikperoksiidiga, kui see on vajalik, et vähendada kloordioksiidisisaldust; |
| --- | --- |

ii.

vesinikperoksiidi doseerimise seadmed või eraldi märgpuhastus vesinikperoksiidiga, kui see on vajalik, et vähendada kloordioksiidisisaldust;

| iii. | suurus vastab halvimale võimalikule stsenaariumile (saadud riskianalüüsiga), võttes arvesse toodetud kloori kogust ja voolukiirust (võimalus neeldumisega siduda kogu vannideruumi toodang piisava aja jooksul, kuni tootmine käitises õnnestub peatada); |
| --- | --- |

iii.

suurus vastab halvimale võimalikule stsenaariumile (saadud riskianalüüsiga), võttes arvesse toodetud kloori kogust ja voolukiirust (võimalus neeldumisega siduda kogu vannideruumi toodang piisava aja jooksul, kuni tootmine käitises õnnestub peatada);

| iv. | märgpuhastusvedeliku varu suuruse ja säilitamisvõimsusega on tagatud, et vedelikku on alati liiast; |
| --- | --- |

iv.

märgpuhastusvedeliku varu suuruse ja säilitamisvõimsusega on tagatud, et vedelikku on alati liiast;

| v. | täidisega kolonnide suurus on piisav, et alati oleks välditud kolonni uppumine; |
| --- | --- |

v.

täidisega kolonnide suurus on piisav, et alati oleks välditud kolonni uppumine;

| vi. | veeldatud kloori pääs neeldumisüksusesse on välditud; |
| --- | --- |

vi.

veeldatud kloori pääs neeldumisüksusesse on välditud;

| vii. | märgpuhastusvedeliku tagasivool kloorisüsteemi on välditud; |
| --- | --- |

vii.

märgpuhastusvedeliku tagasivool kloorisüsteemi on välditud;

| viii. | tahkete ainete sadenemine neeldumisüksuses on välditud; |
| --- | --- |

viii.

tahkete ainete sadenemine neeldumisüksuses on välditud;

| ix. | soojusvahetite kasutamine, et hoida neeldumisseadme temperatuur alati allpool 55 °C; |
| --- | --- |

ix.

soojusvahetite kasutamine, et hoida neeldumisseadme temperatuur alati allpool 55 °C;

| x. | lahjendusõhu suunamine süsteemi kloori neeldumise järel, et vältida plahvatusohtlike gaasisegude tekkimist; |
| --- | --- |

x.

lahjendusõhu suunamine süsteemi kloori neeldumise järel, et vältida plahvatusohtlike gaasisegude tekkimist;

| xi. | kasutatakse ehitusmaterjale, mis peavad alati vastu äärmiselt korrodeerivatele tingimustele; |
| --- | --- |

xi.

kasutatakse ehitusmaterjale, mis peavad alati vastu äärmiselt korrodeerivatele tingimustele;

| xii. | kasutatakse varusüsteemi, nt täiendavat gaasi märgpesuseadet järjestikku töötava seadmega, hädaolukorras kasutatavat märgpesuvedeliku paaki, millest vedelik lastakse seadmesse raskusjõu abil, ooteseisundis ja varuventilaatoreid, ooteseisundis ja varupumpasid; |
| --- | --- |

xii.

kasutatakse varusüsteemi, nt täiendavat gaasi märgpesuseadet järjestikku töötava seadmega, hädaolukorras kasutatavat märgpesuvedeliku paaki, millest vedelik lastakse seadmesse raskusjõu abil, ooteseisundis ja varuventilaatoreid, ooteseisundis ja varupumpasid;

| xiii. | esmatähtsad elektriseadmed on varustatud sõltumatu elektritoitesüsteemiga; |
| --- | --- |

xiii.

esmatähtsad elektriseadmed on varustatud sõltumatu elektritoitesüsteemiga;

| xiv. | nähakse ette automaatne üleminek varusüsteemidele hädaolukordades, sealhulgas süsteemide ja nende kasutamisele ülemineku perioodilised katsetamised; |
| --- | --- |

xiv.

nähakse ette automaatne üleminek varusüsteemidele hädaolukordades, sealhulgas süsteemide ja nende kasutamisele ülemineku perioodilised katsetamised;

| xv. | nähakse ette seire- ja häiresüsteem, millega kontrollitakse järgmist:






  a) | kloor neeldumisüksuse väljalaske juures ja ümbritseval territooriumil, |
| --- | --- | --- |

xv.

nähakse ette seire- ja häiresüsteem, millega kontrollitakse järgmist:

a)

kloor neeldumisüksuse väljalaske juures ja ümbritseval territooriumil,

| b) | märgpuhastusvedelike temperatuur, |
| --- | --- |

b)

märgpuhastusvedelike temperatuur,

| c) | märgpuhastusvedelike reduktsioonipotentsiaal ja leeliselisus, |
| --- | --- |

c)

märgpuhastusvedelike reduktsioonipotentsiaal ja leeliselisus,

| d) | imemisrõhk, |
| --- | --- |

d)

imemisrõhk,

| e) | märgpuhastusvedelike voolukiirus. |
| --- | --- |

e)

märgpuhastusvedelike voolukiirus.

Kloori ja kloordioksiidi summaarne PVT-kohane heitetase, väljendatuna Cl2-na, on 0,2–1,0 mg/m3; see on vähemalt kolme järjestikuse tunniajalise mõõtmise tulemuste keskväärtus ja seda mõõdetakse vähemalt üks kord aastas kloori neeldumise üksuse väljalaske juures. Sellega seotud seire on PVT 7.

PVT 9. Süsiniktetrakloriidi kasutamine lämmastiktrikloriidi kõrvaldamiseks või kloori kogumiseks jääkgaasist ei ole PVT.

PVT 10. PVT-ks ei saa lugeda uues kloori veeldamise üksuses tugeva ülemaailmset soojenemist põhjustava toimega külmaainete kasutamist, eriti selliste külmaainete kasutamist, mille vastav näitaja on üle 150 (nt paljud osaliselt asendatud fluorosüsivesinikud (HFCd)).

Kirjeldus

Sobivad külmaained on näiteks:

| — | süsinikdioksiidi ja ammoniaagi kombinatsioon kahes jahutuskontuuris, |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidi ja ammoniaagi kombinatsioon kahes jahutuskontuuris,

| — | kloor, |
| --- | --- |

—

kloor,

| — | vesi. |
| --- | --- |

—

vesi.

Kohaldatavus

Külmaaine valimisel tuleks võtta arvesse nii töökorralduslikku ohutust kui ka energiatõhusust.

7.   Heide vette

PVT 11. Saasteainete vetteheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a | Protsessi integreeritud meetodid (3) | Meetodid, mis takistavad või vähendavad saasteainete tootmist |
| b | Heitveepuhastus tekkekohas (3) | Meetodid saasteainete koguste vähendamiseks või nende püüdmiseks enne nende juhtimist heitvee kogumise süsteemi |
| c | Heitvee eeltöötlus (4) | Meetodid saasteainete koguste vähendamiseks enne lõplikku heitveepuhastust |
| d | Lõplik heitveepuhastus (4) | Lõplik heitvee puhastamine mehaaniliste, füüsikaliste ja keemiliste ja/või bioloogiliste meetoditega enne nende juhtimist vastuvõtvasse veekogusse |

Meetod

Kirjeldus

a

Protsessi integreeritud meetodid (3)

Meetodid, mis takistavad või vähendavad saasteainete tootmist

b

Heitveepuhastus tekkekohas (3)

Meetodid saasteainete koguste vähendamiseks või nende püüdmiseks enne nende juhtimist heitvee kogumise süsteemi

c

Heitvee eeltöötlus (4)

Meetodid saasteainete koguste vähendamiseks enne lõplikku heitveepuhastust

d

Lõplik heitveepuhastus (4)

Lõplik heitvee puhastamine mehaaniliste, füüsikaliste ja keemiliste ja/või bioloogiliste meetoditega enne nende juhtimist vastuvõtvasse veekogusse

PVT 12. Kloriidide vetteheite vähendamiseks kloorleeliste tootmise käitises on PVT kasutada kombineeritult meetodeid, mis on esitatud PVT 4 juures.

PVT 13. Vaba kloori vetteheite vähendamiseks kloorleeliste tootmise käitisest on PVT töödelda vaba kloori sisaldavaid heitveevoogusid võimalikult tekkekoha lähedal, et vältida kloori väljalipsamist ja/või halogeenitud orgaaniliste ühendite tekkimist, kasutades ühte allpool kirjeldatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a | Keemiline taandamine | Vaba kloor hävitatakse reaktsioonil taandajatega, nt sulfiti ja vesinikperoksiidiga segatavates paakides. |
| b | Katalüütiline lagundamine | Vaba kloor lagundatakse kloriidiks ja hapnikuks katalüütilistes statsionaarse täidisega reaktorites. Katalüsaator võib olla nikkeloksiidiga aktiveeritud raud alumiiniumoksiidkandjal. |
| c | Termiline lagundamine | Vaba kloor viiakse üle kloriidiks ja kloraadiks termilise lagundamisega ligikaudu 70 °C juures. Saadavat heitvett on vaja täiendavalt töödelda kloraadi ja bromaadi heite vähendamiseks (PVT 14). |
| d | Happeline lagundamine | Vaba kloor lagundatakse hapestamisega, millele järgneb kloori vabanemine ja kogumine. Happelise lagundamise võib läbi viia eraldi reaktoris või heitvee ringlussevõtuga soolveesüsteemi. Heitvee soolveesüsteemi ringlussevõtu määra piirab käitise veebilanss. |
| e | Heitvee ringlussevõtmine | Kloorleeliste tootmise käitiste heitveevood, mis sisaldavad vaba kloori, võetakse ringlusse muudes tootmisüksustes. |

Meetod

Kirjeldus

a

Keemiline taandamine

Vaba kloor hävitatakse reaktsioonil taandajatega, nt sulfiti ja vesinikperoksiidiga segatavates paakides.

b

Katalüütiline lagundamine

Vaba kloor lagundatakse kloriidiks ja hapnikuks katalüütilistes statsionaarse täidisega reaktorites. Katalüsaator võib olla nikkeloksiidiga aktiveeritud raud alumiiniumoksiidkandjal.

c

Termiline lagundamine

Vaba kloor viiakse üle kloriidiks ja kloraadiks termilise lagundamisega ligikaudu 70 °C juures. Saadavat heitvett on vaja täiendavalt töödelda kloraadi ja bromaadi heite vähendamiseks (PVT 14).

d

Happeline lagundamine

Vaba kloor lagundatakse hapestamisega, millele järgneb kloori vabanemine ja kogumine. Happelise lagundamise võib läbi viia eraldi reaktoris või heitvee ringlussevõtuga soolveesüsteemi. Heitvee soolveesüsteemi ringlussevõtu määra piirab käitise veebilanss.

e

Heitvee ringlussevõtmine

Kloorleeliste tootmise käitiste heitveevood, mis sisaldavad vaba kloori, võetakse ringlusse muudes tootmisüksustes.

Vaba kloori PVT-kohane heitetase, väljendatuna Cl2-na, on kohapeal võetud proovides 0,05–0,2 mg/l; proove võetakse vähemalt üks kord kuus heite käitisest väljumise kohas. Sellega seotud seire on PVT 7.

PVT 14. Kloraadi vetteheite vähendamiseks kloorleeliste tootmise käitisest on PVT kasutada ühte allpool kirjeldatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus | Kasutatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Kõrgjõudlusega membraanid | Membraanid, millel on suur vooluefektiivsus, millega vähendatakse kloraadi tekkimist, kuid samal ajal tagatakse mehaaniline ja keemiline stabiilsus ettenähtud töötingimustes. | Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavate käitiste suhtes, kui membraanid nende kasutusaja lõpus uuendatakse. |
| b | Kõrgjõudlusega katted | Madala elektroodi ülepingega katted, mis aitavad vähendada kloraadi moodustumist ja suurendavad hapniku moodustumist anoodil. | Kohaldatakse siis, kui kattekihid nende kasutusaja lõpus uuendatakse. Kohaldatavus võib olla piiratud toodetud kloori kvaliteedinõuetega (hapniku kontsentratsioon). |
| c | Kõrge puhtusastmega soolvesi | Soolvesi on piisavalt puhastatud, et viia miinimumini elektroodide ja diafragmade või membraanide saastumine, mis võiks suurendada kloraadi moodustumist. | Üldkohaldatav. |
| d | Soolvee hapestamine | Soolalahus hapestatakse enne elektrolüüsi, et vähendada kloraadi tekkimist. Hapestamist piirab kasutatava varustuse (nt membraanide ja anoodide) vastupidavus. | Üldkohaldatav. |
| e | Happeline taandamine | Kloraati taandatakse soolhappega pH 0 juures ja temperatuuril üle 85 °C. | Ei ole kohaldatav soolvee otsevooluga käitistes. |
| f | Katalüütiline taandamine | Rõhu all olevas vihmutatava kihiga reaktoris taandatakse kloraat vesinikuga roodiumkatalüsaatori juuresolekul kolmeetapilises protsessis kloriidiks. | Ei ole kohaldatav soolvee otsevooluga käitistes. |
| g | Kloraati sisaldavate heitveevoogude kasutamine muudes tootmisüksustes | Kloorleeliste tootmise käitise heitveevood võetakse ringlusse muudes tootmisüksustes, tavaliselt soolveesüsteemis või naatriumkloraadi tootmise üksuses. | See on piiratud tootmiskohtadega, milles saab sellise kvaliteediga heitveevoogusid kasutada muudes tootmisüksustes. |

Meetod

Kirjeldus

Kasutatavus

a

Kõrgjõudlusega membraanid

Membraanid, millel on suur vooluefektiivsus, millega vähendatakse kloraadi tekkimist, kuid samal ajal tagatakse mehaaniline ja keemiline stabiilsus ettenähtud töötingimustes.

Kohaldatakse membraanvannimeetodil töötavate käitiste suhtes, kui membraanid nende kasutusaja lõpus uuendatakse.

b

Kõrgjõudlusega katted

Madala elektroodi ülepingega katted, mis aitavad vähendada kloraadi moodustumist ja suurendavad hapniku moodustumist anoodil.

Kohaldatakse siis, kui kattekihid nende kasutusaja lõpus uuendatakse. Kohaldatavus võib olla piiratud toodetud kloori kvaliteedinõuetega (hapniku kontsentratsioon).

c

Kõrge puhtusastmega soolvesi

Soolvesi on piisavalt puhastatud, et viia miinimumini elektroodide ja diafragmade või membraanide saastumine, mis võiks suurendada kloraadi moodustumist.

Üldkohaldatav.

d

Soolvee hapestamine

Soolalahus hapestatakse enne elektrolüüsi, et vähendada kloraadi tekkimist. Hapestamist piirab kasutatava varustuse (nt membraanide ja anoodide) vastupidavus.

Üldkohaldatav.

e

Happeline taandamine

Kloraati taandatakse soolhappega pH 0 juures ja temperatuuril üle 85 °C.

Ei ole kohaldatav soolvee otsevooluga käitistes.

f

Katalüütiline taandamine

Rõhu all olevas vihmutatava kihiga reaktoris taandatakse kloraat vesinikuga roodiumkatalüsaatori juuresolekul kolmeetapilises protsessis kloriidiks.

Ei ole kohaldatav soolvee otsevooluga käitistes.

g

Kloraati sisaldavate heitveevoogude kasutamine muudes tootmisüksustes

Kloorleeliste tootmise käitise heitveevood võetakse ringlusse muudes tootmisüksustes, tavaliselt soolveesüsteemis või naatriumkloraadi tootmise üksuses.

See on piiratud tootmiskohtadega, milles saab sellise kvaliteediga heitveevoogusid kasutada muudes tootmisüksustes.

PVT 15. Halogeenitud orgaaniliste ühendite vetteheite vähendamiseks kloorleeliste tootmise käitisest on PVT kasutada kombineeritult meetodeid, mis on esitatud allpool.

| | Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| a | Soola ja abimaterjalide valimine ja kontrollimine | Sool ja abimaterjalid valitakse ja kontrollitakse, et vähendada orgaaniliste saasteainete sisaldust soolvees. |
| b | Vee puhastamine | Tootmises kasutatava vee puhastamiseks orgaanilistest lisanditest võib kasutada selliseid meetodeid nagu membraanfiltrimine, ioonivahetus, kiiritamine UV-ga ja adsorptsioon aktiivsöele. |
| c | Seadmete valimine ja kontrollimine | Seadmed, nagu vannid, torud, ventiilid ja pumbad, on hoolikalt valitud, et vähendada orgaaniliste saasteainete võimalikku sattumist soolvette. |

Meetod

Kirjeldus

a

Soola ja abimaterjalide valimine ja kontrollimine

Sool ja abimaterjalid valitakse ja kontrollitakse, et vähendada orgaaniliste saasteainete sisaldust soolvees.

b

Vee puhastamine

Tootmises kasutatava vee puhastamiseks orgaanilistest lisanditest võib kasutada selliseid meetodeid nagu membraanfiltrimine, ioonivahetus, kiiritamine UV-ga ja adsorptsioon aktiivsöele.

c

Seadmete valimine ja kontrollimine

Seadmed, nagu vannid, torud, ventiilid ja pumbad, on hoolikalt valitud, et vähendada orgaaniliste saasteainete võimalikku sattumist soolvette.

8.   Jäätmeteke

PVT 16. Väävelhappe sisalduse vähendamiseks kõrvaldamisele saadetavas heitvees on PVT kasutada ühte allpool kirjeldatud meetoditest või nende kombinatsiooni. Kloori kuivatamiseks kasutatud väävelhappe neutraliseerimine uute reaktiividega ei ole PVT.

| | Meetod | Kirjeldus | Kasutatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Kasutamine kohapeal või väljaspool käitist | Kasutatud hapet saab kasutada muuks otstarbeks, näiteks protsessis ja heitvees pH reguleerimiseks või hüpokloriti liia lagundamiseks. | Kasutatav tootmiskohtades, kus on kas käitisesisene või -väline nõudlus sellise kvaliteediga happe järele. |
| b | Kontsentreerimine | Kasutatud hape kontsentreeritakse uuesti kohapeal või väljaspool käitist suletud süsteemiga vaakumaurustis, kasutades kaugkütet, või lisatakse vääveltrioksiidi. | Kontsentreerimine väljaspool käitist on piiratud tootmiskohtadega, kus sellise teenuse osutaja on lähedal. |

Meetod

Kirjeldus

Kasutatavus

a

Kasutamine kohapeal või väljaspool käitist

Kasutatud hapet saab kasutada muuks otstarbeks, näiteks protsessis ja heitvees pH reguleerimiseks või hüpokloriti liia lagundamiseks.

Kasutatav tootmiskohtades, kus on kas käitisesisene või -väline nõudlus sellise kvaliteediga happe järele.

b

Kontsentreerimine

Kasutatud hape kontsentreeritakse uuesti kohapeal või väljaspool käitist suletud süsteemiga vaakumaurustis, kasutades kaugkütet, või lisatakse vääveltrioksiidi.

Kontsentreerimine väljaspool käitist on piiratud tootmiskohtadega, kus sellise teenuse osutaja on lähedal.

PVT-kohane keskkonnatoime tase seoses kõrvaldamisele saadetava kasutatud väävelhappega, mis on väljendatud 96-massiprotsendilise H2SO4-na, on kuni 0,1 kg ühe tonni toodetud kloori kohta.

9.   Tegevuskoha korrastamine

PVT 17. Selleks, et vähendada pinnase, põhjavee ja õhu saastamist, vältida saasteainete levimist ja ülekandumist saastatud kloorleeliste tootmise käitisest elusolenditesse, on PVT töötada välja ja rakendada tegevuskoha korrastamise kava, millel on kõik järgmised omadused:

| i. | rakendatakse hädaolukorrameetmed, et lõigata ära kokkupuuteteed ja saaste levimine; |
| --- | --- |

i.

rakendatakse hädaolukorrameetmed, et lõigata ära kokkupuuteteed ja saaste levimine;

| ii. | uuritakse kättesaadavat teavet, et selgitada välja saaste päritolu, saastamise ulatus ja saaste koostis (nt elavhõbe, polüklorodibensodioksiinid ja -furaanid, polüklooritud naftaleenid); |
| --- | --- |

ii.

uuritakse kättesaadavat teavet, et selgitada välja saaste päritolu, saastamise ulatus ja saaste koostis (nt elavhõbe, polüklorodibensodioksiinid ja -furaanid, polüklooritud naftaleenid);

| iii. | koostatakse saastumise iseloomustus, selle kohta ülevaated ja aruanne; |
| --- | --- |

iii.

koostatakse saastumise iseloomustus, selle kohta ülevaated ja aruanne;

| iv. | hinnatakse riske ajas ja ruumis, sõltuvalt tootmiskoha praegusest ja heakskiidetud tulevasest kasutamisest; |
| --- | --- |

iv.

hinnatakse riske ajas ja ruumis, sõltuvalt tootmiskoha praegusest ja heakskiidetud tulevasest kasutamisest;

| v. | koostatakse tehniline projekt, mis hõlmab järgmist:






  a) | saastest vabastamine ja/või saaste püsiv piiramine, |
| --- | --- | --- |

v.

koostatakse tehniline projekt, mis hõlmab järgmist:

a)

saastest vabastamine ja/või saaste püsiv piiramine,

| b) | ajakava, |
| --- | --- |

b)

ajakava,

| c) | seirekava, |
| --- | --- |

c)

seirekava,

| d) | finantsplaneerimine ja investeerimine eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

d)

finantsplaneerimine ja investeerimine eesmärgi saavutamiseks;

| vi. | rakendatakse tehniline projekt, et tootmiskoht, võttes arvesse selle praegust ja heakskiidetud tulevast kasutusviisi, ei kujutaks endast enam olulist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale. Sõltuvalt muudest kohustustest võib tehnilise projekti rakendada rangemal viisil; |
| --- | --- |

vi.

rakendatakse tehniline projekt, et tootmiskoht, võttes arvesse selle praegust ja heakskiidetud tulevast kasutusviisi, ei kujutaks endast enam olulist ohtu inimeste tervisele või keskkonnale. Sõltuvalt muudest kohustustest võib tehnilise projekti rakendada rangemal viisil;

| vii. | vajaduse korral piiratakse tootmiskoha kasutamine, et võtta arvesse jääksaastumist ning praegust ja heakskiidetud tulevast kasutusviisi; |
| --- | --- |

vii.

vajaduse korral piiratakse tootmiskoha kasutamine, et võtta arvesse jääksaastumist ning praegust ja heakskiidetud tulevast kasutusviisi;

| viii. | eesmärke arvestava seirega tootmiskohas ja ümbruskonnas kontrollitakse eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

viii.

eesmärke arvestava seirega tootmiskohas ja ümbruskonnas kontrollitakse eesmärkide saavutamist.

Kirjeldus

Tegevuskoha korrastamise kava koostatakse ja rakendatakse pärast dekomisjoneerimisotsuse tegemist; võidakse nõuda ka osalise korrastamise kava koostamist ja rakendamist sellel ajal, kui käitis veel töötab.

Tegevuskoha korrastamise kava võib kattuda muude nõuete täitmise kavadega, osa punkte võidakse vahele jätta või rakendada muus järjekorras, sõltuvalt muudest nõuetest.

Kasutatavus

PVT 17 punktide v–viii kohaldatavus sõltub PVT 17 punktis iv sätestatud riskianalüüsi tulemustest.

SÕNASTIK

| Anood | elektrood, mille kaudu elektrivool siseneb polariseeritud elektriseadmesse. Polaarsus võib olla positiivne või negatiivne. Elektrolüüsivanni puhul toimub oksüdatsioon positiivselt laetud anoodil. |
| --- | --- |
| Asbest | kuus looduslikult esinevat silikaatmineraali, mida kasutatakse tööstuslikult tänu nende nõutavatele füüsikalistele omatustele. Krüsotiil (nn valge asbest) on ainus asbesti liik, mida kasutatakse diafragmavannimeetodil töötavates käitistes. |
| Soolvesi | küllastunud või peaaegu küllastunud naatriumkloriidi või kaaliumkloriidi lahus. |
| Katood | elektrood, mille kaudu elektrivool väljub polariseeritud elektriseadmest. Polaarsus võib olla positiivne või negatiivne. Elektrolüüsivanni puhul toimub taandamine negatiivselt laetud katoodil. |
| Elektrood | elektrijuht, mida kasutatakse kontakti moodustamiseks vooluahela mittemetallilise osaga. |
| Elektrolüüs | alalisvool läbi ioonidest koosneva aine, mille tulemusena toimuvad elektroodidel keemilised reaktsioonid. Ioonidest koosnev aine on kas sulas olekus või lahustatud sobivas lahustis. |
| EN | Euroopa standard, mille on vastu võtnud Euroopa Standardikomitee (CEN). |
| HFC | osaliselt fluoritud süsivesinik. |
| ISO | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon või tema vastuvõetud standard. |
| Ülepinge | termodünaamiliselt määratud reduktsioonipotentsiaali poolväärtuse ja katseliselt jälgitava redoksreaktsiooni toimumise pinge erinevus. Elektrolüüsivanni puhul põhjustab ülepinge seda, et reaktsiooni toimumiseks kulub rohkem energiat, kui võiks eeldada termodünaamika andmete põhjal. |
| PCDD | polüklooritud dibenso-p-dioksiin. |
| PCDF | polüklooritud dibensofuraan. |

Anood

elektrood, mille kaudu elektrivool siseneb polariseeritud elektriseadmesse. Polaarsus võib olla positiivne või negatiivne. Elektrolüüsivanni puhul toimub oksüdatsioon positiivselt laetud anoodil.

Asbest

kuus looduslikult esinevat silikaatmineraali, mida kasutatakse tööstuslikult tänu nende nõutavatele füüsikalistele omatustele. Krüsotiil (nn valge asbest) on ainus asbesti liik, mida kasutatakse diafragmavannimeetodil töötavates käitistes.

Soolvesi

küllastunud või peaaegu küllastunud naatriumkloriidi või kaaliumkloriidi lahus.

Katood

elektrood, mille kaudu elektrivool väljub polariseeritud elektriseadmest. Polaarsus võib olla positiivne või negatiivne. Elektrolüüsivanni puhul toimub taandamine negatiivselt laetud katoodil.

Elektrood

elektrijuht, mida kasutatakse kontakti moodustamiseks vooluahela mittemetallilise osaga.

Elektrolüüs

alalisvool läbi ioonidest koosneva aine, mille tulemusena toimuvad elektroodidel keemilised reaktsioonid. Ioonidest koosnev aine on kas sulas olekus või lahustatud sobivas lahustis.

EN

Euroopa standard, mille on vastu võtnud Euroopa Standardikomitee (CEN).

HFC

osaliselt fluoritud süsivesinik.

ISO

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon või tema vastuvõetud standard.

Ülepinge

termodünaamiliselt määratud reduktsioonipotentsiaali poolväärtuse ja katseliselt jälgitava redoksreaktsiooni toimumise pinge erinevus. Elektrolüüsivanni puhul põhjustab ülepinge seda, et reaktsiooni toimumiseks kulub rohkem energiat, kui võiks eeldada termodünaamika andmete põhjal.

PCDD

polüklooritud dibenso-p-dioksiin.

PCDF

polüklooritud dibensofuraan.

---

(1)  Arvestades, et see keskkonnatoime tase ei ole seotud normaalsete töötingimustega, ei ole see PVT-kohane heitetase tööstusheite direktiivi (2010/75/EL) artikli 3 lõike 13 mõistes.

(2)  Seire hõlmab nii pidevat kui ka perioodilist seiret, nagu on osutatud.

(3)  Seda hõlmavad PVT 1, 4, 12, 13, 14 ja 15.

(4)  Vastavalt keemiatööstuse heitvete ja heitgaaside käitlemist ja juhtimist käsitlevale BREF-dokumendile (CWW BREF).

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 11.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/49

---

PÕLLUMAJANDUSE ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2013,

28. november 2013,

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa muutmise kohta

(2013/733/EL)

PÕLLUMAJANDUSE ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (edaspidi „kokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe (edaspidi „kokkulepe”) jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe 10. lisas käsitletakse värskete puu- ja köögiviljade turustusstandarditele vastavuse kontrollimise tunnustamist. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe 10. lisas käsitletakse värskete puu- ja köögiviljade turustusstandarditele vastavuse kontrollimise tunnustamist.

| (3) | Kokkuleppe 10. lisa artikli 6 kohaselt uurib puu- ja köögiviljade töörühm kõiki 10. lisa ja selle kohaldamisega seotud küsimusi ning vaatab korrapäraselt läbi kokkuleppeosaliste õigusnormid, milles käsitletakse 10. lisaga hõlmatud valdkondi. Eelkõige koostab ja esitab töörühm komiteele ettepanekud kõnealuse lisa liidete kohaldamise ja ajakohastamise kohta. Töörühm on jõudnud järeldusele, et 10. lisa artikleid ja liiteid tuleks kohandada, |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe 10. lisa artikli 6 kohaselt uurib puu- ja köögiviljade töörühm kõiki 10. lisa ja selle kohaldamisega seotud küsimusi ning vaatab korrapäraselt läbi kokkuleppeosaliste õigusnormid, milles käsitletakse 10. lisaga hõlmatud valdkondi. Eelkõige koostab ja esitab töörühm komiteele ettepanekud kõnealuse lisa liidete kohaldamise ja ajakohastamise kohta. Töörühm on jõudnud järeldusele, et 10. lisa artikleid ja liiteid tuleks kohandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 10. lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 17. detsembril 2013.

Bern, 28. november 2013

Põllumajanduse ühiskomitee nimel

ELi delegatsiooni juht

Susana MARAZUELA-AZPIROZ

President ja Šveitsi delegatsiooni juht

Jacques CHAVAZ

Põllumajanduse ühiskomitee sekretär

Michaël WÜRZNER

---

LISA

10. LISA

PUU- JA KÖÖGIVILJADE TURUSTUSSTANDARDITELE VASTAVUSE HINDAMISE TUNNUSTAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat lisa kohaldatakse selliste puu- ja köögiviljade (v.a tsitrusviljad) suhtes, mis on ette nähtud tarbimiseks toorelt või kuivatatult ning mille suhtes on Euroopa Liit kehtestanud turustusnormid nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1).

Artikkel 2

Sisu

1.   Artikli 1 kohaste selliste Šveitsist või Euroopa Liidust pärit ja Šveitsist Euroopa Liitu reeksporditud toodete suhtes, millele on lisatud artiklile 3 vastav kontrollisertifikaat, ei teostata Euroopa Liidus vastavuskontrolle enne nende lubamist Euroopa Liidu tolliterritooriumile.

2.   Šveitsist või Euroopa Liidust pärit ja Šveitsist Euroopa Liitu reeksporditud toodete Euroopa Liidu või muudele samaväärsetele standarditele vastavuse kontrollimise eest vastutab föderaalne põllumajandusamet. Föderaalne põllumajandusamet võib delegeerida oma vastavuskontrollivolitused 1. liites loetletud asutustele järgmistel tingimustel:

| — | föderaalne põllumajandusamet teavitab Euroopa Komisjoni kontrollima volitatud asutustest, |
| --- | --- |

—

föderaalne põllumajandusamet teavitab Euroopa Komisjoni kontrollima volitatud asutustest,

| — | need asutused annavad välja sertifikaate vastavalt artiklile 3, |
| --- | --- |

—

need asutused annavad välja sertifikaate vastavalt artiklile 3,

| — | volitatud asutustel peavad olema kontrollijad, kes on saanud föderaalse põllumajandusameti heaks kiidetud väljaõppe, rajatised ja seadmed, mis võimaldavad teha nõutavat kontrolli ja analüüse, ning asjakohased sidevahendid. |
| --- | --- |

—

volitatud asutustel peavad olema kontrollijad, kes on saanud föderaalse põllumajandusameti heaks kiidetud väljaõppe, rajatised ja seadmed, mis võimaldavad teha nõutavat kontrolli ja analüüse, ning asjakohased sidevahendid.

3.   Kui Šveits peaks artiklis 1 osutatud toodete vastavust turustusnormidele kontrollima enne nende toodete toomist Šveitsi tolliterritooriumile, peab ta vastu võtma käesolevas lisas sätestatutega samaväärsed sätted, et vabastada Euroopa Liidust pärit tooted sellistest kontrollidest.

Artikkel 3

Vastavussertifikaat

1.   Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab mõiste „vastavussertifikaat” järgmist:

| — | komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) III lisaga ette nähtud vorm, |
| --- | --- |

—

komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) III lisaga ette nähtud vorm,

| — | käesoleva lisa 2. liite kohane Šveitsi kehtestatud vorm, |
| --- | --- |

—

käesoleva lisa 2. liite kohane Šveitsi kehtestatud vorm,

| — | värske puu- ja köögivilja, pähklite ja kuivatatud puuvilja standardimist käsitlevale Genfi protokollile lisatud UN/ECE vorm või |
| --- | --- |

—

värske puu- ja köögivilja, pähklite ja kuivatatud puuvilja standardimist käsitlevale Genfi protokollile lisatud UN/ECE vorm või

| — | OECD nõukogu rahvusvaheliste puu- ja köögiviljastandardite rakendamise korda käsitlevale otsusele lisatud OECD vorm. |
| --- | --- |

—

OECD nõukogu rahvusvaheliste puu- ja köögiviljastandardite rakendamise korda käsitlevale otsusele lisatud OECD vorm.

2.   Šveitsist või Euroopa Liidust pärit ja Šveitsist Euroopa Liitu reeksporditud toodete partiidele lisatakse vastavussertifikaat seni, kuni neid pole lubatud vabasse ringlusse Euroopa Liidu territooriumil.

3.   Vastavussertifikaadil peab olema ühe käesoleva lisa 1. liites loetletud asutuse tempel.

4.   Kui mõni volitatud asutus jäetakse ilma artikli 2 lõikes 2 sätestatud delegeeritud volitustest, ei tunnustata käesoleva lisa kohaldamisel enam selle asutuse välja antud vastavussertifikaate.

Artikkel 4

Teabevahetus

1.   Vastavalt kokkuleppe artiklile 8 saadavad selle osalised teineteisele muu hulgas oma pädevate asutuste ja volitatud kontrolliasutuste nimekirjad. Euroopa Komisjon teavitab föderaalset põllumajandusametit kõigist Šveitsist või Euroopa Liidust pärit ning Šveitsist Euroopa Liitu reeksporditud ja vastavussertifikaadiga varustatud toodete partiide kehtivatele kvaliteedistandarditele vastavuse eiramistest või rikkumistest.

2.   Et kontrollida vastavust artikli 2 lõike 2 kolmandale taandele, nõustub föderaalne põllumajandusamet Euroopa Komisjoni nõudel ühiskontrollidega volitatud asutuste valdustes.

3.   Selliseid ühiskontrolle tehakse vastavalt puu- ja köögiviljade töörühma ettepanekul komitees vastu võetud korrale.

Artikkel 5

Kaitseklausel

1.   Kui üks kokkuleppeosaline leiab, et teine osaline ei ole täitnud käesolevast lisast tulenevat kohustust, konsulteerivad kokkuleppeosalised teineteisega selles küsimuses.

2.   Kokkuleppeosaline, kes taotleb konsultatsiooni, esitab teisele osalisele kõik andmed, mida on vaja kõnealuse juhtumi üksikasjalikuks läbivaatamiseks.

3.   Kui Šveitsist või Euroopa Liidust pärit ja Šveitsist Euroopa Liitu reeksporditud partiid, millele on lisatud vastavussertifikaat, ei vasta kehtivatele standarditele ning kui mis tahes tähtaeg või viivitus võiks kahjustada pettuste vältimiseks võetud meetmete tõhusust või moonutada konkurentsi, võib ajutisi kaitsemeetmeid võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et need konsultatsioonid toimuvad kohe pärast nimetatud meetmete võtmist.

4.   Kui kokkuleppeosalised ei jõua lõigetes 1 ja 3 sätestatud konsultatsioonide järel kolme kuu jooksul kokkuleppele, võib konsultatsiooni taotlenud või lõikes 3 nimetatud meetmeid võtnud osaline võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mille tulemuseks võib olla käesoleva lisa kohaldamise osaline või täielik peatamine.

Artikkel 6

Puu- ja köögiviljade töörühm

1.   Puu- ja köögiviljade töörühm (edaspidi „töörühm”), mis on moodustatud kokkuleppe artikli 6 lõike 7 alusel, võib arutada kõiki käesoleva lisa ja selle rakendamisega seotud küsimusi. Ta vaatab korrapäraselt läbi kokkuleppeosaliste õigusnormid, mis hõlmavad käesoleva lisaga seotud valdkondi.

2.   Ta esitab komiteele eelkõige ettepanekuid käesoleva lisa liidete kohaldamise ja ajakohastamise kohta.

1. liide

Šveitsi kontrolliasutused, kellel on õigus välja anda vastavussertifikaate vastavalt 10. lisa artiklile 3

| Qualiservice |
| --- |
| Boîte postale 7960 |
| CH-3001 Berne |

Qualiservice

Boîte postale 7960

CH-3001 Berne

2. liide

Image

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---