# Uradni list L 315/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.315.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 315 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5626. november 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.315.slv

Uradni list

Evropske unije

L 315

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5626. november 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začasni uporabi dela IV (trgovinske zadeve) Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (Gvatemala) | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1194/2013 z dne 19. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1195/2013 z dne 22. novembra 2013 o odobritvi aktivne snovi natrij srebrov tiosulfat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 27 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1196/2013 z dne 22. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Stakliškės (ZGO)] | 32 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1197/2013 z dne 25. novembra 2013 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (
  1
  ) | 34 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1198/2013 z dne 25. novembra 2013 o ustavitvi protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 330/2013 o uvedbi registracije za takšen uvoz | 67 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1199/2013 z dne 25. novembra 2013 o odobritvi aktivne snovi klorantraniliprol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 69 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1200/2013 z dne 25. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Cozza di Scardovari (ZOP)] | 74 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1201/2013 z dne 25. novembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 76 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/673/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. oktobra 2013 o finančnem prispevku Unije Hrvaški za program nadzora ribištva za leto 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6606) | 78 |
| | | 2013/674/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 25. novembra 2013 o Smernicah v zvezi s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (
  1
  ) | 82 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | | 2013/675/EU |
| | * | Sklep št. 2/2013 Skupnega odbora EU-Efta o skupnem tranzitu z dne 7. novembra 2013 o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku | 106 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začasni uporabi dela IV (trgovinske zadeve) Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (Gvatemala)

1

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1194/2013 z dne 19. novembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1195/2013 z dne 22. novembra 2013 o odobritvi aktivne snovi natrij srebrov tiosulfat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

27

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1196/2013 z dne 22. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Stakliškės (ZGO)]

32

*

Uredba Komisije (EU) št. 1197/2013 z dne 25. novembra 2013 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (
  1
  )

1

34

*

Uredba Komisije (EU) št. 1198/2013 z dne 25. novembra 2013 o ustavitvi protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 330/2013 o uvedbi registracije za takšen uvoz

67

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1199/2013 z dne 25. novembra 2013 o odobritvi aktivne snovi klorantraniliprol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

69

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1200/2013 z dne 25. novembra 2013 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Cozza di Scardovari (ZOP)]

74

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1201/2013 z dne 25. novembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

76

SKLEPI

2013/673/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 14. oktobra 2013 o finančnem prispevku Unije Hrvaški za program nadzora ribištva za leto 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6606)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6606)

78

2013/674/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 25. novembra 2013 o Smernicah v zvezi s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih (
  1
  )

1

82

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

2013/675/EU

*

Sklep št. 2/2013 Skupnega odbora EU-Efta o skupnem tranzitu z dne 7. novembra 2013 o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/1

---

Obvestilo o začasni uporabi dela IV (trgovinske zadeve) Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (Gvatemala)

Do dokončanja postopkov, potrebnih za sklenitev Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani, podpisanega 29. junija 2012 v Tegucigalpi, se v skladu s členom 353(4) Sporazuma njegov del IV, ki se nanaša na trgovinske zadeve, od 1. decembra 2013 začasno uporablja med Evropsko unijo in Gvatemalo. V skladu s členom 3(1) Sklepa Sveta 2012/734/EU (1) o podpisu in začasni uporabi Sporazuma se člen 271 začasno ne uporablja.

---

(1)  Sklep Sveta 2012/734/EU z dne 25. junija 2012 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani in o začasni uporabi dela IV Sporazuma glede trgovinskih zadev (UL L 346, 15.12.2012, str. 1).

---

UREDBE

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/2

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1194/2013

z dne 19. novembra 2013

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začasni ukrepi

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 27. maja 2013 z Uredbo (EU) št. 490/2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) odločila, da se uvede začasna protidampinška dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 27. maja 2013 z Uredbo (EU) št. 490/2013 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) odločila, da se uvede začasna protidampinška dajatev na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni državi).

| (2) | Postopek je bil uveden 29. avgusta 2012 (3) na podlagi pritožbe, ki je bila vložena v imenu proizvajalcev Unije (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil uveden 29. avgusta 2012 (3) na podlagi pritožbe, ki je bila vložena v imenu proizvajalcev Unije (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo več kot 60 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji.

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 5 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 5 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   Nadaljnji postopek

| (4) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasne protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost zaslišanja. |
| --- | --- |

(4)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasne protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost zaslišanja.

| (5) | Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

| (6) | Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Določeno je bilo obdobje, v katerem so lahko vse strani predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem. |
| --- | --- |

(6)

Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Določeno je bilo obdobje, v katerem so lahko vse strani predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem.

| (7) | Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane. |
| --- | --- |

(7)

Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in po potrebi upoštevane.

B.   VZORČENJE

| (8) | Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi z vzorčenjem proizvajalcev izvoznikov iz Argentine in Indonezije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 10 do 14 in 16 do 20 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(8)

Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi z vzorčenjem proizvajalcev izvoznikov iz Argentine in Indonezije, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 10 do 14 in 16 do 20 začasne uredbe potrdijo.

| (9) | Ena zainteresirana stran je zahtevala dodatne informacije o reprezentativnosti vzorca proizvajalcev Unije tako v fazi začasnega izbora iz uvodne izjave 23 začasne uredbe kot tudi v fazi končnega izbora iz uvodne izjave 83 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Ena zainteresirana stran je zahtevala dodatne informacije o reprezentativnosti vzorca proizvajalcev Unije tako v fazi začasnega izbora iz uvodne izjave 23 začasne uredbe kot tudi v fazi končnega izbora iz uvodne izjave 83 začasne uredbe.

| (10) | Začasno izbran vzorec proizvajalcev Unije je zajemal 32,5 % proizvodnje biodizla v Uniji v OP. Po spremembah, ki so pojasnjene v uvodni izjavi 24 začasne uredbe, je končni vzorec vključeval osem družb, ki so zajele 27 % proizvodnje v Uniji. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(10)

Začasno izbran vzorec proizvajalcev Unije je zajemal 32,5 % proizvodnje biodizla v Uniji v OP. Po spremembah, ki so pojasnjene v uvodni izjavi 24 začasne uredbe, je končni vzorec vključeval osem družb, ki so zajele 27 % proizvodnje v Uniji. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

| (11) | Ena zainteresirana stran je navedla, da je treba dva vzorčena proizvajalca Unije izključiti iz vzorca zaradi njune povezave z argentinskimi proizvajalci izvozniki. Domnevna povezava je bila proučena pred uvedbo začasnih ukrepov, sklepi Komisije pa so bili že objavljeni v uvodni izjavi 82 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Ena zainteresirana stran je navedla, da je treba dva vzorčena proizvajalca Unije izključiti iz vzorca zaradi njune povezave z argentinskimi proizvajalci izvozniki. Domnevna povezava je bila proučena pred uvedbo začasnih ukrepov, sklepi Komisije pa so bili že objavljeni v uvodni izjavi 82 začasne uredbe.

| (12) | Ponovno so bile proučene vse domnevne povezave med argentinskimi proizvajalci izvozniki in navedenima vzorčenima družbama, pri čemer ni bila med njimi ugotovljena nobena neposredna povezava, zaradi katere bi bilo treba katerega od zadevnih proizvajalcev Unije izključiti iz vzorca. Vzorec zato ni bil spremenjen. |
| --- | --- |

(12)

Ponovno so bile proučene vse domnevne povezave med argentinskimi proizvajalci izvozniki in navedenima vzorčenima družbama, pri čemer ni bila med njimi ugotovljena nobena neposredna povezava, zaradi katere bi bilo treba katerega od zadevnih proizvajalcev Unije izključiti iz vzorca. Vzorec zato ni bil spremenjen.

| (13) | Druga zainteresirana stran je navedla, da postopek Komisije za izbor vzorca proizvajalcev Unije ni bil pravilen, ker je Komisija vzorec predlagala pred začetkom preiskave. |
| --- | --- |

(13)

Druga zainteresirana stran je navedla, da postopek Komisije za izbor vzorca proizvajalcev Unije ni bil pravilen, ker je Komisija vzorec predlagala pred začetkom preiskave.

| (14) | Ta trditev se zavrne. Komisija je končni vzorec izbrala šele po začetku preiskave in v celoti v skladu z določbami osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Ta trditev se zavrne. Komisija je končni vzorec izbrala šele po začetku preiskave in v celoti v skladu z določbami osnovne uredbe.

| (15) | Ker ni bilo nobenih drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 22 do 25 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(15)

Ker ni bilo nobenih drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 22 do 25 začasne uredbe potrdi.

C.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Uvod

| (16) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 29 začasne uredbe, so zadevni izdelek, kakor je bil začasno opredeljen, monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja nefosilnega izvora, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, v čisti obliki ali mešanici, s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 in ex 3826 00 90 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek, običajno imenovan biodizel). |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 29 začasne uredbe, so zadevni izdelek, kakor je bil začasno opredeljen, monoalkilni estri maščobnih kislin in/ali parafinska plinska olja nefosilnega izvora, pridobljeni s sintezo in/ali hidrotretiranjem, v čisti obliki ali mešanici, s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 in ex 3826 00 90 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek, običajno imenovan biodizel).

2.   Trditve

| (17) | En indonezijski proizvajalec izvoznik je trdil, da v nasprotju s tem, kar je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, metil ester iz palmovega olja (PME), proizveden v Indoneziji, ni podoben metil estru iz oljne ogrščice (RME) in drugim biodizlom, proizvedenim v Uniji, ali metil estru iz sojinega olja (SME), proizvedenemu v Argentini, zaradi veliko višje sposobnosti filtra (CFPP) PME, kar pomeni, da ga je treba pred uporabo v Uniji zmešati. |
| --- | --- |

(17)

En indonezijski proizvajalec izvoznik je trdil, da v nasprotju s tem, kar je navedeno v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, metil ester iz palmovega olja (PME), proizveden v Indoneziji, ni podoben metil estru iz oljne ogrščice (RME) in drugim biodizlom, proizvedenim v Uniji, ali metil estru iz sojinega olja (SME), proizvedenemu v Argentini, zaradi veliko višje sposobnosti filtra (CFPP) PME, kar pomeni, da ga je treba pred uporabo v Uniji zmešati.

| (18) | Ta trditev se zavrne. PME, proizveden v Indoneziji, konkurira biodizlu, proizvedenemu v Uniji, ki ne vključuje le RME, ampak tudi biodizel iz palmovega olja in drugih surovin. PME se lahko uporablja po vsej Uniji vse leto, tako da se kot RME in SME pred uporabo zmeša z drugimi biodizli. Na podlagi tega je PME zamenljiv z biodizlom, proizvedenim v Uniji, in je zato podoben izdelek. |
| --- | --- |

(18)

Ta trditev se zavrne. PME, proizveden v Indoneziji, konkurira biodizlu, proizvedenemu v Uniji, ki ne vključuje le RME, ampak tudi biodizel iz palmovega olja in drugih surovin. PME se lahko uporablja po vsej Uniji vse leto, tako da se kot RME in SME pred uporabo zmeša z drugimi biodizli. Na podlagi tega je PME zamenljiv z biodizlom, proizvedenim v Uniji, in je zato podoben izdelek.

| (19) | V uvodni izjavi 35 začasne uredbe je navedena trditev enega indonezijskega proizvajalca, da je treba frakcionirane metil estre izločiti iz obsega izdelkov, ki jih zadeva ta postopek. Isti proizvajalec je to zahtevo ponovil v pripombah v zvezi z začasnim razkritjem, pri čemer je ponovno navedel argument, ki ga je že navedel pred začasnim razkritjem. |
| --- | --- |

(19)

V uvodni izjavi 35 začasne uredbe je navedena trditev enega indonezijskega proizvajalca, da je treba frakcionirane metil estre izločiti iz obsega izdelkov, ki jih zadeva ta postopek. Isti proizvajalec je to zahtevo ponovil v pripombah v zvezi z začasnim razkritjem, pri čemer je ponovno navedel argument, ki ga je že navedel pred začasnim razkritjem.

| (20) | Vendar je industrija Unije tej trditvi nasprotovala, pri čemer je navedla, da so frakcionirani metil estri biodizel in jih je treba obdržati v obsegu izdelka. |
| --- | --- |

(20)

Vendar je industrija Unije tej trditvi nasprotovala, pri čemer je navedla, da so frakcionirani metil estri biodizel in jih je treba obdržati v obsegu izdelka.

| (21) | Na podlagi pripomb, ki so bile predložene po začasni fazi, se odločitev Komisije iz uvodne izjave 36 začasne uredbe potrdi. Ne glede na to, da imajo različni metil estri maščobnih kislin različne številke Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (v nadaljnjem besedilu: CAS), da se ti estri proizvajajo na podlagi različnih postopkov in da imajo morebitne različne uporabe, so frakcionirani metil estri še vedno metil estri maščobnih kislin in se še vedno lahko uporabljajo kot gorivo. Ob upoštevanju težavnosti razlikovanja enega metil estra maščobnih kislin od drugega brez kemijske analize na točki uvoza in možnosti izogibanja dajatvam na podlagi tega ter dejstva, da je bil biodizel PME prijavljen kot frakcioniran metil ester iz palmovega olja, je trditev še vedno zavrnjena. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi pripomb, ki so bile predložene po začasni fazi, se odločitev Komisije iz uvodne izjave 36 začasne uredbe potrdi. Ne glede na to, da imajo različni metil estri maščobnih kislin različne številke Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (v nadaljnjem besedilu: CAS), da se ti estri proizvajajo na podlagi različnih postopkov in da imajo morebitne različne uporabe, so frakcionirani metil estri še vedno metil estri maščobnih kislin in se še vedno lahko uporabljajo kot gorivo. Ob upoštevanju težavnosti razlikovanja enega metil estra maščobnih kislin od drugega brez kemijske analize na točki uvoza in možnosti izogibanja dajatvam na podlagi tega ter dejstva, da je bil biodizel PME prijavljen kot frakcioniran metil ester iz palmovega olja, je trditev še vedno zavrnjena.

| (22) | V uvodni izjavi 37 začasne uredbe je navedeno, da je en evropski uvoznik metil estra maščobnih kislin na osnovi olja iz palmovih jeder (v nadaljnjem besedilu:PKE) zahteval, da se uvoz tega izdelka oprosti carine zaradi posebne uporabe ali da se ta izdelek izloči iz obsega izdelkov, ki jih zadeva ta postopek. |
| --- | --- |

(22)

V uvodni izjavi 37 začasne uredbe je navedeno, da je en evropski uvoznik metil estra maščobnih kislin na osnovi olja iz palmovih jeder (v nadaljnjem besedilu:PKE) zahteval, da se uvoz tega izdelka oprosti carine zaradi posebne uporabe ali da se ta izdelek izloči iz obsega izdelkov, ki jih zadeva ta postopek.

| (23) | Industrija Unije je po začasnem razkritju predložila pripombe o uporabi oprostitve carine zaradi posebne uporabe za uvoz PKE in možnosti izogibanja predlaganim dajatvam. Nasprotovala je temu, da bi Komisija odobrila uporabo takšne sheme za oprostitev protidampinških dajatev, ker je biodizel zamenljiv; biodizel, prijavljen za uporabo kot negorivo, bi se lahko uporabil kot gorivo, saj ima enake fizikalne lastnosti. PKE se lahko uporabi kot gorivo; tudi nenasičen maščobni alkohol, ki se proizvaja iz PKE, se lahko nadalje predela v biodizel, pri čemer je carinski nadzor nad uvozom, ki je oproščen carine zaradi posebne uporabe, omejen, gospodarsko breme, ki izhaja iz uporabe te sheme, pa ostaja veliko. |
| --- | --- |

(23)

Industrija Unije je po začasnem razkritju predložila pripombe o uporabi oprostitve carine zaradi posebne uporabe za uvoz PKE in možnosti izogibanja predlaganim dajatvam. Nasprotovala je temu, da bi Komisija odobrila uporabo takšne sheme za oprostitev protidampinških dajatev, ker je biodizel zamenljiv; biodizel, prijavljen za uporabo kot negorivo, bi se lahko uporabil kot gorivo, saj ima enake fizikalne lastnosti. PKE se lahko uporabi kot gorivo; tudi nenasičen maščobni alkohol, ki se proizvaja iz PKE, se lahko nadalje predela v biodizel, pri čemer je carinski nadzor nad uvozom, ki je oproščen carine zaradi posebne uporabe, omejen, gospodarsko breme, ki izhaja iz uporabe te sheme, pa ostaja veliko.

| (24) | Na podlagi posvetovanj v zvezi s tem vprašanjem in ob upoštevanju dejstva, da ima biodizel, prijavljen za uporabo kot negorivo, enake fizikalne lastnosti kot biodizel, ki se uporablja kot gorivo, v tem primeru ni primerno dovoliti oprostitve carine za uvoz PKE zaradi posebne uporabe. |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi posvetovanj v zvezi s tem vprašanjem in ob upoštevanju dejstva, da ima biodizel, prijavljen za uporabo kot negorivo, enake fizikalne lastnosti kot biodizel, ki se uporablja kot gorivo, v tem primeru ni primerno dovoliti oprostitve carine za uvoz PKE zaradi posebne uporabe.

| (25) | En nemški uvoznik je ponovil svojo zahtevo za izključitev izdelka in/ali uporabo oprostitve carine za določen metil ester maščobne kisline, na osnovi olja iz palmovih jeder (PKE), ki je bil namenjen za drugo uporabo in ne za uporabo kot gorivo v EU. V danih pripombah je bilo ponovno poudarjeno stališče, ki je bilo zavrnjeno v začasni fazi, niso pa bili predloženi novi dokazi, ki bi spremenili sklep, v skladu s katerim oprostitev carine zaradi posebne uporabe ne bi smela biti odobrena, PKE pa bi moral ostati vključen v obseg izdelka. |
| --- | --- |

(25)

En nemški uvoznik je ponovil svojo zahtevo za izključitev izdelka in/ali uporabo oprostitve carine za določen metil ester maščobne kisline, na osnovi olja iz palmovih jeder (PKE), ki je bil namenjen za drugo uporabo in ne za uporabo kot gorivo v EU. V danih pripombah je bilo ponovno poudarjeno stališče, ki je bilo zavrnjeno v začasni fazi, niso pa bili predloženi novi dokazi, ki bi spremenili sklep, v skladu s katerim oprostitev carine zaradi posebne uporabe ne bi smela biti odobrena, PKE pa bi moral ostati vključen v obseg izdelka.

| (26) | En indonezijski proizvajalec izvoznik se je skliceval tudi na svojo trditev o oprostitvi carine za frakcionirane metil estre zaradi posebne uporabe in je za ta uvoz za proizvodnjo nasičenih maščobnih alkoholov zahteval uporabo oprostitve carine zaradi posebne uporabe. Kot je navedeno zgoraj, so bile vse zahteve za oprostitev carine zaradi posebne uporabe zavrnjene, ta sklep pa zaradi argumentov, ki jih je navedla navedena zainteresirana stran, ni bil spremenjen. |
| --- | --- |

(26)

En indonezijski proizvajalec izvoznik se je skliceval tudi na svojo trditev o oprostitvi carine za frakcionirane metil estre zaradi posebne uporabe in je za ta uvoz za proizvodnjo nasičenih maščobnih alkoholov zahteval uporabo oprostitve carine zaradi posebne uporabe. Kot je navedeno zgoraj, so bile vse zahteve za oprostitev carine zaradi posebne uporabe zavrnjene, ta sklep pa zaradi argumentov, ki jih je navedla navedena zainteresirana stran, ni bil spremenjen.

3.   Sklep

| (27) | Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodne izjave 29 do 39 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(27)

Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodne izjave 29 do 39 začasne uredbe potrdijo.

D.   DAMPING

1.   Uvodne opombe

| (28) | V uvodnih izjavah 44 in 64 začasne uredbe je pojasnjeno, da argentinski in indonezijski trg biodizla močno ureja država, zaradi česar se ne šteje, da je domača prodaja v skladu z običajnim potekom trgovine. Zato je bilo treba normalno vrednost podobnega izdelka konstruirati v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. Tej ugotovitvi ni nasprotovala nobena zainteresirana stran, zato se potrdi. |
| --- | --- |

(28)

V uvodnih izjavah 44 in 64 začasne uredbe je pojasnjeno, da argentinski in indonezijski trg biodizla močno ureja država, zaradi česar se ne šteje, da je domača prodaja v skladu z običajnim potekom trgovine. Zato je bilo treba normalno vrednost podobnega izdelka konstruirati v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. Tej ugotovitvi ni nasprotovala nobena zainteresirana stran, zato se potrdi.

| (29) | Konstruirana normalna vrednost v začasni fazi je bila tako za Argentino kot tudi za Indonezijo izračunana na podlagi lastnih dejanskih (in evidentiranih) proizvodnih stroškov družb v OP, nastalih prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: stroški PSU) ter razumne stopnje dobička družb. V uvodnih izjavah 45 in 63 začasne uredbe je zlasti navedeno, da bo Komisija nadalje proučila trditev, da sistema diferenciranih izvoznih davkov v Argentini in Indoneziji izkrivljata cene surovin in da zato evidentirani proizvodni stroški ne izražajo ustrezno stroškov, povezanih s proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(29)

Konstruirana normalna vrednost v začasni fazi je bila tako za Argentino kot tudi za Indonezijo izračunana na podlagi lastnih dejanskih (in evidentiranih) proizvodnih stroškov družb v OP, nastalih prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (v nadaljnjem besedilu: stroški PSU) ter razumne stopnje dobička družb. V uvodnih izjavah 45 in 63 začasne uredbe je zlasti navedeno, da bo Komisija nadalje proučila trditev, da sistema diferenciranih izvoznih davkov v Argentini in Indoneziji izkrivljata cene surovin in da zato evidentirani proizvodni stroški ne izražajo ustrezno stroškov, povezanih s proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (30) | Pri nadaljnji preiskavi je bilo dokazano, da sta sistema diferenciranih izvoznih davkov dejansko umetno znižala domače cene vhodnih glavnih surovin v Argentini in Indoneziji, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 35 in naslednjih za Argentino ter uvodni izjavi 66 za Indonezijo, zaradi česar sta vplivala na stroške proizvajalcev biodizla v obeh zadevnih državah. Na podlagi te ugotovitve se šteje za ustrezno, da je treba to izkrivljanje stroškov glavnih surovin upoštevati pri določanju normalnih vrednosti v obeh državah, glede na posebne tržne razmere, ki prevladujejo tako v Argentini kot tudi v Indoneziji. |
| --- | --- |

(30)

Pri nadaljnji preiskavi je bilo dokazano, da sta sistema diferenciranih izvoznih davkov dejansko umetno znižala domače cene vhodnih glavnih surovin v Argentini in Indoneziji, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 35 in naslednjih za Argentino ter uvodni izjavi 66 za Indonezijo, zaradi česar sta vplivala na stroške proizvajalcev biodizla v obeh zadevnih državah. Na podlagi te ugotovitve se šteje za ustrezno, da je treba to izkrivljanje stroškov glavnih surovin upoštevati pri določanju normalnih vrednosti v obeh državah, glede na posebne tržne razmere, ki prevladujejo tako v Argentini kot tudi v Indoneziji.

| (31) | Splošno sodišče je potrdilo (4), da je v primeru umetnega nižanja cen surovin na domačem trgu mogoče domnevati, da se stroški proizvodnje zadevnega izdelka izkrivljajo. Splošno sodišče meni, da lahko institucije Unije v takšnih okoliščinah upravičeno sklepajo, da ene od postavk v evidenci ni mogoče šteti za razumno in da se lahko ta postavka zato prilagodi. |
| --- | --- |

(31)

Splošno sodišče je potrdilo (4), da je v primeru umetnega nižanja cen surovin na domačem trgu mogoče domnevati, da se stroški proizvodnje zadevnega izdelka izkrivljajo. Splošno sodišče meni, da lahko institucije Unije v takšnih okoliščinah upravičeno sklepajo, da ene od postavk v evidenci ni mogoče šteti za razumno in da se lahko ta postavka zato prilagodi.

| (32) | Splošno sodišče je tudi sklenilo, da je iz prvega pododstavka člena 2(5) osnovne uredbe razvidno, da se računovodske evidence zadevne stranke ne upoštevajo kot osnova za izračun normalne vrednosti, če se proizvodni stroški proizvoda, ki se preiskuje, v teh evidencah ne odražajo razumno. V tem primeru drugi stavek prvega pododstavka določa, da je treba stroške prilagoditi ali določiti na podlagi drugih virov informacij in ne na podlagi teh evidenc. Te informacije se lahko pridobijo iz informacij o stroških drugih proizvajalcev ali izvoznikov, če pa te informacije niso na voljo ali jih ni mogoče uporabiti, iz katerega koli drugega razumnega vira informacij, vključno z informacijami iz drugih reprezentativnih trgov. |
| --- | --- |

(32)

Splošno sodišče je tudi sklenilo, da je iz prvega pododstavka člena 2(5) osnovne uredbe razvidno, da se računovodske evidence zadevne stranke ne upoštevajo kot osnova za izračun normalne vrednosti, če se proizvodni stroški proizvoda, ki se preiskuje, v teh evidencah ne odražajo razumno. V tem primeru drugi stavek prvega pododstavka določa, da je treba stroške prilagoditi ali določiti na podlagi drugih virov informacij in ne na podlagi teh evidenc. Te informacije se lahko pridobijo iz informacij o stroških drugih proizvajalcev ali izvoznikov, če pa te informacije niso na voljo ali jih ni mogoče uporabiti, iz katerega koli drugega razumnega vira informacij, vključno z informacijami iz drugih reprezentativnih trgov.

| (33) | Pri začasnih izračunih stroškov proizvodnje se je za argentinske proizvajalce izvoznike uporabila dejanska domača nakupna cena soje, za indonezijske proizvajalce izvoznike pa dejanski evidentirani stroški za surovo palmovo olje. |
| --- | --- |

(33)

Pri začasnih izračunih stroškov proizvodnje se je za argentinske proizvajalce izvoznike uporabila dejanska domača nakupna cena soje, za indonezijske proizvajalce izvoznike pa dejanski evidentirani stroški za surovo palmovo olje.

| (34) | Ker je bilo ugotovljeno, da so nekateri stroški proizvodnje, zlasti stroški glavnih surovin (sojinega olja in soje v Argentini ter surovega palmovega olja v Indoneziji), izkrivljeni, so bili določeni na osnovi referenčnih cen, ki so jih objavili pristojni organi zadevnih držav. Te cene odražajo raven mednarodnih cen. |
| --- | --- |

(34)

Ker je bilo ugotovljeno, da so nekateri stroški proizvodnje, zlasti stroški glavnih surovin (sojinega olja in soje v Argentini ter surovega palmovega olja v Indoneziji), izkrivljeni, so bili določeni na osnovi referenčnih cen, ki so jih objavili pristojni organi zadevnih držav. Te cene odražajo raven mednarodnih cen.

2.   Argentina

2.1   Normalna vrednost

| (35) | Kot je navedeno zgoraj, je Komisija sklenila, da sistem diferenciranih izvoznih davkov v Argentini izkrivlja stroške proizvodnje proizvajalcev biodizla v tej državi. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da so bili izvozni davki za surovine (35 % za sojo in 32 % za sojino olje) v OP bistveno višji od izvoznih davkov za končni izdelek (nominalna 20-odstotna davčna stopnja za biodizel z efektivno 14,58-odstotno davčno stopnjo ob upoštevanju vračila davka). Pravzaprav sta se v OP izvozna davka za sojo in biodizel razlikovala za 20,42 odstotne točke, izvozna davka za sojino olje in biodizel pa za 17,42 odstotne točke. |
| --- | --- |

(35)

Kot je navedeno zgoraj, je Komisija sklenila, da sistem diferenciranih izvoznih davkov v Argentini izkrivlja stroške proizvodnje proizvajalcev biodizla v tej državi. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da so bili izvozni davki za surovine (35 % za sojo in 32 % za sojino olje) v OP bistveno višji od izvoznih davkov za končni izdelek (nominalna 20-odstotna davčna stopnja za biodizel z efektivno 14,58-odstotno davčno stopnjo ob upoštevanju vračila davka). Pravzaprav sta se v OP izvozna davka za sojo in biodizel razlikovala za 20,42 odstotne točke, izvozna davka za sojino olje in biodizel pa za 17,42 odstotne točke.

| (36) | Argentinsko ministrstvo za kmetijstvo, živinorejo in ribištvo za namene določitve stopnje izvozne dajatve za sojo in sojino olje vsak dan objavi ceno FOB soje in sojinega olja – v nadaljnjem besedilu: referenčna cena (5). Ta referenčna cena izraža raven mednarodnih cen (6) in se uporablja za izračun zneska izvoznega davka, ki ga je treba plačati davčnim organom. |
| --- | --- |

(36)

Argentinsko ministrstvo za kmetijstvo, živinorejo in ribištvo za namene določitve stopnje izvozne dajatve za sojo in sojino olje vsak dan objavi ceno FOB soje in sojinega olja – v nadaljnjem besedilu: referenčna cena (5). Ta referenčna cena izraža raven mednarodnih cen (6) in se uporablja za izračun zneska izvoznega davka, ki ga je treba plačati davčnim organom.

| (37) | Domače cene sledijo gibanjem mednarodnih cen. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se mednarodna in domača cena soje in sojinega olja razlikujeta v izvoznem davku za izdelek in drugih stroških, povezanih z izvozom. Argentinsko Ministrstvo za kmetijstvo objavlja domače referenčne cene soje in sojinega olja tudi kot „teoretične cene FAS“ (7). Zato je neto cena proizvajalcev soje in sojinega olja enaka, ne glede na to, ali izdelek izvozijo ali prodajo na domačem trgu. |
| --- | --- |

(37)

Domače cene sledijo gibanjem mednarodnih cen. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se mednarodna in domača cena soje in sojinega olja razlikujeta v izvoznem davku za izdelek in drugih stroških, povezanih z izvozom. Argentinsko Ministrstvo za kmetijstvo objavlja domače referenčne cene soje in sojinega olja tudi kot „teoretične cene FAS“ (7). Zato je neto cena proizvajalcev soje in sojinega olja enaka, ne glede na to, ali izdelek izvozijo ali prodajo na domačem trgu.

| (38) | Ugotovljeno je torej bilo, da so bile domače cene glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci biodizla v Argentini, umetno nižje od mednarodnih cen zaradi izkrivljanja, ki izhaja iz argentinskega sistema izvoznih davkov, zato stroški glavne surovine niso bili razumno izraženi v evidencah argentinskih proizvajalcev v preiskavi v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, kakor ga razlaga Splošno sodišče, kot je pojasnjeno zgoraj. |
| --- | --- |

(38)

Ugotovljeno je torej bilo, da so bile domače cene glavne surovine, ki jo uporabljajo proizvajalci biodizla v Argentini, umetno nižje od mednarodnih cen zaradi izkrivljanja, ki izhaja iz argentinskega sistema izvoznih davkov, zato stroški glavne surovine niso bili razumno izraženi v evidencah argentinskih proizvajalcev v preiskavi v smislu člena 2(5) osnovne uredbe, kakor ga razlaga Splošno sodišče, kot je pojasnjeno zgoraj.

| (39) | Komisija se je zato odločila revidirati uvodno izjavo 63 začasne uredbe, pri čemer bo zanemarila dejanske stroške soje (glavna surovina, ki se kupuje in uporablja v proizvodnji biodizla), kot so jih zadevne družbe evidentirale v svojih računovodskih izkazih, in jih nadomestila s ceno, po kateri bi te družbe kupile sojo, če ne bi bilo izkrivljanja. |
| --- | --- |

(39)

Komisija se je zato odločila revidirati uvodno izjavo 63 začasne uredbe, pri čemer bo zanemarila dejanske stroške soje (glavna surovina, ki se kupuje in uporablja v proizvodnji biodizla), kot so jih zadevne družbe evidentirale v svojih računovodskih izkazih, in jih nadomestila s ceno, po kateri bi te družbe kupile sojo, če ne bi bilo izkrivljanja.

| (40) | Ceno, po kateri bi zadevne družbe kupile sojo, če ne bi bilo takšnega izkrivljanja, je Komisija določila na podlagi povprečja referenčnih cen soje, ki jih je argentinsko Ministrstvo za kmetijstvo objavilo za izvozne cene FOB v OP (8). |
| --- | --- |

(40)

Ceno, po kateri bi zadevne družbe kupile sojo, če ne bi bilo takšnega izkrivljanja, je Komisija določila na podlagi povprečja referenčnih cen soje, ki jih je argentinsko Ministrstvo za kmetijstvo objavilo za izvozne cene FOB v OP (8).

| (41) | Združenje argentinskih proizvajalcev izvoznikov (CARBIO) in argentinski organi so zatrjevali, da je prilagoditev stroškov, ki jih imajo družbe v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, mogoča le, če se stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, v evidencah, vendar pa ne v stroških, ki jih imajo družbe, ne odražajo ustrezno. Navajali so, da je Komisija v praksi dodala izvozne davke k ceni, ki so jo plačale družbe ob nakupu soje, s čimer je bila v stroške proizvodnje vključena postavka, ki ni povezana s proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka. Dodajajo, da sodba Splošnega sodišča v zadevi „Acron“, ki je navedena v dokumentu o razkritju (9), temelji na napačni razlagi člena 2.2.1.1 Protidampinškega sporazuma STO in je trenutno predmet pritožbe pred Sodiščem, ne glede na to pa se dejansko stanje v tej zadevi razlikuje, saj cene surovin v Argentini niso „regulirane“ kakor cene plina v Rusiji in niso izkrivljene, ampak so prosto določene brez državnega poseganja, zato v Argentini ni posebnih tržnih razmer, ki bi Komisiji omogočile, da uporabi člen 2(5) osnovne uredbe. Izjavili so, da sistem diferenciranih izvoznih davkov v Argentini ni v nasprotju z nobenimi pravili trgovanja. Poleg tega je CARBIO trdil, da Komisija ni opravila poštene primerjave med konstruirano normalno vrednostjo (ki vsebuje izvozne dajatve) ter izvozno ceno (ki ne vsebuje izvoznih dajatev), ker izvozni davki niso bili upoštevani pri določitvi izvozne cene. CARBIO je nadalje trdil, da Komisija prav tako ni opravila poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, ker se je pri konstruiranju normalne vrednosti sklicevala na mednarodne cene soje, kakor jih določa čikaška trgovinska zbornica (CBOT), vendar pa pri določanju izvozne cene (glej spodaj) ni upoštevala dobička ali izgub, ki izhajajo iz zavarovanj čikaške trgovinske zbornice pred tveganji. CARBIO je še zatrjeval, da Komisija ni upoštevala naravne konkurenčne prednosti argentinskih proizvajalcev, ker je stroške, ki so jih evidentirale družbe v preiskavi, zgolj nadomestila z mednarodno ceno. Nazadnje se je CARBIO pritožil, da Komisija ni upoštevala dejstva, da bi bile cene čikaške trgovinske zbornice za sojo precej nižje, če v Argentini ne bi bilo sistema diferenciranih izvoznih davkov. |
| --- | --- |

(41)

Združenje argentinskih proizvajalcev izvoznikov (CARBIO) in argentinski organi so zatrjevali, da je prilagoditev stroškov, ki jih imajo družbe v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, mogoča le, če se stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, v evidencah, vendar pa ne v stroških, ki jih imajo družbe, ne odražajo ustrezno. Navajali so, da je Komisija v praksi dodala izvozne davke k ceni, ki so jo plačale družbe ob nakupu soje, s čimer je bila v stroške proizvodnje vključena postavka, ki ni povezana s proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka. Dodajajo, da sodba Splošnega sodišča v zadevi „Acron“, ki je navedena v dokumentu o razkritju (9), temelji na napačni razlagi člena 2.2.1.1 Protidampinškega sporazuma STO in je trenutno predmet pritožbe pred Sodiščem, ne glede na to pa se dejansko stanje v tej zadevi razlikuje, saj cene surovin v Argentini niso „regulirane“ kakor cene plina v Rusiji in niso izkrivljene, ampak so prosto določene brez državnega poseganja, zato v Argentini ni posebnih tržnih razmer, ki bi Komisiji omogočile, da uporabi člen 2(5) osnovne uredbe. Izjavili so, da sistem diferenciranih izvoznih davkov v Argentini ni v nasprotju z nobenimi pravili trgovanja. Poleg tega je CARBIO trdil, da Komisija ni opravila poštene primerjave med konstruirano normalno vrednostjo (ki vsebuje izvozne dajatve) ter izvozno ceno (ki ne vsebuje izvoznih dajatev), ker izvozni davki niso bili upoštevani pri določitvi izvozne cene. CARBIO je nadalje trdil, da Komisija prav tako ni opravila poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, ker se je pri konstruiranju normalne vrednosti sklicevala na mednarodne cene soje, kakor jih določa čikaška trgovinska zbornica (CBOT), vendar pa pri določanju izvozne cene (glej spodaj) ni upoštevala dobička ali izgub, ki izhajajo iz zavarovanj čikaške trgovinske zbornice pred tveganji. CARBIO je še zatrjeval, da Komisija ni upoštevala naravne konkurenčne prednosti argentinskih proizvajalcev, ker je stroške, ki so jih evidentirale družbe v preiskavi, zgolj nadomestila z mednarodno ceno. Nazadnje se je CARBIO pritožil, da Komisija ni upoštevala dejstva, da bi bile cene čikaške trgovinske zbornice za sojo precej nižje, če v Argentini ne bi bilo sistema diferenciranih izvoznih davkov.

| (42) | Te trditve je treba zato zavrniti. Čeprav dejstva v zadevi „Acron“ niso enaka dejstvom v tej zadevi, je Splošno sodišče ne glede na to uvedlo pravno načelo, v skladu s katerim stroški, povezani s proizvodnjo izdelka v preiskavi, niso osnova za izračun normalne vrednosti, če se ne odražajo ustrezno v evidencah podjetij. V zadevi „Acron“ se stroški niso ustrezno odražali v evidencah zadevne družbe, ker je bila cena plina regulirana. V tej zadevi je bilo ugotovljeno, da se stroški, povezani s proizvodnjo zadevnega izdelka, niso ustrezno odražali v evidencah zadevnih družb, saj so umetno nizki zaradi izkrivljanja, ki ga povzroča argentinski sistem diferenciranih izvoznih davkov. To velja ne glede na to, ali so sistemi diferenciranih izvoznih davkov kot taki na splošno v nasprotju s Sporazumom STO ali ne. Komisija poleg tega meni, da se je Splošno sodišče oprlo na pravilno razlago Protidampinškega sporazuma STO. Pravzaprav je odbor v zadevi China – Broilers
   (10) ugotovil, da preiskovalni odbor ohrani pravico, na podlagi katere lahko zavrne uporabo računovodskih knjig, če ugotovi, da (i) niso skladne s splošno priznanimi računovodskimi načeli ali (ii) ne odražajo ustrezno stroškov, ki so povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega proizvoda, čeprav člen 2.2.1.1 Protidampinškega sporazuma STO uvaja predpostavko, v skladu s katero se računovodske knjige in evidence tožene stranke običajno uporabijo za izračun stroškov proizvodnje. Vendar pa mora preiskovalni organ navesti razloge, če na podlagi svoje ugotovitve odstopi od norme. Komisija je nadomestila stroške za nakup glavnih surovin v Argentini, ki so jih evidentirale zadevne družbe, s ceno, ki bi jo te družbe plačale, če vzpostavljenega izkrivljanja ne bi bilo, kar je v skladu z navedeno razlago, pri čemer se upošteva izkrivljanje zaradi sistema diferenciranih izvoznih davkov, ki ustvarja posebne tržne razmere. V skladu z metodologijo, ki jo je uporabila Komisija, stroškom surovin niso bili zgolj dodani izvozni davki, čeprav je rezultat s povsem numeričnega vidika podoben. Mednarodne cene blaga se določajo na podlagi povpraševanja in ponudbe, dokazov, da je sistem diferenciranih izvoznih davkov v Argentini vplival na cene čikaške trgovinske zbornice, ni. Zato so vsi zahtevki in trditve v zvezi s tem, da Komisija ni opravila poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, ker je uporabila mednarodno ceno, neutemeljeni. Enako velja za trditev, da Komisija ni upoštevala naravne konkurenčne prednosti argentinskih proizvajalcev, saj je bil razlog za nadomestitev stroškov, ki so jih evidentirale družbe, neobičajno nizka cena surovin na domačem trgu, ne pa primerjalna prednost. |
| --- | --- |

(42)

Te trditve je treba zato zavrniti. Čeprav dejstva v zadevi „Acron“ niso enaka dejstvom v tej zadevi, je Splošno sodišče ne glede na to uvedlo pravno načelo, v skladu s katerim stroški, povezani s proizvodnjo izdelka v preiskavi, niso osnova za izračun normalne vrednosti, če se ne odražajo ustrezno v evidencah podjetij. V zadevi „Acron“ se stroški niso ustrezno odražali v evidencah zadevne družbe, ker je bila cena plina regulirana. V tej zadevi je bilo ugotovljeno, da se stroški, povezani s proizvodnjo zadevnega izdelka, niso ustrezno odražali v evidencah zadevnih družb, saj so umetno nizki zaradi izkrivljanja, ki ga povzroča argentinski sistem diferenciranih izvoznih davkov. To velja ne glede na to, ali so sistemi diferenciranih izvoznih davkov kot taki na splošno v nasprotju s Sporazumom STO ali ne. Komisija poleg tega meni, da se je Splošno sodišče oprlo na pravilno razlago Protidampinškega sporazuma STO. Pravzaprav je odbor v zadevi China – Broilers
   (10) ugotovil, da preiskovalni odbor ohrani pravico, na podlagi katere lahko zavrne uporabo računovodskih knjig, če ugotovi, da (i) niso skladne s splošno priznanimi računovodskimi načeli ali (ii) ne odražajo ustrezno stroškov, ki so povezani s proizvodnjo in prodajo obravnavanega proizvoda, čeprav člen 2.2.1.1 Protidampinškega sporazuma STO uvaja predpostavko, v skladu s katero se računovodske knjige in evidence tožene stranke običajno uporabijo za izračun stroškov proizvodnje. Vendar pa mora preiskovalni organ navesti razloge, če na podlagi svoje ugotovitve odstopi od norme. Komisija je nadomestila stroške za nakup glavnih surovin v Argentini, ki so jih evidentirale zadevne družbe, s ceno, ki bi jo te družbe plačale, če vzpostavljenega izkrivljanja ne bi bilo, kar je v skladu z navedeno razlago, pri čemer se upošteva izkrivljanje zaradi sistema diferenciranih izvoznih davkov, ki ustvarja posebne tržne razmere. V skladu z metodologijo, ki jo je uporabila Komisija, stroškom surovin niso bili zgolj dodani izvozni davki, čeprav je rezultat s povsem numeričnega vidika podoben. Mednarodne cene blaga se določajo na podlagi povpraševanja in ponudbe, dokazov, da je sistem diferenciranih izvoznih davkov v Argentini vplival na cene čikaške trgovinske zbornice, ni. Zato so vsi zahtevki in trditve v zvezi s tem, da Komisija ni opravila poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, ker je uporabila mednarodno ceno, neutemeljeni. Enako velja za trditev, da Komisija ni upoštevala naravne konkurenčne prednosti argentinskih proizvajalcev, saj je bil razlog za nadomestitev stroškov, ki so jih evidentirale družbe, neobičajno nizka cena surovin na domačem trgu, ne pa primerjalna prednost.

| (43) | V uvodni izjavi 45 začasne uredbe je pojasnjeno, da se za domačo prodajo ni štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine, zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi 15-odstotnega razumnega zneska dobička v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da je bil odstotek, ki ga je Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti uporabila kot razumni dobiček (15 %), nerealno velik in se je radikalno razlikoval od ustaljene prakse številnih drugih preiskav na podobnih blagovnih trgih (v zvezi s katerimi se je uporabil 5-odstotni dobiček). |
| --- | --- |

(43)

V uvodni izjavi 45 začasne uredbe je pojasnjeno, da se za domačo prodajo ni štelo, da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine, zato je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi 15-odstotnega razumnega zneska dobička v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da je bil odstotek, ki ga je Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti uporabila kot razumni dobiček (15 %), nerealno velik in se je radikalno razlikoval od ustaljene prakse številnih drugih preiskav na podobnih blagovnih trgih (v zvezi s katerimi se je uporabil 5-odstotni dobiček).

| (44) | To trditev je treba zavrniti. Prvič, ne drži, da Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti sistematično uporablja 5-odstotno stopnjo dobička. Vsak primer je ocenjen samostojno ob upoštevanju njegovih posebnih okoliščin. V zadevi v zvezi z biodizlom iz leta 2009, v kateri je bila vložena tožba proti Združenim državam Amerike, so se na primer uporabile različne stopnje dobička, pri čemer je tehtan povprečni dobiček bistveno presegal 15 %. Drugič, Komisija je upoštevala tudi kratkoročno in srednjeročno posojilno obrestno mero v Argentini, ki po podatkih Svetovne banke znaša približno 14 %. Nedvomno se zdi razumno pričakovati, da bo stopnja dobička, dosežena pri poslovanju na domačih trgih biodizla, višja od stroškov izposoje kapitala. Poleg tega je ta dobiček celo nižji od dobička proizvajalcev zadevnega izdelka v OP, čeprav so na to raven vplivala izkrivljanja stroškov zaradi sistemov diferenciranih izvoznih davkov in dejstvo, da domače cene biodizla ureja država. Na podlagi tega in zgoraj navedenih razlogov je 15-odstotni dobiček razumen znesek, ki ga lahko doseže sorazmerno nova, kapitalsko intenzivna industrija v Argentini. |
| --- | --- |

(44)

To trditev je treba zavrniti. Prvič, ne drži, da Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti sistematično uporablja 5-odstotno stopnjo dobička. Vsak primer je ocenjen samostojno ob upoštevanju njegovih posebnih okoliščin. V zadevi v zvezi z biodizlom iz leta 2009, v kateri je bila vložena tožba proti Združenim državam Amerike, so se na primer uporabile različne stopnje dobička, pri čemer je tehtan povprečni dobiček bistveno presegal 15 %. Drugič, Komisija je upoštevala tudi kratkoročno in srednjeročno posojilno obrestno mero v Argentini, ki po podatkih Svetovne banke znaša približno 14 %. Nedvomno se zdi razumno pričakovati, da bo stopnja dobička, dosežena pri poslovanju na domačih trgih biodizla, višja od stroškov izposoje kapitala. Poleg tega je ta dobiček celo nižji od dobička proizvajalcev zadevnega izdelka v OP, čeprav so na to raven vplivala izkrivljanja stroškov zaradi sistemov diferenciranih izvoznih davkov in dejstvo, da domače cene biodizla ureja država. Na podlagi tega in zgoraj navedenih razlogov je 15-odstotni dobiček razumen znesek, ki ga lahko doseže sorazmerno nova, kapitalsko intenzivna industrija v Argentini.

| (45) | Po dokončnem razkritju so CARBIO in argentinski organi zatrjevali, da (i) je sklicevanje na stopnje dobička v Združenih državah neupravičeno; (ii) sklicevanje na srednjeročno posojilno obrestno mero ni logično in se v preteklosti ni nikoli uporabljalo, če pa bi se referenčna vrednost uporabila, se ne bi smela uporabiti za Argentino, ker so bile naložbe opravljene v ameriških dolarjih v sodelovanju s tujimi subjekti; (iii) dobička, ki so ga dejansko zaslužili argentinski proizvajalci, ni mogoče upoštevati zaradi posebnih tržnih razmer; in (iv) da je bil ciljni dobiček industrije Unije na podlagi primerjav določen pri 11 %. |
| --- | --- |

(45)

Po dokončnem razkritju so CARBIO in argentinski organi zatrjevali, da (i) je sklicevanje na stopnje dobička v Združenih državah neupravičeno; (ii) sklicevanje na srednjeročno posojilno obrestno mero ni logično in se v preteklosti ni nikoli uporabljalo, če pa bi se referenčna vrednost uporabila, se ne bi smela uporabiti za Argentino, ker so bile naložbe opravljene v ameriških dolarjih v sodelovanju s tujimi subjekti; (iii) dobička, ki so ga dejansko zaslužili argentinski proizvajalci, ni mogoče upoštevati zaradi posebnih tržnih razmer; in (iv) da je bil ciljni dobiček industrije Unije na podlagi primerjav določen pri 11 %.

| (46) | Te trditve je treba zavrniti. Komisija je mnenja, da je stopnja dobička v višini 15 % za industrijo biodizla v Argentini razumno določena, saj je imela ta država v OP še mlado in kapitalsko intenzivno industrijo. Sklicevanje na stopnjo dobička v primeru ZDA je bilo opravljeno, da bi se ovrgla trditev, da Komisija sistematično uporablja 5-odstotno stopnjo dobička pri konstruiranju normalne vrednosti. Namen sklicevanja na srednjeročne posojilne obrestne mere ni bila določitev referenčne vrednosti, temveč preverjanje, ali je bila uporabljena stopnja razumno določena. Enako velja za dobiček, ki so ga dejansko ustvarile vzorčene družbe. Po drugi strani ima konstruiranje normalne vrednosti drugačen namen od izračuna ciljnega dobička za industrijo Unije v odsotnosti dampinškega uvoza, zato je kakršna koli primerjava med njima nepomembna. Zato se uvodna izjava 46 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(46)

Te trditve je treba zavrniti. Komisija je mnenja, da je stopnja dobička v višini 15 % za industrijo biodizla v Argentini razumno določena, saj je imela ta država v OP še mlado in kapitalsko intenzivno industrijo. Sklicevanje na stopnjo dobička v primeru ZDA je bilo opravljeno, da bi se ovrgla trditev, da Komisija sistematično uporablja 5-odstotno stopnjo dobička pri konstruiranju normalne vrednosti. Namen sklicevanja na srednjeročne posojilne obrestne mere ni bila določitev referenčne vrednosti, temveč preverjanje, ali je bila uporabljena stopnja razumno določena. Enako velja za dobiček, ki so ga dejansko ustvarile vzorčene družbe. Po drugi strani ima konstruiranje normalne vrednosti drugačen namen od izračuna ciljnega dobička za industrijo Unije v odsotnosti dampinškega uvoza, zato je kakršna koli primerjava med njima nepomembna. Zato se uvodna izjava 46 začasne uredbe potrdi.

| (47) | En proizvajalec izvoznik proizvaja biodizel delno v svojih obratih in delno v okviru sporazuma o podizvajanju, sklenjenega z neodvisnim proizvajalcem. Ta proizvajalec izvoznik je zahteval, da se njegovi stroški proizvodnje ponovno izračunajo, in sicer na podlagi tehtanega povprečja njegovih stroškov proizvodnje in stroškov proizvodnje podizvajalca, ki se razlikujeta od tehtanega povprečja, ki ga je Komisija uporabila v začasni fazi. Na podlagi analize te zahteve je bilo ugotovljeno, da je zahteva upravičena, zato so se stroški proizvodnje zadevne družbe ustrezno ponovno izračunali. |
| --- | --- |

(47)

En proizvajalec izvoznik proizvaja biodizel delno v svojih obratih in delno v okviru sporazuma o podizvajanju, sklenjenega z neodvisnim proizvajalcem. Ta proizvajalec izvoznik je zahteval, da se njegovi stroški proizvodnje ponovno izračunajo, in sicer na podlagi tehtanega povprečja njegovih stroškov proizvodnje in stroškov proizvodnje podizvajalca, ki se razlikujeta od tehtanega povprečja, ki ga je Komisija uporabila v začasni fazi. Na podlagi analize te zahteve je bilo ugotovljeno, da je zahteva upravičena, zato so se stroški proizvodnje zadevne družbe ustrezno ponovno izračunali.

| (48) | Komisija je prejela še druge manjše zahteve posameznih družb, ki pa so po spremembi metodologije za konstruiranje normalne vrednosti, kakor je pojasnjena zgoraj, postale nepomembne. Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav od 40 do 46 začasne uredbe, ki vključujejo zgoraj pojasnjene spremembe, potrdijo. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je prejela še druge manjše zahteve posameznih družb, ki pa so po spremembi metodologije za konstruiranje normalne vrednosti, kakor je pojasnjena zgoraj, postale nepomembne. Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav od 40 do 46 začasne uredbe, ki vključujejo zgoraj pojasnjene spremembe, potrdijo.

2.2   Izvozna cena

| (49) | V uvodni izjavi 49 začasne uredbe je pojasnjeno, da se je izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe prilagodila, če je izvozna prodaja potekala prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, da bi se med drugim upošteval dobiček povezanih trgovcev. Za ta izračun se je v zvezi s povezanim trgovcem s sedežem v Uniji za razumno štela 5-odstotna stopnja dobička. Dva proizvajalca izvoznika sta navedla, da je 5-odstotna stopnja dobička za povezanega trgovca s sedežem v Uniji na področju trgovanja z blagom previsoka in da je treba uporabiti ničelno ali nižjo stopnjo dobička (do 2 %, odvisno od družbe). |
| --- | --- |

(49)

V uvodni izjavi 49 začasne uredbe je pojasnjeno, da se je izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe prilagodila, če je izvozna prodaja potekala prek povezanih trgovskih družb s sedežem v Uniji, da bi se med drugim upošteval dobiček povezanih trgovcev. Za ta izračun se je v zvezi s povezanim trgovcem s sedežem v Uniji za razumno štela 5-odstotna stopnja dobička. Dva proizvajalca izvoznika sta navedla, da je 5-odstotna stopnja dobička za povezanega trgovca s sedežem v Uniji na področju trgovanja z blagom previsoka in da je treba uporabiti ničelno ali nižjo stopnjo dobička (do 2 %, odvisno od družbe).

| (50) | V podporo tej trditvi niso bili predloženi nobeni dokazi. V teh okoliščinah se 5-odstotna stopnja dobička za povezane trgovce s sedežem v EU potrdi. |
| --- | --- |

(50)

V podporo tej trditvi niso bili predloženi nobeni dokazi. V teh okoliščinah se 5-odstotna stopnja dobička za povezane trgovce s sedežem v EU potrdi.

| (51) | Po dokončnem razkritju je CARBIO trdil, da je 5-odstotna stopnja dobička na področju trgovanja z blagom previsoka, pri čemer se je skliceval na študijo, ki jo je pripravilo podjetje KPMG posebej za ta namen ter jo 1. julija 2013 po razkritju začasne uredbe predložilo Komisiji. Komisija je bila mnenja, da se na ugotovitve študije ni mogoče zanesti zaradi omejitev analize, na katere študija opozarja in zaradi katerih je bilo izbrano omejeno število trgovskih podjetij, polovica od teh družb pa ni prodajala kmetijskih proizvodov. Zato se šteje, da predloženi dokazi nimajo dokazne moči. Posledično se 5-odstotna stopnja dobička za povezane trgovce v EU potrdi. |
| --- | --- |

(51)

Po dokončnem razkritju je CARBIO trdil, da je 5-odstotna stopnja dobička na področju trgovanja z blagom previsoka, pri čemer se je skliceval na študijo, ki jo je pripravilo podjetje KPMG posebej za ta namen ter jo 1. julija 2013 po razkritju začasne uredbe predložilo Komisiji. Komisija je bila mnenja, da se na ugotovitve študije ni mogoče zanesti zaradi omejitev analize, na katere študija opozarja in zaradi katerih je bilo izbrano omejeno število trgovskih podjetij, polovica od teh družb pa ni prodajala kmetijskih proizvodov. Zato se šteje, da predloženi dokazi nimajo dokazne moči. Posledično se 5-odstotna stopnja dobička za povezane trgovce v EU potrdi.

| (52) | En proizvajalec izvoznik se je pritožil, da Komisija pri določitvi izvozne cene ni upoštevala tako imenovanih „rezultatov zavarovanja pred tveganji“, tj. dobička ali izgub proizvajalca pri prodaji in nakupu standardiziranih terminskih pogodb za sojino olje v okviru čikaške trgovinske zbornice. Podjetje je vztrajalo, da je zavarovanje pred tveganji zaradi nihanja cene surovin nujen element poslovanja z biodizlom in da neto prihodek prodajalca biodizla ne vključuje le cene, ki jo plača kupec, ampak tudi dobiček (ali izgubo) povezanih operacij zavarovanja pred tveganjem. |
| --- | --- |

(52)

En proizvajalec izvoznik se je pritožil, da Komisija pri določitvi izvozne cene ni upoštevala tako imenovanih „rezultatov zavarovanja pred tveganji“, tj. dobička ali izgub proizvajalca pri prodaji in nakupu standardiziranih terminskih pogodb za sojino olje v okviru čikaške trgovinske zbornice. Podjetje je vztrajalo, da je zavarovanje pred tveganji zaradi nihanja cene surovin nujen element poslovanja z biodizlom in da neto prihodek prodajalca biodizla ne vključuje le cene, ki jo plača kupec, ampak tudi dobiček (ali izgubo) povezanih operacij zavarovanja pred tveganjem.

| (53) | To trditev je treba zavrniti na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe, ki jasno določa, da je izvozna cena tista cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek, ko se ta izvozi, ne glede na kakršne koli ločene – čeprav povezane – dobičke ali izgube, povezane s prakso zavarovanja pred tveganji. |
| --- | --- |

(53)

To trditev je treba zavrniti na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe, ki jasno določa, da je izvozna cena tista cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek, ko se ta izvozi, ne glede na kakršne koli ločene – čeprav povezane – dobičke ali izgube, povezane s prakso zavarovanja pred tveganji.

| (54) | Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi z izvoznimi cenami, se uvodne izjave 47 do 49 začasne uredbe skupaj z zgoraj navedenimi spremembami potrdijo. |
| --- | --- |

(54)

Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi z izvoznimi cenami, se uvodne izjave 47 do 49 začasne uredbe skupaj z zgoraj navedenimi spremembami potrdijo.

2.3   Primerjava

| (55) | V uvodni izjavi 53 začasne uredbe je pojasnjeno, da je Komisija, kadar je izvozna prodaja potekala prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, proučila, ali je treba povezanega trgovca obravnavati kot agenta, ki dela na podlagi provizije, pri čemer se je v tem primeru izvedla prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, tako da se je upošteval nominalni pribitek, ki ga je prejel trgovec. |
| --- | --- |

(55)

V uvodni izjavi 53 začasne uredbe je pojasnjeno, da je Komisija, kadar je izvozna prodaja potekala prek povezanih trgovskih družb s sedežem zunaj Unije, proučila, ali je treba povezanega trgovca obravnavati kot agenta, ki dela na podlagi provizije, pri čemer se je v tem primeru izvedla prilagoditev v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe, tako da se je upošteval nominalni pribitek, ki ga je prejel trgovec.

| (56) | Ena družba je trdila, da je stopnja dobička, ki jo je Komisija uporabila kot nominalni pribitek v zvezi s povezanim trgovcem s sedežem zunaj Unije, previsoka in da bi bila ustreznejša nižja stopnja dobička. |
| --- | --- |

(56)

Ena družba je trdila, da je stopnja dobička, ki jo je Komisija uporabila kot nominalni pribitek v zvezi s povezanim trgovcem s sedežem zunaj Unije, previsoka in da bi bila ustreznejša nižja stopnja dobička.

| (57) | Komisija je pozorno proučila trditve proizvajalca izvoznika, vendar je sklenila, da se ob upoštevanju obsežnih dejavnosti, ki jih opravljajo povezani trgovci, 5-odstotna stopnja dobička šteje za razumno. Zato je treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je pozorno proučila trditve proizvajalca izvoznika, vendar je sklenila, da se ob upoštevanju obsežnih dejavnosti, ki jih opravljajo povezani trgovci, 5-odstotna stopnja dobička šteje za razumno. Zato je treba to trditev zavrniti.

| (58) | Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 50 do 55 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(58)

Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 50 do 55 začasne uredbe potrdijo.

2.4   Stopnje dampinga

| (59) | Vsi sodelujoči argentinski proizvajalci izvozniki so zahtevali, da je treba v primeru uvedbe protidampinške dajatve na uvoz biodizla iz Argentine uvesti enotno dajatev za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike, izračunano na podlagi tehtanega povprečja protidampinških dajatev vseh proizvajalcev izvoznikov v vzorcu. To zahtevo so podprli s trditvijo, da so vsi vzorčeni proizvajalci med seboj trgovinsko ali drugače povezani, da proizvajajo, si prodajajo, posojajo biodizel ali ga izmenjavajo ter da so izdelki različnih družb pogosto skupaj natovorjeni na isto ladjo in odpremljeni v EU, tako da carinski organi ne morejo več opredeliti in razlikovati med izdelki različnih proizvajalcev. Po njihovih navedbah je zaradi teh posebnih okoliščin uvedba individualnih dajatev neizvedljiva. |
| --- | --- |

(59)

Vsi sodelujoči argentinski proizvajalci izvozniki so zahtevali, da je treba v primeru uvedbe protidampinške dajatve na uvoz biodizla iz Argentine uvesti enotno dajatev za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike, izračunano na podlagi tehtanega povprečja protidampinških dajatev vseh proizvajalcev izvoznikov v vzorcu. To zahtevo so podprli s trditvijo, da so vsi vzorčeni proizvajalci med seboj trgovinsko ali drugače povezani, da proizvajajo, si prodajajo, posojajo biodizel ali ga izmenjavajo ter da so izdelki različnih družb pogosto skupaj natovorjeni na isto ladjo in odpremljeni v EU, tako da carinski organi ne morejo več opredeliti in razlikovati med izdelki različnih proizvajalcev. Po njihovih navedbah je zaradi teh posebnih okoliščin uvedba individualnih dajatev neizvedljiva.

| (60) | Ne glede na to, da zahtevo podpirajo vsi proizvajalci izvozniki, tudi tisti z individualno stopnjo dampinga, nižjo od stopnje tehtanega povprečja, in kljub možni poenostavitvi postopkov carinskih organov bi bilo treba to zahtevo zavrniti. Domnevne praktične težave se ne bi smele uporabiti kot izgovor za odstopanje od določb osnovne uredbe, razen če je to neizogibno. V tem primeru praksa družb, da izmenjavajo zadevni izdelek, si ga izposojajo ali drugače pomešajo, sama po sebi ne pomeni, da je uvedba individualnih dajatev neizvedljiva v smislu člena 9(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Ne glede na to, da zahtevo podpirajo vsi proizvajalci izvozniki, tudi tisti z individualno stopnjo dampinga, nižjo od stopnje tehtanega povprečja, in kljub možni poenostavitvi postopkov carinskih organov bi bilo treba to zahtevo zavrniti. Domnevne praktične težave se ne bi smele uporabiti kot izgovor za odstopanje od določb osnovne uredbe, razen če je to neizogibno. V tem primeru praksa družb, da izmenjavajo zadevni izdelek, si ga izposojajo ali drugače pomešajo, sama po sebi ne pomeni, da je uvedba individualnih dajatev neizvedljiva v smislu člena 9(6) osnovne uredbe.

| (61) | Tri družbe so zahtevale vključitev na seznam sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, da bi namesto od preostale dajatve za „vse druge družbe“ imela koristi od stopnje protidampinške dajatve, ki se uporablja za sodelujoče nevzorčene družbe. |
| --- | --- |

(61)

Tri družbe so zahtevale vključitev na seznam sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, da bi namesto od preostale dajatve za „vse druge družbe“ imela koristi od stopnje protidampinške dajatve, ki se uporablja za sodelujoče nevzorčene družbe.

| (62) | Dve od treh družb sta v OP že proizvajali biodizel za domači trg ali na podlagi sporazuma o podizvajanju za druge proizvajalce izvoznike, nista pa sami izvažali v Unijo. Tretja družba ni proizvajala biodizla v OP, ker je bil takrat obrat družbe še v gradnji. |
| --- | --- |

(62)

Dve od treh družb sta v OP že proizvajali biodizel za domači trg ali na podlagi sporazuma o podizvajanju za druge proizvajalce izvoznike, nista pa sami izvažali v Unijo. Tretja družba ni proizvajala biodizla v OP, ker je bil takrat obrat družbe še v gradnji.

| (63) | Po mnenju Komisije navedene tri družbe ne izpolnjujejo pogojev za uvrstitev med sodelujoče proizvajalce izvoznike. To ne velja le za družbo, ki v OP sploh ni proizvajala biodizla, ampak tudi za družbi, ki sta v preiskavi sodelovali s predložitvijo obrazca za vzorčenje, saj sta v svojih odgovorih v okviru vzorčenja jasno navedli, da proizvajata za domači trg ali za tretje osebe in da biodizla ne izvažata v Unijo v lastnem imenu. |
| --- | --- |

(63)

Po mnenju Komisije navedene tri družbe ne izpolnjujejo pogojev za uvrstitev med sodelujoče proizvajalce izvoznike. To ne velja le za družbo, ki v OP sploh ni proizvajala biodizla, ampak tudi za družbi, ki sta v preiskavi sodelovali s predložitvijo obrazca za vzorčenje, saj sta v svojih odgovorih v okviru vzorčenja jasno navedli, da proizvajata za domači trg ali za tretje osebe in da biodizla ne izvažata v Unijo v lastnem imenu.

| (64) | Zato je treba to zahtevo zavrniti in za zadevne tri družbe uporabiti „preostalo“ protidampinško dajatev. |
| --- | --- |

(64)

Zato je treba to zahtevo zavrniti in za zadevne tri družbe uporabiti „preostalo“ protidampinško dajatev.

| (65) | Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene, kot so določene zgoraj, in ker ni bilo dodatnih pripomb, se preglednica iz uvodne izjave 59 začasne uredbe nadomesti s preglednico spodaj, pri čemer so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Louis Dreyfus Commodities S.A. | 46,7 % |
| Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. in Vicentin S.A.I.C.) | 49,2 % |
| Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.) | 41,9 % |
| Druge sodelujoče družbe | 46,8 % |
| Vse druge družbe | 49,2 % |

(65)

Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene, kot so določene zgoraj, in ker ni bilo dodatnih pripomb, se preglednica iz uvodne izjave 59 začasne uredbe nadomesti s preglednico spodaj, pri čemer so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Louis Dreyfus Commodities S.A.

46,7 %

Skupina „Renova“ (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. in Vicentin S.A.I.C.)

49,2 %

Skupina „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)

41,9 %

Druge sodelujoče družbe

46,8 %

Vse druge družbe

49,2 %

3.   Indonezija

3.1   Normalna vrednost

| (66) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 34, je Komisija sklenila, da sistem diferenciranih izvoznih davkov v Indoneziji izkrivlja stroške proizvodnje proizvajalcev biodizla v tej državi in da zato stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, niso razumno izraženi v evidencah indonezijskih proizvajalcev v preiskavi. |
| --- | --- |

(66)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 do 34, je Komisija sklenila, da sistem diferenciranih izvoznih davkov v Indoneziji izkrivlja stroške proizvodnje proizvajalcev biodizla v tej državi in da zato stroški, povezani s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, niso razumno izraženi v evidencah indonezijskih proizvajalcev v preiskavi.

| (67) | Komisija se je zato odločila revidirati uvodno izjavo 63 začasne uredbe, pri čemer bo zanemarila dejanske stroške surovega palmovega olja, torej glavne surovine, ki se kupuje in uporablja v proizvodnji biodizla, kot so jih zadevne družbe evidentirale v svojih računovodskih izkazih, in jih nadomestila s ceno, po kateri bi te družbe kupile surovo palmovo olje, če ne bi bilo takšnega izkrivljanja. |
| --- | --- |

(67)

Komisija se je zato odločila revidirati uvodno izjavo 63 začasne uredbe, pri čemer bo zanemarila dejanske stroške surovega palmovega olja, torej glavne surovine, ki se kupuje in uporablja v proizvodnji biodizla, kot so jih zadevne družbe evidentirale v svojih računovodskih izkazih, in jih nadomestila s ceno, po kateri bi te družbe kupile surovo palmovo olje, če ne bi bilo takšnega izkrivljanja.

| (68) | Preiskava je potrdila, da je raven cen doma prodanega surovega palmovega olja bistveno nižja od „mednarodne“ referenčne cene, pri čemer je razlika zelo blizu znesku izvoznega davka za surovo palmovo olje. Ker sistem diferenciranih izvoznih davkov omejuje možnosti izvoza surovega palmovega olja, so na domačem trgu na voljo večje količine te surovine, zaradi česar se domače cene surovega palmovega olja nižajo. To ustvarja posebne tržne razmere. |
| --- | --- |

(68)

Preiskava je potrdila, da je raven cen doma prodanega surovega palmovega olja bistveno nižja od „mednarodne“ referenčne cene, pri čemer je razlika zelo blizu znesku izvoznega davka za surovo palmovo olje. Ker sistem diferenciranih izvoznih davkov omejuje možnosti izvoza surovega palmovega olja, so na domačem trgu na voljo večje količine te surovine, zaradi česar se domače cene surovega palmovega olja nižajo. To ustvarja posebne tržne razmere.

| (69) | V OP je bila stopnja izvoznega davka za izvoz biodizla med 2 % in 5 %. V istem obdobju se je stopnja izvoznega davka za izvoz surovega palmovega olja gibala med 15–20 %, medtem ko se je izvozni davek za rafinirano, beljeno in odišavljeno palmovo olje gibal med 5–18,5 %. Različne tarifne stopnje se uporabljajo glede na ustrezen razpon referenčnih cen (ki sledijo mednarodnim tržnim gibanjem in niso povezane z razlikami v kvaliteti). Za palmine sadeže je določena 40-odstotna pavšalna stopnja izvoznega davka. |
| --- | --- |

(69)

V OP je bila stopnja izvoznega davka za izvoz biodizla med 2 % in 5 %. V istem obdobju se je stopnja izvoznega davka za izvoz surovega palmovega olja gibala med 15–20 %, medtem ko se je izvozni davek za rafinirano, beljeno in odišavljeno palmovo olje gibal med 5–18,5 %. Različne tarifne stopnje se uporabljajo glede na ustrezen razpon referenčnih cen (ki sledijo mednarodnim tržnim gibanjem in niso povezane z razlikami v kvaliteti). Za palmine sadeže je določena 40-odstotna pavšalna stopnja izvoznega davka.

| (70) | Iz navedenih razlogov se uvodna izjava 63 začasne uredbe revidira, strošek glavne surovine (surovega palmovega olja), ki so ga evidentirale zadevne družbe, pa se v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe nadomesti z referenčno izvozno ceno (ceno HPE) (11) surovega palmovega olja, ki so jo objavili indonezijski organi in ki temelji na objavljenih mednarodnih cenah (v Rotterdamu, Maleziji in Indoneziji). Ta prilagoditev zadeva surovo palmovo olje, ki je bilo kupljeno od povezanih in nepovezanih družb. Cena surovega palmovega olja iz lastne proizvodnje iste pravne osebe se sprejme, ker niso bili ugotovljeni nobeni dokazi, da izkrivljanje vpliva na ceno surovega palmovega olja iz lastne proizvodnje iste pravne osebe. |
| --- | --- |

(70)

Iz navedenih razlogov se uvodna izjava 63 začasne uredbe revidira, strošek glavne surovine (surovega palmovega olja), ki so ga evidentirale zadevne družbe, pa se v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe nadomesti z referenčno izvozno ceno (ceno HPE) (11) surovega palmovega olja, ki so jo objavili indonezijski organi in ki temelji na objavljenih mednarodnih cenah (v Rotterdamu, Maleziji in Indoneziji). Ta prilagoditev zadeva surovo palmovo olje, ki je bilo kupljeno od povezanih in nepovezanih družb. Cena surovega palmovega olja iz lastne proizvodnje iste pravne osebe se sprejme, ker niso bili ugotovljeni nobeni dokazi, da izkrivljanje vpliva na ceno surovega palmovega olja iz lastne proizvodnje iste pravne osebe.

| (71) | Vsi proizvajalci izvozniki iz Indonezije in vlada Indonezije trdijo, da nadomestitev stroškov surovega palmovega olja, kakor so jih evidentirale družbe, z indonezijsko referenčno izvozno ceno za surovo palmovo olje v skladu s pravili STO in členom 2(5) osnovne uredbe ni dopustna in je zato nezakonita. V zvezi s tem je vlada Indonezije trdila, da je Komisija Republiko Indonezijo neupravičeno obravnavala kot netržno gospodarstvo. V nadaljevanju so povzeti argumenti, ki so jih predložile družbe. Prvič, Komisija ni navedla nobenega razloga za odstopanje od evidentiranih dejanskih stroškov ali za to, da ti stroški niso realni odraz stroškov, ki so povezani s proizvodnjo zadevnega izdelka, temveč je zgolj navedla, da so evidentirani stroški umetno nizki v primerjavi z mednarodnimi cenami in bi jih bilo treba zato nadomestiti.
  To je v nasprotju s pravili STO, v skladu s katerimi je treba s preverjanjem, ali je določene stroške mogoče uporabiti za izračun proizvodnih stroškov, ugotoviti, ali so ti stroški povezani s proizvodnjo in prodajo izdelka, in ne, ali ti stroški ustrezno odražajo tržno vrednost. Drugič, čeprav se zdi, da člen 2(5) osnovne uredbe dovoljuje prilagoditev, bi bilo treba uporabo tega člena omejiti na okoliščine, v katerih država neposredno posega v trg, in sicer z določitvijo ali urejanjem cen na umetno nizki ravni. Vendar pa v tem primeru Komisija trdi, da je domača cena surovega plamovega olja umetno nizka zaradi izvoznih davkov za surovo palmovo olje, ne pa zaradi tega, ker bi jo urejala država. Tudi če bi bilo to res, se morebitni učinek na domačo ceno lahko obravnava le kot naključen ali zgolj stranski učinek sistema izvoznih davkov. Tretjič, Komisija se zmotno opira na sodbo v zadevi Acron, da bi upravičila zakonitost prilagoditve za surovo palmovo olje. Ta sodba je trenutno predmet pritožbe, zato se nanjo ni mogoče sklicevati kot na precedens. Ne glede na to pa so bile dejanske okoliščine v zadevi Acron drugačne, saj so se nanašale na razmere, v katerih je cene plina določala država, kar je v nasprotju s cenami surovega palmovega olja v Indoneziji, ki so bile prosto določene na trgu. Nazadnje je vlada Indonezije trdila, da je bila prilagoditev, ki je bila opravljena v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, uvedena samo z namenom, da se povišajo stopnje dampinga zaradi razlik v obdavčitvi. |
| --- | --- |

(71)

Vsi proizvajalci izvozniki iz Indonezije in vlada Indonezije trdijo, da nadomestitev stroškov surovega palmovega olja, kakor so jih evidentirale družbe, z indonezijsko referenčno izvozno ceno za surovo palmovo olje v skladu s pravili STO in členom 2(5) osnovne uredbe ni dopustna in je zato nezakonita. V zvezi s tem je vlada Indonezije trdila, da je Komisija Republiko Indonezijo neupravičeno obravnavala kot netržno gospodarstvo. V nadaljevanju so povzeti argumenti, ki so jih predložile družbe. Prvič, Komisija ni navedla nobenega razloga za odstopanje od evidentiranih dejanskih stroškov ali za to, da ti stroški niso realni odraz stroškov, ki so povezani s proizvodnjo zadevnega izdelka, temveč je zgolj navedla, da so evidentirani stroški umetno nizki v primerjavi z mednarodnimi cenami in bi jih bilo treba zato nadomestiti.

To je v nasprotju s pravili STO, v skladu s katerimi je treba s preverjanjem, ali je določene stroške mogoče uporabiti za izračun proizvodnih stroškov, ugotoviti, ali so ti stroški povezani s proizvodnjo in prodajo izdelka, in ne, ali ti stroški ustrezno odražajo tržno vrednost. Drugič, čeprav se zdi, da člen 2(5) osnovne uredbe dovoljuje prilagoditev, bi bilo treba uporabo tega člena omejiti na okoliščine, v katerih država neposredno posega v trg, in sicer z določitvijo ali urejanjem cen na umetno nizki ravni. Vendar pa v tem primeru Komisija trdi, da je domača cena surovega plamovega olja umetno nizka zaradi izvoznih davkov za surovo palmovo olje, ne pa zaradi tega, ker bi jo urejala država. Tudi če bi bilo to res, se morebitni učinek na domačo ceno lahko obravnava le kot naključen ali zgolj stranski učinek sistema izvoznih davkov. Tretjič, Komisija se zmotno opira na sodbo v zadevi Acron, da bi upravičila zakonitost prilagoditve za surovo palmovo olje. Ta sodba je trenutno predmet pritožbe, zato se nanjo ni mogoče sklicevati kot na precedens. Ne glede na to pa so bile dejanske okoliščine v zadevi Acron drugačne, saj so se nanašale na razmere, v katerih je cene plina določala država, kar je v nasprotju s cenami surovega palmovega olja v Indoneziji, ki so bile prosto določene na trgu. Nazadnje je vlada Indonezije trdila, da je bila prilagoditev, ki je bila opravljena v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, uvedena samo z namenom, da se povišajo stopnje dampinga zaradi razlik v obdavčitvi.

| (72) | Trditev, da prilagoditev, ki je bila opravljena v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, ni zakonita v skladu s pravili STO in/ali pravili Unije, je treba zavrniti. Protidampinški sporazum STO je bil prenesen z osnovno uredbo, zato se šteje, da so vse določbe te uredbe, vključno s členom 2(5), skladne z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz Protidampinškega sporazuma STO. V zvezi s tem se opozarja, da se člen 2(5) osnovne uredbe uporablja enako za tržna in netržna gospodarstva. Kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava 42), je Splošno sodišče v zadevi Acron uvedlo pravno načelo, v skladu s katerim stroški, povezani s proizvodnjo izdelka v preiskavi, niso osnova za izračun normalne vrednosti, če se ne odražajo ustrezno v evidencah podjetij, in da je take stroške v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe mogoče nadomestiti s stroški, ki odražajo ceno, kakor jo določajo tržne sile. Dejstva, da je šlo v zadevi Acron za cene, ki jih je urejala država, ni mogoče razlagati tako, da Komisija ne more uporabljati člena 2(5) v zvezi z drugimi oblikami posredovanja države, ki izkrivljajo, neposredno ali posredno, razmere na določenem trgu z nižanjem cen na umetno nizko raven. Odbor v zadevi China – Broilers je pri razlagi člena 2.2.1.1. Protidampinškega sporazuma STO nedavno oblikoval podoben sklep. V tej zadevi je Komisija ugotovila, da se stroški, povezani s proizvodnjo zadevnega izdelka, niso ustrezno odražali v evidencah zadevnih družb, ker so umetno nizki zaradi indonezijskega sistema diferenciranih izvoznih davkov. Zato je bilo popolnoma upravičeno, da Komisija prilagodi stroške za surovo palmovo olje v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. V zvezi s trditvijo vlade Indonezije se opozarja, da prilagoditev, ki je bila opravljena v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, temelji na dokazani razliki med domačimi in mednarodnimi cenami surovega palmovega olja in ne na morebitnih razlikah v obdavčitvi. |
| --- | --- |

(72)

Trditev, da prilagoditev, ki je bila opravljena v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, ni zakonita v skladu s pravili STO in/ali pravili Unije, je treba zavrniti. Protidampinški sporazum STO je bil prenesen z osnovno uredbo, zato se šteje, da so vse določbe te uredbe, vključno s členom 2(5), skladne z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz Protidampinškega sporazuma STO. V zvezi s tem se opozarja, da se člen 2(5) osnovne uredbe uporablja enako za tržna in netržna gospodarstva. Kot je navedeno zgoraj (uvodna izjava 42), je Splošno sodišče v zadevi Acron uvedlo pravno načelo, v skladu s katerim stroški, povezani s proizvodnjo izdelka v preiskavi, niso osnova za izračun normalne vrednosti, če se ne odražajo ustrezno v evidencah podjetij, in da je take stroške v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe mogoče nadomestiti s stroški, ki odražajo ceno, kakor jo določajo tržne sile. Dejstva, da je šlo v zadevi Acron za cene, ki jih je urejala država, ni mogoče razlagati tako, da Komisija ne more uporabljati člena 2(5) v zvezi z drugimi oblikami posredovanja države, ki izkrivljajo, neposredno ali posredno, razmere na določenem trgu z nižanjem cen na umetno nizko raven. Odbor v zadevi China – Broilers je pri razlagi člena 2.2.1.1. Protidampinškega sporazuma STO nedavno oblikoval podoben sklep. V tej zadevi je Komisija ugotovila, da se stroški, povezani s proizvodnjo zadevnega izdelka, niso ustrezno odražali v evidencah zadevnih družb, ker so umetno nizki zaradi indonezijskega sistema diferenciranih izvoznih davkov. Zato je bilo popolnoma upravičeno, da Komisija prilagodi stroške za surovo palmovo olje v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. V zvezi s trditvijo vlade Indonezije se opozarja, da prilagoditev, ki je bila opravljena v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, temelji na dokazani razliki med domačimi in mednarodnimi cenami surovega palmovega olja in ne na morebitnih razlikah v obdavčitvi.

| (73) | Dva proizvajalca izvoznika iz Indonezije sta trdila, da Komisija ni dokazala, da je cena indonezijskega domačega palmovega olja izkrivljena. Trdita, da osnovna predpostavka Komisije, v skladu s katero sistem diferenciranih izvoznih davkov omejuje možnost izvoza surovega palmovega olja, zaradi česar so na domačem trgu na voljo večje količine surovega palmovega olja, cena surovega palmovega olja pa se niža, nima dejanske podlage, saj se surovo palmovo olje izvaža v večjih količinah (70 % celotne proizvodnje). Ne glede na to, cena HPE temelji na mednarodnih izvoznih cenah, ki vključujejo izvozni davek, zaradi česar je prav tako izkrivljena kakor domači trg za surovo palmovo olje, če se zanj šteje, da je izkrivljen zaradi sistema diferenciranih izvoznih davkov. Zato cene HPE za surovo palmovo olje ni mogoče uporabiti kot primerno referenčno ceno za prilagoditev stroškov surovega palmovega olja. |
| --- | --- |

(73)

Dva proizvajalca izvoznika iz Indonezije sta trdila, da Komisija ni dokazala, da je cena indonezijskega domačega palmovega olja izkrivljena. Trdita, da osnovna predpostavka Komisije, v skladu s katero sistem diferenciranih izvoznih davkov omejuje možnost izvoza surovega palmovega olja, zaradi česar so na domačem trgu na voljo večje količine surovega palmovega olja, cena surovega palmovega olja pa se niža, nima dejanske podlage, saj se surovo palmovo olje izvaža v večjih količinah (70 % celotne proizvodnje). Ne glede na to, cena HPE temelji na mednarodnih izvoznih cenah, ki vključujejo izvozni davek, zaradi česar je prav tako izkrivljena kakor domači trg za surovo palmovo olje, če se zanj šteje, da je izkrivljen zaradi sistema diferenciranih izvoznih davkov. Zato cene HPE za surovo palmovo olje ni mogoče uporabiti kot primerno referenčno ceno za prilagoditev stroškov surovega palmovega olja.

| (74) | Ne glede na dejstvo, da se surovo palmovo olje iz Indonezije izvaža v večjih količinah, je preiskava razkrila, da je domača cena surovega palmovega olja umetno nizka v primerjavi z mednarodnimi cenami. Poleg tega je ugotovljena cenovna razlika blizu izvoznemu davku, ki ga nalaga sistem diferenciranih izvoznih davkov. Zato je smiselno sklepati, da je nizka stopnja domače cene rezultat izkrivljanja zaradi sistema diferenciranih izvoznih davkov. Poleg tega se mednarodne cene blaga, tudi surovega palmovega olja, določijo na podlagi ponudbe in povpraševanja, kar odraža dinamiko tržnih sil. Navedeni niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali na to, da so bile navedene tržne sile izkrivljene zaradi indonezijskega sistema diferenciranih izvoznih davkov. Trditev, da je cena HPE neustrezna referenčna cena, se zato zavrne. |
| --- | --- |

(74)

Ne glede na dejstvo, da se surovo palmovo olje iz Indonezije izvaža v večjih količinah, je preiskava razkrila, da je domača cena surovega palmovega olja umetno nizka v primerjavi z mednarodnimi cenami. Poleg tega je ugotovljena cenovna razlika blizu izvoznemu davku, ki ga nalaga sistem diferenciranih izvoznih davkov. Zato je smiselno sklepati, da je nizka stopnja domače cene rezultat izkrivljanja zaradi sistema diferenciranih izvoznih davkov. Poleg tega se mednarodne cene blaga, tudi surovega palmovega olja, določijo na podlagi ponudbe in povpraševanja, kar odraža dinamiko tržnih sil. Navedeni niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali na to, da so bile navedene tržne sile izkrivljene zaradi indonezijskega sistema diferenciranih izvoznih davkov. Trditev, da je cena HPE neustrezna referenčna cena, se zato zavrne.

| (75) | En proizvajalec izvoznik, katerega domača prodaja ni bila opredeljena kot reprezentativna (uvodna izjava 60 začasne uredbe), je navedel, da je Komisija reprezentativnost napačno preverila na podlagi prodaje posameznih povezanih podjetij namesto na podlagi celotne prodaje vseh podjetij v skupini. Klub temu priznava, da ta domnevna napaka ni vplivala na začasno ugotovitev v zvezi z navedenim. Opozoriti je treba, da v zvezi s tem proizvajalcem izvoznikom nobeno od posameznih povezanih podjetij ni opravilo preizkusa reprezentativnosti. Zato je jasno, da preizkus reprezentativnosti na podlagi celotne domače prodaje vseh povezanih podjetij ne bi mogel vplivati na začasne ugotovitve, kot je priznal proizvajalec izvoznik, tudi če bi bila ta trditev utemeljena. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 60 do 62 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(75)

En proizvajalec izvoznik, katerega domača prodaja ni bila opredeljena kot reprezentativna (uvodna izjava 60 začasne uredbe), je navedel, da je Komisija reprezentativnost napačno preverila na podlagi prodaje posameznih povezanih podjetij namesto na podlagi celotne prodaje vseh podjetij v skupini. Klub temu priznava, da ta domnevna napaka ni vplivala na začasno ugotovitev v zvezi z navedenim. Opozoriti je treba, da v zvezi s tem proizvajalcem izvoznikom nobeno od posameznih povezanih podjetij ni opravilo preizkusa reprezentativnosti. Zato je jasno, da preizkus reprezentativnosti na podlagi celotne domače prodaje vseh povezanih podjetij ne bi mogel vplivati na začasne ugotovitve, kot je priznal proizvajalec izvoznik, tudi če bi bila ta trditev utemeljena. Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 60 do 62 začasne uredbe potrdijo.

| (76) | Ena stran je trdila, da so bili v zvezi z uvodno izjavo 63 začasne uredbe za zadevno stran uporabljeni preveliki prodajni, splošni in upravni stroški. Po proučitvi te trditve je bilo ugotovljeno, da so bili v konstruiranje normalne vrednosti vključeni prodajni, splošni in upravni stroški za domačo in izvozno prodajo. Opravili so se ustrezni popravki, tako da so se upoštevali le prodajni, splošni in upravni stroški za domačo prodajo. |
| --- | --- |

(76)

Ena stran je trdila, da so bili v zvezi z uvodno izjavo 63 začasne uredbe za zadevno stran uporabljeni preveliki prodajni, splošni in upravni stroški. Po proučitvi te trditve je bilo ugotovljeno, da so bili v konstruiranje normalne vrednosti vključeni prodajni, splošni in upravni stroški za domačo in izvozno prodajo. Opravili so se ustrezni popravki, tako da so se upoštevali le prodajni, splošni in upravni stroški za domačo prodajo.

| (77) | Ena stran je izrazila dvome glede konstruiranja normalne vrednosti in zlasti glede izbire metodologije v skladu s členom 2(6), kakor je navedena v uvodni izjavi 65 začasne uredbe. V členu 2(6) so zagotovljene tri alternativne metodologije za določitev prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička, če ni mogoče uporabiti dejanskih podatkov družbe. Ta stran je trdila, da je treba te tri metodologije proučiti v vrstnem redu, v katerem so navedene, in da je zato treba najprej proučiti možnost uporabe metodologij iz člena 2(6)(a) in (b). |
| --- | --- |

(77)

Ena stran je izrazila dvome glede konstruiranja normalne vrednosti in zlasti glede izbire metodologije v skladu s členom 2(6), kakor je navedena v uvodni izjavi 65 začasne uredbe. V členu 2(6) so zagotovljene tri alternativne metodologije za določitev prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička, če ni mogoče uporabiti dejanskih podatkov družbe. Ta stran je trdila, da je treba te tri metodologije proučiti v vrstnem redu, v katerem so navedene, in da je zato treba najprej proučiti možnost uporabe metodologij iz člena 2(6)(a) in (b).

| (78) | Čeprav se zdi, da je v začasni uredbi obravnavana le metodologija iz člena 2(6)(c), je v nadaljnjih uvodnih izjavah razloženo, zakaj v tem primeru člen 2(6)(a) in (b) ni relevanten. |
| --- | --- |

(78)

Čeprav se zdi, da je v začasni uredbi obravnavana le metodologija iz člena 2(6)(c), je v nadaljnjih uvodnih izjavah razloženo, zakaj v tem primeru člen 2(6)(a) in (b) ni relevanten.

| (79) | Člen 2(6)(a) ni relevanten, ker niso bili ugotovljeni nobeni dejanski zneski za nobeno od vzorčenih indonezijskih (in argentinskih) družb, saj se njihova prodaja ni izvajala v običajnem poteku trgovine. Zato niso na voljo nobeni podatki o dejanskih zneskih katerega koli drugega izvoznika ali proizvajalca (v vzorcu), na podlagi katerih bi se lahko uporabil člen 2(6)(a). |
| --- | --- |

(79)

Člen 2(6)(a) ni relevanten, ker niso bili ugotovljeni nobeni dejanski zneski za nobeno od vzorčenih indonezijskih (in argentinskih) družb, saj se njihova prodaja ni izvajala v običajnem poteku trgovine. Zato niso na voljo nobeni podatki o dejanskih zneskih katerega koli drugega izvoznika ali proizvajalca (v vzorcu), na podlagi katerih bi se lahko uporabil člen 2(6)(a).

| (80) | Člen 2(6)(b) ni relevanten, saj vse indonezijske (in argentinske) družbe iz vzorca v običajnem poteku trgovine ne prodajajo izdelkov iz iste splošne kategorije. |
| --- | --- |

(80)

Člen 2(6)(b) ni relevanten, saj vse indonezijske (in argentinske) družbe iz vzorca v običajnem poteku trgovine ne prodajajo izdelkov iz iste splošne kategorije.

| (81) | V zvezi s členom 2(6)(b) je ta stran navedla tudi, da osnovna uredba ni usklajena z uredbo STO zaradi zahteve iz člena 2(6)(b), da je treba prodajo izvajati v običajnem poteku trgovine. Vendar pa je bil, kakor je navedeno v uvodni izjavi 72 zgoraj, z osnovno uredbo prenesen Protidampinški sporazum STO in se zato šteje, da so vse določbe te uredbe, vključno s členom 2(6), skladne z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz Protidampinškega sporazuma STO, in da je prodaja v običajnem teku trgovine element, ki je popolnoma usklajen s tem sporazumom. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s členom 2(6)(b) je ta stran navedla tudi, da osnovna uredba ni usklajena z uredbo STO zaradi zahteve iz člena 2(6)(b), da je treba prodajo izvajati v običajnem poteku trgovine. Vendar pa je bil, kakor je navedeno v uvodni izjavi 72 zgoraj, z osnovno uredbo prenesen Protidampinški sporazum STO in se zato šteje, da so vse določbe te uredbe, vključno s členom 2(6), skladne z obveznostmi Unije, ki izhajajo iz Protidampinškega sporazuma STO, in da je prodaja v običajnem teku trgovine element, ki je popolnoma usklajen s tem sporazumom.

| (82) | Zato se izbira člena 2(6)(c) za uporabo katere koli druge razumne metode za določitev stopnje dobička potrdi. |
| --- | --- |

(82)

Zato se izbira člena 2(6)(c) za uporabo katere koli druge razumne metode za določitev stopnje dobička potrdi.

| (83) | Poleg tega je več strani izrazilo mnenje, da je 15-odstotna stopnja dobička, ki se je uporabila pri konstruiranju normalne vrednosti, previsoka. Trdijo, da v začasni uredbi ni pojasnjeno, kako je Komisija izračunala teh 15 %, zato predvidevajo, da je Komisija uporabila 15-odstotno stopnjo dobička iz izračunov škode. Navedle so, da je Komisija v več drugih zadevah v zvezi z blagom uporabila stopnje dobička, ki so znašale približno 5 %. Več strani je predlagalo, da se uporabi stopnja dobička kot v primeru bioetanola iz Združenih držav Amerike. Ena stran je tudi predlagala, da se za prodajo mešanice biodizla in mineralnega dizla uporabi nižja stopnja dobička. Poleg tega je vlada Indonezije trdila, da se učinek podvoji, če se stroški surovega palmovega olja iz člena 2(5) osnovne uredbe nadomestijo, hkrati pa se uporabi 15-odstotna stopnja dobička iz člena 2(6)(c), ki bi ustrezala stopnji dobička na neizkrivljenem trgu. |
| --- | --- |

(83)

Poleg tega je več strani izrazilo mnenje, da je 15-odstotna stopnja dobička, ki se je uporabila pri konstruiranju normalne vrednosti, previsoka. Trdijo, da v začasni uredbi ni pojasnjeno, kako je Komisija izračunala teh 15 %, zato predvidevajo, da je Komisija uporabila 15-odstotno stopnjo dobička iz izračunov škode. Navedle so, da je Komisija v več drugih zadevah v zvezi z blagom uporabila stopnje dobička, ki so znašale približno 5 %. Več strani je predlagalo, da se uporabi stopnja dobička kot v primeru bioetanola iz Združenih držav Amerike. Ena stran je tudi predlagala, da se za prodajo mešanice biodizla in mineralnega dizla uporabi nižja stopnja dobička. Poleg tega je vlada Indonezije trdila, da se učinek podvoji, če se stroški surovega palmovega olja iz člena 2(5) osnovne uredbe nadomestijo, hkrati pa se uporabi 15-odstotna stopnja dobička iz člena 2(6)(c), ki bi ustrezala stopnji dobička na neizkrivljenem trgu.

| (84) | Prvič, ne drži, da Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti sistematično uporablja 5-odstotno stopnjo dobička. Vsak primer je ocenjen samostojno ob upoštevanju njegovih posebnih okoliščin. V postopku v zvezi z biodizlom, ki je bil leta 2009 uveden proti Združenim državam Amerike, so se na primer uporabile različne stopnje dobička, pri čemer je tehtana povprečna stopnja dobička bistveno presegala 15 %. Drugič, ker kratkoročna in srednjeročna posojilna obrestna mera v Indoneziji po podatkih Svetovne banke znaša približno 12 %, se zdi razumno pričakovati, da bo stopnja dobička pri poslovanju na domačem trgu biodizla višja od stroškov izposoje kapitala. Tretjič, ne glede na to, ali se prodaja mešanice biodizla in mineralnega dizla uvršča v isto splošno kategorijo izdelkov, je v členu 2(6)(b) osnovne uredbe določeno, da bi bilo treba takšno prodajo izvajati v običajnem poteku trgovine, kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 80. Ker domača prodaja biodizla ni v običajnem poteku trgovine, se tudi za prodajo mešanice biodizla in mineralnega dizla na podoben način ne šteje, da je v običajnem poteku trgovine. Na podlagi tega in zgoraj navedenih razlogov je 15-odstotni dobiček razumen znesek, ki ga lahko doseže sorazmerno nova, kapitalsko intenzivna industrija v Indoneziji. Trditve vlade Indonezije, ki se sklicuje na dvojni učinek, ni mogoče sprejeti, ker sta prilagoditev stroškov na podlagi člena 2(5) in razumni dobiček iz člena 2(6)(c) očitno dva različna vidika. Uvodna izjava 65 začasne uredbe se potrdi. |
| --- | --- |

(84)

Prvič, ne drži, da Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti sistematično uporablja 5-odstotno stopnjo dobička. Vsak primer je ocenjen samostojno ob upoštevanju njegovih posebnih okoliščin. V postopku v zvezi z biodizlom, ki je bil leta 2009 uveden proti Združenim državam Amerike, so se na primer uporabile različne stopnje dobička, pri čemer je tehtana povprečna stopnja dobička bistveno presegala 15 %. Drugič, ker kratkoročna in srednjeročna posojilna obrestna mera v Indoneziji po podatkih Svetovne banke znaša približno 12 %, se zdi razumno pričakovati, da bo stopnja dobička pri poslovanju na domačem trgu biodizla višja od stroškov izposoje kapitala. Tretjič, ne glede na to, ali se prodaja mešanice biodizla in mineralnega dizla uvršča v isto splošno kategorijo izdelkov, je v členu 2(6)(b) osnovne uredbe določeno, da bi bilo treba takšno prodajo izvajati v običajnem poteku trgovine, kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 80. Ker domača prodaja biodizla ni v običajnem poteku trgovine, se tudi za prodajo mešanice biodizla in mineralnega dizla na podoben način ne šteje, da je v običajnem poteku trgovine. Na podlagi tega in zgoraj navedenih razlogov je 15-odstotni dobiček razumen znesek, ki ga lahko doseže sorazmerno nova, kapitalsko intenzivna industrija v Indoneziji. Trditve vlade Indonezije, ki se sklicuje na dvojni učinek, ni mogoče sprejeti, ker sta prilagoditev stroškov na podlagi člena 2(5) in razumni dobiček iz člena 2(6)(c) očitno dva različna vidika. Uvodna izjava 65 začasne uredbe se potrdi.

| (85) | Ena stran je trdila, da bi bilo treba ceno HPE prilagoditi navzdol, da se izključijo stroški prevoza, ker cena HPE vključuje mednarodne stroške prevoza, namen prilagoditve domače cene surovega palmovega olja na raven mednarodne cene surovega palmovega olja pa je določitev domače cene surovega palmovega olja, ki ne bi bila izkrivljena. |
| --- | --- |

(85)

Ena stran je trdila, da bi bilo treba ceno HPE prilagoditi navzdol, da se izključijo stroški prevoza, ker cena HPE vključuje mednarodne stroške prevoza, namen prilagoditve domače cene surovega palmovega olja na raven mednarodne cene surovega palmovega olja pa je določitev domače cene surovega palmovega olja, ki ne bi bila izkrivljena.

| (86) | To trditev je treba zavrniti. Komisija je obravnavala številne možnosti za izbiro najustreznejše cene, ki naj bi se uporabila kot mednarodna referenčna cena. Treba je opozoriti, da ceno HPE uporabljajo tudi indonezijski organi kot referenčno vrednost za izračun mesečne stopnje izvoznih davkov. Cena HPE, kakor jo opredeljujejo indonezijski organi, se je zato štela kot najprimernejša mednarodna referenčna cena, ki jo je treba uporabiti kot referenčno vrednost za določitev stopnje izkrivljanja stroškov proizvodnje biodizla v Indoneziji. |
| --- | --- |

(86)

To trditev je treba zavrniti. Komisija je obravnavala številne možnosti za izbiro najustreznejše cene, ki naj bi se uporabila kot mednarodna referenčna cena. Treba je opozoriti, da ceno HPE uporabljajo tudi indonezijski organi kot referenčno vrednost za izračun mesečne stopnje izvoznih davkov. Cena HPE, kakor jo opredeljujejo indonezijski organi, se je zato štela kot najprimernejša mednarodna referenčna cena, ki jo je treba uporabiti kot referenčno vrednost za določitev stopnje izkrivljanja stroškov proizvodnje biodizla v Indoneziji.

| (87) | Dve strani sta navedli, da Komisija ni upoštevala, da proizvajata biodizel iz surovine, ki se razlikuje od surovega palmovega olja, tj. destilata maščobnih kislin palmovega olja (v nadaljnjem besedilu: PFAD), rafiniranega palmovega olja (v nadaljnjem besedilu: RPO) ali rafiniranega palmovega stearina (v nadaljnjem besedilu: RST). Ker ni bila upoštevana raba dejanske surovine, ki sta jo strani uporabljali pri svoji proizvodnji biodizla, se je prilagoditev za surovo palmovo olje (kakor je opisana v uvodni izjavi 70) uporabljala za napačno surovino in je zato privedla do nepravilne stopnje konstruirane normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(87)

Dve strani sta navedli, da Komisija ni upoštevala, da proizvajata biodizel iz surovine, ki se razlikuje od surovega palmovega olja, tj. destilata maščobnih kislin palmovega olja (v nadaljnjem besedilu: PFAD), rafiniranega palmovega olja (v nadaljnjem besedilu: RPO) ali rafiniranega palmovega stearina (v nadaljnjem besedilu: RST). Ker ni bila upoštevana raba dejanske surovine, ki sta jo strani uporabljali pri svoji proizvodnji biodizla, se je prilagoditev za surovo palmovo olje (kakor je opisana v uvodni izjavi 70) uporabljala za napačno surovino in je zato privedla do nepravilne stopnje konstruirane normalne vrednosti.

| (88) | Te trditve je treba zato zavrniti. Poudariti je treba, da je Komisija samo nadomestila strošek surovega palmovega olja za proizvodnjo biodizla, ki je bilo kupljeno od povezanih in nepovezanih dobaviteljev. V zvezi s stranskimi proizvodi, kot so destilati maščobnih kislin palmovega olja, rafinirano palmovo olje in rafiniran palmov stearin, ki so rezultat obdelave kupljenega surovega palmovega olja in ki so sami nadalje obdelani z namenom proizvodnje biodizla, ni bilo opravljenih nobenih prilagoditev. |
| --- | --- |

(88)

Te trditve je treba zato zavrniti. Poudariti je treba, da je Komisija samo nadomestila strošek surovega palmovega olja za proizvodnjo biodizla, ki je bilo kupljeno od povezanih in nepovezanih dobaviteljev. V zvezi s stranskimi proizvodi, kot so destilati maščobnih kislin palmovega olja, rafinirano palmovo olje in rafiniran palmov stearin, ki so rezultat obdelave kupljenega surovega palmovega olja in ki so sami nadalje obdelani z namenom proizvodnje biodizla, ni bilo opravljenih nobenih prilagoditev.

| (89) | Tri strani so trdile, da Komisija ni priznala, da bi bilo treba njihov nakup surovega palmovega olja od povezanih družb obravnavati enako kot lastno proizvodnjo, zato v skladu s členom 2(5) ne bi smele veljati nobene prilagoditve (kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 70 zgoraj). Stranke trdijo, da so bile transakcije znotraj skupine opravljene po tržni ceni, zato ne bi smele biti prilagojene, tržnih cen pa ne bi smela nadomestiti mednarodna cena. Poleg tega je en proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba konstruirano normalno vrednost v OP izračunati na mesečni osnovi. |
| --- | --- |

(89)

Tri strani so trdile, da Komisija ni priznala, da bi bilo treba njihov nakup surovega palmovega olja od povezanih družb obravnavati enako kot lastno proizvodnjo, zato v skladu s členom 2(5) ne bi smele veljati nobene prilagoditve (kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 70 zgoraj). Stranke trdijo, da so bile transakcije znotraj skupine opravljene po tržni ceni, zato ne bi smele biti prilagojene, tržnih cen pa ne bi smela nadomestiti mednarodna cena. Poleg tega je en proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba konstruirano normalno vrednost v OP izračunati na mesečni osnovi.

| (90) | Standardna praksa Komisije je, da preveri, ali so transakcije med povezanimi stranmi dejansko opravljene po tržni ceni, ker notranje transferne cene ni mogoče šteti za zanesljivo. Da bi to lahko storila, Komisija primerja cene med povezanimi družbami s temeljno tržno ceno. Ker je temeljna cena na domačem trgu izkrivljena, Komisija takega preverjanja ne more opraviti. Zato mora Komisija ceno, na katero se ni mogoče opreti, nadomestiti z razumno ceno, ki bi se uporabljala kot tržna cena v običajnih tržnih razmerah. V tem primeru je to mednarodna cena. Informacije, ki so bile predložene in preverjene v zvezi z zahtevkom za mesečni izračun konstruirane normalne vrednosti, niso vsebovale dovolj podrobnih podatkov, da bi omogočile tak izračun. Oba zahtevka sta bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(90)

Standardna praksa Komisije je, da preveri, ali so transakcije med povezanimi stranmi dejansko opravljene po tržni ceni, ker notranje transferne cene ni mogoče šteti za zanesljivo. Da bi to lahko storila, Komisija primerja cene med povezanimi družbami s temeljno tržno ceno. Ker je temeljna cena na domačem trgu izkrivljena, Komisija takega preverjanja ne more opraviti. Zato mora Komisija ceno, na katero se ni mogoče opreti, nadomestiti z razumno ceno, ki bi se uporabljala kot tržna cena v običajnih tržnih razmerah. V tem primeru je to mednarodna cena. Informacije, ki so bile predložene in preverjene v zvezi z zahtevkom za mesečni izračun konstruirane normalne vrednosti, niso vsebovale dovolj podrobnih podatkov, da bi omogočile tak izračun. Oba zahtevka sta bila zato zavrnjena.

| (91) | Industrija Unije je trdila, da bi bilo treba strošek lastne proizvodnje iz surovega palmovega olja iste pravne osebe v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe prav tako prilagoditi, saj tudi nanj vpliva izkrivljanje, ki je rezultat sistema diferenciranih izvoznih davkov. |
| --- | --- |

(91)

Industrija Unije je trdila, da bi bilo treba strošek lastne proizvodnje iz surovega palmovega olja iste pravne osebe v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe prav tako prilagoditi, saj tudi nanj vpliva izkrivljanje, ki je rezultat sistema diferenciranih izvoznih davkov.

| (92) | To trditev je treba zavrniti. Ko surovine prehajajo različne faze rafiniranja/predelave v procesu proizvodnje biodizla, se lahko stroški teh proizvodnih faz obravnavajo kot zanesljivi, saj so realizirani znotraj iste pravne osebe, vprašanje nezanesljivih transfernih cen, kakor je opisano zgoraj, pa pri tem ne nastopi. |
| --- | --- |

(92)

To trditev je treba zavrniti. Ko surovine prehajajo različne faze rafiniranja/predelave v procesu proizvodnje biodizla, se lahko stroški teh proizvodnih faz obravnavajo kot zanesljivi, saj so realizirani znotraj iste pravne osebe, vprašanje nezanesljivih transfernih cen, kakor je opisano zgoraj, pa pri tem ne nastopi.

| (93) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komisija od konstruirane normalne vrednosti odšteti tako imenovane cenovne popravke. Te trditve ni mogoče sprejeti. Konstruirana normalna vrednost je bila konstruirana na podlagi stroškov. Zato ne bi bilo primerno, da bi bili na podlagi cenovnih razlogov opravljeni kakršni koli popravki. |
| --- | --- |

(93)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komisija od konstruirane normalne vrednosti odšteti tako imenovane cenovne popravke. Te trditve ni mogoče sprejeti. Konstruirana normalna vrednost je bila konstruirana na podlagi stroškov. Zato ne bi bilo primerno, da bi bili na podlagi cenovnih razlogov opravljeni kakršni koli popravki.

3.2   Izvozna cena

| (94) | Ena stran je izrazila dvom glede določitve izvozne cene, pri čemer je navedla, da bi bilo treba upoštevati dobičke in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji, in trdila, da se dobički in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji, v računovodenju pri poslih z biodizlom ne obravnavajo dosledno. |
| --- | --- |

(94)

Ena stran je izrazila dvom glede določitve izvozne cene, pri čemer je navedla, da bi bilo treba upoštevati dobičke in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji, in trdila, da se dobički in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji, v računovodenju pri poslih z biodizlom ne obravnavajo dosledno.

| (95) | Trditev, da bi bilo treba upoštevati dobičke in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji, je treba zavrniti. Člen 2(8) osnovne uredbe jasno določa, da je izvozna cena tista cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek, ko se ta izvozi, ne glede na kakršne koli ločene – čeprav povezane – dobičke ali izgube, povezane s prakso zavarovanja pred tveganji. Zato se metodologija iz uvodnih izjav 66 in 67 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(95)

Trditev, da bi bilo treba upoštevati dobičke in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji, je treba zavrniti. Člen 2(8) osnovne uredbe jasno določa, da je izvozna cena tista cena, ki se je dejansko plačala ali se plačuje za izdelek, ko se ta izvozi, ne glede na kakršne koli ločene – čeprav povezane – dobičke ali izgube, povezane s prakso zavarovanja pred tveganji. Zato se metodologija iz uvodnih izjav 66 in 67 začasne uredbe potrdi.

| (96) | Komisija priznava, da je ena stran pri poslih z biodizlom v začasni fazi nedosledno računovodsko obravnavala dobičke in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji. Ta trditev se sprejme, ustrezni popravki pa so že bili opravljeni. |
| --- | --- |

(96)

Komisija priznava, da je ena stran pri poslih z biodizlom v začasni fazi nedosledno računovodsko obravnavala dobičke in izgube, ki izhajajo iz zavarovanja pred tveganji. Ta trditev se sprejme, ustrezni popravki pa so že bili opravljeni.

| (97) | V zvezi z uvodno izjavo 68 začasne uredbe je ena stran trdila, da je zaradi 5-odstotne stopnje dobička, ki se uporablja za povezane trgovske družbe s sedežem v Uniji, donosnost kapitala prevelika in da je dobiček, ki ga nepovezani trgovci običajno ustvarijo s prodajo biodizla, precenjen. Trdi, da običajna donosnost kapitala ustreza stopnji dobička med 1,3 % in 1,8 %. |
| --- | --- |

(97)

V zvezi z uvodno izjavo 68 začasne uredbe je ena stran trdila, da je zaradi 5-odstotne stopnje dobička, ki se uporablja za povezane trgovske družbe s sedežem v Uniji, donosnost kapitala prevelika in da je dobiček, ki ga nepovezani trgovci običajno ustvarijo s prodajo biodizla, precenjen. Trdi, da običajna donosnost kapitala ustreza stopnji dobička med 1,3 % in 1,8 %.

| (98) | Glede na nesodelovanje nepovezanih uvoznikov in glede na to, da so trgovske družbe storitvene družbe brez pomembnih kapitalskih naložb, zaradi česar je zgornja trditev v zvezi z donosnostjo kapitala nerelevantna, Komisija zavrača navedeno trditev in meni, da je 5-odstotna stopnja dobička v tem primeru razumna. Uvodna izjava 68 začasne uredbe se zato potrdi. |
| --- | --- |

(98)

Glede na nesodelovanje nepovezanih uvoznikov in glede na to, da so trgovske družbe storitvene družbe brez pomembnih kapitalskih naložb, zaradi česar je zgornja trditev v zvezi z donosnostjo kapitala nerelevantna, Komisija zavrača navedeno trditev in meni, da je 5-odstotna stopnja dobička v tem primeru razumna. Uvodna izjava 68 začasne uredbe se zato potrdi.

| (99) | V zvezi z uvodno izjavo 69 začasne uredbe je ena stran navedla, da bi bilo treba v izvozno ceno vključiti premijo za dvojno štetje biodizla, saj se s tem zgolj izvaja italijanska zakonodaja. |
| --- | --- |

(99)

V zvezi z uvodno izjavo 69 začasne uredbe je ena stran navedla, da bi bilo treba v izvozno ceno vključiti premijo za dvojno štetje biodizla, saj se s tem zgolj izvaja italijanska zakonodaja.

| (100) | Tudi če bi Komisija sprejela to trditev in vključila premije v izvozno ceno, bi bilo treba premije ponovno odšteti v skladu s členom 2(10)(k), da bi se izvozna cena primerjala z enako normalno vrednostjo, pri čemer bi se ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. Ker se v Indoneziji ne zaračunavajo premije za dvojno štetje biodizla, višja izvozna cena v Italiji ni neposredno primerljiva. Ta trditev se zato zavrne, uvodna izjava 69 začasne uredbe pa se potrdi. |
| --- | --- |

(100)

Tudi če bi Komisija sprejela to trditev in vključila premije v izvozno ceno, bi bilo treba premije ponovno odšteti v skladu s členom 2(10)(k), da bi se izvozna cena primerjala z enako normalno vrednostjo, pri čemer bi se ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen. Ker se v Indoneziji ne zaračunavajo premije za dvojno štetje biodizla, višja izvozna cena v Italiji ni neposredno primerljiva. Ta trditev se zato zavrne, uvodna izjava 69 začasne uredbe pa se potrdi.

| (101) | Po dokončnem razkritju je ta stran ponovila svojo trditev. Vendar pa niso bile predložene nobene bistvene dodatne utemeljitve, na podlagi katerih bi se ocena Komisije spremenila. Zato se uvodna izjava 69 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(101)

Po dokončnem razkritju je ta stran ponovila svojo trditev. Vendar pa niso bile predložene nobene bistvene dodatne utemeljitve, na podlagi katerih bi se ocena Komisije spremenila. Zato se uvodna izjava 69 začasne uredbe potrdi.

| (102) | Po končnem razkritju je več proizvajalcev izvoznikov Komisijo opozorilo na domnevne stvarne napake pri izračunu dampinga. Trditve so bile proučene, izračuni pa so bili popravljeni, kadar je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(102)

Po končnem razkritju je več proizvajalcev izvoznikov Komisijo opozorilo na domnevne stvarne napake pri izračunu dampinga. Trditve so bile proučene, izračuni pa so bili popravljeni, kadar je bilo to upravičeno.

3.3   Primerjava

| (103) | Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 70 do 75 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(103)

Ker v zvezi s primerjavo ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 70 do 75 začasne uredbe potrdijo.

3.4   Stopnje dampinga

| (104) | Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene iz zgoraj navedenih uvodnih izjav in ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 8,8 % |
| PT. Musim Mas, Medan | 18,3 % |
| PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 16,8 % |
| PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan in PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 23,3 % |
| Druge sodelujoče družbe | 20,1 % |
| Vse druge družbe | 23,3 % |

(104)

Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene iz zgoraj navedenih uvodnih izjav in ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

8,8 %

PT. Musim Mas, Medan

18,3 %

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

16,8 %

PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan in PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan

23,3 %

Druge sodelujoče družbe

20,1 %

Vse druge družbe

23,3 %

E.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (105) | V uvodnih izjavah od 80 do 82 začasne uredbe je opredeljen pojem industrije Unije in potrjeno, da so bile tri družbe izključene iz opredelitve industrije Unije zaradi njihove odvisnosti od uvoza iz zadevnih držav, kar pomeni, da so iz zadevnih držav uvažale bistveno več biodizla, kot so ga same proizvedle. |
| --- | --- |

(105)

V uvodnih izjavah od 80 do 82 začasne uredbe je opredeljen pojem industrije Unije in potrjeno, da so bile tri družbe izključene iz opredelitve industrije Unije zaradi njihove odvisnosti od uvoza iz zadevnih držav, kar pomeni, da so iz zadevnih držav uvažale bistveno več biodizla, kot so ga same proizvedle.

| (106) | Iz opredelitve industrije Unije sta bili izključeni še dve družbi, ker nista proizvajali biodizla v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(106)

Iz opredelitve industrije Unije sta bili izključeni še dve družbi, ker nista proizvajali biodizla v obdobju preiskave.

| (107) | Po objavi začasne uredbe so bile prejete pripombe, da bi bilo treba iz opredelitve industrije Unije izključiti še druge družbe, ki so uvažale biodizel iz zadevnih držav in ki so bile poleg tega povezane s proizvajalci izvozniki iz Argentine in Indonezije, s čimer so se zaščitile pred negativnimi posledicami dampinga. |
| --- | --- |

(107)

Po objavi začasne uredbe so bile prejete pripombe, da bi bilo treba iz opredelitve industrije Unije izključiti še druge družbe, ki so uvažale biodizel iz zadevnih držav in ki so bile poleg tega povezane s proizvajalci izvozniki iz Argentine in Indonezije, s čimer so se zaščitile pred negativnimi posledicami dampinga.

| (108) | Te pripombe se zavrnejo. Po analizi trditev glede razmerja med proizvajalci izvozniki in industrijo Unije je bilo ugotovljeno, da je imel holding tako delnice argentinskega proizvajalca izvoznika kot tudi proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(108)

Te pripombe se zavrnejo. Po analizi trditev glede razmerja med proizvajalci izvozniki in industrijo Unije je bilo ugotovljeno, da je imel holding tako delnice argentinskega proizvajalca izvoznika kot tudi proizvajalca Unije.

| (109) | Prvič, ugotovljeno je bilo, da te družbe med seboj odkrito tekmujejo za iste stranke na trgu Unije, kar kaže, da ta povezava ni imela nobenega učinka na poslovne prakse argentinskega proizvajalca izvoznika ali proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(109)

Prvič, ugotovljeno je bilo, da te družbe med seboj odkrito tekmujejo za iste stranke na trgu Unije, kar kaže, da ta povezava ni imela nobenega učinka na poslovne prakse argentinskega proizvajalca izvoznika ali proizvajalca Unije.

| (110) | Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran zahtevala informacije o sklepu Komisije, iz katerega izhaja, da argentinski izvozniki in industrija Unije konkurirajo za iste stranke na evropskem trgu. To dejstvo je bilo ugotovljeno na podlagi preiskave proizvajalcev Unije in preiskave argentinskih izvoznikov, predložen pa ni bil noben dokaz, ki bi utemeljil trditev, da so se argentinski izvozniki in proizvajalci Unije dogovorili o tem, da v prodaji biodizla končnim uporabnikom ne bodo konkurirali. Število končnih uporabnikov je razmeroma majhno, v glavnem pa končne uporabnike predstavljajo velike naftne rafinerije, ki kupujejo od proizvajalcev in uvoznikov Unije. |
| --- | --- |

(110)

Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran zahtevala informacije o sklepu Komisije, iz katerega izhaja, da argentinski izvozniki in industrija Unije konkurirajo za iste stranke na evropskem trgu. To dejstvo je bilo ugotovljeno na podlagi preiskave proizvajalcev Unije in preiskave argentinskih izvoznikov, predložen pa ni bil noben dokaz, ki bi utemeljil trditev, da so se argentinski izvozniki in proizvajalci Unije dogovorili o tem, da v prodaji biodizla končnim uporabnikom ne bodo konkurirali. Število končnih uporabnikov je razmeroma majhno, v glavnem pa končne uporabnike predstavljajo velike naftne rafinerije, ki kupujejo od proizvajalcev in uvoznikov Unije.

| (111) | Drugič, ugotovljeno je bilo, da je glavno središče interesov proizvajalca Unije iz zgoraj navedene uvodne izjave 108 znotraj Unije, zlasti na področju proizvodnje in povezanih prodajnih dejavnosti ter raziskovalnih dejavnosti. Zato je bilo sklenjeno, da povezava ne utemeljuje izključitve zadevne družbe iz opredelitve industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Drugič, ugotovljeno je bilo, da je glavno središče interesov proizvajalca Unije iz zgoraj navedene uvodne izjave 108 znotraj Unije, zlasti na področju proizvodnje in povezanih prodajnih dejavnosti ter raziskovalnih dejavnosti. Zato je bilo sklenjeno, da povezava ne utemeljuje izključitve zadevne družbe iz opredelitve industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe.

| (112) | Dejstvo, da del industrije Unije uvaža biodizel iz zadevnih držav, samo po sebi ni dovolj velik razlog za spremembo opredelitve industrije Unije. Kot je pojasnjeno v začasni uredbi, je industrija Unije iz zadevnih držav izvažala zaradi samozaščite. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so nekateri proizvajalci Unije, ki so uvažali iz zadevnih držav, središče interesov ohranili v Uniji – obseg proizvodnje teh podjetij je bil večji od obsega njihovega uvoza, raziskovalne dejavnosti pa so družbe izvajale v Uniji. |
| --- | --- |

(112)

Dejstvo, da del industrije Unije uvaža biodizel iz zadevnih držav, samo po sebi ni dovolj velik razlog za spremembo opredelitve industrije Unije. Kot je pojasnjeno v začasni uredbi, je industrija Unije iz zadevnih držav izvažala zaradi samozaščite. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so nekateri proizvajalci Unije, ki so uvažali iz zadevnih držav, središče interesov ohranili v Uniji – obseg proizvodnje teh podjetij je bil večji od obsega njihovega uvoza, raziskovalne dejavnosti pa so družbe izvajale v Uniji.

| (113) | Ena zainteresirana stran je trdila, da bi morala industrija Unije vključevati tudi tiste družbe, ki so kupovale biodizel in ga mešale z mineralnim dizlom, ker so bile tudi te mešanice zadevni izdelek. Ta trditev se zavrne. Zadevni izdelek je biodizel v čisti obliki ali kot je uporabljen v mešanici. Zato so proizvajalci zadevnega izdelka proizvajalci biodizla in ne družbe, ki proizvajajo mešanico biodizla in mineralnega dizla. |
| --- | --- |

(113)

Ena zainteresirana stran je trdila, da bi morala industrija Unije vključevati tudi tiste družbe, ki so kupovale biodizel in ga mešale z mineralnim dizlom, ker so bile tudi te mešanice zadevni izdelek. Ta trditev se zavrne. Zadevni izdelek je biodizel v čisti obliki ali kot je uporabljen v mešanici. Zato so proizvajalci zadevnega izdelka proizvajalci biodizla in ne družbe, ki proizvajajo mešanico biodizla in mineralnega dizla.

| (114) | Opredelitev industrije Unije iz uvodnih izjav 80 do 82 začasne uredbe se zato potrdi. Prav tako se potrdi obseg proizvodnje v OP iz uvodne izjave 83 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Opredelitev industrije Unije iz uvodnih izjav 80 do 82 začasne uredbe se zato potrdi. Prav tako se potrdi obseg proizvodnje v OP iz uvodne izjave 83 začasne uredbe.

2.   Potrošnja Unije

| (115) | Po začasnem razkritju je industrija Unije naredila manjši popravek v zvezi s svojo prodajo za leto 2009 in s tem prilagodila potrošnjo Unije za navedeno leto. Ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Spodaj je popravljena preglednica 1. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave 84 do 86 začasne uredbe potrdijo.









  Potrošnja Unije | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (v tonah) | 11 151 172 | 11 538 511 | 11 159 706 | 11 728 400 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 103 | 100 | 105 |
| Vir: Eurostat, podatki industrije Unije. |

(115)

Po začasnem razkritju je industrija Unije naredila manjši popravek v zvezi s svojo prodajo za leto 2009 in s tem prilagodila potrošnjo Unije za navedeno leto. Ta popravek ne spremeni gibanja ali sklepov, oblikovanih na podlagi podatkov iz začasne uredbe. Spodaj je popravljena preglednica 1. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se uvodne izjave 84 do 86 začasne uredbe potrdijo.

Potrošnja Unije

2009

2010

2011

OP

Količina (v tonah)

11 151 172

11 538 511

11 159 706

11 728 400

Indeks 2009 = 100

100

103

100

105

Vir: Eurostat, podatki industrije Unije.

3.   Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav

| (116) | V uvodnih izjavah 88 do 90 začasne uredbe Komisija ugotavlja, da so pogoji za kumulativno oceno učinkov uvoza iz Argentine in Indonezije izpolnjeni. To je izpodbijala ena zainteresirana stran, ki je trdila, da metil ester iz palmovega olja iz Indonezije ne konkurira biodizlu, proizvedenemu v Uniji, na enaki podlagi kot metil ester iz sojinega olja iz Argentine in da je metil ester iz palmovega olja cenejši od biodizla, proizvedenega v Uniji, ker je zadevna surovina cenejša od surovine na voljo v Uniji. |
| --- | --- |

(116)

V uvodnih izjavah 88 do 90 začasne uredbe Komisija ugotavlja, da so pogoji za kumulativno oceno učinkov uvoza iz Argentine in Indonezije izpolnjeni. To je izpodbijala ena zainteresirana stran, ki je trdila, da metil ester iz palmovega olja iz Indonezije ne konkurira biodizlu, proizvedenemu v Uniji, na enaki podlagi kot metil ester iz sojinega olja iz Argentine in da je metil ester iz palmovega olja cenejši od biodizla, proizvedenega v Uniji, ker je zadevna surovina cenejša od surovine na voljo v Uniji.

| (117) | Te trditve se zavrnejo. Tako metil ester iz sojinega olja kot metil ester iz palmovega olja se uvažata v Unijo in se v Uniji tudi proizvajata ter se pred prodajo ali mešanjem z mineralnim dizlom zmešata z metil estrom iz oljne ogrščice in drugimi biodizli, proizvedenimi v Uniji. Pripravljavci mešanic imajo pri proizvodnji svojega končnega izdelka na izbiro nakup biodizla iz različnih surovin in različnega porekla, odvisno od tržnih pogojev in podnebnih razmer med letom. Metil ester iz palmovega olja se v večjih količinah prodaja v poletnih mesecih in v manjših količinah v zimskih mesecih, vendar kljub temu konkurira metil estru iz oljne ogrščice in biodizlu, proizvedenemu v Uniji, ter tudi metil estru iz sojinega olja iz Argentine. |
| --- | --- |

(117)

Te trditve se zavrnejo. Tako metil ester iz sojinega olja kot metil ester iz palmovega olja se uvažata v Unijo in se v Uniji tudi proizvajata ter se pred prodajo ali mešanjem z mineralnim dizlom zmešata z metil estrom iz oljne ogrščice in drugimi biodizli, proizvedenimi v Uniji. Pripravljavci mešanic imajo pri proizvodnji svojega končnega izdelka na izbiro nakup biodizla iz različnih surovin in različnega porekla, odvisno od tržnih pogojev in podnebnih razmer med letom. Metil ester iz palmovega olja se v večjih količinah prodaja v poletnih mesecih in v manjših količinah v zimskih mesecih, vendar kljub temu konkurira metil estru iz oljne ogrščice in biodizlu, proizvedenemu v Uniji, ter tudi metil estru iz sojinega olja iz Argentine.

| (118) | Uvodna izjava 90 začasne uredbe se zato potrdi. |
| --- | --- |

(118)

Uvodna izjava 90 začasne uredbe se zato potrdi.

4.   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevnih držav

| (119) | Ena zainteresirana stran je izrazila dvom glede podatkov o uvozu iz preglednice 2 začasne uredbe, pri čemer je navedla, da je bil uvoz iz Indonezije veliko manjši, kot je predstavljeno v preglednici. Podatki o uvozu iz preglednice 2 so temeljili na podatkih Eurostata, ki so bili natančno preverjeni, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so pravilni in v skladu s podatki, ki so jih predložili indonezijski izvozniki. Biodizel je sorazmerno nov izdelek in carinske oznake, ki se uporabljajo za uvoz biodizla, so bile v zadnjih letih spremenjene. Zato je treba pri pridobivanju podatkov Eurostata za zagotovitev točnih podatkov uporabiti oznake, ki so se uporabljale v zadevnem obdobju. To pojasnjuje, zakaj so podatki, ki jih je pridobila zainteresirana stran, nepopolni in prikazujejo manjši uvoz kot popoln nabor podatkov v preglednici 2. |
| --- | --- |

(119)

Ena zainteresirana stran je izrazila dvom glede podatkov o uvozu iz preglednice 2 začasne uredbe, pri čemer je navedla, da je bil uvoz iz Indonezije veliko manjši, kot je predstavljeno v preglednici. Podatki o uvozu iz preglednice 2 so temeljili na podatkih Eurostata, ki so bili natančno preverjeni, pri čemer je bilo ugotovljeno, da so pravilni in v skladu s podatki, ki so jih predložili indonezijski izvozniki. Biodizel je sorazmerno nov izdelek in carinske oznake, ki se uporabljajo za uvoz biodizla, so bile v zadnjih letih spremenjene. Zato je treba pri pridobivanju podatkov Eurostata za zagotovitev točnih podatkov uporabiti oznake, ki so se uporabljale v zadevnem obdobju. To pojasnjuje, zakaj so podatki, ki jih je pridobila zainteresirana stran, nepopolni in prikazujejo manjši uvoz kot popoln nabor podatkov v preglednici 2.

| (120) | Glede na majhno spremembo potrošnje Unije v preglednici 1 se je v preglednici 2 nekoliko spremenil tudi tržni delež Argentine leta 2009, medtem ko se tržni delež Indonezije ni spremenil. To ne spreminja gibanj podatkov ali sklepov, oblikovanih na podlagi teh podatkov. V spodnji preglednici je popravljen tržni delež. | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz Argentine | | | | |
| Tržni delež | 7,7 % | 10,2 % | 12,7 % | 10,8 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 135 | 167 | 141 |
| Vir: Eurostat. |

(120)

Glede na majhno spremembo potrošnje Unije v preglednici 1 se je v preglednici 2 nekoliko spremenil tudi tržni delež Argentine leta 2009, medtem ko se tržni delež Indonezije ni spremenil. To ne spreminja gibanj podatkov ali sklepov, oblikovanih na podlagi teh podatkov. V spodnji preglednici je popravljen tržni delež.

2009

2010

2011

OP

Uvoz iz Argentine

Tržni delež

7,7 %

10,2 %

12,7 %

10,8 %

Indeks 2009 = 100

100

135

167

141

Vir: Eurostat.

5.   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (121) | V skladu z uvodnimi izjavami 94 do 96 začasne uredbe se je za določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen cena uvoza iz Argentine in Indonezije primerjala s prodajno ceno industrije Unije, pri čemer so se uporabili podatki vzorčenih podjetij. V okviru te primerjave je bil iz izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen izključen biodizel, ki ga je industrija Unije uvozila za nadaljnjo prodajo. |
| --- | --- |

(121)

V skladu z uvodnimi izjavami 94 do 96 začasne uredbe se je za določitev nelojalnega nižanja prodajnih cen cena uvoza iz Argentine in Indonezije primerjala s prodajno ceno industrije Unije, pri čemer so se uporabili podatki vzorčenih podjetij. V okviru te primerjave je bil iz izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen izključen biodizel, ki ga je industrija Unije uvozila za nadaljnjo prodajo.

| (122) | Zainteresirane strani so navedle, da uporabljena metodologija, tj. primerjava sposobnosti filtra („CFPP“), ni bila enaka kot metodologija, ki se je uporabila v prejšnji protidampinški preiskavi v zvezi z biodizlom iz ZDA, pri kateri se je primerjala surovina. |
| --- | --- |

(122)

Zainteresirane strani so navedle, da uporabljena metodologija, tj. primerjava sposobnosti filtra („CFPP“), ni bila enaka kot metodologija, ki se je uporabila v prejšnji protidampinški preiskavi v zvezi z biodizlom iz ZDA, pri kateri se je primerjala surovina.

| (123) | V nasprotju s proizvajalci izvozniki iz Argentine in Indonezije industrija Unije ne prodaja biodizla, proizvedenega iz ene surovine, ampak končni biodizel, ki ga prodaja, proizvede z mešanjem več surovin. Končna stranka ni seznanjena s sestavo izdelka, ki ga kupuje, in je to tudi ne zadeva, če izdelek izpolnjuje zahtevano CFPP. Za stranko je pomembna CFPP, ne glede na uporabljeno surovino. V teh okoliščinah se je v zvezi s tem postopkom štelo za ustrezno, da se primerjava cen izvede na podlagi CFPP. |
| --- | --- |

(123)

V nasprotju s proizvajalci izvozniki iz Argentine in Indonezije industrija Unije ne prodaja biodizla, proizvedenega iz ene surovine, ampak končni biodizel, ki ga prodaja, proizvede z mešanjem več surovin. Končna stranka ni seznanjena s sestavo izdelka, ki ga kupuje, in je to tudi ne zadeva, če izdelek izpolnjuje zahtevano CFPP. Za stranko je pomembna CFPP, ne glede na uporabljeno surovino. V teh okoliščinah se je v zvezi s tem postopkom štelo za ustrezno, da se primerjava cen izvede na podlagi CFPP.

| (124) | Za uvoz iz Indonezije, katerega CFPP znaša 13 ali več, je bila opravljena prilagoditev, tj. razlika v ceni med prodajo industrije Unije s CFPP 13 in prodajo industrije Unije s CFPP0, da bi se uvoz iz Indonezije s CFPP 13 in več lahko primerjal z izdelkom s CFPP0, proizvedenim in zmešanim v Uniji. En indonezijski proizvajalec izvoznik je navedel, da bi bilo treba ob upoštevanju, da industrija Unije prodaja CFPP 13 v majhnih količinah na transakcijo, te cene primerjati s transakcijami CFPP0 podobnih velikosti. Razlika v ceni, ugotovljena pri pregledu transakcij CFPP0 podobne količine na transakcijo, je bila v skladu z razliko pri uporabi vseh transakcij CFPP0, pri čemer so bile razlike v ceni višje in nižje od povprečne razlike v ceni. Zato raven nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 97 začasne uredbe ni bila spremenjena. |
| --- | --- |

(124)

Za uvoz iz Indonezije, katerega CFPP znaša 13 ali več, je bila opravljena prilagoditev, tj. razlika v ceni med prodajo industrije Unije s CFPP 13 in prodajo industrije Unije s CFPP0, da bi se uvoz iz Indonezije s CFPP 13 in več lahko primerjal z izdelkom s CFPP0, proizvedenim in zmešanim v Uniji. En indonezijski proizvajalec izvoznik je navedel, da bi bilo treba ob upoštevanju, da industrija Unije prodaja CFPP 13 v majhnih količinah na transakcijo, te cene primerjati s transakcijami CFPP0 podobnih velikosti. Razlika v ceni, ugotovljena pri pregledu transakcij CFPP0 podobne količine na transakcijo, je bila v skladu z razliko pri uporabi vseh transakcij CFPP0, pri čemer so bile razlike v ceni višje in nižje od povprečne razlike v ceni. Zato raven nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 97 začasne uredbe ni bila spremenjena.

| (125) | En indonezijski proizvajalec izvoznik je zahteval, da Komisija razkrije celotno kontrolno številko izdelka (v nadaljnjem besedilu: PCN) za mešanice, ki jih prodaja industrija Unije – s tem pa odstotke vsake surovine pri prodaji lastne proizvodnje industrije Unije. Glede na to, da je bila primerjava za namene škode opravljena izključno na podlagi CFPP, je bila ta zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(125)

En indonezijski proizvajalec izvoznik je zahteval, da Komisija razkrije celotno kontrolno številko izdelka (v nadaljnjem besedilu: PCN) za mešanice, ki jih prodaja industrija Unije – s tem pa odstotke vsake surovine pri prodaji lastne proizvodnje industrije Unije. Glede na to, da je bila primerjava za namene škode opravljena izključno na podlagi CFPP, je bila ta zahteva zavrnjena.

| (126) | Ena zainteresirana stran je trdila, da se cena biodizla, ki izpolnjuje merila iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov („v skladu z direktivo o obnovljivih virih“), razlikuje od cene biodizla, ki teh meril ne izpolnjuje. Trdila je, da bi bilo treba opraviti prilagoditev, ker uvoz iz Indonezije ni v skladu z direktivo o obnovljivih virih, cena, objavljena za biodizel v skladu z direktivo o obnovljivih virih, pa je višja. |
| --- | --- |

(126)

Ena zainteresirana stran je trdila, da se cena biodizla, ki izpolnjuje merila iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov („v skladu z direktivo o obnovljivih virih“), razlikuje od cene biodizla, ki teh meril ne izpolnjuje. Trdila je, da bi bilo treba opraviti prilagoditev, ker uvoz iz Indonezije ni v skladu z direktivo o obnovljivih virih, cena, objavljena za biodizel v skladu z direktivo o obnovljivih virih, pa je višja.

| (127) | Ta trditev je bila zavrnjena. Skoraj ves uvoz iz Indonezije v OP je bil v skladu z direktivo o obnovljivih virih. Ne glede na to so države članice trajnostna merila iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov v svojih nacionalnih zakonodajah izvajale le v letu 2012, zato v večjem delu OP ni bilo pomembno, ali je biodizel v skladu z direktivo o obnovljivih virih ali ne. |
| --- | --- |

(127)

Ta trditev je bila zavrnjena. Skoraj ves uvoz iz Indonezije v OP je bil v skladu z direktivo o obnovljivih virih. Ne glede na to so države članice trajnostna merila iz direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov v svojih nacionalnih zakonodajah izvajale le v letu 2012, zato v večjem delu OP ni bilo pomembno, ali je biodizel v skladu z direktivo o obnovljivih virih ali ne.

| (128) | Po dokončnem razkritju je en indonezijski proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede izračunov nelojalnega nižanja cen in trdil, da bi bilo treba uvoz metil estrov iz palmovega olja iz Indonezije primerjati s celotno prodajo industrije Unije. Dejansko je podlaga za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen primerjava prodaje metil estrov iz palmovega olja iz Indonezije s celotno prodajo CFPP0 industrije Unije, tako da se je cena uvoza metil estrov iz palmovega olja iz Indonezije povečala za cenovni dejavnik, izračunan na podlagi primerjave prodaje CFPP0 industrije Unije s prodajo CFPP 13 industrije Unije. Trditev se zato zavrne. Trditev iste zainteresirane strani, da so izračuni škode vključevali uvoženi izdelek je netočna in se zato zavrne. Ne glede na to je bila iz uvoženega biodizla in biodizla, proizvedenega v Uniji, ustvarjena mešanica, ki se je prodajala po isti ceni kot mešanice, ki niso vsebovale nobenega uvoženega biodizla. |
| --- | --- |

(128)

Po dokončnem razkritju je en indonezijski proizvajalec izvoznik predložil pripombe glede izračunov nelojalnega nižanja cen in trdil, da bi bilo treba uvoz metil estrov iz palmovega olja iz Indonezije primerjati s celotno prodajo industrije Unije. Dejansko je podlaga za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen primerjava prodaje metil estrov iz palmovega olja iz Indonezije s celotno prodajo CFPP0 industrije Unije, tako da se je cena uvoza metil estrov iz palmovega olja iz Indonezije povečala za cenovni dejavnik, izračunan na podlagi primerjave prodaje CFPP0 industrije Unije s prodajo CFPP 13 industrije Unije. Trditev se zato zavrne. Trditev iste zainteresirane strani, da so izračuni škode vključevali uvoženi izdelek je netočna in se zato zavrne. Ne glede na to je bila iz uvoženega biodizla in biodizla, proizvedenega v Uniji, ustvarjena mešanica, ki se je prodajala po isti ceni kot mešanice, ki niso vsebovale nobenega uvoženega biodizla.

| (129) | En indonezijski proizvajalec izvoznik je izrazil dvome tudi glede izračuna stroškov po uvozu. Iz preverjanja izhaja, da so bili ti stroški dejanski stroški uvoza biodizla brez stroškov dostave do končnega namembnega kraja, sprememba torej ni potrebna. |
| --- | --- |

(129)

En indonezijski proizvajalec izvoznik je izrazil dvome tudi glede izračuna stroškov po uvozu. Iz preverjanja izhaja, da so bili ti stroški dejanski stroški uvoza biodizla brez stroškov dostave do končnega namembnega kraja, sprememba torej ni potrebna.

6.   Makroekonomski kazalniki

| (130) | Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi 101 začasne uredbe, so bili analizirani naslednji makroekonomski dejavniki na osnovi prejetih podatkov, ki so zajeli celotno industrijo Unije: proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višino stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(130)

Kakor je bilo navedeno v uvodni izjavi 101 začasne uredbe, so bili analizirani naslednji makroekonomski dejavniki na osnovi prejetih podatkov, ki so zajeli celotno industrijo Unije: proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višino stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (131) | Po začasnem razkritju je industrija Unije navedla, da podatki o zmogljivosti, ki so se uporabili v preglednici 4 začasne uredbe, vključujejo zmogljivost, ki ni bila odpravljena, vendar ni bila v stanju, ki bi v OP ali predhodnih letih omogočalo proizvodnjo biodizla. To zmogljivost je opredelila ločeno kot „neizkoriščeno zmogljivost“, ki se ne bi smela obravnavati kot zmogljivost, ki je na voljo za uporabo. Podatki o izkoriščenosti zmogljivosti iz preglednice 4 so bili zato podcenjeni. Ti ponovno predloženi podatki so bili po natančnem pregledu sprejeti in so navedeni v preglednici 4 spodaj. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki se je v začasni uredbi gibala med 41 % in 43 %, je zdaj med 46 % in 55 %. Industrija Unije je za pripravo spodaj navedene preglednice popravila tudi podatke o proizvodnji za leto 2009: | 2009 | 2010 | 2011 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 18 856 000 | 18 583 000 | 16 017 000 | 16 329 500 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 99 | 85 | 87 |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 8 729 493 | 9 367 183 | 8 536 884 | 9 052 871 |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 107 | 98 | 104 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 46 % | 50 % | 53 % | 55 % |
| Indeks 2009 = 100 | 100 | 109 | 115 | 120 |

(131)

Po začasnem razkritju je industrija Unije navedla, da podatki o zmogljivosti, ki so se uporabili v preglednici 4 začasne uredbe, vključujejo zmogljivost, ki ni bila odpravljena, vendar ni bila v stanju, ki bi v OP ali predhodnih letih omogočalo proizvodnjo biodizla. To zmogljivost je opredelila ločeno kot „neizkoriščeno zmogljivost“, ki se ne bi smela obravnavati kot zmogljivost, ki je na voljo za uporabo. Podatki o izkoriščenosti zmogljivosti iz preglednice 4 so bili zato podcenjeni. Ti ponovno predloženi podatki so bili po natančnem pregledu sprejeti in so navedeni v preglednici 4 spodaj. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki se je v začasni uredbi gibala med 41 % in 43 %, je zdaj med 46 % in 55 %. Industrija Unije je za pripravo spodaj navedene preglednice popravila tudi podatke o proizvodnji za leto 2009:

2009

2010

2011

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

18 856 000

18 583 000

16 017 000

16 329 500

Indeks 2009 = 100

100

99

85

87

Obseg proizvodnje (v tonah)

8 729 493

9 367 183

8 536 884

9 052 871

Indeks 2009 = 100

100

107

98

104

Izkoriščenost zmogljivosti

46 %

50 %

53 %

55 %

Indeks 2009 = 100

100

109

115

120

| (132) | Uvodna izjava 103 začasne uredbe vključuje analizo podatkov o predhodni izkoriščenosti zmogljivosti, pri čemer je navedeno, da se je proizvodnja povečala, zmogljivost pa je ostala stabilna. Glede na revidirane podatke proizvodnja še vedno narašča, uporabna zmogljivost pa se je v istem obdobju zmanjšala. To dokazuje, da je industrija Unije zmanjševala razpoložljivo zmogljivost zaradi povečanega uvoza iz Argentine in Indonezije ter se tako odzvala na tržne razmere. Ti revidirani podatki so zdaj bolj usklajeni z javnimi izjavami industrije Unije in proizvajalcev Unije, ki navajajo, da je bila proizvodnja v obravnavanem obdobju v več obratih ustavljena in da nameščena zmogljivost ni bila takoj na voljo za uporabo ali je bila na voljo za uporabo le v primeru bistvenega ponovnega vlaganja. |
| --- | --- |

(132)

Uvodna izjava 103 začasne uredbe vključuje analizo podatkov o predhodni izkoriščenosti zmogljivosti, pri čemer je navedeno, da se je proizvodnja povečala, zmogljivost pa je ostala stabilna. Glede na revidirane podatke proizvodnja še vedno narašča, uporabna zmogljivost pa se je v istem obdobju zmanjšala. To dokazuje, da je industrija Unije zmanjševala razpoložljivo zmogljivost zaradi povečanega uvoza iz Argentine in Indonezije ter se tako odzvala na tržne razmere. Ti revidirani podatki so zdaj bolj usklajeni z javnimi izjavami industrije Unije in proizvajalcev Unije, ki navajajo, da je bila proizvodnja v obravnavanem obdobju v več obratih ustavljena in da nameščena zmogljivost ni bila takoj na voljo za uporabo ali je bila na voljo za uporabo le v primeru bistvenega ponovnega vlaganja.

| (133) | Več zainteresiranih strani je izrazilo dvome o revidiranih podatkih o zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar pa nobena zainteresirana stran ni predlagala drugih rešitev. Revizija temelji na revidiranih podatkih o zmogljivosti, ki jih je predložil pritožnik in ki zajemajo celotno industrijo Unije. Revidirani podatki so se v okviru navzkrižnega sklicevanja primerjali z javno dostopnimi podatki, ki zadevajo zlasti neizkoriščeno zmogljivost in zmogljivost proizvajalcev, ki so prenehali z operacijami zaradi finančnih težav. Kot je razloženo zgoraj v oddelku 6 „Makroekonomski kazalniki“, revidirani podatki predstavljajo točnejši nabor podatkov o zmogljivosti, ki je na voljo za proizvodnjo biodizla v obravnavanem obdobju kot nabor podatkov, ki je bil prvotno predložen in objavljen v začasni uredbi. |
| --- | --- |

(133)

Več zainteresiranih strani je izrazilo dvome o revidiranih podatkih o zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar pa nobena zainteresirana stran ni predlagala drugih rešitev. Revizija temelji na revidiranih podatkih o zmogljivosti, ki jih je predložil pritožnik in ki zajemajo celotno industrijo Unije. Revidirani podatki so se v okviru navzkrižnega sklicevanja primerjali z javno dostopnimi podatki, ki zadevajo zlasti neizkoriščeno zmogljivost in zmogljivost proizvajalcev, ki so prenehali z operacijami zaradi finančnih težav. Kot je razloženo zgoraj v oddelku 6 „Makroekonomski kazalniki“, revidirani podatki predstavljajo točnejši nabor podatkov o zmogljivosti, ki je na voljo za proizvodnjo biodizla v obravnavanem obdobju kot nabor podatkov, ki je bil prvotno predložen in objavljen v začasni uredbi.

| (134) | Ena zainteresirana stran je navedla, da industrija Unije ni bila oškodovana, ker se je obseg proizvodnje večal skupaj s potrošnjo. Ta trditev se zavrne, ker drugi pomembni kazalniki škode jasno kažejo na obstoj škode, zlasti izguba tržnega deleža zaradi uvoza iz zadevnih držav in gibanje zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti, ki je privedlo do izgub. |
| --- | --- |

(134)

Ena zainteresirana stran je navedla, da industrija Unije ni bila oškodovana, ker se je obseg proizvodnje večal skupaj s potrošnjo. Ta trditev se zavrne, ker drugi pomembni kazalniki škode jasno kažejo na obstoj škode, zlasti izguba tržnega deleža zaradi uvoza iz zadevnih držav in gibanje zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti, ki je privedlo do izgub.

| (135) | Druga zainteresirana stran je trdila, da industrija Unije ni utrpela škode, če se primerjajo samo gibanja med letom 2011 in OP, za razliko od primerjave gibanj v obdobju od 1. januarja 2009 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). Ker OP zajema polovico leta 2011, primerjava med letom 2011 in OP ni točna. Poleg tega je primerjava smiselna le, če se gibanja, pomembna za oceno škode, proučijo v dovolj dolgem obdobju, to pa je bilo v tej zadevi tudi izvedeno. Ta trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(135)

Druga zainteresirana stran je trdila, da industrija Unije ni utrpela škode, če se primerjajo samo gibanja med letom 2011 in OP, za razliko od primerjave gibanj v obdobju od 1. januarja 2009 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). Ker OP zajema polovico leta 2011, primerjava med letom 2011 in OP ni točna. Poleg tega je primerjava smiselna le, če se gibanja, pomembna za oceno škode, proučijo v dovolj dolgem obdobju, to pa je bilo v tej zadevi tudi izvedeno. Ta trditev se zato zavrne.

| (136) | Ista zainteresirana stran je navedla, da Komisija v začasni uredbi ni objavila skupne vrednosti prodaje industrije Unije, in zahtevala, da se ta podatek objavi. Vendar pa so bili proučeni vsi pomembni dejavniki iz člena 3(5) osnovne uredbe, kar je omogočilo popolno oceno škode. Zbrane in preverjene podatke o prodaji so predložile vzorčene družbe, ki so bile reprezentativne za celotno industrijo Unije. |
| --- | --- |

(136)

Ista zainteresirana stran je navedla, da Komisija v začasni uredbi ni objavila skupne vrednosti prodaje industrije Unije, in zahtevala, da se ta podatek objavi. Vendar pa so bili proučeni vsi pomembni dejavniki iz člena 3(5) osnovne uredbe, kar je omogočilo popolno oceno škode. Zbrane in preverjene podatke o prodaji so predložile vzorčene družbe, ki so bile reprezentativne za celotno industrijo Unije.

| (137) | Ista stran je navedla tudi, da je industrija Unije lahko povečala zaposlenost, zato v obdobju preiskave ni bilo negativnih učinkov na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(137)

Ista stran je navedla tudi, da je industrija Unije lahko povečala zaposlenost, zato v obdobju preiskave ni bilo negativnih učinkov na industrijo Unije.

| (138) | Vendar pa je stopnja zaposlenosti v tej kapitalsko intenzivni industriji sorazmerno nizka, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106 začasne uredbe. Zato lahko majhne spremembe številk povzročijo velike preskoke v indeksiranih podatkih. Povečanje splošne zaposlenosti ne ovrže obstoja škode, ki jo je utrpela industrija Unije in na katero kažejo drugi kazalniki. |
| --- | --- |

(138)

Vendar pa je stopnja zaposlenosti v tej kapitalsko intenzivni industriji sorazmerno nizka, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106 začasne uredbe. Zato lahko majhne spremembe številk povzročijo velike preskoke v indeksiranih podatkih. Povečanje splošne zaposlenosti ne ovrže obstoja škode, ki jo je utrpela industrija Unije in na katero kažejo drugi kazalniki.

| (139) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 103 do 110 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(139)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 103 do 110 začasne uredbe potrdijo.

7.   Mikroekonomski kazalniki

| (140) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 102 začasne uredbe, so se na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, analizirali naslednji mikroekonomski kazalniki: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(140)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 102 začasne uredbe, so se na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, analizirali naslednji mikroekonomski kazalniki: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

| (141) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od 111 do 117 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(141)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od 111 do 117 začasne uredbe potrdijo.

8.   Sklep o škodi

| (142) | Več strani je izpodbijalo sklep o škodi iz začasne uredbe na podlagi dejstva, da so se nekateri kazalniki med letom 2011 in OP dozdevno izboljšali. Čeprav je res, da so nekateri kazalniki med letom 2011 in OP izražali naraščanje (npr. proizvodnja in prodaja), položaj industrije v tem obdobju ni omogočal zvišanja cen, kot je navedeno v uvodni izjavi 111 začasne uredbe. Položaj industrije se je zato še dodatno poslabšal, pri čemer se je odstotek izgub od leta 2011 do OP z 0,2 % povečal na 2,5 %. Zato je bilo sklenjeno, da bi bilo tudi v primeru omejitve analize škode na obdobje od leta 2011 do OP ugotovljeno, da je industrija utrpela materialno škodo. |
| --- | --- |

(142)

Več strani je izpodbijalo sklep o škodi iz začasne uredbe na podlagi dejstva, da so se nekateri kazalniki med letom 2011 in OP dozdevno izboljšali. Čeprav je res, da so nekateri kazalniki med letom 2011 in OP izražali naraščanje (npr. proizvodnja in prodaja), položaj industrije v tem obdobju ni omogočal zvišanja cen, kot je navedeno v uvodni izjavi 111 začasne uredbe. Položaj industrije se je zato še dodatno poslabšal, pri čemer se je odstotek izgub od leta 2011 do OP z 0,2 % povečal na 2,5 %. Zato je bilo sklenjeno, da bi bilo tudi v primeru omejitve analize škode na obdobje od leta 2011 do OP ugotovljeno, da je industrija utrpela materialno škodo.

| (143) | Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 118 do 120 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(143)

Ker v zvezi s tem ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 118 do 120 začasne uredbe potrdijo.

F.   VZROČNA ZVEZA

1.   Učinek dampinškega uvoza

| (144) | Ena zainteresirana stran je trdila, da uvoz iz Argentine ne more biti vzrok škode, ker je obseg uvoza od leta 2010 do konca OP ostal stabilen, pri čemer se je od leta 2011 do konca OP nekoliko zmanjšal. |
| --- | --- |

(144)

Ena zainteresirana stran je trdila, da uvoz iz Argentine ne more biti vzrok škode, ker je obseg uvoza od leta 2010 do konca OP ostal stabilen, pri čemer se je od leta 2011 do konca OP nekoliko zmanjšal.

| (145) | Ti podatki so vzeti iz preglednice 2 začasne uredbe in so točni. Vendar analiza Komisije zajema obdobje od začetka obravnavanega obdobja do konca OP in na podlagi tega se je uvoz povečal za 48 %, tržni delež pa za 41 %. Poleg tega se je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 90 začasne uredbe, upošteval uvoz iz Argentine in tudi uvoz iz Indonezije. |
| --- | --- |

(145)

Ti podatki so vzeti iz preglednice 2 začasne uredbe in so točni. Vendar analiza Komisije zajema obdobje od začetka obravnavanega obdobja do konca OP in na podlagi tega se je uvoz povečal za 48 %, tržni delež pa za 41 %. Poleg tega se je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 90 začasne uredbe, upošteval uvoz iz Argentine in tudi uvoz iz Indonezije.

| (146) | Na podlagi primerjave cen na letni ravni je ista zainteresirana stran navedla, da so se cene uvoza iz Argentine višale hitreje kot prodajne cene industrije Unije. Vendar je uvoz iz Argentine še vedno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kar pojasnjuje, zakaj cene Unije niso naraščale tako hitro. |
| --- | --- |

(146)

Na podlagi primerjave cen na letni ravni je ista zainteresirana stran navedla, da so se cene uvoza iz Argentine višale hitreje kot prodajne cene industrije Unije. Vendar je uvoz iz Argentine še vedno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kar pojasnjuje, zakaj cene Unije niso naraščale tako hitro.

| (147) | Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 123 do 128 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(147)

Ker v zvezi z učinki dampinškega uvoza ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 123 do 128 začasne uredbe potrdijo.

2.   Učinek drugih dejavnikov

2.1   Uvoz iz tretjih držav, ki niso zadevne države

| (148) | Ker ni bilo pripomb, se sklep iz uvodne izjave 129 začasne uredbe, da uvoz iz drugih držav ni povzročil škode, potrdi. |
| --- | --- |

(148)

Ker ni bilo pripomb, se sklep iz uvodne izjave 129 začasne uredbe, da uvoz iz drugih držav ni povzročil škode, potrdi.

2.2   Nedampinški uvoz iz zadevnih držav

| (149) | Po uporabi člena 2(5) v skladu z zgoraj navedenima uvodnima izjavama 38 in 70 nedampinški uvoz iz zadevnih držav ni bil ugotovljen. Zato se uvodna izjava 130 začasne uredbe ustrezno spremeni. |
| --- | --- |

(149)

Po uporabi člena 2(5) v skladu z zgoraj navedenima uvodnima izjavama 38 in 70 nedampinški uvoz iz zadevnih držav ni bil ugotovljen. Zato se uvodna izjava 130 začasne uredbe ustrezno spremeni.

2.3   Drugi proizvajalci Unije

| (150) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se uvodna izjava 131 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(150)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se uvodna izjava 131 začasne uredbe potrdi.

2.4   Uvoz, ki ga je izvajala industrija Unije

| (151) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 132 do 136 začasne uredbe, je industrija Unije v obravnavanem obdobju iz zadevnih držav uvozila znatne količine biodizla, tj. največ 60 % vsega uvoza iz teh držav v OP. |
| --- | --- |

(151)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 132 do 136 začasne uredbe, je industrija Unije v obravnavanem obdobju iz zadevnih držav uvozila znatne količine biodizla, tj. največ 60 % vsega uvoza iz teh držav v OP.

| (152) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je bil ta uvoz, ki še zdaleč ni bil izveden zaradi samozaščite, del „skrbno načrtovane dolgoročne strategije“ industrije Unije za vlaganje v Argentino in pridobivanje biodizla iz Argentine. |
| --- | --- |

(152)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je bil ta uvoz, ki še zdaleč ni bil izveden zaradi samozaščite, del „skrbno načrtovane dolgoročne strategije“ industrije Unije za vlaganje v Argentino in pridobivanje biodizla iz Argentine.

| (153) | Trdi tudi, da uvažanje sojinega olja v Unijo in predelava sojinega olja v biodizel v Uniji nikoli nista bila ekonomsko utemeljena ter da sta ekonomsko izvedljiva le predelava sojinega olja v Argentini in izvažanje pridobljenega biodizla. |
| --- | --- |

(153)

Trdi tudi, da uvažanje sojinega olja v Unijo in predelava sojinega olja v biodizel v Uniji nikoli nista bila ekonomsko utemeljena ter da sta ekonomsko izvedljiva le predelava sojinega olja v Argentini in izvažanje pridobljenega biodizla.

| (154) | Te trditve bi bilo treba zavrniti. Predloženi niso bili nobeni dokazi o takšni „dolgoročni strategiji“ in tudi industrija Unije to zanika. Če bi bila strategija industrije Unije svojo proizvodnjo biodizla dopolniti s proizvajanjem v Argentini in uvažanjem končnega izdelka, bi bilo seveda nesmiselno in nelogično zatem vložiti pritožbo zoper ta uvoz. |
| --- | --- |

(154)

Te trditve bi bilo treba zavrniti. Predloženi niso bili nobeni dokazi o takšni „dolgoročni strategiji“ in tudi industrija Unije to zanika. Če bi bila strategija industrije Unije svojo proizvodnjo biodizla dopolniti s proizvajanjem v Argentini in uvažanjem končnega izdelka, bi bilo seveda nesmiselno in nelogično zatem vložiti pritožbo zoper ta uvoz.

| (155) | Ena zainteresirana stran je ponovila, da je bil uvoz biodizla, ki naj bi ga industrija Unije izvedla zaradi samozaščite, dejansko del njene dolgoročne poslovne strategije. Ta domneva, ki ni bila utemeljena, se zavrne. Dokazi, ki bi imeli več teže kot zgolj domneve, za obstoj take strategije niso bili predloženi. Poleg tega ne bi bilo logično, da bi zadevni proizvajalci Unije podpirali pritožbo, v nekaterih primerih pa celo povečali svoje zmogljivosti v Uniji, hkrati pa bi imeli pripravljeno strategijo za izpolnitev potreb proizvodnje z uvozom. |
| --- | --- |

(155)

Ena zainteresirana stran je ponovila, da je bil uvoz biodizla, ki naj bi ga industrija Unije izvedla zaradi samozaščite, dejansko del njene dolgoročne poslovne strategije. Ta domneva, ki ni bila utemeljena, se zavrne. Dokazi, ki bi imeli več teže kot zgolj domneve, za obstoj take strategije niso bili predloženi. Poleg tega ne bi bilo logično, da bi zadevni proizvajalci Unije podpirali pritožbo, v nekaterih primerih pa celo povečali svoje zmogljivosti v Uniji, hkrati pa bi imeli pripravljeno strategijo za izpolnitev potreb proizvodnje z uvozom.

| (156) | Ista zainteresirana stran je trdila tudi, da bi bilo treba tržni delež industrije Unije izračunati tako, da bi se upošteval tudi uvoz zaradi samozaščite. Ta trditev je bila zavrnjena, ker morajo izračuni tržnih deležev odražati prodajo blaga, ki ga je industrija Unije sama proizvedla in ne njene trgovinske dejavnosti s končnim izdelkom, ki je bil proizveden ob povečanem obsegu dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(156)

Ista zainteresirana stran je trdila tudi, da bi bilo treba tržni delež industrije Unije izračunati tako, da bi se upošteval tudi uvoz zaradi samozaščite. Ta trditev je bila zavrnjena, ker morajo izračuni tržnih deležev odražati prodajo blaga, ki ga je industrija Unije sama proizvedla in ne njene trgovinske dejavnosti s končnim izdelkom, ki je bil proizveden ob povečanem obsegu dampinškega uvoza.

| (157) | Industrija Unije je tudi dokazala, da je bilo uvažanje sojinega olja – in palmovega olja – za predelavo v biodizel v prejšnjih letih gospodarsko uspešno. Zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov, ki dokazujejo nasprotno. Uvoz končnega izdelka je gospodarsko smiseln le v primeru učinka izkrivljanja zaradi diferenciranih izvoznih davkov, zaradi česar je izvoz biodizla cenejši od uvoza surovin. |
| --- | --- |

(157)

Industrija Unije je tudi dokazala, da je bilo uvažanje sojinega olja – in palmovega olja – za predelavo v biodizel v prejšnjih letih gospodarsko uspešno. Zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov, ki dokazujejo nasprotno. Uvoz končnega izdelka je gospodarsko smiseln le v primeru učinka izkrivljanja zaradi diferenciranih izvoznih davkov, zaradi česar je izvoz biodizla cenejši od uvoza surovin.

| (158) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je bil ta uvoz vzrok škode, ker je le industrija Unije imela potrebno zmogljivost za mešanje metil estra iz sojinega olja iz Argentine in metil estra iz palmovega olja iz Indonezije z biodizlom, proizvedenim v Uniji, za nadaljnjo prodajo nosilcem rafinerijske dejavnosti za dizel. Ta trditev ni pravilna. Mešanje je enostavna operacija, ki jo lahko mnoge trgovske družbe izvajajo v svojih cisternah za shranjevanje. Predloženi niso bili nobeni dokazi, da lahko takšno mešanje izvajajo le proizvajalci Unije, zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(158)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je bil ta uvoz vzrok škode, ker je le industrija Unije imela potrebno zmogljivost za mešanje metil estra iz sojinega olja iz Argentine in metil estra iz palmovega olja iz Indonezije z biodizlom, proizvedenim v Uniji, za nadaljnjo prodajo nosilcem rafinerijske dejavnosti za dizel. Ta trditev ni pravilna. Mešanje je enostavna operacija, ki jo lahko mnoge trgovske družbe izvajajo v svojih cisternah za shranjevanje. Predloženi niso bili nobeni dokazi, da lahko takšno mešanje izvajajo le proizvajalci Unije, zato je bila trditev zavrnjena.

| (159) | En indonezijski proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da uvoz industrije Unije ni bil izveden zaradi samozaščite, pri čemer je primerjal podatke za koledarsko leto 2011 s podatki iz OP, ki obsega šest mesecev istega leta. Primerjava teh obdobij zato ni točna, ker OP ni mogoče razdeliti na dve polovici. Zato se ta trditev ovrže. |
| --- | --- |

(159)

En indonezijski proizvajalec izvoznik je nadalje trdil, da uvoz industrije Unije ni bil izveden zaradi samozaščite, pri čemer je primerjal podatke za koledarsko leto 2011 s podatki iz OP, ki obsega šest mesecev istega leta. Primerjava teh obdobij zato ni točna, ker OP ni mogoče razdeliti na dve polovici. Zato se ta trditev ovrže.

| (160) | Ker v zvezi z izvozom industrije Unije ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 132 do 136 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(160)

Ker v zvezi z izvozom industrije Unije ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 132 do 136 začasne uredbe potrdijo.

2.5   Zmogljivost industrije Unije

| (161) | V uvodnih izjavah 137 do 140 začasne uredbe je navedeno, da je bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju majhna, položaj vzorčenih podjetij pa se je v tem obdobju poslabšal, hkrati pa se njihova izkoriščenost zmogljivosti ni zmanjšala v enakem obsegu. |
| --- | --- |

(161)

V uvodnih izjavah 137 do 140 začasne uredbe je navedeno, da je bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju majhna, položaj vzorčenih podjetij pa se je v tem obdobju poslabšal, hkrati pa se njihova izkoriščenost zmogljivosti ni zmanjšala v enakem obsegu.

| (162) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da stalno prisotna nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ni povzročila škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(162)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da stalno prisotna nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ni povzročila škode industriji Unije.

| (163) | Ena zainteresirana stran je predložila pripombe v zvezi s podatki iz začasne uredbe, pri čemer je navedla, da bi bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije tudi brez kakršnega koli uvoza v OP le 53 %. Poleg tega opozarja na povečanje proizvodne zmogljivosti od leta 2009 do konca OP, ki je povzročilo zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(163)

Ena zainteresirana stran je predložila pripombe v zvezi s podatki iz začasne uredbe, pri čemer je navedla, da bi bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije tudi brez kakršnega koli uvoza v OP le 53 %. Poleg tega opozarja na povečanje proizvodne zmogljivosti od leta 2009 do konca OP, ki je povzročilo zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju.

| (164) | Vendar ta zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov, da je ta majhna izkoriščenost zmogljivosti povzročila tolikšno škodo, da bi lahko prekinila vzročno zvezo med dampinškim uvozom in slabšanjem položaja industrije Unije. Fiksni stroški so le majhen delež (približno 5 %) skupnih proizvodnih stroškov, kar pomeni, da je bila majhna izkoriščenost zmogljivosti le en dejavnik škode, vendar ne odločilni dejavnik. Eden od razlogov za to nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti je tudi dejstvo, da je industrija Unije zaradi posebnih tržnih razmer sama uvažala končni izdelek. |
| --- | --- |

(164)

Vendar ta zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov, da je ta majhna izkoriščenost zmogljivosti povzročila tolikšno škodo, da bi lahko prekinila vzročno zvezo med dampinškim uvozom in slabšanjem položaja industrije Unije. Fiksni stroški so le majhen delež (približno 5 %) skupnih proizvodnih stroškov, kar pomeni, da je bila majhna izkoriščenost zmogljivosti le en dejavnik škode, vendar ne odločilni dejavnik. Eden od razlogov za to nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti je tudi dejstvo, da je industrija Unije zaradi posebnih tržnih razmer sama uvažala končni izdelek.

| (165) | Poleg tega je industrija Unije po vključitvi revidiranih podatkov o zmogljivosti in izkoriščenosti zmanjšala zmogljivost v zadevnem obdobju, izkoriščenost zmogljivosti pa povečala s 46 % na 55 %. Na podlagi tega je razvidno, da bi bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v primeru odsotnosti dampinškega uvoza bistveno večja od zgoraj navedenih 53 %. |
| --- | --- |

(165)

Poleg tega je industrija Unije po vključitvi revidiranih podatkov o zmogljivosti in izkoriščenosti zmanjšala zmogljivost v zadevnem obdobju, izkoriščenost zmogljivosti pa povečala s 46 % na 55 %. Na podlagi tega je razvidno, da bi bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v primeru odsotnosti dampinškega uvoza bistveno večja od zgoraj navedenih 53 %.

| (166) | Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani izrazilo dvom glede sklepa, da nizka izkoriščenost zmogljivosti ni bila odločilni dejavnik, ki povzroča škodo. Trdile so, da so bili fiksni stroški v industriji biodizla mnogo višji od majhnega deleža, navedenega zgoraj. Ker niso predložile nobenega dokaza, ki bi podprl to trditev, se ta zavrne. Ne glede na to fiksni stroški niso v nikakršni zvezi s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti. Preverjanje vzorčenih družb je pokazalo, da fiksni stroški v OP predstavljajo od 3 % do 10 % skupnih stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(166)

Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani izrazilo dvom glede sklepa, da nizka izkoriščenost zmogljivosti ni bila odločilni dejavnik, ki povzroča škodo. Trdile so, da so bili fiksni stroški v industriji biodizla mnogo višji od majhnega deleža, navedenega zgoraj. Ker niso predložile nobenega dokaza, ki bi podprl to trditev, se ta zavrne. Ne glede na to fiksni stroški niso v nikakršni zvezi s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti. Preverjanje vzorčenih družb je pokazalo, da fiksni stroški v OP predstavljajo od 3 % do 10 % skupnih stroškov proizvodnje.

| (167) | Z zvezi s tem so bile izražene trditve, da je bila presežna zmogljivost industrije Unije tako visoka, da ta tudi ob odsotnosti uvoza ne bi mogla biti ustrezno dobičkonosna. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podprl to trditev. Na podlagi dejstva, da je bila industrija Unije v letu 2009 dobičkonosna z nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti bi bilo mogoče sklepati, da bi bila njena dobičkonosnost ob odsotnosti dampinškega uvoza celo večja. |
| --- | --- |

(167)

Z zvezi s tem so bile izražene trditve, da je bila presežna zmogljivost industrije Unije tako visoka, da ta tudi ob odsotnosti uvoza ne bi mogla biti ustrezno dobičkonosna. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podprl to trditev. Na podlagi dejstva, da je bila industrija Unije v letu 2009 dobičkonosna z nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti bi bilo mogoče sklepati, da bi bila njena dobičkonosnost ob odsotnosti dampinškega uvoza celo večja.

| (168) | Poleg tega je bila predložena trditev, da je bilo zmanjšanje zmogljivosti industrije Unije samo po sebi vzrok za škodo zaradi stroškov zaprtja obratov in znižanja zmogljivosti obratov, ki so delovali še naprej. Ta trditev ni bila utemeljena, prav tako niso bili predloženi dokazi, iz katerih bi bilo razvidno, da stroški zmanjševanja zmogljivosti ali zapiranja celotnih obratov ali družb, predstavljajo bistvene zneske. |
| --- | --- |

(168)

Poleg tega je bila predložena trditev, da je bilo zmanjšanje zmogljivosti industrije Unije samo po sebi vzrok za škodo zaradi stroškov zaprtja obratov in znižanja zmogljivosti obratov, ki so delovali še naprej. Ta trditev ni bila utemeljena, prav tako niso bili predloženi dokazi, iz katerih bi bilo razvidno, da stroški zmanjševanja zmogljivosti ali zapiranja celotnih obratov ali družb, predstavljajo bistvene zneske.

| (169) | Nazadnje je bila v zvezi z zmogljivostjo predložena trditev, da bi vsaka družba, ki bi povečala zmogljivost za proizvodnjo biodizla v obravnavanem obdobju, sprejela neodgovorno poslovno odločitev. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podprl to trditev. Poleg tega je iz dejstva, da so nekatere družbe ob povečanem dampinškem uvozu biodizla iz Argentine in Indonezije lahko povečale svojo zmogljivost, razvidno povpraševanje na trgu po njihovih posebnih proizvodih. |
| --- | --- |

(169)

Nazadnje je bila v zvezi z zmogljivostjo predložena trditev, da bi vsaka družba, ki bi povečala zmogljivost za proizvodnjo biodizla v obravnavanem obdobju, sprejela neodgovorno poslovno odločitev. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podprl to trditev. Poleg tega je iz dejstva, da so nekatere družbe ob povečanem dampinškem uvozu biodizla iz Argentine in Indonezije lahko povečale svojo zmogljivost, razvidno povpraševanje na trgu po njihovih posebnih proizvodih.

| (170) | Revidirani makroekonomski kazalniki tudi kažejo, da so družbe v obravnavanem obdobju izključevale zmogljivosti iz morebitne uporabe in so proti koncu OP začele postopek zapiranja obratov, ki več niso bili uspešni. Prav tako je povečanje zmogljivosti na ravni posamezne družbe predvsem posledica širjenja tako imenovanih obratov „druge generacije“, ki proizvajajo biodizel iz odpadnega olja ali hidrogeniranega rastlinskega olja (HVO). Zato je industrija Unije bila in je še vedno v postopku racionalizacije zmogljivosti, da bi izpolnila zahteve Unije. |
| --- | --- |

(170)

Revidirani makroekonomski kazalniki tudi kažejo, da so družbe v obravnavanem obdobju izključevale zmogljivosti iz morebitne uporabe in so proti koncu OP začele postopek zapiranja obratov, ki več niso bili uspešni. Prav tako je povečanje zmogljivosti na ravni posamezne družbe predvsem posledica širjenja tako imenovanih obratov „druge generacije“, ki proizvajajo biodizel iz odpadnega olja ali hidrogeniranega rastlinskega olja (HVO). Zato je industrija Unije bila in je še vedno v postopku racionalizacije zmogljivosti, da bi izpolnila zahteve Unije.

| (171) | Ker v zvezi z zmogljivostjo industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 137 do 140 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(171)

Ker v zvezi z zmogljivostjo industrije Unije ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 137 do 140 začasne uredbe potrdijo.

2.6   Pomanjkljiv dostop do surovin in vertikalna integracija

| (172) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb v zvezi z dostopom do surovin, se uvodni izjavi 141 in 142 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(172)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb v zvezi z dostopom do surovin, se uvodni izjavi 141 in 142 začasne uredbe potrdita.

2.7   Dvojno štetje

| (173) | V uvodnih izjavah 143 do 146 začasne uredbe je obravnavana trditev, da je sistem „dvojnega štetja“, v okviru katerega se biodizel iz odpadnih olj na podlagi predpisov za mešanje v nekaterih državah članicah šteje dvakrat, povzročil škodo industriji Unije ali vsaj tistim proizvajalcem Unije, ki proizvajajo biodizel iz deviškega olja. |
| --- | --- |

(173)

V uvodnih izjavah 143 do 146 začasne uredbe je obravnavana trditev, da je sistem „dvojnega štetja“, v okviru katerega se biodizel iz odpadnih olj na podlagi predpisov za mešanje v nekaterih državah članicah šteje dvakrat, povzročil škodo industriji Unije ali vsaj tistim proizvajalcem Unije, ki proizvajajo biodizel iz deviškega olja.

| (174) | Ena zainteresirana stran je omenila pripombo enega proizvajalca Unije, da se mu je leta 2011 zmanjšala prodaja zaradi drugih proizvajalcev, ki so proizvajali biodizel, upravičen do dvojnega štetja. |
| --- | --- |

(174)

Ena zainteresirana stran je omenila pripombo enega proizvajalca Unije, da se mu je leta 2011 zmanjšala prodaja zaradi drugih proizvajalcev, ki so proizvajali biodizel, upravičen do dvojnega štetja.

| (175) | Vendar je bil negativni učinek na tega proizvajalca omejen, začasen in je zadeval le del obdobja preiskave, ker je bila shema dvojnega štetja v državi članici, v kateri ima družba sedež, sprejeta šele septembra 2011. Ker se je finančna uspešnost vzorčenih družb poslabšala po septembru 2011 in je bila ta družba vključena v vzorec, se dvojno štetje ne more obravnavati kot vzrok škode. |
| --- | --- |

(175)

Vendar je bil negativni učinek na tega proizvajalca omejen, začasen in je zadeval le del obdobja preiskave, ker je bila shema dvojnega štetja v državi članici, v kateri ima družba sedež, sprejeta šele septembra 2011. Ker se je finančna uspešnost vzorčenih družb poslabšala po septembru 2011 in je bila ta družba vključena v vzorec, se dvojno štetje ne more obravnavati kot vzrok škode.

| (176) | Ker industrija Unije zajema tako družbe, ki proizvajajo biodizel iz odpadnih olj in imajo v nekaterih državah članicah koristi od dvojnega štetja, kot tudi družbe, ki proizvajajo biodizel iz deviških olj, premiki v povpraševanju ostajajo znotraj industrije Unije. Zaradi omejene dobave rabljenih olj, ki so potrebna za proizvodnjo biodizla, upravičenega do dvojnega štetja, je veliko povečanje proizvodnje takšnega biodizla težko izvedljivo. Zato je še vedno veliko povpraševanja po biodizlu prve generacije. V obdobju preiskave ni bil ugotovljen pomemben uvoz biodizla, upravičenega do dvojnega štetja, kar potrjuje, da dvojno štetje spreminja povpraševanje znotraj industrije Unije in ne spodbuja povpraševanja po uvozu. Zainteresirana stran ni Komisiji predložila nobenih podatkov, ki bi dokazovali, da se je cena biodizla iz deviškega olja v obravnavanem obdobju znižala zaradi biodizla, upravičenega do dvojnega štetja. Podatki dejansko kažejo, da ima biodizel, upravičen do dvojnega štetja, majhno cenovno premijo v primerjavi z biodizlom iz deviških olj, katerega cena je povezana z mineralnim dizlom. |
| --- | --- |

(176)

Ker industrija Unije zajema tako družbe, ki proizvajajo biodizel iz odpadnih olj in imajo v nekaterih državah članicah koristi od dvojnega štetja, kot tudi družbe, ki proizvajajo biodizel iz deviških olj, premiki v povpraševanju ostajajo znotraj industrije Unije. Zaradi omejene dobave rabljenih olj, ki so potrebna za proizvodnjo biodizla, upravičenega do dvojnega štetja, je veliko povečanje proizvodnje takšnega biodizla težko izvedljivo. Zato je še vedno veliko povpraševanja po biodizlu prve generacije. V obdobju preiskave ni bil ugotovljen pomemben uvoz biodizla, upravičenega do dvojnega štetja, kar potrjuje, da dvojno štetje spreminja povpraševanje znotraj industrije Unije in ne spodbuja povpraševanja po uvozu. Zainteresirana stran ni Komisiji predložila nobenih podatkov, ki bi dokazovali, da se je cena biodizla iz deviškega olja v obravnavanem obdobju znižala zaradi biodizla, upravičenega do dvojnega štetja. Podatki dejansko kažejo, da ima biodizel, upravičen do dvojnega štetja, majhno cenovno premijo v primerjavi z biodizlom iz deviških olj, katerega cena je povezana z mineralnim dizlom.

| (177) | Poslabšanja uspešnosti industrije Unije, ki vključuje obe skupini proizvajalcev, ni mogoče pripisati režimu dvojnega štetja, ki se uporablja v nekaterih državah članicah. To, da posledice škode zaradi dampinškega uvoza občuti vsa industrija, dokazuje zlasti dejstvo, da se slabša tudi uspešnost vzorčenih podjetij, ki proizvajajo biodizel, upravičen do dvojnega štetja, kot je navedeno v uvodni izjavi 145 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(177)

Poslabšanja uspešnosti industrije Unije, ki vključuje obe skupini proizvajalcev, ni mogoče pripisati režimu dvojnega štetja, ki se uporablja v nekaterih državah članicah. To, da posledice škode zaradi dampinškega uvoza občuti vsa industrija, dokazuje zlasti dejstvo, da se slabša tudi uspešnost vzorčenih podjetij, ki proizvajajo biodizel, upravičen do dvojnega štetja, kot je navedeno v uvodni izjavi 145 začasne uredbe.

| (178) | Več zainteresiranih strani je po dokončnem razkritju trdilo, da so bili zneski dvojno štetega biodizla prenizko ocenjeni. Vendar pa so bile količine biodizla, upravičenega do dvojnega štetja, ki je bil na voljo na trgu Unije, omejene v primerjavi s celotno prodajo biodizla v preiskovanem obdobju. Poleg tega je tudi v primeru države članice, kjer velja dvojno štetje, biodizel, ki je upravičen do dvojnega štetja, proizveden v Uniji, zato povpraševanje ostaja v okviru industrije Unije. Predložen ni bil noben nov dokaz, na podlagi katerega bi se ta sklep spremenil. |
| --- | --- |

(178)

Več zainteresiranih strani je po dokončnem razkritju trdilo, da so bili zneski dvojno štetega biodizla prenizko ocenjeni. Vendar pa so bile količine biodizla, upravičenega do dvojnega štetja, ki je bil na voljo na trgu Unije, omejene v primerjavi s celotno prodajo biodizla v preiskovanem obdobju. Poleg tega je tudi v primeru države članice, kjer velja dvojno štetje, biodizel, ki je upravičen do dvojnega štetja, proizveden v Uniji, zato povpraševanje ostaja v okviru industrije Unije. Predložen ni bil noben nov dokaz, na podlagi katerega bi se ta sklep spremenil.

| (179) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb v zvezi z regulativnimi dejavniki, se uvodne izjave 143 do 146 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(179)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb v zvezi z regulativnimi dejavniki, se uvodne izjave 143 do 146 začasne uredbe potrdijo.

2.8   Drugi regulativni dejavniki

| (180) | V uvodnih izjavah 147 do 153 začasne uredbe so obravnavane trditve zainteresiranih strani, da je namen omejitev v državah članicah, kot so sistemi kvot in davčni sistemi, omejevanje uvoza iz zadevnih držav, kar pomeni, da uvoz ni mogel povzročiti nobene škode, ki jo je utrpela industrija Unije, zlasti v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

(180)

V uvodnih izjavah 147 do 153 začasne uredbe so obravnavane trditve zainteresiranih strani, da je namen omejitev v državah članicah, kot so sistemi kvot in davčni sistemi, omejevanje uvoza iz zadevnih držav, kar pomeni, da uvoz ni mogel povzročiti nobene škode, ki jo je utrpela industrija Unije, zlasti v nekaterih državah članicah.

| (181) | Te trditve so bile začasno zavrnjene, med drugim zato, ker je dampinški uvoz iz zadevnih držav prisoten v večini držav članic. Poleg tega bi se lahko ta uvoz, potem ko je bil uvožen v eno državo članico, prepeljal tudi v druge države članice in se tam prodajal. |
| --- | --- |

(181)

Te trditve so bile začasno zavrnjene, med drugim zato, ker je dampinški uvoz iz zadevnih držav prisoten v večini držav članic. Poleg tega bi se lahko ta uvoz, potem ko je bil uvožen v eno državo članico, prepeljal tudi v druge države članice in se tam prodajal.

| (182) | Ena zainteresirana stran je opozorila na to, da sta bili količina biodizla iz Argentine, carinjena v Franciji leta 2011, in količina, ki je bila v istem obdobju prijavljena kot uvožena v Nemčijo, majhni. |
| --- | --- |

(182)

Ena zainteresirana stran je opozorila na to, da sta bili količina biodizla iz Argentine, carinjena v Franciji leta 2011, in količina, ki je bila v istem obdobju prijavljena kot uvožena v Nemčijo, majhni.

| (183) | Prvič, kot je pojasnjeno zgoraj, je mogoče biodizel, carinjen v eni državi članici, prodati v drugi državi članici, zaradi česar so ti podatki nezanesljivi. Poleg tega so lahko vzorčene družbe iz Francije in Nemčije dokazale konkurenčnost cen med njihovo proizvodnjo in uvozom iz zadevnih držav ter škodo, ki jim jo ta povzroča. |
| --- | --- |

(183)

Prvič, kot je pojasnjeno zgoraj, je mogoče biodizel, carinjen v eni državi članici, prodati v drugi državi članici, zaradi česar so ti podatki nezanesljivi. Poleg tega so lahko vzorčene družbe iz Francije in Nemčije dokazale konkurenčnost cen med njihovo proizvodnjo in uvozom iz zadevnih držav ter škodo, ki jim jo ta povzroča.

| (184) | Druga zainteresirana stran je trdila, da se je z odpravo shem, ki so zagotavljale koristi industriji biodizla v mnogih državah članicah, v obravnavanem obdobju zmanjšal prihodek podjetij na področju industrije biodizla, zaradi česar so ta utrpela škodo. Izpostavlja zlasti postopno odpravo davčnih spodbud v Franciji in davkov na „zelena goriva“ v Nemčiji. |
| --- | --- |

(184)

Druga zainteresirana stran je trdila, da se je z odpravo shem, ki so zagotavljale koristi industriji biodizla v mnogih državah članicah, v obravnavanem obdobju zmanjšal prihodek podjetij na področju industrije biodizla, zaradi česar so ta utrpela škodo. Izpostavlja zlasti postopno odpravo davčnih spodbud v Franciji in davkov na „zelena goriva“ v Nemčiji.

| (185) | Vendar ni očitnega časovnega sovpadanja teh sprememb in poslabšanja finančne uspešnosti industrije Unije. Veliko teh spodbud je bilo usmerjenih v uporabnike biodizla, ne v proizvajalce, in večina se je še vedno izvajala v OP. Predloženi niso bili nobeni dokazi, da je sprememba politike držav članic, tj. prehod na obvezne zahteve v zvezi z mešanjem biodizla, povzročila škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(185)

Vendar ni očitnega časovnega sovpadanja teh sprememb in poslabšanja finančne uspešnosti industrije Unije. Veliko teh spodbud je bilo usmerjenih v uporabnike biodizla, ne v proizvajalce, in večina se je še vedno izvajala v OP. Predloženi niso bili nobeni dokazi, da je sprememba politike držav članic, tj. prehod na obvezne zahteve v zvezi z mešanjem biodizla, povzročila škodo industriji Unije.

| (186) | Eden od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov je opozoril na tekočo preiskavo GD za konkurenco o izkrivljenih cenah, ki so jih domnevno predložili subjekti, ki so prispevali k oceni cen agencije Platts za izdelke iz nafte in biogoriv, ter zahteval, da se predmet te preiskave obravnava kot morebiten vzrok škode. Ta zahtevek je bil zavrnjen, ker je preiskava v teku, ugotovitve pa niso bile objavljene. |
| --- | --- |

(186)

Eden od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov je opozoril na tekočo preiskavo GD za konkurenco o izkrivljenih cenah, ki so jih domnevno predložili subjekti, ki so prispevali k oceni cen agencije Platts za izdelke iz nafte in biogoriv, ter zahteval, da se predmet te preiskave obravnava kot morebiten vzrok škode. Ta zahtevek je bil zavrnjen, ker je preiskava v teku, ugotovitve pa niso bile objavljene.

| (187) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb glede politik držav članic, se uvodne izjave 147 do 153 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(187)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb glede politik držav članic, se uvodne izjave 147 do 153 začasne uredbe potrdijo.

3.   Sklep o vzročni zvezi

| (188) | Uvoz zadevnega izdelka iz zadevnih držav v OP je bil dampinški in je nelojalno nižal cene prodaje industrije Unije. Povečan obseg dampinškega uvoza jasno časovno sovpada s poslabšanjem položaja industrije Unije. Dampinški uvoz je neposredno konkuriral proizvodnji industrije Unije, zato je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila dobičkonosnost in tržni delež. Dejstvo je, da dampinški uvoz iz zadevnih držav povzroča škodo industriji Unije, čeprav je možno, da so na uspešnost industrije Unije v določenem obsegu vplivali tudi drugi zgoraj navedeni dejavniki. |
| --- | --- |

(188)

Uvoz zadevnega izdelka iz zadevnih držav v OP je bil dampinški in je nelojalno nižal cene prodaje industrije Unije. Povečan obseg dampinškega uvoza jasno časovno sovpada s poslabšanjem položaja industrije Unije. Dampinški uvoz je neposredno konkuriral proizvodnji industrije Unije, zato je industrija Unije v obravnavanem obdobju izgubila dobičkonosnost in tržni delež. Dejstvo je, da dampinški uvoz iz zadevnih držav povzroča škodo industriji Unije, čeprav je možno, da so na uspešnost industrije Unije v določenem obsegu vplivali tudi drugi zgoraj navedeni dejavniki.

| (189) | Predloženi niso bili nobeni novi dokazi, na podlagi katerih bi se spremenil sklep, v skladu s katerim učinek drugih dejavnikov ni bil tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, ne glede na to ali se obravnava učinek posameznega dejavnika ali več dejavnikov skupaj. Ker v zvezi s sklepom o vzročni zvezi ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od 154 do 157 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(189)

Predloženi niso bili nobeni novi dokazi, na podlagi katerih bi se spremenil sklep, v skladu s katerim učinek drugih dejavnikov ni bil tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, ne glede na to ali se obravnava učinek posameznega dejavnika ali več dejavnikov skupaj. Ker v zvezi s sklepom o vzročni zvezi ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave od 154 do 157 začasne uredbe potrdijo.

G.   INTERES UNIJE

1.   Interes industrije Unije

| (190) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z interesom industrije Unije, se uvodne izjave 159 do 161 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(190)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z interesom industrije Unije, se uvodne izjave 159 do 161 začasne uredbe potrdijo.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov in trgovcev

| (191) | En indonezijski proizvajalec izvoznik je trdil, da bodo predlagane dajatve negativno vplivale na uvoznike in trgovce, vendar te trditve ni podprl z nobenimi dokazi. Njegova navedba, da bi se lahko dajatev prenesla na uporabnike in potrošnike z zvišanjem cen, je dejansko dokazovala nasprotno, tj. da dajatev najverjetneje ne bo imela nobenega vpliva na uvoznike in trgovce. |
| --- | --- |

(191)

En indonezijski proizvajalec izvoznik je trdil, da bodo predlagane dajatve negativno vplivale na uvoznike in trgovce, vendar te trditve ni podprl z nobenimi dokazi. Njegova navedba, da bi se lahko dajatev prenesla na uporabnike in potrošnike z zvišanjem cen, je dejansko dokazovala nasprotno, tj. da dajatev najverjetneje ne bo imela nobenega vpliva na uvoznike in trgovce.

| (192) | Po objavi začasnih ukrepov noben uvoznik ali trgovec z biodizlom ni predložil nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(192)

Po objavi začasnih ukrepov noben uvoznik ali trgovec z biodizlom ni predložil nobenih pripomb.

| (193) | Ker v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov/trgovcev ni bilo novih pripomb, se uvodni izjavi 162 in 163 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(193)

Ker v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov/trgovcev ni bilo novih pripomb, se uvodni izjavi 162 in 163 začasne uredbe potrdita.

3.   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (194) | En indonezijski proizvajalec izvoznik je trdil, da se bo zaradi predlaganih dajatev zvišala cena biodizla, zaradi česar bodo potrošniki manj motivirani za nakup vozil, ki jih poganjajo biogoriva. |
| --- | --- |

(194)

En indonezijski proizvajalec izvoznik je trdil, da se bo zaradi predlaganih dajatev zvišala cena biodizla, zaradi česar bodo potrošniki manj motivirani za nakup vozil, ki jih poganjajo biogoriva.

| (195) | Ta trditev se zavrne. Biodizel je namenjen predvsem mešanju z mineralnim dizlom za prodajo potrošnikom, da tem ne bi bilo treba kupovati posebnih vozil, ki jih poganjajo čista biogoriva. |
| --- | --- |

(195)

Ta trditev se zavrne. Biodizel je namenjen predvsem mešanju z mineralnim dizlom za prodajo potrošnikom, da tem ne bi bilo treba kupovati posebnih vozil, ki jih poganjajo čista biogoriva.

| (196) | Čeprav bi se cena biodizla v primeru uvoza iz Argentine ali Indonezije zvišala, kot je navedeno v začasni uredbi, bi bilo zvišanje cene glede na majhen delež biodizla v dizlu, ki se prodaja potrošnikom, prav tako majhno in za potrošnika zanemarljivo. |
| --- | --- |

(196)

Čeprav bi se cena biodizla v primeru uvoza iz Argentine ali Indonezije zvišala, kot je navedeno v začasni uredbi, bi bilo zvišanje cene glede na majhen delež biodizla v dizlu, ki se prodaja potrošnikom, prav tako majhno in za potrošnika zanemarljivo.

| (197) | Morebitni učinek ukrepov na končno ceno dizla za potrošnike, pri čemer bodo imeli ti ukrepi po pričakovanjih omejen učinek, kakor je navedeno zgoraj, ne bo ogrozil ciljev direktive o obnovljivih virih. |
| --- | --- |

(197)

Morebitni učinek ukrepov na končno ceno dizla za potrošnike, pri čemer bodo imeli ti ukrepi po pričakovanjih omejen učinek, kakor je navedeno zgoraj, ne bo ogrozil ciljev direktive o obnovljivih virih.

| (198) | Nobeni uporabniki ali potrošniki in skupine ali združenja, ki predstavljajo uporabnike ali potrošnike, niso predložili pripomb v zvezi z začasno uredbo. |
| --- | --- |

(198)

Nobeni uporabniki ali potrošniki in skupine ali združenja, ki predstavljajo uporabnike ali potrošnike, niso predložili pripomb v zvezi z začasno uredbo.

| (199) | Ker v zvezi z interesom potrošnikov ni bilo dodatnih pripomb, se uvodne izjave 164 do 166 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(199)

Ker v zvezi z interesom potrošnikov ni bilo dodatnih pripomb, se uvodne izjave 164 do 166 začasne uredbe potrdijo.

4.   Interes dobaviteljev surovin

| (200) | Ker ni bilo pripomb v zvezi z interesom dobaviteljev surovin, se uvodne izjave 167 do 169 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(200)

Ker ni bilo pripomb v zvezi z interesom dobaviteljev surovin, se uvodne izjave 167 do 169 začasne uredbe potrdijo.

5.   Sklep o interesu Unije

| (201) | Prejete niso bile nobene pripombe, na podlagi katerih bi se spremenila analiza interesa Unije, kot je navedena v začasni uredbi, zato je uvedba ukrepov še vedno v interesu Unije. Uvodni izjavi 170 in 171 začasne uredbe se zato potrdita. |
| --- | --- |

(201)

Prejete niso bile nobene pripombe, na podlagi katerih bi se spremenila analiza interesa Unije, kot je navedena v začasni uredbi, zato je uvedba ukrepov še vedno v interesu Unije. Uvodni izjavi 170 in 171 začasne uredbe se zato potrdita.

H.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (202) | Več zainteresiranih strani je nasprotovalo uporabi 15-odstotnega ciljnega dobička industrije Unije iz uvodne izjave 175 začasne uredbe, pri čemer so navedle, da je od industrije Unije na področju biodizla nerealno pričakovati tako visok ciljni dobiček. |
| --- | --- |

(202)

Več zainteresiranih strani je nasprotovalo uporabi 15-odstotnega ciljnega dobička industrije Unije iz uvodne izjave 175 začasne uredbe, pri čemer so navedle, da je od industrije Unije na področju biodizla nerealno pričakovati tako visok ciljni dobiček.

| (203) | Večina teh zainteresiranih strani je potem predlagala, da se 15-odstotni ciljni dobiček nadomesti z drugimi podatki iz drugih obdobij ali iz drugih preiskav, ne da bi pri tem pojasnile, zakaj sta neko obdobje ali preiskava ustreznejša od drugih. |
| --- | --- |

(203)

Večina teh zainteresiranih strani je potem predlagala, da se 15-odstotni ciljni dobiček nadomesti z drugimi podatki iz drugih obdobij ali iz drugih preiskav, ne da bi pri tem pojasnile, zakaj sta neko obdobje ali preiskava ustreznejša od drugih.

| (204) | Kot je pojasnjeno v začasni uredbi, je bila 15-odstotna stopnja dobička dobiček, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje, ki ga je industrija Unije ustvarila v odsotnosti dampinškega uvoza med letoma 2004 in 2006. To je bilo zadnje obdobje, v katerem je bil dobiček ustvarjen v odsotnosti dampinškega uvoza, saj je od leta 2006 stalno prisoten na trgu Unije, pri čemer je šlo najprej za uvoz iz ZDA, potem pa iz Argentine in Indonezije. |
| --- | --- |

(204)

Kot je pojasnjeno v začasni uredbi, je bila 15-odstotna stopnja dobička dobiček, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje, ki ga je industrija Unije ustvarila v odsotnosti dampinškega uvoza med letoma 2004 in 2006. To je bilo zadnje obdobje, v katerem je bil dobiček ustvarjen v odsotnosti dampinškega uvoza, saj je od leta 2006 stalno prisoten na trgu Unije, pri čemer je šlo najprej za uvoz iz ZDA, potem pa iz Argentine in Indonezije.

| (205) | Vendar je trg Unije na področju biodizla od obdobja 2004–2006 v več pogledih dozorel. Med letoma 2004 in 2006 je bil tržni delež dampinškega uvoza zanemarljiv in tudi drug uvoz je bil majhen. V OP je tržni delež dampinškega uvoza znašal 19 %. V obdobju 2004–2006 je industrija Unije vključevala 40 družb, zdaj pa se je ta številka povečala na več kot 200 družb, zaradi česar se je povečala tudi raven konkurence. |
| --- | --- |

(205)

Vendar je trg Unije na področju biodizla od obdobja 2004–2006 v več pogledih dozorel. Med letoma 2004 in 2006 je bil tržni delež dampinškega uvoza zanemarljiv in tudi drug uvoz je bil majhen. V OP je tržni delež dampinškega uvoza znašal 19 %. V obdobju 2004–2006 je industrija Unije vključevala 40 družb, zdaj pa se je ta številka povečala na več kot 200 družb, zaradi česar se je povečala tudi raven konkurence.

| (206) | Med letoma 2004 in 2006 se je potrošnja močno povečala, tj. z 2 milijonov na 5 milijonov metričnih ton, medtem ko se je v obravnavanem obdobju le malo povečala, izkoriščenost zmogljivosti, ki je bila v obdobju 2004–2006 90-odstotna, pa je bila v OP 55-odstotna. |
| --- | --- |

(206)

Med letoma 2004 in 2006 se je potrošnja močno povečala, tj. z 2 milijonov na 5 milijonov metričnih ton, medtem ko se je v obravnavanem obdobju le malo povečala, izkoriščenost zmogljivosti, ki je bila v obdobju 2004–2006 90-odstotna, pa je bila v OP 55-odstotna.

| (207) | Glede na to se šteje za primerno, da se upošteva zgoraj opisani tržni razvoj in ustrezno prilagodi ciljni dobiček, tako da bo izražal dobiček, ki bi ga industrija Unije lahko pričakovala pod trenutnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(207)

Glede na to se šteje za primerno, da se upošteva zgoraj opisani tržni razvoj in ustrezno prilagodi ciljni dobiček, tako da bo izražal dobiček, ki bi ga industrija Unije lahko pričakovala pod trenutnimi tržnimi pogoji.

| (208) | Zato se je namesto v odstotkih izražen dobiček izračunal dejanski dobiček v eurih na prodano metrično tono v zadevnih treh letih. Ta je za vsako leto izražal cene iz leta 2011, nato pa je bilo izračunano povprečje. Ciljni dobiček za industrijo Unije v OP, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje, je 11,0 %. |
| --- | --- |

(208)

Zato se je namesto v odstotkih izražen dobiček izračunal dejanski dobiček v eurih na prodano metrično tono v zadevnih treh letih. Ta je za vsako leto izražal cene iz leta 2011, nato pa je bilo izračunano povprečje. Ciljni dobiček za industrijo Unije v OP, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje, je 11,0 %.

| (209) | Na podlagi tega je bila torej ponovno izračunana stopnja odprave škode. |
| --- | --- |

(209)

Na podlagi tega je bila torej ponovno izračunana stopnja odprave škode.

| (210) | Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju v zvezi z izračunom stopnje škode trdila, da bi bilo treba uvozno dajatev v višini 5,1 %, katere predmet je rafinirano, beljeno in razdišavljeno palmovo olje, ki se uvaža v Unijo, črtati iz stroškov proizvodnje proizvajalcev Unije. Ta trditev se zavrne, ker ta dajatev predstavlja strošek za proizvajalce Unije, ki uvažajo palmovo olje in bi se zato morala upoštevati. |
| --- | --- |

(210)

Ena zainteresirana stran je po dokončnem razkritju v zvezi z izračunom stopnje škode trdila, da bi bilo treba uvozno dajatev v višini 5,1 %, katere predmet je rafinirano, beljeno in razdišavljeno palmovo olje, ki se uvaža v Unijo, črtati iz stroškov proizvodnje proizvajalcev Unije. Ta trditev se zavrne, ker ta dajatev predstavlja strošek za proizvajalce Unije, ki uvažajo palmovo olje in bi se zato morala upoštevati.

| (211) | Eden od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov je izpodbijal izračun ciljnega dobička industrije Unije in uporabo podatkov iz obdobja od leta 2004 do 2006 in nato predlagal, da se za izračun ciljnega dobička uporabijo samo podatki za leto 2004. Vendar pa je bilo v predhodni preiskavi proti uvozu iz Združenih držav ugotovljeno, da je povprečje iz treh let natančnejše, kot če se uporabijo samo podatki za leto 2004. Predložene niso bile nobene trditve, ki bi privedle do drugačnega sklepa. |
| --- | --- |

(211)

Eden od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov je izpodbijal izračun ciljnega dobička industrije Unije in uporabo podatkov iz obdobja od leta 2004 do 2006 in nato predlagal, da se za izračun ciljnega dobička uporabijo samo podatki za leto 2004. Vendar pa je bilo v predhodni preiskavi proti uvozu iz Združenih držav ugotovljeno, da je povprečje iz treh let natančnejše, kot če se uporabijo samo podatki za leto 2004. Predložene niso bile nobene trditve, ki bi privedle do drugačnega sklepa.

| (212) | Pritožniki so po dokončnem razkritju trdili, da bi bilo treba ciljni dobiček v višini 15 %, kakor je bil predlagan v začasni fazi, ohraniti. Vendar pa se trditve pritožnikov ne nanašajo na razlog, zakaj je treba določiti ciljni dobiček, in sicer je razlog ta, da se ugotovi dobiček, ki ga je ustvarila industrija Unije v odsotnosti dampinškega uvoza. Zato se njihova trditev zavrne. |
| --- | --- |

(212)

Pritožniki so po dokončnem razkritju trdili, da bi bilo treba ciljni dobiček v višini 15 %, kakor je bil predlagan v začasni fazi, ohraniti. Vendar pa se trditve pritožnikov ne nanašajo na razlog, zakaj je treba določiti ciljni dobiček, in sicer je razlog ta, da se ugotovi dobiček, ki ga je ustvarila industrija Unije v odsotnosti dampinškega uvoza. Zato se njihova trditev zavrne.

| (213) | Ker v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo nobenih drugih pripomb, se metodologija, opisana v uvodnih izjavah 176 in 177 začasne uredbe, potrdi. |
| --- | --- |

(213)

Ker v zvezi s stopnjo odprave škode ni bilo nobenih drugih pripomb, se metodologija, opisana v uvodnih izjavah 176 in 177 začasne uredbe, potrdi.

2.   Dokončni ukrepi

| (214) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje dampinga ali stopnje škode, pri čemer se v skladu s pravilom nižje dajatve upošteva tista stopnja, ki je nižja. |
| --- | --- |

(214)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje dampinga ali stopnje škode, pri čemer se v skladu s pravilom nižje dajatve upošteva tista stopnja, ki je nižja.

| (215) | Stopnje protidampinške dajatve so bile ugotovljene na podlagi primerjave stopenj odprave škode in stopenj dampinga. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, so:









  Država | Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 41,9 % | 22,0 % | 22,0 %
  (216,64 EUR) |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 46,7 % | 24,9 % | 24,9 %
  (239,35 EUR) |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 49,2 % | 25,7 % | 25,7 %
  (245,67 EUR) |
| | Druge sodelujoče družbe | 46,8 % | 24,6 % | 24,6 %
  (237,05 EUR) |
| | Vse druge družbe | 49,2 % | 25,7 % | 25,7 %
  (245,67 EUR) |
| Indonezija | PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta | 8,8 % | 19,7 % | 8,8 %
  (76,94 EUR) |
| | PT. Musim Mas, Medan | 18,3 % | 16,9 % | 16,9 %
  (151,32 EUR) |
| | PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan | 16,8 % | 20,5 % | 16,8 %
  (145,14 EUR) |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 23,3 % | 20,0 % | 20,0 %
  (174,91 EUR) |
| | Druge sodelujoče družbe | 20,1 % | 18,9 % | 18,9 %
  (166,95 EUR) |
| | Vse druge družbe | 23,3 % | 20,5 % | 20,5 %
  (178,85 EUR) |

(215)

Stopnje protidampinške dajatve so bile ugotovljene na podlagi primerjave stopenj odprave škode in stopenj dampinga. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, so:

Država

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Stopnja protidampinške dajatve

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

41,9 %

22,0 %

22,0 %

(216,64 EUR)

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

46,7 %

24,9 %

24,9 %

(239,35 EUR)

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

49,2 %

25,7 %

25,7 %

(245,67 EUR)

Druge sodelujoče družbe

46,8 %

24,6 %

24,6 %

(237,05 EUR)

Vse druge družbe

49,2 %

25,7 %

25,7 %

(245,67 EUR)

Indonezija

PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta

8,8 %

19,7 %

8,8 %

(76,94 EUR)

PT. Musim Mas, Medan

18,3 %

16,9 %

16,9 %

(151,32 EUR)

PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan

16,8 %

20,5 %

16,8 %

(145,14 EUR)

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

23,3 %

20,0 %

20,0 %

(174,91 EUR)

Druge sodelujoče družbe

20,1 %

18,9 %

18,9 %

(166,95 EUR)

Vse druge družbe

23,3 %

20,5 %

20,5 %

(178,85 EUR)

| (216) | Ker bo protidampinška dajatev veljala tudi za mešanice, ki vključujejo biodizel (sorazmerno z njihovo vsebnostjo masnega deleža biodizla), in za čisti biodizel, bo za pravilno izvajanje dajatve s strani carinskih organov držav članic natančneje in ustrezneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v eurih na tono teže in se uporabi za uvožen čisti biodizel ali delež biodizla v mešanem izdelku. |
| --- | --- |

(216)

Ker bo protidampinška dajatev veljala tudi za mešanice, ki vključujejo biodizel (sorazmerno z njihovo vsebnostjo masnega deleža biodizla), in za čisti biodizel, bo za pravilno izvajanje dajatve s strani carinskih organov držav članic natančneje in ustrezneje, da se dajatev izrazi kot fiksni znesek v eurih na tono teže in se uporabi za uvožen čisti biodizel ali delež biodizla v mešanem izdelku.

| (217) | V uvodni izjavi 183 začasne uredbe je navedeno, da je treba uvoz biodizla iz zadevnih držav registrirati, da bi se lahko po potrebi dajatve pobrale do 90 dni pred uvedbo začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(217)

V uvodni izjavi 183 začasne uredbe je navedeno, da je treba uvoz biodizla iz zadevnih držav registrirati, da bi se lahko po potrebi dajatve pobrale do 90 dni pred uvedbo začasnih ukrepov.

| (218) | To pobiranje dajatev na registrirane izdelke je mogoče le, če so izpolnjeni pogoji iz člena 10(4) osnovne uredbe. Pregled statističnih podatkov o uvozu, izvedenem po registraciji, je pokazal, da se uvoz pred uvedbo začasnih ukrepov ni dodatno bistveno povečal, ampak se je močno zmanjšal. Pogoji zato niso izpolnjeni in dajatve na registriran uvoz ne bodo pobrane. |
| --- | --- |

(218)

To pobiranje dajatev na registrirane izdelke je mogoče le, če so izpolnjeni pogoji iz člena 10(4) osnovne uredbe. Pregled statističnih podatkov o uvozu, izvedenem po registraciji, je pokazal, da se uvoz pred uvedbo začasnih ukrepov ni dodatno bistveno povečal, ampak se je močno zmanjšal. Pogoji zato niso izpolnjeni in dajatve na registriran uvoz ne bodo pobrane.

| (219) | Stopnje protidampinških dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabljati, pri čemer zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse ostale družbe“. |
| --- | --- |

(219)

Stopnje protidampinških dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav, ki ga proizvedejo družbe, tj. posamezne navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabljati, pri čemer zanj velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse ostale družbe“.

| (220) | Kateri koli zahtevek za uporabo stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (12), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih subjektov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(220)

Kateri koli zahtevek za uporabo stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (12), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani na primer s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih subjektov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.

| (221) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Določeno je bilo obdobje, v katerem so lahko vse strani predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem. |
| --- | --- |

(221)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih sta se nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: dokončno razkritje). Določeno je bilo obdobje, v katerem so lahko vse strani predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem.

| (222) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno obravnavane in upoštevane. |
| --- | --- |

(222)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno obravnavane in upoštevane.

3.   Zaveze

| (223) | Dva indonezijska proizvajalca izvoznika sta predlagala podobne cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Opozarja se, da se glede na močna nihanja v ceni surovin šteje, da izdelek ni primeren za fiksne cenovne zaveze. V zvezi s tem obe družbi predlagata, da bi bile najnižje uvozne cene (MIP) redno indeksirane glede na nihanja cen surovega palmovega olja (CPO) z uporabo količnika za ta strošek surovin. |
| --- | --- |

(223)

Dva indonezijska proizvajalca izvoznika sta predlagala podobne cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Opozarja se, da se glede na močna nihanja v ceni surovin šteje, da izdelek ni primeren za fiksne cenovne zaveze. V zvezi s tem obe družbi predlagata, da bi bile najnižje uvozne cene (MIP) redno indeksirane glede na nihanja cen surovega palmovega olja (CPO) z uporabo količnika za ta strošek surovin.

| (224) | V zvezi s predlogoma dveh proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba pri določitvi smiselno indeksiranih MIP upoštevati številne dodatne parametre, ki imajo pomembno vlogo in kažejo nestanovitnost trga biodizla. Trg biodizla je zelo nestanoviten, na posle z biodizlom pa vplivajo številni dodatni faktorji, kot je kompleksnost trgovinskega sistema za biodizel, cenovna razlika plinskega olja in biodizla, nestanovitnost in razvoj trgov rastlinskega olja ter medsebojna odvisnost različnih tipov rastlinskih olj, pa tudi razvoj menjalnega tečaja USD/EUR. Zaradi teh dejavnikov bi morala biti indeksacija izjemno kompleksna in večplastna, da bi izpolnila svoj namen, posodabljati pa bi jo bilo treba vsak dan. Zato se zgolj indeksiranje, ki bi temeljilo samo na ceni surovega palmovega olja in bi se opravilo vsak mesec, kakor je bilo predlagano, ne šteje za primernega in ne bi privedlo do želenega rezultata. |
| --- | --- |

(224)

V zvezi s predlogoma dveh proizvajalcev izvoznikov je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba pri določitvi smiselno indeksiranih MIP upoštevati številne dodatne parametre, ki imajo pomembno vlogo in kažejo nestanovitnost trga biodizla. Trg biodizla je zelo nestanoviten, na posle z biodizlom pa vplivajo številni dodatni faktorji, kot je kompleksnost trgovinskega sistema za biodizel, cenovna razlika plinskega olja in biodizla, nestanovitnost in razvoj trgov rastlinskega olja ter medsebojna odvisnost različnih tipov rastlinskih olj, pa tudi razvoj menjalnega tečaja USD/EUR. Zaradi teh dejavnikov bi morala biti indeksacija izjemno kompleksna in večplastna, da bi izpolnila svoj namen, posodabljati pa bi jo bilo treba vsak dan. Zato se zgolj indeksiranje, ki bi temeljilo samo na ceni surovega palmovega olja in bi se opravilo vsak mesec, kakor je bilo predlagano, ne šteje za primernega in ne bi privedlo do želenega rezultata.

| (225) | Poleg tega so bile v zvezi s temi indonezijskimi izvozniki in njihovimi strankami ugotovljena pomembna tveganja navzkrižne kompenzacije, saj se poleg biodizla v Unijo izvažajo tudi drugi izdelki, po drugi strani pa je pri družbah iz tega sektorja vzpostavljena običajna praksa dogovarjanja o posojilih ali pogodbah o zamenjavah, ki temeljijo na biodizlu, surovem palmovem olju ali drugih izdelkih. |
| --- | --- |

(225)

Poleg tega so bile v zvezi s temi indonezijskimi izvozniki in njihovimi strankami ugotovljena pomembna tveganja navzkrižne kompenzacije, saj se poleg biodizla v Unijo izvažajo tudi drugi izdelki, po drugi strani pa je pri družbah iz tega sektorja vzpostavljena običajna praksa dogovarjanja o posojilih ali pogodbah o zamenjavah, ki temeljijo na biodizlu, surovem palmovem olju ali drugih izdelkih.

| (226) | Zato je zaradi zgoraj navedenih dejavnikov učinkovito izvajanje in spremljanje zavez zelo obremenjujoče, če ne celo neizvedljivo. Iz zgoraj navedenih razlogov teh ponudb o zavezah ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(226)

Zato je zaradi zgoraj navedenih dejavnikov učinkovito izvajanje in spremljanje zavez zelo obremenjujoče, če ne celo neizvedljivo. Iz zgoraj navedenih razlogov teh ponudb o zavezah ni mogoče sprejeti.

4.   Dokončno pobiranje začasnih protidampinških dajatev

| (227) | Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da so v začasni fazi nastopile nekatere stvarne napake pri izračunu stopenj dampinga in da bi bile stopnje dampinga de minimis, če te napake ne bi nastopile. Zato je navedena zainteresirana stran navedla, da se začasnih protidampinških dajatev ne bi smelo pobirati. To trditev je treba zavrniti, ker je dokončna protidampinška dajatev očitno precej višja od začasne dajatve. |
| --- | --- |

(227)

Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da so v začasni fazi nastopile nekatere stvarne napake pri izračunu stopenj dampinga in da bi bile stopnje dampinga de minimis, če te napake ne bi nastopile. Zato je navedena zainteresirana stran navedla, da se začasnih protidampinških dajatev ne bi smelo pobirati. To trditev je treba zavrniti, ker je dokončna protidampinška dajatev očitno precej višja od začasne dajatve.

| (228) | Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo – |
| --- | --- |

(228)

Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskih plinskih olj nefosilnega izvora, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, v čisti obliki ali mešanici, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 in 1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 in 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 in 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 in 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 in 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 in 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (oznake TARIC 3824909701, 3824909703 in 3824909704), 3826 00 10 in ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 in 3826009030) ter s poreklom iz Argentine in Indonezije.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Država | Družba | Stopnja dajatve v EUR na neto tono | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires | 216,64 EUR | B782 |
| | Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires | 239,35 EUR | B783 |
| | Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda | 245,67 EUR | B784 |
| | Druge sodelujoče družbe:
  Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman | 237,05 EUR | B785 |
| | Vse druge družbe | 245,67 EUR | B999 |
| Indonezija | PT Ciliandra Perkasa, Jakarta | 76,94 EUR | B786 |
| | PT Musim Mas, Medan | 151,32 EUR | B787 |
| | PT Pelita Agung Agrindustri, Medan | 145,14 EUR | B788 |
| | PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan | 174,91 EUR | B789 |
| | Druge sodelujoče družbe:
  PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta | 166,95 EUR | B790 |
| | Vse druge družbe | 178,85 EUR | B999 |

Država

Družba

Stopnja dajatve v EUR na neto tono

Dodatna oznaka TARIC

Argentina

Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires

216,64 EUR

B782

Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires

239,35 EUR

B783

Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda

245,67 EUR

B784

Druge sodelujoče družbe:

Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman

237,05 EUR

B785

Vse druge družbe

245,67 EUR

B999

Indonezija

PT Ciliandra Perkasa, Jakarta

76,94 EUR

B786

PT Musim Mas, Medan

151,32 EUR

B787

PT Pelita Agung Agrindustri, Medan

145,14 EUR

B788

PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan

174,91 EUR

B789

Druge sodelujoče družbe:

PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta

166,95 EUR

B790

Vse druge družbe

178,85 EUR

B999

3.   Stopnja protidampinške dajatve na mešanice se uporablja glede na masni delež skupne vsebnosti monoalkilnih estrov maščobnih kislin in parafinskih plinskih olj nefosilnega izvora, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem (vsebnost biodizla), v mešanici.

4.   Kadar se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe (EGS) št. 2454/93 (13), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z Uredbo Komisije (EU) št. 490/2013, na uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije, se dokončno poberejo.

Člen 3

Če lahko kateri koli nov proizvajalec izvoznik iz Argentine ali Indonezije Komisiji predloži zadostne dokaze, da:

| — | izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. julija 2011 do 30. junija 2012) ni izvažal v Unijo, |
| --- | --- |

—

izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. julija 2011 do 30. junija 2012) ni izvažal v Unijo,

| — | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Argentini ali Indoneziji, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, |
| --- | --- |

—

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Argentini ali Indoneziji, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,

| — | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo, |
| --- | --- |

—

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,

se lahko člen 1(2) spremeni tako, da se nov proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve zadevne države.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. novembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 141, 28.5.2013, str. 6.

2

(3)  UL C 260, 29.8.2012, str. 8.

3

(4)  Glej na primer sodbo v zadevi T-235/08 z dne 7. februarja 2013 (Acron OAO in Dorogobuzh OAO proti Svetu).

4

(5)  Resolucija 331/2001 Ministrstva za kmetijstvo, živinorejo in ribištvo.

5

(6)  Glavni trg, ki se upošteva pri določanju ravni mednarodne cene soje in sojinega olja, je čikaška trgovinska zbornica.

6

(7)  Teoretična vrednost FAS se izračuna tako, da se od uradne vrednosti FOB odštejejo vsi stroški, povezani z izvozom.

7

(8)  http://64.76.123.202/site/agricultura/precios_fob_-_exportaciones/index.php

8

(9)  Sodba v zadevi T-235/08 z dne 7. februarja 2013 (Acron OAO in Dorogobuzh OAO proti Svetu Evropske unije).

9

(10)  Poročilo odbora, China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States (WT/DS427/R, sprejeto 25. septembra 2013), odst. 7.164.

10

China – Anti-Dumping and Countervailing Duty Measures on Broiler Products from the United States

(11)  Ceno HPE od septembra 2011 vsak mesec določijo indonezijski organi, pri čemer je izračunana kot povprečje cen v predhodnem mesecu, pri čemer so te cene razvidne iz treh različnih virov: (i) cene CIF za Rotterdam, (ii) cene CIF za Malezijo in (iii) indonezijske blagovne borze. Cena HPE je določena na podlagi istih virov, vendar ob upoštevanju cene FOB. V delu OP pred septembrom 2011 (julij – avgust 2011) se je kot referenčna vrednost za določitev cene HPE za surovo palmovo olje uporabila le cena za Rotterdam.

11

(12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

12

(13)  Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

13

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1195/2013

z dne 22. novembra 2013

o odobritvi aktivne snovi natrij srebrov tiosulfat v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. S Sklepom Komisije 2003/850/ES (3) je bilo potrjeno, da natrij srebrov tiosulfat, ki je v navedenem sklepu naveden kot srebrov tiosulfat, izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. S Sklepom Komisije 2003/850/ES (3) je bilo potrjeno, da natrij srebrov tiosulfat, ki je v navedenem sklepu naveden kot srebrov tiosulfat, izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (2) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nizozemska 27. januarja 2003 prejela zahtevek podjetja Enhold B.V za vključitev aktivne snovi natrij srebrov tiosulfat v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. S Sklepom 2003/850/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Nizozemska 27. januarja 2003 prejela zahtevek podjetja Enhold B.V za vključitev aktivne snovi natrij srebrov tiosulfat v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. S Sklepom 2003/850/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica, imenovana za poročevalko, je 4. julija 2005 predložila osnutek poročila o oceni. V skladu s členom 11(6) Uredbe Komisije (EU) št. 188/2011 (4) so se od vložnika 1. februarja 2012 zahtevale dodatne informacije. Nizozemska je novembra 2012 oceno dodatnih podatkov predložila v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica, imenovana za poročevalko, je 4. julija 2005 predložila osnutek poročila o oceni. V skladu s členom 11(6) Uredbe Komisije (EU) št. 188/2011 (4) so se od vložnika 1. februarja 2012 zahtevale dodatne informacije. Nizozemska je novembra 2012 oceno dodatnih podatkov predložila v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni.

| (4) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 1. marca 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja za pesticide z aktivno snovjo natrij srebrov tiosulfat (5). Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter njegovo končno različico pripravile 3. oktobra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu natrij srebrovega tiosulfata. |
| --- | --- |

(4)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 1. marca 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja za pesticide z aktivno snovjo natrij srebrov tiosulfat (5). Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter njegovo končno različico pripravile 3. oktobra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu natrij srebrovega tiosulfata.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo natrij srebrov tiosulfat, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z različnimi vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se natrij srebrov tiosulfat odobri. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo natrij srebrov tiosulfat, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z različnimi vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se natrij srebrov tiosulfat odobri.

| (6) | Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(6)

Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (7) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, v katerem bi pregledale registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo natrij srebrov tiosulfat. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, v katerem bi pregledale registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo natrij srebrov tiosulfat. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (8) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (6), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(8)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (6), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi.

| (9) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (7). |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (7).

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov natrij srebrov tiosulfat, kot je opredeljena v Prilogi I, se odobri v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 31. oktobra 2014 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo natrij srebrov tiosulfat kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k tej uredbi izpolnjeni, razen pogojev iz dela B stolpca o posebnih določbah v navedeni prilogi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice najpozneje do 30. aprila 2014 znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje natrij srebrov tiosulfat kot edino aktivno snov ali kot eno od aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, po enotnih načelih iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju dela B stolpca o posebnih določbah iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje natrij srebrov tiosulfat kot edino aktivno snov, po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo najpozneje do 31. oktobra 2015; ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje natrij srebrov tiosulfat kot edino aktivno snov, po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo najpozneje do 31. oktobra 2015; ali

| (b) | če sredstvo vsebuje natrij srebrov tiosulfat kot eno od aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. oktobra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje natrij srebrov tiosulfat kot eno od aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. oktobra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. maja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Sklep Komisije 2003/850/ES z dne 4. decembra 2003 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve BAS 670H in srebrovega tiosulfata v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 322, 9.12.2003, str. 28).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 188/2011 z dne 25. februarja 2011 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede postopka za oceno aktivnih snovi, ki niso bile v prometu dve leti po dnevu notifikacije navedene direktive (UL L 53, 26.2.2011, str. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(3):3136. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 366, 15.12.1992, str. 10).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

7

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| natrij srebrov tiosulfat
  št. CAS ni dodeljena
  št. CIPAC 762 | ni relevantno | ≥ 10,0 g Ag/kg,
  izražen kot srebro (Ag) | 1. maj 2014 | 30. april 2024 | DEL A
  Registrira se lahko samo za uporabo v zaprtem prostoru na kmetijskih rastlinah, ki niso namenjene za prehrano.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu natrij srebrovega tiosulfata ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  (a) | zaščito izvajalcev in delavcev; |

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

natrij srebrov tiosulfat

št. CAS ni dodeljena

št. CIPAC 762

ni relevantno

≥ 10,0 g Ag/kg,

izražen kot srebro (Ag)

1. maj 2014

30. april 2024

DEL A

Registrira se lahko samo za uporabo v zaprtem prostoru na kmetijskih rastlinah, ki niso namenjene za prehrano.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu natrij srebrovega tiosulfata ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

(a)

zaščito izvajalcev in delavcev;

| (b) | omejitev možnega prehajanja srebrovih ionov pri odlaganju uporabljenih raztopin; |
| --- | --- |

(b)

omejitev možnega prehajanja srebrovih ionov pri odlaganju uporabljenih raztopin;

| (c) | tveganje za kopenske vretenčarje in talne nevretenčarje zaradi uporabe blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu. |
| --- | --- |

(c)

tveganje za kopenske vretenčarje in talne nevretenčarje zaradi uporabe blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Številka | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | natrij srebrov tiosulfat
  št. CAS ni dodeljena
  št. CIPAC 762 | ni relevantno | ≥ 10,0 g Ag/kg,
  izražen kot srebro (Ag) | 1. maj 2014 | 30. april 2024 | DEL A
  Registrira se lahko samo za uporabo v zaprtem prostoru na kmetijskih rastlinah, ki niso namenjene za prehrano.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu natrij srebrovega tiosulfata ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  (a) | zaščito izvajalcev in delavcev; |

Številka

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„63

natrij srebrov tiosulfat

št. CAS ni dodeljena

št. CIPAC 762

ni relevantno

≥ 10,0 g Ag/kg,

izražen kot srebro (Ag)

1. maj 2014

30. april 2024

DEL A

Registrira se lahko samo za uporabo v zaprtem prostoru na kmetijskih rastlinah, ki niso namenjene za prehrano.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu natrij srebrovega tiosulfata ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

(a)

zaščito izvajalcev in delavcev;

| (b) | omejitev možnega prehajanja srebrovih ionov pri odlaganju uporabljenih raztopin; |
| --- | --- |

(b)

omejitev možnega prehajanja srebrovih ionov pri odlaganju uporabljenih raztopin;

| (c) | tveganje za kopenske vretenčarje in talne nevretenčarje zaradi uporabe blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu. |
| --- | --- |

(c)

tveganje za kopenske vretenčarje in talne nevretenčarje zaradi uporabe blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1196/2013

z dne 22. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Stakliškės (ZGO)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Litve za registracijo imena „Stakliškės“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Litve za registracijo imena „Stakliškės“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Stakliškės“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo treba ime „Stakliškės“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 166, 12.6.2013, str. 8.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.8   Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

LITVA

Stakliškės (ZGO)

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/34

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1197/2013

z dne 25. novembra 2013

o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (1), zlasti člena 31(1) Uredbe,

po posvetovanju z Znanstvenim odborom za varstvo potrošnikov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po objavi znanstvene študije z naslovom „Uporaba trajnih barv za lase in tveganje za nastanek raka na mehurju“ leta 2001 je Znanstveni odbor za kozmetične in neprehrambne proizvode, namenjene potrošnikom, ki ga je pozneje v skladu s Sklepom Komisije 2004/210/ES z dne 3. marca 2004 o ustanovitvi znanstvenih odborov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja (2) nadomestil Znanstveni odbor za potrošniške proizvode (ZOPP), ugotovil, da je treba morebitna tveganja pri uporabi barv za lase jemati resno. ZOPP je v svojih mnenjih predlagal, da Komisija sprejme nadaljnje ukrepe za nadzor uporabe snovi za barvanje las. |
| --- | --- |

(1)

Po objavi znanstvene študije z naslovom „Uporaba trajnih barv za lase in tveganje za nastanek raka na mehurju“ leta 2001 je Znanstveni odbor za kozmetične in neprehrambne proizvode, namenjene potrošnikom, ki ga je pozneje v skladu s Sklepom Komisije 2004/210/ES z dne 3. marca 2004 o ustanovitvi znanstvenih odborov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja (2) nadomestil Znanstveni odbor za potrošniške proizvode (ZOPP), ugotovil, da je treba morebitna tveganja pri uporabi barv za lase jemati resno. ZOPP je v svojih mnenjih predlagal, da Komisija sprejme nadaljnje ukrepe za nadzor uporabe snovi za barvanje las.

| (2) | ZOPP je priporočil tudi celostno strategijo ocenjevanja varnosti snovi za barvanje las, vključno z zahtevami za preskušanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, glede njihove morebitne genotoksičnosti ali mutagenosti. |
| --- | --- |

(2)

ZOPP je priporočil tudi celostno strategijo ocenjevanja varnosti snovi za barvanje las, vključno z zahtevami za preskušanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, glede njihove morebitne genotoksičnosti ali mutagenosti.

| (3) | Na podlagi mnenj ZOPP se je Komisija z državami članicami in zainteresiranimi stranmi dogovorila o celostni strategiji za zakonsko urejanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, v skladu s katero mora industrija predložiti dokumentacijo s posodobljenimi znanstvenimi podatki o varnosti snovi za barvanje las, da ZOPP lahko pripravi oceno tveganja. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi mnenj ZOPP se je Komisija z državami članicami in zainteresiranimi stranmi dogovorila o celostni strategiji za zakonsko urejanje snovi, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje las, v skladu s katero mora industrija predložiti dokumentacijo s posodobljenimi znanstvenimi podatki o varnosti snovi za barvanje las, da ZOPP lahko pripravi oceno tveganja.

| (4) | ZOPP, ki ga je pozneje v skladu s Sklepom Komisije 2008/721/ES z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (3) nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP), je ocenil varnost posameznih snovi, za katere je industrija predložila posodobljene informacije. |
| --- | --- |

(4)

ZOPP, ki ga je pozneje v skladu s Sklepom Komisije 2008/721/ES z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (3) nadomestil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP), je ocenil varnost posameznih snovi, za katere je industrija predložila posodobljene informacije.

| (5) | Kar zadeva oceno morebitnih tveganj za varnost potrošnikov v zvezi z reakcijskimi produkti, ki nastanejo med barvanjem las z oksidativnimi snovmi za barvanje las, ZOVP v svojem mnenju z dne 21. septembra 2010 na podlagi razpoložljivih podatkov ni izrazil resne zaskrbljenosti glede genotoksičnosti in rakotvornosti barv za lase in njihovih reakcijskih produktov, ki se trenutno uporabljajo v EU. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva oceno morebitnih tveganj za varnost potrošnikov v zvezi z reakcijskimi produkti, ki nastanejo med barvanjem las z oksidativnimi snovmi za barvanje las, ZOVP v svojem mnenju z dne 21. septembra 2010 na podlagi razpoložljivih podatkov ni izrazil resne zaskrbljenosti glede genotoksičnosti in rakotvornosti barv za lase in njihovih reakcijskih produktov, ki se trenutno uporabljajo v EU.

| (6) | Da bi zagotovili, da bodo izdelki za barvanje las varni za zdravje ljudi, je primerno določiti najvišje dovoljene koncentracije 21 ocenjenih snovi za barvanje las in jih vključiti v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1223/2009, ob upoštevanju končnih mnenj ZOVP glede njihove varnosti. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovili, da bodo izdelki za barvanje las varni za zdravje ljudi, je primerno določiti najvišje dovoljene koncentracije 21 ocenjenih snovi za barvanje las in jih vključiti v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1223/2009, ob upoštevanju končnih mnenj ZOVP glede njihove varnosti.

| (7) | Glede na oceno ZOVP o snovi toluen-2,5-diamin iz vnosa 9a Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 je primerno spremeniti njegovo najvišjo dovoljeno koncentracijo v končnem kozmetičnem izdelku. |
| --- | --- |

(7)

Glede na oceno ZOVP o snovi toluen-2,5-diamin iz vnosa 9a Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 je primerno spremeniti njegovo najvišjo dovoljeno koncentracijo v končnem kozmetičnem izdelku.

| (8) | Iz opredelitve izdelka za lase v Uredbi (ES) št. 1223/2009 je bila izključena njegova uporaba na trepalnicah. Razlog za to je dejstvo, da je stopnja tveganja pri uporabi kozmetičnih izdelkov na laseh in na trepalnicah različna. Zato je bila za uporabo snovi za barvanje las na trepalnicah potrebna posebna ocena varnosti. |
| --- | --- |

(8)

Iz opredelitve izdelka za lase v Uredbi (ES) št. 1223/2009 je bila izključena njegova uporaba na trepalnicah. Razlog za to je dejstvo, da je stopnja tveganja pri uporabi kozmetičnih izdelkov na laseh in na trepalnicah različna. Zato je bila za uporabo snovi za barvanje las na trepalnicah potrebna posebna ocena varnosti.

| (9) | ZOVP je v svojem mnenju z dne 12. oktobra 2012 o oksidativnih snoveh za barvanje las in vodikovem peroksidu, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje trepalnic, ugotovil, da poklicni uporabniki oksidativne snovi v barvah za lase p-Phenylenediamine, Resorcinol, 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl, m-Aminophenol, 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol, 4-Amino-2-Hydroxytoluene, 2,4-Diaminophenoxyethanol HCl, 4-Amino-m-Cresol, 2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole in 2,6-Diaminopyridine iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009, ki se štejejo za varne v izdelkih za barvanje las, v izdelkih za barvanje trepalnic lahko varno uporabljajo. Poleg tega je ZOVP ugotovil, da se vodikov peroksid iz vnosa 12 Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 pri uporabi za trepalnice lahko šteje za varnega za potrošnike, če njegova koncentracija ne presega 2 %. |
| --- | --- |

(9)

ZOVP je v svojem mnenju z dne 12. oktobra 2012 o oksidativnih snoveh za barvanje las in vodikovem peroksidu, ki se uporabljajo v izdelkih za barvanje trepalnic, ugotovil, da poklicni uporabniki oksidativne snovi v barvah za lase p-Phenylenediamine, Resorcinol, 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl, m-Aminophenol, 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol, 4-Amino-2-Hydroxytoluene, 2,4-Diaminophenoxyethanol HCl, 4-Amino-m-Cresol, 2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole in 2,6-Diaminopyridine iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009, ki se štejejo za varne v izdelkih za barvanje las, v izdelkih za barvanje trepalnic lahko varno uporabljajo. Poleg tega je ZOVP ugotovil, da se vodikov peroksid iz vnosa 12 Priloge III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 pri uporabi za trepalnice lahko šteje za varnega za potrošnike, če njegova koncentracija ne presega 2 %.

| (10) | Uporaba navedenih snovi v izdelkih za barvanje trepalnic bi morala biti na podlagi njihove znanstvene ocene dovoljena v enakih koncentracijah kot v izdelkih za barvanje las. Da pa bi se izognili kakršnemu koli tveganju, povezanemu s samouporabo izdelkov za barvanje trepalnic, bi morali biti ti dovoljeni samo za poklicno uporabo. Da bi poklicni uporabniki potrošnike lahko obvestili o morebitnih škodljivih učinkih barvanja trepalnic in da bi zmanjšali tveganja preobčutljivosti kože pri uporabi navedenih izdelkov, bi bilo treba na njihove etikete natisniti ustrezna opozorila. |
| --- | --- |

(10)

Uporaba navedenih snovi v izdelkih za barvanje trepalnic bi morala biti na podlagi njihove znanstvene ocene dovoljena v enakih koncentracijah kot v izdelkih za barvanje las. Da pa bi se izognili kakršnemu koli tveganju, povezanemu s samouporabo izdelkov za barvanje trepalnic, bi morali biti ti dovoljeni samo za poklicno uporabo. Da bi poklicni uporabniki potrošnike lahko obvestili o morebitnih škodljivih učinkih barvanja trepalnic in da bi zmanjšali tveganja preobčutljivosti kože pri uporabi navedenih izdelkov, bi bilo treba na njihove etikete natisniti ustrezna opozorila.

| (11) | Uredbo (ES) št. 1223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (ES) št. 1223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Da bi se izognili motnjam na trgu zaradi prehoda od Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (4) k Uredbi (ES) št. 1223/2009, bi to uredbo morali začeti uporabljati isti dan kot Uredbo (ES) št. 1223/2009. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se izognili motnjam na trgu zaradi prehoda od Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (4) k Uredbi (ES) št. 1223/2009, bi to uredbo morali začeti uporabljati isti dan kot Uredbo (ES) št. 1223/2009.

| (13) | Določiti bi bilo treba dovolj dolgo prehodno obdobje, da bodo gospodarski subjekti lahko zagotovili skladnost z novimi opozorili za izdelke za barvanje trepalnic. |
| --- | --- |

(13)

Določiti bi bilo treba dovolj dolgo prehodno obdobje, da bodo gospodarski subjekti lahko zagotovili skladnost z novimi opozorili za izdelke za barvanje trepalnic.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 11. julija 2013.

Naslednje določbe iz Priloge pa se uporabljajo od 1. julija 2014:

| (a) | določbe v stolpcu „i“ točke 1 in točk 3 do 9 v zvezi z uporabo snovi v izdelkih za barvanje trepalnic; |
| --- | --- |

(a)

določbe v stolpcu „i“ točke 1 in točk 3 do 9 v zvezi z uporabo snovi v izdelkih za barvanje trepalnic;

| (b) | točki 2 in 10. |
| --- | --- |

(b)

točki 2 in 10.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 342, 22.12.2009, str. 59.

1

(2)  UL L 66, 4.3.2004, str. 45.

2

(3)  UL L 241, 10.9.2008, str. 21.

3

(4)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

4

---

PRILOGA

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1223/2009 se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednji vnos 8b:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „8b | p-fenilendiamin in njegove soli | p-Phenylenediamine;
  p-Phenylenediamine HCl;
  p-Phenylenediamine Sulphate | 106-50-3 / 624-18-0 / 16245-77-5 | 203-404-7 / 210-834-9 / 240-357-1 | izdelki za barvanje trepalnic | | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na trepalnicah, ne sme preseči 2 %, preračunano na prosto bazo.
  Samo za poklicno uporabo. | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |

(1)

vstavi se naslednji vnos 8b:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„8b

p-fenilendiamin in njegove soli

p-Phenylenediamine;

p-Phenylenediamine HCl;

p-Phenylenediamine Sulphate

106-50-3 / 624-18-0 / 16245-77-5

203-404-7 / 210-834-9 / 240-357-1

izdelki za barvanje trepalnic

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na trepalnicah, ne sme preseči 2 %, preračunano na prosto bazo.

Samo za poklicno uporabo.

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imel reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imel reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.

Vsebuje fenilendiamine.

Uporabljajte ustrezne rokavice.“ “

| (2) | vnos 9a se nadomesti z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9a | 1,4-benzendiamin, 2-metil-
  2,5-diaminotoluen sulfat | Toluene-2,5-Diamine
  Toluene-2,5-Diamine sulfate (1) | 95-70-5
  615-50-9 | 202-442-1
  210-431-8 | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las | | (a) | splošna uporaba |

(2)

vnos 9a se nadomesti z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„9a

1,4-benzendiamin, 2-metil-

2,5-diaminotoluen sulfat

Toluene-2,5-Diamine

Toluene-2,5-Diamine sulfate (1)

95-70-5

615-50-9

202-442-1

210-431-8

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

(a)

splošna uporaba

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Vsebuje fenilendiamine (toluendiamine).

Ne uporabljajte za barvanje trepalnic ali obrvi.“

| (b) | poklicna uporaba |
| --- | --- |

(b)

poklicna uporaba

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2 % (preračunano na prosto bazo) ali 3,6 % (računano kot sulfatna sol).

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Vsebuje fenilendiamine (toluendiamine).

Uporabljajte ustrezne rokavice.“ “

| (3) | vnos 12 se nadomesti z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12 | vodikov peroksid in druge spojine ali zmesi, ki sproščajo vodikov peroksid, vključno s karbamidovim peroksidom in cinkovim peroksidom | Hydrogen peroxide | 7722-84-1 | 231-765-0 | (a) | izdelki za lase |

(3)

vnos 12 se nadomesti z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„12

vodikov peroksid in druge spojine ali zmesi, ki sproščajo vodikov peroksid, vključno s karbamidovim peroksidom in cinkovim peroksidom

Hydrogen peroxide

7722-84-1

231-765-0

(a)

izdelki za lase

| (a) | 12 % H2O2 (40 vol. %), prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(a)

12 % H2O2 (40 vol. %), prisoten ali sproščen

Za (a) in (f): uporabljajte ustrezne rokavice.

Za (a), (b), (c) in (e):

vsebuje vodikov peroksid.

Preprečite stik z očmi.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.

| (b) | izdelki za kožo |
| --- | --- |

(b)

izdelki za kožo

| (b) | 4 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(b)

4 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (c) | izdelki za utrjevanje nohtov |
| --- | --- |

(c)

izdelki za utrjevanje nohtov

| (c) | 2 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(c)

2 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (d) | izdelki za usta, vključno z ustno vodico, zobno pasto in izdelki za beljenje zob |
| --- | --- |

(d)

izdelki za usta, vključno z ustno vodico, zobno pasto in izdelki za beljenje zob

| (d) | ≤ 0,1 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(d)

≤ 0,1 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (e) | izdelki za beljenje zob |
| --- | --- |

(e)

izdelki za beljenje zob

| (e) | > 0,1 % ≤ 6 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(e)

> 0,1 % ≤ 6 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (e) | Prodaja se lahko samo zobozdravnikom.
  Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba dovoljena zobozdravnikom, kakor so opredeljeni v Direktivi 2005/36/ES (1), ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ista raven varnosti. Nato se potrošniku zagotovi, da zaključi obdobje uporabe.
  Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let. |
| --- | --- |

(e)

Prodaja se lahko samo zobozdravnikom.

Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba dovoljena zobozdravnikom, kakor so opredeljeni v Direktivi 2005/36/ES (1), ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ista raven varnosti. Nato se potrošniku zagotovi, da zaključi obdobje uporabe.

Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let.

| (e) | Koncentracija H2O2, prisotnega ali sproščenega, v odstotkih.
  Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let.
  Prodaja se lahko samo zobozdravnikom. Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba dovoljena samo zobozdravnikom ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ista raven varnosti. Nato se potrošniku zagotovi, da zaključi obdobje uporabe. |
| --- | --- |

(e)

Koncentracija H2O2, prisotnega ali sproščenega, v odstotkih.

Uporaba prepovedana za osebe, mlajše od 18 let.

Prodaja se lahko samo zobozdravnikom. Za vsako obdobje uporabe, prva uporaba dovoljena samo zobozdravnikom ali pod njihovim neposrednim nadzorom, če je zagotovljena ista raven varnosti. Nato se potrošniku zagotovi, da zaključi obdobje uporabe.

| (f) | izdelki za trepalnice |
| --- | --- |

(f)

izdelki za trepalnice

| (f) | 2 % H2O2, prisoten ali sproščen |
| --- | --- |

(f)

2 % H2O2, prisoten ali sproščen

| (f) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(f)

Samo za poklicno uporabo.

| (f) | Na etiketo natisnite:
  „Samo za poklicno uporabo.
  Preprečite stik z očmi.
  Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.
  Vsebuje vodikov peroksid.“ |
| --- | --- |

(f)

Na etiketo natisnite:

„Samo za poklicno uporabo.

Preprečite stik z očmi.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.

Vsebuje vodikov peroksid.“

| (4) | vnos 22 se nadomesti z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „22 | 1,3-benzendiol | Resorcinol | 108-46-3 | 203-585-2 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(4)

vnos 22 se nadomesti z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„22

1,3-benzendiol

Resorcinol

108-46-3

203-585-2

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b):

po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 1,25 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Vsebuje resorcinol.

Po uporabi lase dobro izprati.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.

Ne uporabljajte za barvanje obrvi ali trepalnic.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  ‚Samo za poklicno uporabo.
  Vsebuje resorcinol.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

‚Samo za poklicno uporabo.

Vsebuje resorcinol.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.‘

| (c) | losjoni za lase in šamponi |
| --- | --- |

(c)

losjoni za lase in šamponi

| (c) | 0,5 % |
| --- | --- |

(c)

0,5 %

| (c) | Vsebuje resorcinol.“ |
| --- | --- |

(c)

Vsebuje resorcinol.“

| (5) | vnos 203 se nadomesti z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „203 | 6-metoksi-N2-metil-2,3-piridindiamin hidroklorid in sol dihidroklorida (17) | 6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl | 90817-34-8 / 83732-72-3 | – / 280-622-9 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(5)

vnos 203 se nadomesti z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„203

6-metoksi-N2-metil-2,3-piridindiamin hidroklorid in sol dihidroklorida (17)

6-Methoxy-2-Methylamino-3-Aminopyridine HCl

90817-34-8 / 83732-72-3

– / 280-622-9

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (c): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 0,68 %, preračunano na prosto bazo (1,0 % kot dihidroklorid).

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,68 % kot prosta baza (1,0 % kot dihidroklorid) |
| --- | --- |

(b)

0,68 % kot prosta baza (1,0 % kot dihidroklorid)

Za (a), (b) in (c):

| — | ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki,

| — | ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, – največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, – največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg,

| — | hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (b) | Lahko povzroči alergično reakcijo. |
| --- | --- |

(b)

Lahko povzroči alergično reakcijo.

| (c) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(c)

izdelki za barvanje trepalnic

| (c) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(c)

Samo za poklicno uporabo.

| (c) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(c)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“ “

| (6) | vnos 217 se nadomesti z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „217 | m-aminofenol in njegove soli | m-Aminophenol
  m-Aminophenol HCl
  m-Aminophenol sulfate | 591-27-5 / 51-81-0 / 68239-81-6 /38171-54-9 | 209-711-2 / 200-125-2 / 269-475-1 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(6)

vnos 217 se nadomesti z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„217

m-aminofenol in njegove soli

m-Aminophenol

m-Aminophenol HCl

m-Aminophenol sulfate

591-27-5 / 51-81-0 / 68239-81-6 /38171-54-9

209-711-2 / 200-125-2 / 269-475-1

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 1,2 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“ “

| (7) | vnos 229 se nadomesti z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „229 | 5-[(2-hidroksietil)amino]-o-krezol | 2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol | 55302-96-0 | 259-583-7 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(7)

vnos 229 se nadomesti z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„229

5-[(2-hidroksietil)amino]-o-krezol

2-Methyl-5-Hydroxyethyl Aminophenol

55302-96-0

259-583-7

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 1,5 %.

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki,

| — | največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg,

| — | hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“ “

| (8) | vnosa 241 in 242 se nadomestita z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „241 | 5-amino-o-krezol | 4-Amino-2-Hydroxytoluene | 2835-95-2 | 220-618-6 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(8)

vnosa 241 in 242 se nadomestita z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„241

5-amino-o-krezol

4-Amino-2-Hydroxytoluene

2835-95-2

220-618-6

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 1,5 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“

242

2,4-diaminofenoksietanol, njegov hidroklorid in njegov sulfat

2,4-Diaminophenoxyethanol HCl

2,4-Diaminophenoxyethanol sulfate

70643-19-5/ 66422-95-5 / 70643-20-8

– / 266-357-1 / 274-713-2

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 2,0 % (kot hidroklorid)

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“ “

| (9) | vnosa 244 in 245 se nadomestita z naslednjim:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „244 | 4-amino-m-krezol | 4-Amino-m-Cresol | 2835-99-6 | 220-621-2 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(9)

vnosa 244 in 245 se nadomestita z naslednjim:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„244

4-amino-m-krezol

4-Amino-m-Cresol

2835-99-6

220-621-2

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 1,5 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“

245

2-[(3amino-4-metoksifenil) amino]etanol in njegov sulfat

2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole

2-Amino-4-Hydroxyethylaminoanisole sulfate

83763-47-7 /

83763-48-8

280-733-2 /

280-734-8

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh ali trepalnicah, ne sme preseči 1,5 % (kot sulfat)

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki,

| — | največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg,

| — | hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati, če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati, če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“ “

| (10) | dodajo se naslednji vnosi 265 do 285:













  a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „265 | 1,4-diaminoantrakinon | Disperse Violet 1 | 128-95-0 | 204-922-6 | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las | 0,5 % | Nečistoča Disperse Red 15 v Disperse Violet 1 v formulacijah barv za lase mora biti < 1 % (m/m) | |
| 266 | etanol, 2- ((4-amino-2-nitrofenil) amino)- | HC Red No 3 | 2871-01-4 | 220-701-7 | (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |

(10)

dodajo se naslednji vnosi 265 do 285:

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„265

1,4-diaminoantrakinon

Disperse Violet 1

128-95-0

204-922-6

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

0,5 %

Nečistoča Disperse Red 15 v Disperse Violet 1 v formulacijah barv za lase mora biti < 1 % (m/m)

266

etanol, 2- ((4-amino-2-nitrofenil) amino)-

HC Red No 3

2871-01-4

220-701-7

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,45 % |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,45 %

Za (a):

Na etiketo natisnite: mešalno razmerje.

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 3,0 % |
| --- | --- |

(b)

3,0 %

Za (a) in (b):

| — | ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki,

| — | največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg,

| — | hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

Za (a) in (b):

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije. Preberite in upoštevajte navodila. Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

| — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- |

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

267

[7-hidroksi-8-[(2-metoksifenil)azo]-2-naftil]trimetilamonijev klorid

Basic Red 76

68391-30-0

269-941-4

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

2,0 %

268

2- [[4-(dimetilamino)fenil]azo]-1,3-dimetil-1H-imidazolijev klorid

Basic Red 51

77061-58-6

278-601-4

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,5 % |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,5 %

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

269

fenol, 2-amino-5-etil-, hidroklorid

2-Amino-5-Ethylphenol HCl

149861-22-3

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

| — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- |

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

270

fluorescein, 2',4',5',7'-tetrabromo-4,5,6,7-tetrakloro-, dinatrijeva sol (CI 45410)

Acid Red 92

18472-87-2

242-355-6

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,0 % |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,0 %

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,4 % |
| --- | --- |

(b)

0,4 %

271

mešanica (1), (2) in (3) v disperzijskem sredstvu (lignosulfat):

Disperse Blue 377 is a mixture of three dyes:

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

2,0 %

| (1) | 9,10-antracendion-1,4-bis[(2-hidroksietil)amino] |
| --- | --- |

(1)

9,10-antracendion-1,4-bis[(2-hidroksietil)amino]

| (1) | 1,4-bis[(2-hydroxyethyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(1)

1,4-bis[(2-hydroxyethyl)amino]anthra-9,10-quinone

| (1) | 4471-41-4 |
| --- | --- |

(1)

4471-41-4

| (1) | 224-743-7 |
| --- | --- |

(1)

224-743-7

| (2) | 9,10-antracendion-1- [(2-hidroksietil)amino]-4-[(3-hidroksipropil)amino] |
| --- | --- |

(2)

9,10-antracendion-1- [(2-hidroksietil)amino]-4-[(3-hidroksipropil)amino]

| (2) | 1-[(2-hydroxyethyl)amino]-4-[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(2)

1-[(2-hydroxyethyl)amino]-4-[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone

| (2) | 67674-26-4 |
| --- | --- |

(2)

67674-26-4

| (2) | 266-865-3 |
| --- | --- |

(2)

266-865-3

| (3) | 9,10-antracendion-1,4-bis[(3-hidroksipropil)amino |
| --- | --- |

(3)

9,10-antracendion-1,4-bis[(3-hidroksipropil)amino

| (3) | 1,4-bis[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone |
| --- | --- |

(3)

1,4-bis[(3-hydroxypropyl)amino]anthra-9,10-quinone

| (3) | 67701-36-4 |
| --- | --- |

(3)

67701-36-4

| (3) | 266-954-7 |
| --- | --- |

(3)

266-954-7

272

4-aminofenol

p-Aminophenol

123-30-8

204-616-2

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,9 %.

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

| — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- |

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

273

4,5-diamino-1-(2-hidroksietil)-1H-pirazolsulfat (1: 1)

1-Hydroxyethyl-4,5-Diamino Pyrazole Sulfate

155601-30-2

429-300-3

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 3,0 %.

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

| — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- |

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

274

kinolin, 4-formil-1-metil-, sol s 4-metilbenzensulfonsko kislino (1: 1)

4-Formyl-1-Methylquinolinium-p-Toluenesulfonate

223398-02-5

453-790-8

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,5 %.

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

| — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- |

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

275

piridin, 1- metil-4- [(metilfenilhidrazono)metil]-, metil sulfat

Basic Yellow 87

68259-00-7

269-503-2

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

276

2-[(4-aminofenil)azo]-1,3-dimetil-1H-imidazolijev klorid

Basic Orange 31

97404-02-9

306-764-4

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,5 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,5 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

277

2,6-piridindiamin, 3-(3-piridinilazo)

2,6-Diamino-3-((Pyridine-3-yl)azo)Pyridine

28365-08-4

421-430-9

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,25 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,25 % |
| --- | --- |

(b)

0,25 %

278

4-((4-amino-3-metilfenil)(4-imino-3-metil-2,5-cikloheksadien-1-iliden)metil)-2-metilfenilamin monohidroklorid (CI 42520)

Basic Violet 2

3248-91-7

221-831-7

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,5 % |
| --- | --- |

(b)

0,5 %

279

2,3-diamino-6,7-dihidro-1H,5H-pirazolo[1,2-a] pirazol-1-on dimetansulfonat

2,3-Diaminodihydropyrazolopyrazolone Dimethosulfonate

857035-95-1

469-500-8

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 2,0 %.

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

| — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- |

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

280

2-amino-4,6-dinitrofenol in 2-amino-4,6-dinitrofenol natrijeva sol

Picramic Acid and Sodium Picramate

96-91-3

831-52-7

202-544-6

212-603-8

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,6 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,6 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,6 % |
| --- | --- |

(b)

0,6 %

281

1-metilamino-2-nitro-5-(2,3-dihidroksi-propiloksi)-benzen

2-Nitro-5-Glyceryl Methylaniline

80062-31-3

279-383-3

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,8 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,8 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

Za (a) in (b):

| — | ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki,

| — | največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg,

| — | hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

282

1-propanamin, 3-[[9,10-dihidro-4-(metilamino)-9,10-diokso-1-antracenil] amino]-N,N-dimetil-N-propil-, bromid

HC Blue 16

502453-61-4

481-170-7

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

3,0 %

| — | Ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

Ne uporabljajte z nitrozirajočimi dejavniki,

| — | največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost nitrozamina: 50 μg/kg,

| — | hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov. |
| --- | --- |

—

hranite v posodah, ki ne vsebujejo nitritov.

283

3-amino-2-kloro-6-metilfenol

3-amino-4-kloro-6-metilfenol HCl

5-Amino-6-Chloro-o-Cresol

5-Amino-6-Chloro-o-Cresol HCl

84540-50-1

80419-48-3

283-144-9

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 0,5 % |
| --- | --- |

(b)

0,5 %

284

fenol, 2,2'-metilenbis[4-amino-], dihidroklorid

2,2'-Methylenebis-4-aminophenol HCl

27311-52-0

63969-46-0

440-850-3

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

| (a) | Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %. |
| --- | --- |

(a)

Po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 1,0 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(b)

snov za barvanje las v neoksidativnih izdelkih za barvanje las

| (b) | 1,0 % |
| --- | --- |

(b)

1,0 %

285

piridin-2,6-diildiamin

2,6-Diaminopyridine

141-86-6

205-507-2

| (a) | snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las |
| --- | --- |

(a)

snov za barvanje las v oksidativnih izdelkih za barvanje las

Za (a) in (b): po mešanju pod oksidativnimi pogoji najvišja dovoljena koncentracija, ki se uporabi na laseh, ne sme preseči 0,15 %.

| (a) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Barve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Ne barvajte si las, če:






  — | imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(a)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„ImageBarve za lase lahko povzročijo resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Ne barvajte si las, če:

—

imate izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo, |
| --- | --- |

—

ste kadar koli po barvanju las že imeli reakcijo,

| — | ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“ |
| --- | --- |

—

ste v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.“

| (b) | izdelki za barvanje trepalnic |
| --- | --- |

(b)

izdelki za barvanje trepalnic

| (b) | Samo za poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

Samo za poklicno uporabo.

| (b) | Na etiketo natisnite:
  mešalno razmerje.
  „Samo za poklicno uporabo.

  Ta izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.
  Preberite in upoštevajte navodila.
  Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.
  Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.
  Trepalnic se ne sme barvati če:






  — | ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče, |
| --- | --- | --- |

(b)

Na etiketo natisnite:

mešalno razmerje.

„Samo za poklicno uporabo.

ImageTa izdelek lahko povzroči resne alergijske reakcije.

Preberite in upoštevajte navodila.

Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let.

Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije.

Trepalnic se ne sme barvati če:

—

ima potrošnik izpuščaj na obrazu ali občutljivo, razdraženo in poškodovano lasišče,

| — | je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo, |
| --- | --- |

—

je potrošnik kadar koli po barvanju las ali trepalnic že imel reakcijo,

| — | je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano. |
| --- | --- |

—

je potrošnik v preteklosti imeli reakcijo na začasni tatu s črno kano.

Če pride izdelek v stik z očmi, jih takoj izperite.“ “

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.“

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/67

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1198/2013

z dne 25. novembra 2013

o ustavitvi protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 330/2013 o uvedbi registracije za takšen uvoz

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti členov 14 in 24 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 27. septembra 2012 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem subvencioniranju proizvodnje biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki jo je v skladu s členom 10 osnovne uredbe vložil Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 27. septembra 2012 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem subvencioniranju proizvodnje biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije, ki jo je v skladu s členom 10 osnovne uredbe vložil Evropski odbor za biodizel („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje biodizla v Uniji.

| (2) | Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.

| (3) | Komisija je 10. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v Unijo (2). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 10. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije v Unijo (2).

| (4) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji, znane uvoznike, dobavitelje, distributerje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe Argentine in Indonezije. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v Argentini in Indoneziji, znane uvoznike, dobavitelje, distributerje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organe Argentine in Indonezije. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (5) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (6) | Komisija je 10. aprila 2013 z Uredbo (EU) št. 330/2013 z dne 10. Aprila 2013 (3) uvedla obvezno registracijo za uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 10. aprila 2013 z Uredbo (EU) št. 330/2013 z dne 10. Aprila 2013 (3) uvedla obvezno registracijo za uvoz biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije.

2.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (7) | Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 7. oktobra 2013 uradno umaknil svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(7)

Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 7. oktobra 2013 uradno umaknil svojo pritožbo.

| (8) | V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

| (9) | V preiskavi ni bilo ugotovljeno, da bi bila taka ustavitev v nasprotju z interesi Unije. Komisija je zato menila, da bi bilo sedanji postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Vendar pa Komisija ni prejela pripomb, ki bi kazale, da takšen zaključek ne bi bil v interesu Unije. |
| --- | --- |

(9)

V preiskavi ni bilo ugotovljeno, da bi bila taka ustavitev v nasprotju z interesi Unije. Komisija je zato menila, da bi bilo sedanji postopek treba ustaviti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Vendar pa Komisija ni prejela pripomb, ki bi kazale, da takšen zaključek ne bi bil v interesu Unije.

| (10) | Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije ustaviti. |
| --- | --- |

(10)

Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije ustaviti.

| (11) | Z registracijo uvoza biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije, določeno v skladu s členom 1 Uredbe Komisije (EU) št. 330/2013, bi bilo treba prenehati, navedeno uredbo pa razveljaviti – |
| --- | --- |

(11)

Z registracijo uvoza biodizla s poreklom iz Argentine in Indonezije, določeno v skladu s členom 1 Uredbe Komisije (EU) št. 330/2013, bi bilo treba prenehati, navedeno uredbo pa razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom monoalkilnih estrov maščobnih kislin in/ali parafinskih plinskih olj, pridobljenih s sintezo in/ali hidrotretiranjem, nefosilnega izvora, v čisti obliki ali mešanici, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 in ex 3826 00 90, se ustavi.

Člen 2

Carinskim organom se odreja, da prenehajo z registracijo uvoza, določeno v skladu s členom 1 Uredbe Komisije (EU) št. 330/2013.

Člen 3

Uredba Komisije (EU) št. 330/2013 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 342, 10.11.2012, str. 12.

2

(3)  UL L 102, 11.4.2013, str. 13.

3

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/69

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1199/2013

z dne 25. novembra 2013

o odobritvi aktivne snovi klorantraniliprol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. Z Odločbo Komisije 2007/560/ES (3) je bilo potrjeno, da klorantraniliprol izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev je treba Direktivo Sveta 91/414/EGS (2) uporabljati za aktivne snovi, v zvezi s katerimi je bila pred 14. junijem 2011 sprejeta odločitev v skladu s členom 6(3) navedene direktive. Z Odločbo Komisije 2007/560/ES (3) je bilo potrjeno, da klorantraniliprol izpolnjuje pogoje iz člena 80(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (2) | V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Irska 2. februarja 2007 prejela zahtevek podjetja DuPont de Nemours za vključitev aktivne snovi klorantraniliprol v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Odločbo 2007/560/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS je Irska 2. februarja 2007 prejela zahtevek podjetja DuPont de Nemours za vključitev aktivne snovi klorantraniliprol v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Z Odločbo 2007/560/ES je bilo potrjeno, da je dokumentacija „popolna“ v smislu načelnega izpolnjevanja zahtev po podatkih in informacijah iz prilog II in III k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica, ki je bila imenovana za poročevalko, je 17. februarja 2010 predložila osnutek poročila o oceni. V skladu s členom 11(6) Uredbe Komisije (EU) št. 188/2011 (4) so se od vložnika 11. julija 2011 zahtevale dodatne informacije. Irska je decembra 2011 oceno dodatnih podatkov predložila v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni. |
| --- | --- |

(3)

Za navedeno aktivno snov so bili v skladu z določbami člena 6(2) in (4) Direktive 91/414/EGS ocenjeni vplivi na zdravje ljudi in živali ter na okolje pri vrstah uporabe, ki jih je predlagal vložnik. Država članica, ki je bila imenovana za poročevalko, je 17. februarja 2010 predložila osnutek poročila o oceni. V skladu s členom 11(6) Uredbe Komisije (EU) št. 188/2011 (4) so se od vložnika 11. julija 2011 zahtevale dodatne informacije. Irska je decembra 2011 oceno dodatnih podatkov predložila v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni.

| (4) | Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 14. marca 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja, ki ga predstavljajo pesticidi z aktivno snovjo klorantraniliprol (5). Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 3. oktobra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu klorantraniliprola. |
| --- | --- |

(4)

Osnutek poročila o oceni so pregledale države članice in Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Agencija je 14. marca 2013 Komisiji predložila sklep o oceni tveganja, ki ga predstavljajo pesticidi z aktivno snovjo klorantraniliprol (5). Osnutek poročila o oceni in sklep Agencije so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 3. oktobra 2013 v obliki poročila Komisije o pregledu klorantraniliprola.

| (5) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo klorantraniliprol, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se klorantraniliprol odobri. |
| --- | --- |

(5)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo klorantraniliprol, lahko pričakuje, da na splošno izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) ter člena 5(3) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z vrstami uporabe, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se klorantraniliprol odobri.

| (6) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (7) | Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(7)

Pred odobritvijo bi bilo treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (8) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da v šestih mesecih po odobritvi pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo klorantraniliprol. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(8)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, bi bilo treba upoštevati naslednje. Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da v šestih mesecih po odobritvi pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo klorantraniliprol. Države članice bi morale registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka bi bilo treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (9) | Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (6), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(9)

Izkušnje iz prejšnjih vključitev aktivnih snovi, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 (6), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS so pokazale, da lahko pride do težav pri razlagi dolžnosti imetnikov obstoječih registracij v zvezi z dostopom do podatkov. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbami, s katerimi so bile odobrene aktivne snovi.

| (10) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (7). |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (7).

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov klorantraniliprol, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 31. oktobra 2014 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo klorantraniliprol kot aktivno snov.

Do navedenega datuma zlasti preverijo, ali so pogoji iz Priloge I k tej uredbi izpolnjeni, razen pogojev iz stolpca o posebnih določbah v navedeni prilogi, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice najpozneje do 30. aprila 2014 znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje klorantraniliprol kot edino aktivno snov ali kot eno od aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, po enotnih načelih iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju stolpca o posebnih določbah iz Priloge I k tej uredbi. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009.

Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje klorantraniliprol kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. oktobra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje klorantraniliprol kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. oktobra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje klorantraniliprol kot eno od aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. oktobra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje klorantraniliprol kot eno od aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. oktobra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. maja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Odločba Komisije 2007/560/ES z dne 2. avgusta 2007 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve chlorantraniliprole, heptamaloxyglucan, spirotetramat in Helicoverpa armigera nucleopolyhedrovirus v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (UL L 213, 15.8.2007, str. 29).

3

Helicoverpa armigera

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 188/2011 z dne 25. februarja 2011 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive Sveta 91/414/EGS glede postopka za oceno aktivnih snovi, ki niso bile v prometu dve leti po dnevu notifikacije navedene direktive (UL L 53, 26.2.2011, str. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(4):3143. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Uredba Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 366, 15.12.1992, str. 10).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

7

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| klorantraniliprol
  št. CAS 500008-45-7
  št. CIPAC 794 | 3-bromo-4’-chloro-1-(3-chloro-2-pyridyl)-2’-methyl-6’-(methylcarbamoyl) pyrazole-5-carboxanilide | ≥ 950 g/kg
  Naslednje pomembne nečistoče ne smejo presegati določene mejne vrednosti v tehničnem materialu: | acetonitril: ≤ 3 g/kg |

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

klorantraniliprol

št. CAS 500008-45-7

št. CIPAC 794

3-bromo-4’-chloro-1-(3-chloro-2-pyridyl)-2’-methyl-6’-(methylcarbamoyl) pyrazole-5-carboxanilide

≥ 950 g/kg

Naslednje pomembne nečistoče ne smejo presegati določene mejne vrednosti v tehničnem materialu:

acetonitril: ≤ 3 g/kg

| | 3-pikolin: ≤ 3 g/kg |
| --- | --- |

3-pikolin: ≤ 3 g/kg

| | metansulfonska kislina: ≤ 2 g/kg |
| --- | --- |

metansulfonska kislina: ≤ 2 g/kg

1. maj 2014

30. april 2024

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu klorantraniliprolina ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme in talne mikroorganizme.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vložnik predloži potrditvene informacije o:

| 1. | tveganju za podtalnico, ki ga predstavljajo aktivna snov in njeni metaboliti IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metil-11H-pirido[2,1-b]kvinazolin-11-on), IN-F6L99 (3-bromo-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-8-metilkvinazolin-4(1H)-on) in IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoil-4-kloro-6-metilfenil)-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamid); |
| --- | --- |

1.

tveganju za podtalnico, ki ga predstavljajo aktivna snov in njeni metaboliti IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metil-11H-pirido[2,1-b]kvinazolin-11-on), IN-F6L99 (3-bromo-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-8-metilkvinazolin-4(1H)-on) in IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoil-4-kloro-6-metilfenil)-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamid);

| 2. | tveganju za vodne organizme, ki ga predstavljajo metaboliti fotolize: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pirazolo[1,5-d]pirido[3,2-b][1,4]oksazin-4-iliden] Anino}-5-klorom-N,3-dimetilbenzamid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hidroksipiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on) in IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pirazol-5-il)-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on). |
| --- | --- |

2.

tveganju za vodne organizme, ki ga predstavljajo metaboliti fotolize: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pirazolo[1,5-d]pirido[3,2-b][1,4]oksazin-4-iliden] Anino}-5-klorom-N,3-dimetilbenzamid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hidroksipiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on) in IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pirazol-5-il)-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on).

Vložnik Komisiji, državam članicam in Agenciji navedene informacije predloži do 30. aprila 2016.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Številka | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „62 | klorantraniliprol
  št. CAS 500008-45-7
  št. CIPAC 794 | 3-bromo-4’-chloro-1-(3-chloro-2-pyridyl)-2’-methyl-6’-(methylcarbamoyl) pyrazole-5-carboxanilide | ≥ 950 g/kg
  Naslednje pomembne nečistoče ne smejo presegati določene mejne vrednosti v tehničnem materialu: | acetonitril: ≤ 3 g/kg |

Številka

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„62

klorantraniliprol

št. CAS 500008-45-7

št. CIPAC 794

3-bromo-4’-chloro-1-(3-chloro-2-pyridyl)-2’-methyl-6’-(methylcarbamoyl) pyrazole-5-carboxanilide

≥ 950 g/kg

Naslednje pomembne nečistoče ne smejo presegati določene mejne vrednosti v tehničnem materialu:

acetonitril: ≤ 3 g/kg

| | 3-pikolin: ≤ 3 g/kg |
| --- | --- |

3-pikolin: ≤ 3 g/kg

| | metansulfonska kislina: ≤ 2 g/kg |
| --- | --- |

metansulfonska kislina: ≤ 2 g/kg

1. maj 2014

30. april 2024

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu klorantraniliprolina ter zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 3. oktobra 2013.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na tveganje za vodne organizme in talne mikroorganizme.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vložnik predloži potrditvene informacije o:

| 1. | tveganju za podtalnico, ki ga predstavljajo aktivna snov in njeni metaboliti IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metil-11H-pirido[2,1-b]kvinazolin-11-on), IN-F6L99 (3-bromo-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-8-metilkvinazolin-4(1H)-on) in IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoil-4-kloro-6-metilfenil)-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamid); |
| --- | --- |

1.

tveganju za podtalnico, ki ga predstavljajo aktivna snov in njeni metaboliti IN-EQW78 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on), IN-ECD73 (2,6-dikloro-4-metil-11H-pirido[2,1-b]kvinazolin-11-on), IN-F6L99 (3-bromo-N-metil-1H-pirazol-5-karboksamid), IN-GAZ70 (2-[3-bromo-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-8-metilkvinazolin-4(1H)-on) in IN-F9N04 (3-bromo-N-(2-karbamoil-4-kloro-6-metilfenil)-1-(3-kloropiridin-2-il)-1H-pirazol-5-karboksamid);

| 2. | tveganju za vodne organizme, ki ga predstavljajo metaboliti fotolize: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pirazolo[1,5-d]pirido[3,2-b][1,4]oksazin-4-iliden] amino}-5-kloro-N,3-dimetilbenzamid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hidroksipiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on) in IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pirazol-5-il)-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on). |
| --- | --- |

2.

tveganju za vodne organizme, ki ga predstavljajo metaboliti fotolize: IN-LBA22 (2-{[(4Z)-2-bromo-4H-pirazolo[1,5-d]pirido[3,2-b][1,4]oksazin-4-iliden] amino}-5-kloro-N,3-dimetilbenzamid), IN-LBA23 (2-[3-bromo-1-(3-hidroksipiridin-2-il)-1H-pirazol-5-il]-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on) in IN-LBA24 (2-(3-bromo-1H-pirazol-5-il)-6-kloro-3,8-dimetilkvinazolin-4(3H)-on).

Vložnik Komisiji, državam članicam in Agenciji navedene informacije predloži do 30. aprila 2016.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/74

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1200/2013

z dne 25. novembra 2013

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Cozza di Scardovari (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1), zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Italije za registracijo imena „Cozza di Scardovari“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bila vloga Italije za registracijo imena „Cozza di Scardovari“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Cozza di Scardovari“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba ime „Cozza di Scardovari“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL C 170, 15.6.2013, str. 51.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.7:   Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

ITALIJA

Cozza di Scardovari (ZOP)

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/76

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1201/2013

z dne 25. novembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 50,7 |
| MA | 43,6 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 49,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| TR | 87,8 |
| ZZ | 64,7 |
| 0709 93 10 | MA | 139,9 |
| TR | 106,8 |
| ZZ | 123,4 |
| 0805 20 10 | MA | 80,5 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 81,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 75,4 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 88,0 |
| 0805 50 10 | TR | 71,6 |
| ZZ | 71,6 |
| 0808 10 80 | BA | 54,0 |
| MK | 41,5 |
| US | 130,4 |
| ZA | 162,0 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 30 90 | TR | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

50,7

MA

43,6

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

49,1

0707 00 05

AL

41,5

TR

87,8

ZZ

64,7

0709 93 10

MA

139,9

TR

106,8

ZZ

123,4

0805 20 10

MA

80,5

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

81,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

75,4

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

88,0

0805 50 10

TR

71,6

ZZ

71,6

0808 10 80

BA

54,0

MK

41,5

US

130,4

ZA

162,0

ZZ

97,0

0808 30 90

TR

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/78

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 14. oktobra 2013

o finančnem prispevku Unije Hrvaški za program nadzora ribištva za leto 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 6606)

(Besedilo v hrvaškem jeziku je edino verodostojno)

(2013/673/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Unije za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 21 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Hrvaška je 1. julija 2013 postala država članica Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Hrvaška je 1. julija 2013 postala država članica Evropske unije.

| (2) | Hrvaška je v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 861/2006 Komisiji predložila program nadzora ribištva za leto 2013, skupaj z zahtevkom za finančni prispevek Unije za izdatke za izvajanje projektov iz takega programa. |
| --- | --- |

(2)

Hrvaška je v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 861/2006 Komisiji predložila program nadzora ribištva za leto 2013, skupaj z zahtevkom za finančni prispevek Unije za izdatke za izvajanje projektov iz takega programa.

| (3) | Zahtevki za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 so lahko upravičeni do financiranja Unije. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevki za ukrepe iz člena 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006 so lahko upravičeni do financiranja Unije.

| (4) | Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Unije v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za odobritev navedenega prispevka. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Unije v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za odobritev navedenega prispevka.

| (5) | V skladu s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 861/2006 je bila Hrvaška pozvana, naj predloži program v zvezi s financiranjem na prednostnih področjih, ki jih je opredelila Komisija v svojem dopisu z dne 25. januarja 2013, tj. projektov za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (2) o nadzoru, merjenju moči motorja in sledljivosti ribiških proizvodov. Komisija je zahteve, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci in/ali države članice, ki vlagajo v projekte v zvezi s sledljivostjo, opredelila v svojem dopisu z dne 14. maja 2012. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 861/2006 je bila Hrvaška pozvana, naj predloži program v zvezi s financiranjem na prednostnih področjih, ki jih je opredelila Komisija v svojem dopisu z dne 25. januarja 2013, tj. projektov za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (2) o nadzoru, merjenju moči motorja in sledljivosti ribiških proizvodov. Komisija je zahteve, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci in/ali države članice, ki vlagajo v projekte v zvezi s sledljivostjo, opredelila v svojem dopisu z dne 14. maja 2012.

| (6) | Na tej podlagi in ob upoštevanju proračunskih omejitev so bili zahtevki v programu za finančni prispevek Unije, povezani z neprednostnimi dejavnostmi, kot je namestitev sistema samodejnega prepoznavanja na ribiških plovilih, ter projekti usposabljanja, ki niso povezani z morebitnimi izboljšavami nadzornih sistemov držav članic, zavrnjeni, ker se niso nanašali na opredeljena prednostna področja. |
| --- | --- |

(6)

Na tej podlagi in ob upoštevanju proračunskih omejitev so bili zahtevki v programu za finančni prispevek Unije, povezani z neprednostnimi dejavnostmi, kot je namestitev sistema samodejnega prepoznavanja na ribiških plovilih, ter projekti usposabljanja, ki niso povezani z morebitnimi izboljšavami nadzornih sistemov držav članic, zavrnjeni, ker se niso nanašali na opredeljena prednostna področja.

| (7) | Pri projektih v zvezi s sledljivostjo je treba zagotoviti, da so razviti na podlagi mednarodno priznanih standardov, kot to zahteva člen 67(8) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 (3). |
| --- | --- |

(7)

Pri projektih v zvezi s sledljivostjo je treba zagotoviti, da so razviti na podlagi mednarodno priznanih standardov, kot to zahteva člen 67(8) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 (3).

| (8) | Hrvaški zahtevek za finančni prispevek Unije je bil ocenjen glede na skladnost s predpisi Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki (4). |
| --- | --- |

(8)

Hrvaški zahtevek za finančni prispevek Unije je bil ocenjen glede na skladnost s predpisi Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki (4).

| (9) | Da bi spodbudili naložbe v prednostne ukrepe, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic, bi morali biti izdatki za zgoraj navedena prednostna področja, namenjeni temu sklepu o financiranju, upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006. |
| --- | --- |

(9)

Da bi spodbudili naložbe v prednostne ukrepe, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic, bi morali biti izdatki za zgoraj navedena prednostna področja, namenjeni temu sklepu o financiranju, upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006.

| (10) | Za upravičenost do prispevka bi morale naprave za samodejno določanje položaja izpolnjevati zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011. |
| --- | --- |

(10)

Za upravičenost do prispevka bi morale naprave za samodejno določanje položaja izpolnjevati zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

| (11) | Za upravičenost do prispevka bi morale naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje na ribiških plovilih izpolnjevati zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011. |
| --- | --- |

(11)

Za upravičenost do prispevka bi morale naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje na ribiških plovilih izpolnjevati zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

Ta sklep določa finančni prispevek Unije za leto 2013 za izdatke Hrvaške pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki (SRP), kakor je navedeno v členu 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 861/2006.

Člen 2

Poravnava neporavnanih obveznosti

Hrvaška do 30. junija 2017 opravi vsa plačila, za katera se zahteva povračilo. Plačila, ki se opravijo po tem roku, niso upravičena do povračila. Odobrena proračunska sredstva v zvezi s tem sklepom se sprostijo najpozneje do 31. decembra 2018.

Člen 3

Nove tehnologije in omrežja IT

1.   Finančni prispevek za izdatke v zvezi s projekti iz Priloge I za vzpostavitev novih tehnologij in omrežij IT, da se omogoči učinkovito in varno zbiranje in upravljanje podatkov v zvezi s spremljanjem, nadzorom in pregledom ribolovnih dejavnosti, ter za preverjanje moči motorja znaša 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Finančni prispevek za projekt HR/13/05 iz Priloge I v zvezi z merilniki in tehtnicami znaša 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

Člen 4

Naprave za samodejno določanje položaja

1.   Finančni prispevek za izdatke za projekte iz Priloge II za nakup naprav za samodejno določanje položaja in njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko center za spremljanje ribištva na daljavo spremlja plovila s satelitskim sistemom za spremljanje plovil (VMS), znaša 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 se izračuna na podlagi cene, ki je omejena na 2 500 EUR na plovilo.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka iz odstavka 1 naprave za samodejno določanje položaja izpolnjujejo zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 2244/2003 (5).

Člen 5

Sistemi elektronskega zapisovanja in poročanja

Finančni prispevek za izdatke v zvezi s projekti iz Priloge III za razvoj, nakup in namestitev sestavnih delov, potrebnih za sisteme elektronskega zapisovanja in poročanja (ERS), ter tehnično pomoč v zvezi z njimi, da se omogoči učinkovita in varna izmenjava podatkov v zvezi s spremljanjem, nadzorom in pregledom ribolovnih dejavnosti, znaša 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

Člen 6

Naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje

1.   Finančni prispevek za izdatke za projekte iz Priloge IV za nakup naprav za elektronsko zapisovanje in poročanje ter njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko plovila elektronsko zapisujejo podatke o ribolovnih dejavnostih in jih sporočajo centru za spremljanje ribištva, znaša 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Finančni prispevek iz odstavka 1 se izračuna na podlagi cene, ki je omejena na 3 000 EUR na plovilo.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka naprave za elektronsko zapisovanje in poročanje izpolnjujejo zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

Člen 7

Skupni najvišji prispevek Unije za Hrvaško

Načrtovani izdatki, njihovi upravičeni deleži in najvišji prispevek Unije Hrvaški so naslednji:

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Hrvaška | 817 000 | 618 000 | 522 600 |
| Skupaj | 817 000 | 618 000 | 522 600 |

(EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Hrvaška

817 000

618 000

522 600

Skupaj

817 000

618 000

522 600

Člen 8

Naslovnik

Ta sklep je naslovljen na Republiko Hrvaško.

V Bruslju, 14. oktobra 2013

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 112, 30.4.2011, str. 1.

3

(4)  UL L 97, 12.4.2007, str. 30.

4

(5)  UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

5

---

PRILOGA I

NOVE TEHNOLOGIJE IN OMREŽJA IT

| (EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| HR/13/05 | 84 000 | 84 000 | 42 000 |
| HR/13/07 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Skupaj | 184 000 | 184 000 | 132 000 |

(EUR)

Šifra projekta

Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

HR/13/05

84 000

84 000

42 000

HR/13/07

100 000

100 000

90 000

Skupaj

184 000

184 000

132 000

---

PRILOGA II

NAPRAVE ZA SAMODEJNO DOLOČANJE POLOŽAJA

| (EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| HR/13/01 | 192 000 | 192 000 | 172 800 |
| HR/13/02 | 192 000 | 0 | 0 |
| Skupaj | 384 000 | 192 000 | 172 800 |

(EUR)

Šifra projekta

Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

HR/13/01

192 000

192 000

172 800

HR/13/02

192 000

0

0

Skupaj

384 000

192 000

172 800

---

PRILOGA III

SISTEMI ELEKTRONSKEGA ZAPISOVANJA IN POROČANJA

| (EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| HR/13/04 | 50 000 | 50 000 | 45 000 |
| Skupaj | 50 000 | 50 000 | 45 000 |

(EUR)

Šifra projekta

Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

HR/13/04

50 000

50 000

45 000

Skupaj

50 000

50 000

45 000

---

PRILOGA IV

NAPRAVE ZA ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN POROČANJE

| (EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| HR/13/03 | 192 000 | 192 000 | 172 800 |
| Skupaj | 192 000 | 192 000 | 172 800 |

(EUR)

Šifra projekta

Načrtovani izdatki v nacionalnem programu nadzora ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

HR/13/03

192 000

192 000

172 800

Skupaj

192 000

192 000

172 800

---

PRILOGA V

PROGRAMI USPOSABLJANJA IN IZMENJAV

| (EUR) |
| --- |
| Šifra projekta | Načrtovani izdatki v nacionalnih programih nadzora ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| HR/13/06 | 7 000 | 0 | 0 |
| Skupaj | 7 000 | 0 | 0 |

(EUR)

Šifra projekta

Načrtovani izdatki v nacionalnih programih nadzora ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

HR/13/06

7 000

0

0

Skupaj

7 000

0

0

---

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/82

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 25. novembra 2013

o Smernicah v zvezi s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o kozmetičnih izdelkih

(Besedilo velja za EGP)

(2013/674/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 10(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bistveno je, da so kozmetični izdelki, ki so dostopni na trgu Unije, varni za zdravje ljudi, če so uporabljeni pod normalnimi in razumno predvidljivimi pogoji uporabe. V ta namen se z Uredbo (ES) št. 1223/2009 zahteva izvedba ocene varnosti kozmetičnih izdelkov, s katero se zagotovi, da so ti izdelki pod navedenimi pogoji varni. |
| --- | --- |

(1)

Bistveno je, da so kozmetični izdelki, ki so dostopni na trgu Unije, varni za zdravje ljudi, če so uporabljeni pod normalnimi in razumno predvidljivimi pogoji uporabe. V ta namen se z Uredbo (ES) št. 1223/2009 zahteva izvedba ocene varnosti kozmetičnih izdelkov, s katero se zagotovi, da so ti izdelki pod navedenimi pogoji varni.

| (2) | Subjekt, imenovan za odgovorno osebo v skladu z Uredbo (ES) št. 1223/2009, mora zagotoviti, da se za vsak kozmetični izdelek, ki bo dan na trg Unije, pripravi poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka na podlagi ustreznih informacij in v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1223/2009. |
| --- | --- |

(2)

Subjekt, imenovan za odgovorno osebo v skladu z Uredbo (ES) št. 1223/2009, mora zagotoviti, da se za vsak kozmetični izdelek, ki bo dan na trg Unije, pripravi poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka na podlagi ustreznih informacij in v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1223/2009.

| (3) | Da bi vsa podjetja, zlasti pa mala in srednje velika, lažje razumela zahteve iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009, je v njej določeno, naj Komisija sprejme ustrezne smernice. |
| --- | --- |

(3)

Da bi vsa podjetja, zlasti pa mala in srednje velika, lažje razumela zahteve iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009, je v njej določeno, naj Komisija sprejme ustrezne smernice.

| (4) | Ta sklep določa ustrezne smernice v zvezi s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009. K njihovi pripravi so prispevale ustrezne zainteresirane strani, vključno s predstavniki malih in srednje velikih podjetij. |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep določa ustrezne smernice v zvezi s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009. K njihovi pripravi so prispevale ustrezne zainteresirane strani, vključno s predstavniki malih in srednje velikih podjetij.

| (5) | Te smernice bi odgovornim osebam morale pomagati pri izpolnjevanju regulativnih obveznosti. Vendar njihov namen ni nadomestiti znanja in izkušenj usposobljenega ocenjevalca varnosti, zahtevanih s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009, ki bi moral ostati edini strokovnjak, ki lahko izvede oceno varnosti kozmetičnega izdelka, opisano v delu B Priloge I. |
| --- | --- |

(5)

Te smernice bi odgovornim osebam morale pomagati pri izpolnjevanju regulativnih obveznosti. Vendar njihov namen ni nadomestiti znanja in izkušenj usposobljenega ocenjevalca varnosti, zahtevanih s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009, ki bi moral ostati edini strokovnjak, ki lahko izvede oceno varnosti kozmetičnega izdelka, opisano v delu B Priloge I.

| (6) | Ukrepi, ki jih določa ta sklep, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, ki jih določa ta sklep, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Smernice, s katerimi se podjetjem omogoča izpolnjevanje zahtev iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 o kozmetičnih izdelkih, so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 25. novembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 342, 22.12.2009, str. 59.

1

---

PRILOGA

SMERNICE V ZVEZI S PRILOGO I K UREDBI (ES) št. 1223/2009 O POROČILU O VARNOSTI KOZMETIČNEGA IZDELKA

1.   UVOD

Člen 11 Uredbe (ES) št. 1223/2009 določa, da se za vsak izdelek, preden se da na trg, pripravi dokumentacija z informacijami o izdelku. To dokumentacijo je treba po potrebi posodabljati, poleg tega pa mora biti v elektronski ali drugi obliki na naslovu odgovorne osebe, navedenem na embalaži izdelka, vedno dostopna pristojnim organom za namene nadzora trga, in sicer še 10 let po tem, ko je bila na trg dana zadnja serija izdelka.

Najpomembnejši del dokumentacije z informacijami o izdelku z vidika varnosti je poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka iz člena 10(1). Drugi deli so jasen opis kozmetičnega izdelka, opis metode proizvodnje in izjava o skladnosti z dobro proizvodno prakso, dokazila o učinkih, ki naj bi jih imel kozmetični izdelek, ter podatki o testiranju na živalih (1).

Kadar odgovorna oseba, ki pripravlja poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka, ni njegov proizvajalec, si mora priskrbeti dostop do vseh tehničnih in znanstvenih znanj in spretnosti, ki so potrebni za pridobitev zanesljivih informacij o varnosti kozmetičnega izdelka in ustrezne ocene varnosti za dokazovanje, da je izdelek, za katerega je ta oseba odgovorna, varen, kot določa člen 3 Uredbe (ES) št. 1223/2009. Za to je lahko potrebna vključitev ne le ocenjevalca varnosti, ampak tudi proizvajalca, dobaviteljev surovin in drugih tehničnih strokovnjakov.

Vsekakor mora odgovorna oseba zagotoviti, da se pri oceni varnosti upoštevata namen uporabe kozmetičnega izdelka in pričakovana sistemska izpostavljenost posameznim sestavinam v končni formulaciji, da se pri oceni varnosti za obravnavanje ustreznih podatkov, pridobljenih iz vseh obstoječih virov, uporabi primerna analiza, ki temelji na pomembnosti dokazov, in da se poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka posodablja glede na dodatne ustrezne informacije, ki so zbrane po tem, ko je bil izdelek dan na trg (2).

Oceno varnosti kozmetičnega izdelka, kot je določena v delu B Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009, mora izvesti usposobljen ocenjevalec varnosti. Odgovorna oseba in ocenjevalec varnosti morata tesno sodelovati in tako zagotoviti, da se izdelek pravilno oceni in dokumentira ter da se ocena posodablja. Zbrati morata vse potrebne informacije, zahtevane v delu A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009.

Poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka mora biti pregledno ter dobro utemeljeno in lahko razumljivo.

Poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka je strokovno delo, ki je sestavljeno iz različnih modulov in katerega informacije, določene v delu A, so lahko shranjene v različnih zbirkah podatkov. Poročilo, ki mora vsebovati najmanj vse informacije, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1223/2009, mora biti sestavljeno iz istih ali podobnih oddelkov kot navedena priloga, da se pristojnim organom zagotovi boljša preglednost. Lahko pa zadošča tudi, da se v vsakem oddelku navede jasno sklicevanje na dokument, ki vsebuje informacije in je takoj na voljo v elektronski ali tiskani obliki.

2.   PRILOGA I K UREDBI (ES) št. 1223/2009 – POROČILO O VARNOSTI KOZMETIČNEGA IZDELKA

V skladu s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 mora poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka vsebovati „najmanj“ informacije, zahtevane v okviru vsakega izmed oddelkov dela A in dela B.

Del A je namenjen zbiranju vseh podatkov, potrebnih za oceno varnosti izdelka, del B pa določa obrazložitev, s katero se na podlagi teh podatkov oblikujejo ugotovitve glede varnosti izdelka.

Struktura in vsebina poročila o varnosti morata izražati zahteve iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009. Če se zahtevane informacije ne vključijo neposredno v poročilo, pa je treba v njem navesti sklicevanje na drug takoj dostopen vir.

Odgovorna oseba mora zagotoviti, da se poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka posodablja glede na dodatne ustrezne informacije, ki se pojavijo po tem, ko je bil izdelek dan na trg (3).

3.   DEL A – INFORMACIJE O VARNOSTI KOZMETIČNEGA IZDELKA

Del A poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je namenjen zbiranju podatkov, potrebnih za dokazovanje, da je kozmetični izdelek varen. Te informacije morajo ocenjevalcu varnosti omogočiti, da na podlagi opredeljenih nevarnosti jasno določi tveganja za zdravje ljudi, ki bi jih lahko vključeval kozmetični izdelek, in oceni obseg teh tveganj. Nevarnost lahko izhaja na primer iz surovin, proizvodnega postopka, embalaže, pogojev uporabe izdelka, mikrobioloških specifikacij, uporabljenih količin, toksikološkega profila snovi itd.

Ker se v delu A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 zahteva, da se zagotovijo najmanj podatki, navedeni v oddelkih tega dela, je treba vsako odstopanje od zahtev iz dela A utemeljiti.

V delu A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 je določen minimalni obseg podatkov, ki morajo biti na voljo, da lahko ocenjevalec varnosti izvede oceno varnosti.

Poleg minimalnega obsega podatkov, določenega v delu A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009, lahko ocenjevalec varnosti uporabi tudi katere koli dodatne podatke, kjer je to ustrezno. Po drugi strani lahko ocenjevalec ali odgovorna oseba glede na vrsto izdelka meni, da nekateri zahtevani podatki niso pomembni ali potrebni za oceno varnosti izdelka (npr. izzivni preskus učinkovitosti konzerviranja). V tem primeru je treba izpust določenih podatkov v delu A jasno utemeljiti, utemeljitev pa mora ponoviti in potrditi ocenjevalec varnosti v svoji obrazložitvi v delu B. Odgovorna oseba mora preveriti prisotnost zahtevanih podatkov ali utemeljitev za njihov izpust.

Podatki, zahtevani v delu A, se lahko pridobijo iz katerega koli zanesljivega vira. Primeri vključujejo podatke dobaviteljev, znanstveno literaturo, izkušnje, pridobljene s podobnimi ali drugimi kategorijami izdelkov, rezultate študij o izdelku samem ali o snoveh, ki jih vsebuje, razpoložljive podatke o podobnih formulacijah ali računalniške modele. V poročilu o varnosti je treba poudariti pomembnost podatkov glede na izdelek.

Koristna dodatna podpora so lahko navodila v zvezi z ocenjevanjem tveganj (4), ki jih objavijo znanstveni odbori EU, in priporočila nacionalnih pristojnih organov ali strokovnih združenj.

3.1   Kvantitativna in kvalitativna sestava kozmetičnega izdelka

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je zagotoviti natančno kvantitativno in kvalitativno sestavo končnega izdelka, kakršna izhaja iz surovin. Surovine so snovi ali zmesi, ki se uporabijo za proizvodnjo kozmetičnega izdelka. Navesti je treba predvideno funkcijo vsake snovi.

Opredeliti je treba celotno sestavo izdelka z navedbo imena in identitete (kvalitativna sestava) vsake surovine (vključno s kemijskim imenom, INCI, CAS, EINECS/ELINCS, kjer je to mogoče) ter količino vsake surovine z navedbo masnega deleža (kvantitativna sestava). Razponi se ne smejo uporabljati, razen če je to mogoče utemeljiti (npr. pri sredstvih za uravnavanje viskoznosti ali pH-vrednosti). Če se ni mogoče izogniti koncentracijskim območjem, morajo toksikološki premisleki in izračuni temeljiti na najvišji koncentraciji. Koristna je lahko tudi navedba dobaviteljev surovin.

Vse snovi, ki sestavljajo na trgu dostopne zmesi, dobavljene kot surovine (vključno z neposredno dodanimi konzervansi, antioksidanti, kelatorji, pufri, topili, drugimi aditivi itd.), je treba identificirati in količinsko opredeliti v formuli končnega izdelka. To velja tudi za vse snovi, ki se izdelku dodajo posredno, kot so konzervansi za konzerviranje surovin. Navesti je treba predvideno funkcijo vsake snovi.

Kadar so prisotne kemijsko natančno opredeljene snovi, je treba navesti njihovo količino in molekulsko formulo skupaj z njihovimi analitičnimi specifikacijami (stopnjo čistosti, identifikacijo pomembnejših nečistot ter uporabljenimi merili in preskusnimi metodami).

Kadar so prisotne kompleksne sestavine, je treba navesti njihove lastnosti in količino skupaj z jasno opredelitvijo uporabljenih zmesi in materialov, da se snovi identificirajo glede na njihovo sestavo in učinke (proizvodni postopki in postopki prečiščevanja, vključno s fizikalnimi, kemijskimi, encimskimi, biotehnološkimi in mikrobiološkimi fazami). Navesti je treba merila in preskusne metode za čistost. Primeri kompleksnih sestavin vključujejo snovi rudninskega, botaničnega, živalskega ali biotehnološkega izvora. Obseg potrebnih informacij o kompleksnih sestavinah glede na njihove lastnosti in izvor je izrecno naveden v navodilih Znanstvenega odbora za varstvo potrošnikov (ZOVP) (5).

Zgoraj navedena navodila se uporabljajo tudi, kadar je prisotna zmes kemijsko natančno opredeljenih snovi in kompleksnih sestavin.

Kadar se formulira in kozmetičnemu izdelku namerno doda kakršna koli dišavna (ali aromatična) spojina, ki je zmes dišavnih (ali aromatičnih) sestavin in funkcionalnih elementov za ustvarjanje, krepitev, ohranjanje ali mešanje vonja, da bi se izdelku zagotovila vonjava (ali aroma) ali prikril njegov neprijeten vonj, mora identifikacija te spojine vključevati ime in številko šifre ter identiteto dobavitelja. Kvalitativne in kvantitativne informacije o nadzorovanih snoveh v dišavni (ali aromatični) spojini ter informacije, pomembne za oceno varnosti, je treba razkriti odgovorni osebi in ocenjevalcu varnosti ter jih vključiti v poročilo o varnosti.

3.2   Fizikalne/kemijske značilnosti in stabilnost kozmetičnega izdelka

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je opisati ustrezne fizikalne in kemijske specifikacije uporabljenih snovi ali zmesi in samega kozmetičnega izdelka. Te specifikacije so bistvene za ustrezno oceno varnosti, saj lahko vplivajo na varnost kozmetičnega izdelka. Fizikalno-kemijske lastnosti v povezavi z drugimi informacijami lahko ocenjevalcu varnosti na primer pomagajo ugotoviti, ali je treba preiskati relevantne toksikološke parametre.

Poleg tega fizikalno-kemijske značilnosti snovi ali zmesi in končnih izdelkov določajo merilo, glede na katero se lahko izdelki in surovine štejejo za sprejemljive z vidika kakovosti
   (6).

V tem oddelku poročila o varnosti kozmetičnega izdelka se zahteva tudi ocena stabilnosti kozmetičnega izdelka v razumno predvidljivih pogojih shranjevanja. Namen je oceniti, ali stabilnost kozmetičnega izdelka vpliva na njegovo varnost in kakovost, ter te informacije uporabiti za določitev njegovega minimalnega roka trajanja in obdobja po odprtju (PAO).

3.2.1   Fizikalne/kemijske značilnosti snovi ali zmesi

Ta opis mora vključevati najpomembnejše fizikalno-kemijske lastnosti vsake snovi in zmesi, ki jo vsebuje izdelek, kot so: kemijska identiteta, agregatno stanje, molekulska masa, topnost, porazdelitveni koeficient, čistost snovi, drugi parametri, potrebni za opredelitev posebnih snovi in zmesi, ter v primeru polimerov, povprečna molekulska masa in razpon.

Kjer je to ustrezno, je treba med fizikalno-kemijske značilnosti vključiti porazdelitveno krivuljo velikosti delcev snovi, kar velja zlasti za nanomateriale.

Proizvajalci kozmetičnih izdelkov morajo zagotoviti, da njihovi dobavitelji ustrezno dokumentirajo specifikacije surovin. Te morajo biti na voljo za vsako surovino, ki se dejansko uporabi v izdelku. Glede na funkcijo so lahko potrebne dodatne specifikacije. Za UV-absorberje je treba na primer navesti absorpcijske spektre.

Za vsak opis fizikalno-kemijskih lastnosti in specifikacij (za vsako snov in zmes, ki jo vsebuje izdelek), je treba v poročilu o varnosti navesti referenčne metode.

3.2.2   Fizikalne/kemijske značilnosti končnega kozmetičnega izdelka

Opis mora vsebovati specifikacije končnega izdelka. Vsaka specifikacija mora biti podana z ustreznimi mejami, npr. pH med 5,5 in 6,5.

Za vsak opis fizikalno-kemijskih lastnosti in specifikacij končnega izdelka je treba v poročilu o varnosti kozmetičnega izdelka navesti referenčne metode.

3.2.3   Stabilnost kozmetičnega izdelka

Ker se zahteva ocena stabilnosti kozmetičnega izdelka v razumno predvidljivih pogojih shranjevanja, je treba, če je stabilnost odvisna od takih pogojev, informacije o teh pogojih posredovati skozi celotno dobavno verigo in jih, če so pomembne za končnega uporabnika, navesti na označbi izdelka.

Opisati je treba metodologijo, ki se uporabi za določanje minimalnega roka trajanja izdelka. Navesti je treba vsakršen specifičen varnostni ukrep v zvezi s konzerviranjem.

V poročilu o varnosti je treba našteti vse razpoložljive podatke za utemeljitev navedenega minimalnega roka trajanja. Za presojanje usklajenosti izvedene študije stabilnosti in preverjanje ustreznosti minimalnega roka trajanja, izbranega za izdelek, je treba v poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka vključiti opis posebnih preskusov za študijo stabilnosti in njihove rezultate. Poleg tega je treba zagotoviti:

| 1. | dokaze, da sestava izdelka, uporabljenega za preskušanje stabilnosti, ustreza izdelku, ki se dejansko da na trg; |
| --- | --- |

1.

dokaze, da sestava izdelka, uporabljenega za preskušanje stabilnosti, ustreza izdelku, ki se dejansko da na trg;

| 2. | rezultate študije učinkovitosti konzervansov, npr. izzivnega preskusa, kadar je to potrebno (7); |
| --- | --- |

2.

rezultate študije učinkovitosti konzervansov, npr. izzivnega preskusa, kadar je to potrebno (7);

| 3. | kjer je to ustrezno, obdobje po odprtju (PAO) (8) in njegovo utemeljitev. |
| --- | --- |

3.

kjer je to ustrezno, obdobje po odprtju (PAO) (8) in njegovo utemeljitev.

Kot priporoča ZOVP, bi bilo treba opraviti „ustrezne preskuse stabilnosti, ki so prilagojeni vrsti kozmetičnega izdelka in njegovi predvideni uporabi. Za zagotovitev, da uporabljena vrsta primarne in sekundarne embalaže ne povzroča težav v zvezi s stabilnostjo, se preskusi stabilnosti danes izvajajo z inertno embalažo in embalažo, ki se namerava uporabiti na trgu.“ (9)

3.3   Mikrobiološka kakovost

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je določiti sprejemljive mikrobiološke specifikacije surovin (snovi ali zmesi) in končnega izdelka z mikrobiološkega vidika. V skladu s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 je treba posebno pozornost nameniti mikrobiološkim specifikacijam kozmetičnih izdelkov, namenjenih uporabi na občutljivih delih telesa in posebnim populacijam. Poleg tega so informacije o mikrobiološki kakovosti bistvene za utemeljitev učinkovitosti sistema konzerviranja ter navedenega minimalnega roka trajanja kozmetičnega izdelka, shranjenega pod ustreznimi pogoji, in obdobja po odprtju (PAO)
   (10)
  končnega izdelka v smislu varnosti.

Mikrobiološke specifikacije surovin (snovi in zmesi) in kozmetičnega izdelka morajo biti del ocene varnosti. Posebno pozornost je treba nameniti mikrobiološkim specifikacijam kozmetičnih izdelkov, namenjenih uporabi okoli oči, na sluznicah na splošno, na poškodovani koži (npr. izdelki za nego kože, primerni za atopično ali vneto kožo), na otrocih, mlajših od treh let, na starejših ljudeh ali osebah z zmanjšano odpornostjo.

3.3.1   Mikrobiološka kakovost snovi in zmesi

Glavna parametra za mikrobiološko kakovost sta prvotna raven kontaminacije in možnost rasti mikroorganizmov. Posebno pozornost je treba nameniti surovinam (snovem in zmesem), ki so najdovzetnejše za rast mikroorganizmov (npr. zmesem na vodni osnovi, snovem, bogatim z beljakovinami, surovinam rastlinskega ali živalskega izvora). Nasprotno pa nekatere surovine ne podpirajo rasti mikroorganizmov, npr. organska topila.

3.3.2   Mikrobiološka kakovost končnega kozmetičnega izdelka

Kar zadeva mikrobiološko dovzetnost, je mogoče razlikovati med tremi kategorijami izdelkov:

| 1. | izdelki z majhnim mikrobiološkim tveganjem (npr. izdelki z vsebnostjo alkohola > 20 %, izdelki na osnovi organskih topil, izdelki z visoko/nizko vrednostjo pH), za katere niso potrebni ne izzivni preskus učinkovitosti konzerviranja ne preskusi mikrobiološke kakovosti na končnem izdelku. Vendar je treba zagotoviti znanstveno utemeljitev; |
| --- | --- |

1.

izdelki z majhnim mikrobiološkim tveganjem (npr. izdelki z vsebnostjo alkohola > 20 %, izdelki na osnovi organskih topil, izdelki z visoko/nizko vrednostjo pH), za katere niso potrebni ne izzivni preskus učinkovitosti konzerviranja ne preskusi mikrobiološke kakovosti na končnem izdelku. Vendar je treba zagotoviti znanstveno utemeljitev;

| 2. | izdelki za enkratno uporabo in izdelki, ki se ne odpirajo (npr. tisti, katerih embalaža omogoča odmerjanje izdelka, ne da bi ta prišel v stik z zrakom), za katere so potrebni samo preskusi mikrobiološke kakovosti na končnem izdelku. Vendar je treba zagotoviti znanstveno utemeljitev; |
| --- | --- |

2.

izdelki za enkratno uporabo in izdelki, ki se ne odpirajo (npr. tisti, katerih embalaža omogoča odmerjanje izdelka, ne da bi ta prišel v stik z zrakom), za katere so potrebni samo preskusi mikrobiološke kakovosti na končnem izdelku. Vendar je treba zagotoviti znanstveno utemeljitev;

| 3. | vsemi drugimi izdelki, za katere so potrebni izzivni preskus učinkovitosti konzerviranja in preskusi mikrobiološke kakovosti na končnem izdelku. |
| --- | --- |

3.

vsemi drugimi izdelki, za katere so potrebni izzivni preskus učinkovitosti konzerviranja in preskusi mikrobiološke kakovosti na končnem izdelku.

Posebne „Smernice o mikrobiološki kakovosti končnega izdelka“ so v navodilih ZOVP (11).

3.4   Nečistote, sledi, podatki o embalažnem materialu

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je oceniti, ali kozmetični izdelek vsebuje snovi, ki niso bile namerno dodane formulaciji in lahko vplivajo na njegovo varnost.

Nečistote so nenamerne snovi v surovinah.

Sled je majhna količina nenamerne snovi v končnem izdelku. Sledi je treba ocenjevati z vidika varnosti končnega izdelka. Kadar so prisotne sledi prepovedanih snovi, je treba zagotoviti tudi dokaze o njihovi tehnični neizogibnosti.

Sledi lahko izvirajo iz naslednjih virov: nečistot v surovinah/snoveh, proizvodnega postopka ali morebitne kemijske evolucije/medsebojnega delovanja in/ali migracije snovi v izdelek, ki se lahko zgodijo v normalnih pogojih shranjevanja in/ali v stiku z embalažnim materialom.

Ker lahko snovi migrirajo iz embalaže v formulacijo, je treba preučiti ustrezne značilnosti embalažnega materiala.

V skladu z oddelkom 4 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 je treba v tem oddelku o nečistotah, sledeh in podatkih o embalažnem materialu obravnavati tri specifične vidike:

| (a) | čistost snovi in zmesi; |
| --- | --- |

(a)

čistost snovi in zmesi;

| (b) | v primeru sledi prepovedanih snovi, dokaz o njihovi tehnični neizogibnosti; |
| --- | --- |

(b)

v primeru sledi prepovedanih snovi, dokaz o njihovi tehnični neizogibnosti;

| (c) | ustrezne značilnosti embalažnega materiala, zlasti čistost in stabilnost. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne značilnosti embalažnega materiala, zlasti čistost in stabilnost.

V praktičnem smislu je mogoče navedene elemente razlagati kot:

| (a) | natančno opredelitev nečistot in sledi (glej točko 3.4.1); |
| --- | --- |

(a)

natančno opredelitev nečistot in sledi (glej točko 3.4.1);

| (b) | dokaze o tehnični neizogibnosti prepovedanih snovi (glej točko 3.4.2); |
| --- | --- |

(b)

dokaze o tehnični neizogibnosti prepovedanih snovi (glej točko 3.4.2);

| (c) | morebitno sproščanje snovi iz embalaže ali morebitno kvarjenje izdelka v stiku z embalažo (glej točko 3.4.3). |
| --- | --- |

(c)

morebitno sproščanje snovi iz embalaže ali morebitno kvarjenje izdelka v stiku z embalažo (glej točko 3.4.3).

Za analizo nečistot in embalažnega materiala je treba dajati prednost podatkom dobaviteljev, ki so bistvenega pomena.

3.4.1   Čistost snovi in zmesi

Prisotnost nenamernih snovi, kot so nečistote in sledi, lahko vpliva na varnost končnega izdelka. Poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka mora vključevati podatke o čistosti surovin (snovi in zmesi) in identifikaciji toksikološko relevantnih nenamernih snovi. Te snovi je treba upoštevati v oceni varnosti izdelka.

Nečistote so nenamerne snovi v surovinah.

Sled je majhna količina nenamerne snovi v končnem izdelku.

Prisotnost sledi v končnem izdelku se lahko oceni na dva načina:

| (a) | s specifikacijami/tehničnimi podatki za vsako surovino na podlagi poznavanja postopka za proizvodnjo surovine (izvor snovi, proizvodni postopek, sintezna pot, postopek ekstrakcije, uporabljeno topilo itd.); |
| --- | --- |

(a)

s specifikacijami/tehničnimi podatki za vsako surovino na podlagi poznavanja postopka za proizvodnjo surovine (izvor snovi, proizvodni postopek, sintezna pot, postopek ekstrakcije, uporabljeno topilo itd.);

| (b) | s fizikalno-kemijsko analizo mogočih nečistot v surovinah in po potrebi v končnem izdelku (npr. nitrozaminov, ki bi nastali med proizvodnim postopkom ali po njem). |
| --- | --- |

(b)

s fizikalno-kemijsko analizo mogočih nečistot v surovinah in po potrebi v končnem izdelku (npr. nitrozaminov, ki bi nastali med proizvodnim postopkom ali po njem).

Sledi prepovedanih snovi so obravnavane v točki 3.4.2 teh smernic.

Za nekatere sledi so mejne koncentracije zakonsko določene. Za prisotnost sledi snovi, ki niso prepovedane in za katere ni zakonsko določenih mejnih koncentracij, vendar za katere se lahko pričakuje, da bodo vplivale na varnost potrošnikov, mora ocenjevalec varnosti izvesti oceno varnosti.

3.4.2   Dokazi o tehnični neizogibnosti sledi prepovedanih snovi

Medtem ko je treba za oceno toksikološkega učinka vseh znanih nečistot in sledi upoštevati postopek, opisan v točki 3.4.1, so za prepovedane snovi, ki so prisotne kot sledi v končnem izdelku, potrebne nadaljnje preiskave (12).

Kadar je taka prisotnost tehnično neizogibna, morajo proizvajalci kozmetičnih izdelkov zagotoviti dokaze o tehnični neizogibnosti. To pomeni, da morajo prisotnost navedenih sledi utemeljiti z vsemi potrebnimi sredstvi. Prisotnost sledi prepovedanih snovi je treba ohranjati tako nizko, kolikor se razumno še lahko doseže ob dobrih proizvodnih praksah. Poleg tega mora ocenjevalec varnosti odločiti, ali so ravni sledi toksikološko sprejemljive in ali je izdelek še vedno varen.

Zlasti v primeru genotoksičnih in rakotvornih snovi brez praga (13) mora kozmetična industrija še naprej izboljševati svoje najboljše prakse, da te snovi v končnem kozmetičnem izdelku odpravi (načelo ALARA (14)). Predvsem je treba zagotoviti varovanje zdravja ljudi, kot se zahteva s členom 3 Uredbe (ES) št. 1223/2009.

Sledem, ki nastanejo zaradi razgradnje snovi v končnem izdelku (težav s stabilnostjo), težav s konzerviranjem ali prevozom ali zaradi medsebojnega delovanja surovin, se je treba izogibati z dobrimi proizvodnimi praksami, lahko pa tudi s ponovno formulacijo izdelka.

3.4.3   Ustrezne značilnosti embalažnega materiala

Embalažni material je primarna (ali notranja) embalaža, ki je v neposrednem stiku s formulacijo. Ustrezne značilnosti embalažnih materialov, ki so v neposrednem stiku s končnim izdelkom, so pomembne za varnost kozmetičnega izdelka. Koristno je lahko upoštevanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 (15).

Koristne so lahko tudi izkušnje s podobnimi kombinacijami formulacije/embalaže, ki so že na trgu. Materiali, ki so bili razviti za embalažo hrane, so bili pogosto že preskušeni, tako da so morda na voljo ustrezne informacije o stabilnosti in migraciji. Dodatno preskušanje morda ni potrebno. Obsežnejše ocenjevanje pa je lahko potrebno za novo embalažo.

Kombinacija embalažnega materiala, formulacije kozmetičnega izdelka in stika z zunanjim okoljem lahko vpliva na varnost končnega izdelka zaradi naslednjih dejavnikov:

| (a) | medsebojnega delovanja izdelka in embalažnega materiala; |
| --- | --- |

(a)

medsebojnega delovanja izdelka in embalažnega materiala;

| (b) | bariernih lastnosti embalažnega materiala; |
| --- | --- |

(b)

bariernih lastnosti embalažnega materiala;

| (c) | migracije snovi iz embalažnega materiala ali vanj. |
| --- | --- |

(c)

migracije snovi iz embalažnega materiala ali vanj.

Informacije o ustreznih značilnostih embalažnih materialov, ki so v neposrednem stiku z izdelkom, morajo omogočati oceno mogočih tveganj. Ustrezne značilnosti lahko na primer vključujejo:

| (a) | sestavo embalažnega materiala, vključno s tehničnimi snovmi, kot so aditivi; |
| --- | --- |

(a)

sestavo embalažnega materiala, vključno s tehničnimi snovmi, kot so aditivi;

| (b) | tehnično neizogibne nečistote; |
| --- | --- |

(b)

tehnično neizogibne nečistote;

| (c) | morebitno migracijo iz embalaže. |
| --- | --- |

(c)

morebitno migracijo iz embalaže.

Te informacije zgolj nakazujejo nevarnost. Naloga ocenjevalca varnosti pa je, da oceni tveganje (16).

Študije o medsebojnem delovanju/primernosti formulacije in embalaže omogočajo preskušanje morebitne migracije majhnih količin snovi iz primarnega embalažnega materiala v izdelek. Ti preskusi se izvajajo pod posebnimi in ustreznimi preskusnimi pogoji. Vendar pa standardnih postopkov za kozmetične izdelke ni. Primerna ocena se lahko opravi na podlagi poznavanja formulacije in primarnih embalažnih materialov ter presoje izkušenega strokovnjaka.

Če je migracija odvisna od pogojev shranjevanja, je treba pravilne pogoje navesti na označbi izdelka. Če je formulacija občutljiva na svetlobo ali zrak in bi se razgradila na način, ki vpliva na varnost ali učinkovitost izdelka, je treba uporabiti primerno embalažo.

3.5   Normalna in razumno predvidljiva uporaba

Ta oddelek o normalni in razumno predvidljivi uporabi izdelka je bistven, da lahko ocenjevalec varnosti določi ustrezen scenarij izpostavljenosti. Predvideno uporabo je treba primerno sporočiti potrošniku, da se prepreči napačna uporaba izdelka.

Poleg tega morajo biti opozorila in druga pojasnila na označbi skladna z opredeljeno normalno in razumno predvidljivo uporabo, navesti pa je treba tudi obrazložitev za utemeljitev njihove vključitve.

Navesti je treba jasno pojasnilo normalne predvidene uporabe in razumno predvidljive uporabe. Normalna predvidena uporaba za šampon bi bila na primer uporaba na lasišču, (nepredvidena) razumno predvidljiva uporaba pa bi bila uporaba šampona kot gela za tuširanje. Zaužitje bi bila jasna napačna uporaba.

Za to je lahko koristen praktičen pristop. V poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka se lahko na primer vključi fotografija embalaže ali grafična podoba, da se predstavita izdelek in njegova predvidena uporaba. Poleg tega je ta oddelek koristno povezati z opozorili in označevanjem, kot je v zvezi s tem poudarjeno v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1223/2009.

3.6   Izpostavljenost kozmetičnemu izdelku

Ocena izpostavljenosti je bistven del ocene tveganja. Namen tega oddelka je za vsako uporabo opredeliti količino kozmetičnega izdelka, ki pride v stik z zunanjimi deli človeškega telesa ali zobmi in sluznicami ustne votline pri normalni ali razumno predvidljivi uporabi, ter določiti pogostnost uporabe.

Pri oceni izpostavljenosti kozmetičnemu izdelku je treba upoštevati ugotovitve glede „normalne in razumno predvidljive uporabe“ iz oddelka 5 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 v povezavi s sklopom elementov, ki so izrecno navedeni v oddelku 6. Po potrebi je treba upoštevati tudi sekundarne načine izpostavljenosti.

Pri opisu konkretnih pogojev uporabe zaradi analize izpostavljenosti je treba upoštevati tudi naslednje parametre:

| (a) | vrsto izdelka (npr. izdelek, ki se ne odstrani, izdelek, ki se izpere); |
| --- | --- |

(a)

vrsto izdelka (npr. izdelek, ki se ne odstrani, izdelek, ki se izpere);

| (b) | mesto uporabe (npr. celo telo, oči, ustna votlina); |
| --- | --- |

(b)

mesto uporabe (npr. celo telo, oči, ustna votlina);

| (c) | količino na posamezno uporabo pri normalni in razumno predvidljivi uporabi, npr. tudi kadar se šampon uporablja kot gel za tuširanje; |
| --- | --- |

(c)

količino na posamezno uporabo pri normalni in razumno predvidljivi uporabi, npr. tudi kadar se šampon uporablja kot gel za tuširanje;

| (d) | trajanje in pogostnost; |
| --- | --- |

(d)

trajanje in pogostnost;

| (e) | mogoče (predvidljive) načine izpostavljenosti (npr. oralna izpostavljenost za ličila za ustnice in zobno kremo ali inhalacijska izpostavljenost za aerosole in topila); |
| --- | --- |

(e)

mogoče (predvidljive) načine izpostavljenosti (npr. oralna izpostavljenost za ličila za ustnice in zobno kremo ali inhalacijska izpostavljenost za aerosole in topila);

| (f) | ciljno skupino za uporabo (npr. otroci, mlajši od treh let, odrasli); |
| --- | --- |

(f)

ciljno skupino za uporabo (npr. otroci, mlajši od treh let, odrasli);

| (g) | vpliv velikosti delcev na izpostavljenost. |
| --- | --- |

(g)

vpliv velikosti delcev na izpostavljenost.

Navodila ZOVP vsebujejo koristne informacije o izračunih izpostavljenosti in zlasti pomembne preglednice (17).

Ker pa se lahko zgodi, da za posamezne kozmetične izdelke te preglednice ne vsebujejo vrednosti dnevne izpostavljenosti, se lahko uporabijo tudi druge metode za izračun izpostavljenosti. Možnosti je več. Opravijo se lahko na primer izračuni na podlagi bodisi podatkov o površini kože bodisi podatkov o izkušnjah uporabnikov.

Če se razpoložljivi podatki štejejo za nezadostne, je priporočljivo predpostavljati izpostavljenost v najslabšem mogočem primeru ob upoštevanju predvidljivih pogojev uporabe.

Upoštevati je treba točno določeno ciljno populacijo in populacije, ki so sicer izpostavljene izdelku. Pri izdelkih za poklicno uporabo se bo na primer scenarij izpostavljenosti za ciljne potrošnike razlikoval od scenarija za izpostavljene poklicne strokovnjake, kar zadeva pogostnost in trajanje izpostavljenosti, velikost izpostavljene površine kože ter možno izpostavljenost z vdihavanjem (za šampone, na primer, je treba pri ocenjevanju tveganj za potrošnike upoštevati izpostavljenost lasišča s pogostnostjo približno enkrat na dan, pri ocenjevanju tveganj za frizerje pa izpostavljenost rok večkrat na dan).

3.7   Izpostavljenost snovem

Ocena izpostavljenosti vsaki od snovi, ki jih vsebuje kozmetični izdelek, je potrebna za oceno tveganja, povezanega z vsako posamezno snovjo. Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je za vsako uporabo opredeliti količino vsake snovi, ki pride v stik z zunanjimi deli človeškega telesa ali zobmi in sluznicami ustne votline pri normalni ali razumno predvidljivi uporabi.

Izpostavljenost vsaki od snovi, ki jih vsebuje kozmetični izdelek, se izračuna na podlagi izpostavljenosti končnemu izdelku in koncentracije posamezne snovi v končnem izdelku. Izračun te izpostavljenosti je potreben za oceno možnih tveganj, ki jih vključuje vsaka snov.

Izpostavljenost posameznim snovem se izračuna na podlagi kvantitativne sestave izdelka. Kadar snovi nastajajo ali se sproščajo med uporabo izdelka, je treba izpostavljenost oceniti in upoštevati v oceni varnosti.

Pogoji izpostavljenosti vsaki posamezni snovi so določeni s pogoji izpostavljenosti za končni kozmetični izdelek iz točke 3.6.

3.8   Toksikološki profil snovi

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je opisati toksikološko nevarnost vsake snovi v končnem izdelku, določiti možno izpostavljenost in pripraviti opredelitev tveganja. Ti vidiki so ključni za izvedbo ocene tveganja, saj gre za tri bistvene faze postopka ocenjevanja tveganj
   (18)
  .

Končne točke, ki jih je treba upoštevati, in potrebni podatki so odvisni od več dejavnikov, vključno z načini izpostavljenosti, pogoji uporabe izdelka, fizikalnimi/kemijskimi značilnostmi in morebitno absorpcijo snovi. Za izbiro ustreznih končnih točk je odgovoren ocenjevalec varnosti, ki mora svoje odločitve utemeljiti.

Ocenjevalec varnosti mora zagotoviti, da preskusni podatki ustrezajo zahtevam iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1223/2009 v zvezi s testiranji na živalih. Te zahteve so pojasnjene v Sporočilu Komisije o prepovedi testiranja na živalih in trženja ter stanju glede alternativnih metod na področju kozmetičnih izdelkov
   (19)
  .

Točka 8 dela A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 določa ključne zahteve za poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka, kar zadeva toksikološki profil snovi.

3.8.1   Splošne ugotovitve glede toksikološkega profila kot dela ocene varnosti

Ustrezne elemente toksikološkega profila vsake snovi ali zmesi je treba podrobno opisati v okviru informacij o varnosti kozmetičnega izdelka (del A) in oceniti v oceni varnosti (del B), pri tem pa upoštevati scenarij izpostavljenosti, inherentno strupenost (ali nevarnost) vsake snovi in konkretne pogoje uporabe izdelka.

Izkušnje pri ljudeh, študije na živalih ali metode, ki predstavljajo alternativo testiranju na živalih, so v pomoč pri razumevanju tveganj za zdravje ljudi, ki so izpostavljeni nevarnim snovem. Za toksikološke profile se za opredelitev nevarnosti, ki bi bile lahko povezane s tveganjem za ljudi, uporabljajo toksikološke študije. Bistveno je razmisliti o kakovosti in omejitvah študij, ki so bile izvedene. Pri ugotavljanju, ali so za razumevanje tveganj za zdravje ljudi potrebne nove informacije, je treba upoštevati veljavnost študije (20). Študije, opravljene v skladu z mednarodnimi smernicami, so najkoristnejše, vendar tem standardom žal ne ustrezajo vse. Zato je treba pri ocenjevanju toksikološkega profila vsake snovi upoštevati omejitve takih študij.

Ocenjevalec varnosti mora zagotoviti, da preskusni podatki ustrezajo zahtevam iz člena 18 Uredbe (ES) št. 1223/2009 v zvezi s testiranji na živalih. Komisija je navedene zahteve razložila v Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o prepovedi testiranja na živalih in trženja ter stanju glede alternativnih metod na področju kozmetičnih izdelkov (21).

3.8.2   Toksikološki profil snovi za vse relevantne toksikološke končne točke

Toksikološki profil vsake snovi se določi z opredelitvijo nevarnosti in odziva na odmerek.

Prva temeljna faza priprave toksikološkega profila je zbiranje vseh ustreznih informacij o intrinzičnih lastnostih snovi. Take informacije morajo vključevati:

| 1. | kot najdragocenejše informacije o strupenosti – dejanske preskusne podatke študij in vivo ali in vitro, izvedenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 440/2008 z dne 30. maja 2008 o določitvi testnih metod v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (22), priznanimi mednarodnimi smernicami ali standardi (npr. smernicami za preskušanje OECD) in načeli dobre laboratorijske prakse; |
| --- | --- |

1.

kot najdragocenejše informacije o strupenosti – dejanske preskusne podatke študij in vivo ali in vitro, izvedenih v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 440/2008 z dne 30. maja 2008 o določitvi testnih metod v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (22), priznanimi mednarodnimi smernicami ali standardi (npr. smernicami za preskušanje OECD) in načeli dobre laboratorijske prakse;

| 2. | obstoječe podatke, ki niso bili pridobljeni v skladu z najnovejšo sprejeto/priznano različico smernice za preskušanje ali standardi dobre laboratorijske prakse, vendar se štejejo za veljavne; |
| --- | --- |

2.

obstoječe podatke, ki niso bili pridobljeni v skladu z najnovejšo sprejeto/priznano različico smernice za preskušanje ali standardi dobre laboratorijske prakse, vendar se štejejo za veljavne;

| 3. | podatke in vitro ali druge podatke veljavnih preskusnih sistemov, ki bodo uporabljeni za presejalno študijo za napovedovanje strupenosti; |
| --- | --- |

3.

podatke in vitro ali druge podatke veljavnih preskusnih sistemov, ki bodo uporabljeni za presejalno študijo za napovedovanje strupenosti;

| 4. | podatke za ljudi in/ali izkušnje pri ljudeh. Na splošno toksikoloških študij za opredelitev nevarnosti ni sprejemljivo opravljati na ljudeh, vendar če podatki ali izkušnje obstajajo, jih je treba vključiti v končno oceno; |
| --- | --- |

4.

podatke za ljudi in/ali izkušnje pri ljudeh. Na splošno toksikoloških študij za opredelitev nevarnosti ni sprejemljivo opravljati na ljudeh, vendar če podatki ali izkušnje obstajajo, jih je treba vključiti v končno oceno;

| 5. | (klinične) podatke za ljudi, vključno s podatki kliničnih preskusov in uporab v drugih panogah, kot so živila in zdravila; |
| --- | --- |

5.

(klinične) podatke za ljudi, vključno s podatki kliničnih preskusov in uporab v drugih panogah, kot so živila in zdravila;

| 6. | podatke, zbrane s poprodajnim nadzorom; |
| --- | --- |

6.

podatke, zbrane s poprodajnim nadzorom;

| 7. | študije združljivosti na prostovoljcih, ki jih je treba uporabljati samo za potrjevanje varnih ravni uporabe za zadevno ciljno populacijo (23); |
| --- | --- |

7.

študije združljivosti na prostovoljcih, ki jih je treba uporabljati samo za potrjevanje varnih ravni uporabe za zadevno ciljno populacijo (23);

| 8. | pristope navzkrižnega branja (24) na podlagi kemijske strukture in lastnosti sorodnih snovi za napovedovanje strupenosti sestavine, pristope razvrščanja snovi v skupine ter podatke, ki ne temeljijo na preskušanju in izhajajo iz rezultatov modelov QSAR. |
| --- | --- |

8.

pristope navzkrižnega branja (24) na podlagi kemijske strukture in lastnosti sorodnih snovi za napovedovanje strupenosti sestavine, pristope razvrščanja snovi v skupine ter podatke, ki ne temeljijo na preskušanju in izhajajo iz rezultatov modelov QSAR.

Na podlagi podatkov, pridobljenih iz vseh razpoložljivih virov, in ob upoštevanju kakovosti teh podatkov lahko ocenjevalec varnosti oceni verjetnost škodljivih učinkov pri ljudeh z uporabo pristopa „določanja zanesljivosti dokazov“ (25).

Osnovni pogoj za ustrezno oceno tveganja je razpoložljivost zadostnih podatkov. Za dodatno pomoč v zvezi s tem se je mogoče obrniti na napotke za pripravo varnostne dokumentacije, ki se predloži Znanstvenemu odboru za varstvo potrošnikov (ZOVP), kot jih je odbor določil v svojih navodilih. Čeprav se navedena navodila nanašajo na snovi, za katere je potrebna avtorizacija, npr. na barvila, konzervanse in UV-filtre, ali ki drugače vzbujajo zaskrbljenost, so lahko zahteve, določene v njih, v pomoč pri oceni varnosti vseh snovi, ki se uporabljajo v kozmetičnih izdelkih. Poleg tega je oceni varnosti končnih kozmetičnih izdelkov namenjen oddelek v najnovejših navodilih (26).

V toksikološkem profilu se lahko obravnava več različnih končnih točk. Končno odločitev, katere končne točke so relevantne, sprejme ocenjevalec varnosti za vsak primer posebej, pri čemer upošteva izpostavljenost, uporabo izdelka, fizikalno-kemijske značilnosti snovi, izkušnje s snovmi itd. (27). Kjer je to ustrezno, je treba pozornost nameniti tudi lokalnim učinkom (npr. draženju in fototoksičnosti). Kadar se šteje, da neka končna točka ni relevantna, je treba to utemeljiti.

Končne točke, ki so lahko relevantne za toksikološki profil, so:

| 1. | akutna strupenost prek relevantnih načinov izpostavljenosti; |
| --- | --- |

1.

akutna strupenost prek relevantnih načinov izpostavljenosti;

| 2. | draženje in jedkost; |
| --- | --- |

2.

draženje in jedkost;

| 3. | draženje kože in jedkost za kožo; |
| --- | --- |

3.

draženje kože in jedkost za kožo;

| 4. | draženje sluznic (draženje oči); |
| --- | --- |

4.

draženje sluznic (draženje oči);

| 5. | senzitizacija kože; |
| --- | --- |

5.

senzitizacija kože;

| 6. | dermalna/perkutana absorpcija; |
| --- | --- |

6.

dermalna/perkutana absorpcija;

| 7. | strupenost pri ponavljajočih se odmerkih (običajno 28- ali 90-dnevne študije) (28); |
| --- | --- |

7.

strupenost pri ponavljajočih se odmerkih (običajno 28- ali 90-dnevne študije) (28);

| 8. | mutagenost/genotoksičnost; |
| --- | --- |

8.

mutagenost/genotoksičnost;

| 9. | rakotvornost; |
| --- | --- |

9.

rakotvornost;

| 10. | strupenost za razmnoževanje; |
| --- | --- |

10.

strupenost za razmnoževanje;

| 11. | toksikokinetika (študije absorpcije, porazdelitve, presnove in izločanja); |
| --- | --- |

11.

toksikokinetika (študije absorpcije, porazdelitve, presnove in izločanja);

| 12. | fototoksičnost. |
| --- | --- |

12.

fototoksičnost.

Za primerne končne točke je treba opredeliti najustreznejše koncentracije ali ravni brez opaznega škodljivega učinka (NOAEL) ali najnižje ravni z opaznim škodljivim učinkom (LOAEL), ki bodo uporabljene v nadaljevanju postopka opredeljevanja tveganj.

Dodatne informacije glede podatkov za posamezne končne točke in njihove razlage so na voljo v smernicah o posameznih končnih točkah (29), ki jih je pripravila Evropska agencija za kemikalije (ECHA) za izvajanje Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (30) o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH).

Za oceno toksikološkega profila nekaterih kozmetičnih sestavin, npr. sestavin rudninskega, botaničnega, živalskega ali biotehnološkega izvora (glej tudi snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksne reakcijske produkte ali biološke materiale oziroma „snovi UVCB“ v skladu z uredbo REACH) (31), je treba pri njihovi identifikaciji skrbno obravnavati njihov izvor, postopek, vključene organizme itd.

Če nekaterih nevarnosti ni mogoče zadostno obravnavati ali če ni mogoče odpraviti dvomov glede zanesljivosti podatkov, se lahko vpeljejo dodatni dejavniki negotovosti, lahko pa je potrebno tudi pridobivanje dodatnih podatkov.

3.8.3   Upoštevanje vseh pomembnih načinov absorpcije

Za izpostavljenost človeka kozmetičnim izdelkom so lahko relevantne dermalna, oralna in inhalacijska izpostavljenost. Bistveno je, da se izračuna sistemska izpostavljenost, ki se nato primerja z ustrezno vrednostjo NOAEL. Razmerje med sistemsko izpostavljenostjo in vrednostjo NOAEL je opredeljeno kot meja varne uporabe, ki kaže, ali se lahko izdelek šteje za varen ali ne (glej tudi točko 3.8.4 in naslednje).

Absorpcija je povezana z biološko razpoložljivostjo snovi in je bistvena za izračun meje varne uporabe. Sistemsko izpostavljenost je mogoče izračunati na naslednji način:

Formula

Absorpcija je mogoča prek več zunanjih načinov: dermalnega, oralnega in inhalacijskega.

Če predvidena izpostavljenost za kozmetični izdelek ni v skladu z načinom izpostavljenosti v varnostnih podatkih, je treba razmisliti o ekstrapolaciji enega načina izpostavljenosti v drugega.

(a)   Absorpcija po dermalni izpostavljenosti

Dermalna absorpcija (33) snovi, ki jo vsebuje izdelek, je odvisna od inherentnih dejavnikov (npr. log Pow, molekulske mase) in obnašanja snovi v nosilcu. Dermalno absorpcijo in vivo neke snovi pri ljudeh je mogoče oceniti z uporabo podatkov iz obstoječih študij in vivo na živalih in študij in vitro na živalski in človeški koži. Kadar podatki meritev niso na voljo in stopnje absorpcije ni mogoče določiti z uporabo znanstveno veljavne metode in silico ali privzetih stopenj absorpcije, je treba za izračun sistemske izpostavljenosti uporabiti vrednost najslabšega mogočega primera, tj. 100 % (34). Če je molekulska masa > 500 Da in je log Pow nižji od – 1 ali višji od 4, je treba upoštevati 10-odstotno dermalno absorpcijo.

(b)   Absorpcija po oralni izpostavljenosti

Kadar lahko razumno predvidljiva uporaba vključuje zaužitje, je treba v scenarije izpostavljenosti vključiti oralni način.

(c)   Absorpcija po inhalacijski izpostavljenosti

Za vse snovi, ki se uporabljajo kot razpršila, in nekatere snovi v obliki prahu je treba pri določanju sistemske izpostavljenosti upoštevati inhalacijski način.

Poleg tega obstaja možnost sekundarne inhalacijske izpostavljenosti, kadar kozmetični izdelki vsebujejo hlapne snovi, ki se lahko ob neposredni uporabi nenamerno vdihnejo, kot so toluen v laku za nohte, različne snovi v gelih za oblikovanje nohtov itd.

3.8.4   Upoštevanje sistemskih učinkov in izračun meje varne uporabe

Ocena varnosti izdelka v zvezi s sistemsko strupenostjo je močno odvisna od podatkov o vsaki snovi, saj podatkov o sistemski strupenosti za končni kozmetični izdelek ne bo.

Opredelitev tveganja navadno vključuje strokovno oceno možnih količinsko neopredeljivih škodljivih učinkov, ki ji sledi izračun dejavnika negotovosti ali meje varne uporabe (35). Ta izračun je odvisen od sistemske izpostavljenosti zadevni snovi in njenih toksikoloških parametrov.

V skladu z oddelkom 8 dela A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 je treba v delu A poročila o varnosti upoštevati sistemske učinke in mejo varne uporabe. Ker sta navedena koraka obvezna, je treba njun izpust ustrezno utemeljiti. Tak primer bi bila prisotnost snovi v kozmetičnem izdelku v majhni količini, katere pričakovana stopnja izpostavljenosti (v najslabšem mogočem primeru) je nižja od ustreznih vrednosti praga toksikološkega tveganja (PTT) (36). Še en primer bi bila vključitev živilskih snovi, za katere je znana precej večja neškodljiva količina ob zaužitju.

Kadar zahteve za izračun meje varne uporabe ni mogoče izpolniti, je lahko primeren tudi drugačen način izražanja varnega odmerka za vsako snov, če je utemeljen. Kadar vrednost NOAEL ni na voljo, se lahko za izračun meje varne uporabe uporabijo druge referenčne toksikološke vrednosti, kot so raven brez opaznih učinkov (NOEL), LOAEL ali najnižja raven z opaznim učinkom (LOEL). Primerjalni odmerek (BMD) ali skoraj varen odmerek (VSD), ki se uporabljata za določitev tveganj in oceno njihovega obsega na drugih področjih, se v oceni varnosti kozmetičnega izdelka lahko uporabita, če se ugotovi povezava z izpostavljenostjo, tako da se izpostavljenost pri kozmetičnih izdelkih primerja s temi referenčnimi odmerki.

Na druge načine varnosti določene snovi v nekem proizvodu ni mogoče dokazati.

V skladu s postopki, opisanimi v Navodilih ZOVP (37), je mogoče mejo varne uporabe (MOS) za posamezni način izpostavljenosti izračunati z naslednjo formulo:

Formula

kjer se odmerek sistemske izpostavljenosti (SED) dobi s kombinacijo zunanje izpostavljenosti (mg/kg telesne teže/dan), stopnje absorpcije (navadno izražene v % ali μg/cm2), pogostnosti in dejavnikov zadržanja.

Splošno sprejeto je, da mora meja varne uporabe znašati vsaj 100, da je mogoče snov šteti za varno za uporabo v končnem izdelku.

V primeru ekstrapolacije enega načina izpostavljenosti v drugega je treba po možnosti upoštevati zadevno biološko razpoložljivost pri vsakem načinu. Predpostavka 100-odstotne oralne biološke razpoložljivosti bi lahko pomenila precenjevanje sistemske izpostavljenosti v študiji strupenosti z oralnim načinom. Zato je treba, če podatkov ni, predpostavljati, da je sistemsko razpoložljivih največ 50 % oralno danega odmerka. Če so na voljo dokazi, ki kažejo na nizko oralno biološko razpoložljivost, na primer če gre za slabo topno snov, ki jo tvorijo delci, je lahko primerneje predpostavljati, da je sistemsko razpoložljivih samo 10 % danega odmerka (38). Vedno, kadar so na voljo podatki o oralni absorpciji, jih je treba vključiti v izračune.

Vrednost NOAEL, ki se izbere za izračun meje varne uporabe, mora izhajati iz dolgoročnih študij strupenosti pri ponavljajočih se odmerkih (subakutnih, subkroničnih in/ali kroničnih preskusov strupenosti, preskusov rakotvornosti, teratogenosti, strupenosti za razmnoževanje itd.).

Uporabljena vrednost naj bo najnižja vrednost NOAEL, pridobljena z najustreznejšo študijo, kar zadeva pogoje uporabe snovi, občutljivost preskusne vrste itd.

Na podlagi celovitega toksikološkega profila je treba določiti vrednost NOAEL za sistemske učinke. Navadno se za izračun meje varne uporabe izbere najnižja ustrezna vrednost NOAEL najrelevantnejše končne točke.

Za utemeljitev varne uporabe ni mogoče uporabiti izračuna meje varne uporabe, ki bi temeljil samo na podatkih o srednji letalni dozi (LD50), pridobljenih v preskusih z enkratnim odmerkom (namesto na vrednosti NOAEL, dobljeni z vsaj subakutnimi preskusi).

Kadar se lahko jasno dokaže neobstoj biološke razpoložljivosti, izračun meje varne uporabe ni potreben. V teh primerih je treba preučiti mogoče lokalne učinke na koži ali sluznicah.

3.8.5   Vpliv toksikološkega profila na nekatere značilnosti snovi ali izdelka

(a)   Velikost delcev

Velikost delcev in njena porazdelitvena krivulja lahko vplivata na strupenost snovi. Kadar njunega vliva na varnost končnega izdelka ni mogoče izključiti, ju je treba vključiti med fizikalno-kemijske značilnosti in upoštevati pri oceni varnosti. Slediti je treba najnovejšim znanstvenim mnenjem na to temo (ZONNUZT, ZOVP) (39).

(b)   Nečistote v snoveh in surovinah

Nečistote lahko močno vplivajo na splošno strupenost katere koli snovi. Pomembno je preveriti profil nečistot snovi, da se prepreči ali vsaj oceni vsakršno dodatno tveganje zaradi nečistot. Če ni varnostnih podatkov iz toksikoloških študij, je lahko koristno orodje za ocenjevanje varnosti nekaterih nečistot prag toksikološkega tveganja (PTT) (40).

Kadar se za opredeljevanje toksikološkega profila snovi uporabijo toksikološke študije, je treba opisati profil čistosti in nečistot snovi, ki je bila uporabljena v teh študijah. Če serije, ki se dejansko uporabijo v formulaciji kozmetičnega izdelka, nimajo primerljivega profila nečistot, je treba oceniti razlike.

3.8.6   Uporabo navzkrižnega branja je treba podkrepiti in utemeljiti

Tehnika navzkrižnega branja ima več pristopov. Uporabo te tehnike je treba podkrepiti in utemeljiti.

3.8.7   Opredelitev virov informacij

Določanje toksikološkega profila zahteva minimalno količino informacij o snovi, ki bo ocenjena.

Te informacije se lahko pridobijo iz toksikoloških študij. Če obstajajo podatki o izkušnjah pri ljudeh, jih je treba upoštevati.

Druga orodja, kot so kvantitativno razmerje med strukturo in aktivnostjo (QSAR) ali premostitveni pristopi, so zgolj ocene strupenosti, določanje zanesljivosti dokazov pa je treba podkrepiti in utemeljiti.

Upoštevajo se lahko naslednji viri podatkov:

| (a) | varnostni podatki in podatki o kakovosti, ki so lahko v dokumentaciji z zadevnimi dobavitelji surovin v formulaciji in ki jih dobavitelji morajo deliti s proizvajalcem kozmetičnega izdelka. To je pomemben del preučevanja razpoložljivosti ustreznih podatkov za dokazovanje varnosti vsake kozmetične sestavine v formulaciji končnega izdelka; |
| --- | --- |

(a)

varnostni podatki in podatki o kakovosti, ki so lahko v dokumentaciji z zadevnimi dobavitelji surovin v formulaciji in ki jih dobavitelji morajo deliti s proizvajalcem kozmetičnega izdelka. To je pomemben del preučevanja razpoložljivosti ustreznih podatkov za dokazovanje varnosti vsake kozmetične sestavine v formulaciji končnega izdelka;

| (b) | če je na voljo mnenje ZOVP, je treba upoštevati vrednost NOAEL, uporabljeno v mnenju. Ocenjevalec varnosti mora upoštevati najnovejše znanstveno mnenje; |
| --- | --- |

(b)

če je na voljo mnenje ZOVP, je treba upoštevati vrednost NOAEL, uporabljeno v mnenju. Ocenjevalec varnosti mora upoštevati najnovejše znanstveno mnenje;

| (c) | če je na voljo mnenje drugega verodostojnega znanstvenega odbora, se lahko upošteva vrednost NOAEL, uporabljena v mnenju, če je mogoče ugotovitve in omejitve uporabiti za predvideno uporabo (uporaba, ki se upošteva za izračun meje varne uporabe, se lahko razlikuje). Ocenjevalec varnosti mora upoštevati najnovejše znanstveno mnenje; |
| --- | --- |

(c)

če je na voljo mnenje drugega verodostojnega znanstvenega odbora, se lahko upošteva vrednost NOAEL, uporabljena v mnenju, če je mogoče ugotovitve in omejitve uporabiti za predvideno uporabo (uporaba, ki se upošteva za izračun meje varne uporabe, se lahko razlikuje). Ocenjevalec varnosti mora upoštevati najnovejše znanstveno mnenje;

| (d) | če znanstveno mnenje ni na voljo, je treba zagotoviti informacije za opredelitev toksikološkega profila vsake snovi. Pridobijo se lahko iz več zbirk podatkov ali literature (glej Dodatek) (41); |
| --- | --- |

(d)

če znanstveno mnenje ni na voljo, je treba zagotoviti informacije za opredelitev toksikološkega profila vsake snovi. Pridobijo se lahko iz več zbirk podatkov ali literature (glej Dodatek) (41);

| (e) | razvrstitev iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (42); |
| --- | --- |

(e)

razvrstitev iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (42);

| (f) | študije, ki jih opravi ali pridobi proizvajalec izdelka; |
| --- | --- |

(f)

študije, ki jih opravi ali pridobi proizvajalec izdelka;

| (g) | napovedi in silico (QSAR); |
| --- | --- |

(g)

napovedi in silico (QSAR);

| (h) | premostitveni pristopi; |
| --- | --- |

(h)

premostitveni pristopi;

| (i) | ocene nekozmetičnih uporab zadevne snovi (živila; živilski aditivi; materiali, namenjeni za stik z živili; biocidi; registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij (REACH) ...) se lahko uporabijo za dopolnjevanje informacij o toksikološkem profilu snovi; |
| --- | --- |

(i)

ocene nekozmetičnih uporab zadevne snovi (živila; živilski aditivi; materiali, namenjeni za stik z živili; biocidi; registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij (REACH) ...) se lahko uporabijo za dopolnjevanje informacij o toksikološkem profilu snovi;

| (j) | če so na voljo, poročilo o kemijski varnosti (CSR) ali grobi povzetki študij, predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (REACH). |
| --- | --- |

(j)

če so na voljo, poročilo o kemijski varnosti (CSR) ali grobi povzetki študij, predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (REACH).

Številne snovi in/ali zmesi niso dovolj preučene, da bi bilo mogoče določiti vse ustrezne toksikološke parametre. Za te manjkajoče parametre ali kadar opredelitev tveganja temelji na pristopu, pri katerem se uporabijo toksikološki podatki, pridobljeni za druge snovi (npr. strukturno sorodne snovi) ali nekozmetične uporabe (živila, biocide, farmacevtske izdelke itd.), je treba v poročilo vključiti utemeljitve.

3.9   Neželeni učinki in resni neželeni učinki

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je spremljati varnost izdelka po tem, ko je bil dan na trg, in po potrebi sprejeti korektivne ukrepe. V ta namen mora odgovorna oseba (v sodelovanju z distributerji) vzpostaviti sistem za zbiranje, dokumentiranje, ugotavljanje vzročnosti in obvladovanje neželenih učinkov, ki jih povzroči izdelek po uporabi, v Uniji
   (43). Kadar so neželeni učinki resni, jih mora odgovorna oseba (kot tudi distributerji) sporočiti pristojnemu organu države članice, v kateri so se ti učinki pojavili
   (44).

Informacije o neželenih učinkih in resnih neželenih učinkih je treba vključiti v poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka, jih posodabljati in dati na razpolago ocenjevalcu varnosti, ki lahko spremeni svojo oceno ali te informacije upošteva pri ocenjevanju podobnih izdelkov.

Poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka mora vključevati vse razpoložljive podatke, vključno s statističnimi, o neželenih učinkih in resnih neželenih učinkih zadevnega kozmetičnega izdelka ali, če je to ustrezno, drugih kozmetičnih izdelkov.

Zlasti je treba v poročilo o varnosti vključiti informacije o neželenih učinkih, za katere se v skladu z oceno vzročnosti ugotovi, da je zelo verjetno, verjetno, ni gotovo ali je malo verjetno, da jih je mogoče pripisati (45) zadevnemu kozmetičnemu izdelku.

Podatki o neželenih učinkih se lahko v ta del poročila o varnosti vključijo v obliki statističnih podatkov, kot sta število in vrsta neželenih učinkov na leto.

Informacije o resnih neželenih učinkih, za katere se v skladu z oceno vzročnosti ugotovi, da je zelo verjetno, verjetno, ni gotovo ali je malo verjetno, da jih je mogoče pripisati zadevnemu kozmetičnemu izdelku, je treba v skladu z oddelkom 9 dela A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 vključiti v poročilo o varnosti in jih v skladu s členom 23 iste uredbe sporočiti nacionalnim pristojnim organom (46). Zato je treba obrazce za sporočanje, ki se pošljejo pristojnim organom, priložiti k poročilu o varnosti kozmetičnega izdelka.

Navesti je treba, kako se je odgovorna oseba odzvala na sporočene resne neželene učinke in kako je ta sporočila obravnavala. Opisati je treba korektivne in preventivne ukrepe, če so bili sprejeti.

Informacije o neželenih učnikih je treba posodabljati in redno dajati na razpolago ocenjevalcu varnosti (47), ki lahko presodi, da je treba spremeniti oceno varnosti, predlaga izboljšave za formulacijo ali te informacije uporabi za pripravo ocene varnosti za podobne izdelke.

Koristne informacije, ki jih mora ocenjevalec varnosti upoštevati, se lahko zagotovijo tudi z dodatnimi podatki iz kozmetovigilance, kot so resni neželeni učinki nepredvidene uporabe.

3.10   Informacije o kozmetičnem izdelku

Ta oddelek poročila o varnosti kozmetičnega izdelka omogoča vključitev morebitnih dodatnih informacij, ki niso zajete v drugih oddelkih dela A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009, vendar se štejejo za pomembne za izvedbo ocene varnosti izdelka.

Ta oddelek poročila o varnosti kozmetičnega izdelka mora vsebovati druge pomembne informacije, povezane bodisi z izdelkom ali podobnimi formulacijami, npr. obstoječe študije na prostovoljcih, bodisi s posebnimi snovmi, npr. jasno potrjene in utemeljene ugotovitve ocen tveganja, ki so bile izvedene na drugih ustreznih področjih.

Ta oddelek je mogoče uporabiti za sklicevanje na informacije o snoveh ali zmeseh, ki se uporabljajo tudi v drugih vrstah izdelkov, kot so živila in farmacevtski izdelki.

4.   DEL B PRILOGE I K UREDBI (ES) št. 1223/2009 – OCENA VARNOSTI KOZMETIČNEGA IZDELKA

Del B poročila je dejanska ocena varnosti izdelka. Ocenjevalec varnosti mora v svoji obrazložitvi upoštevati vse opredeljene nevarnosti izdelka in izpostavljenost izdelku.

Del B poročila o varnosti kozmetičnega izdelka zajema:

| 1. | zaključek ocene; |
| --- | --- |

1.

zaključek ocene;

| 2. | označena opozorila in navodila za uporabo; |
| --- | --- |

2.

označena opozorila in navodila za uporabo;

| 3. | obrazložitev; |
| --- | --- |

3.

obrazložitev;

| 4. | dokazila o verodostojnosti ocenjevalca varnosti in njegovo dokončno odobritev. |
| --- | --- |

4.

dokazila o verodostojnosti ocenjevalca varnosti in njegovo dokončno odobritev.

4.1   Zaključek ocene

Zaključek ocene je izjava o varnosti kozmetičnega izdelka glede na zahtevo o varnosti iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1223/2009.

V zaključku je treba navesti, da je izdelek varen ali varen z omejitvami oziroma da ni varen za zdravje ljudi, če je uporabljen pod normalnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe.

Izrecno je treba navesti pravni okvir za oceno, zlasti Uredbo (ES) št. 1223/2009 o kozmetičnih izdelkih.

Če izdelek ni bil ocenjen kot varen, se ne more šteti za skladnega z Uredbo (ES) št. 1223/2009 in se torej ne sme dati na trg.

4.2   Označena opozorila in navodila za uporabo

Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je, da se izrecno navedejo podrobni varnostni ukrepi, ki jih je treba upoštevati pri uporabi, vključno z vsaj tistimi, ki so našteti v prilogah III do VI k Uredbi (ES) št. 1223/2009, in vsa posebna varnostna opozorila na kozmetičnih izdelkih za poklicno uporabo, ki morajo biti na označbi.

V skladu s Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 mora ta oddelek vsebovati izjavo o nujnosti označevanja katerih koli posebnih opozoril in navodil za uporabo v skladu s členom 19(1)(d) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

Naloga ocenjevalca varnosti je, da določi, katera opozorila ali navodila za uporabo – poleg tistih iz prilog III do VI – je treba navesti na označbi za zagotovitev varne uporabe izdelka.

Ocenjevalec varnosti mora o tem, kaj je treba navesti na označbi, odločiti v vsakem primeru posebej, pri tem pa upoštevati pravne obveznosti, ki izhajajo iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1223/2009 in prilog k tej uredbi, ter, kjer je to ustrezno, akte, kot so Priporočilo Komisije 2006/647/ES (48) in druge smernice, ki jih je objavila Komisija, npr. o označevanju „časovnega obdobja po odprtju izdelka“ (49) in o označevanju sestavin na podlagi Direktive 76/768/EGS (50).

4.3   Obrazložitev

Obrazložitev je osrednji del ocene varnosti, saj je njen namen jasno in natančno pojasniti, kako je ocenjevalec varnosti oblikoval svoje ugotovitve o varnosti kozmetičnega izdelka na podlagi podatkov, zbranih v skladu z delom A Priloge I k Uredbi (ES) št. 1223/2009.

Ocena varnosti mora biti opravljena za vsak primer posebej za vsak posamezni kozmetični izdelek in mora biti rezultat strokovne presoje razpoložljivih podatkov. Ocenjevalec varnosti mora zagotoviti, da so na voljo vse informacije, ki jih potrebuje za izvedbo ocene varnosti, preveriti ustreznost podatkov, zagotovljenih za izdelek, ki ga je treba oceniti, in utemeljiti neobstoj podatkov, zahtevanih v delu A, kadar meni, da niso ustrezni ali potrebni.

Za oblikovanje ugotovitev o varnosti kozmetičnega izdelka mora ocenjevalec varnosti oceniti varnost posameznih snovi ali zmesi, prisotnih v formulaciji, in varnost končnega izdelka. Njegove ugotovitve morajo temeljiti na sklopu dokazov, ki za vse opredeljene nevarnosti kažejo, da se lahko izdelek šteje za varen v smislu zdravja ljudi.

Ocenjevalec varnosti lahko formulacijo, ki jo preučuje, odobri, zavrne ali odobri pod posebnimi pogoji. Izdelek, ki ni v skladu z Uredbo (ES) št. 1223/2009, se mora zavrniti in se ne sme tržiti.

V obrazložitvi ocene varnosti se navedejo premisleki, ki ocenjevalca varnosti na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z varnostjo pripeljejo do splošnega zaključka o varnosti izdelka.

Ocenjevalec varnosti mora v svoji obrazložitvi upoštevati vse opredeljene nevarnosti ter predvidene in razumno predvidljive pogoje izpostavljenosti posameznih snovi ali zmesi v formulaciji in končnega kozmetičnega izdelka.

Analiza in ocenjevanje veljavnosti/zanesljivosti vseh obstoječih informacij sta naloga ocenjevalca varnosti. S to analizo lahko odloči, ali razpoložljivi podatki zadoščajo za izvedbo ocene varnosti ali pa je treba pridobiti dodatne podatke o posamezni snovi ali končnem kozmetičnem izdelku.

Obrazložitev temelji na podatkih, zbranih v delu A poročila o varnosti kozmetičnega izdelka, poleg tega pa se v obrazložitvi upoštevata ocena varnosti snovi in zmesi, ki jo izvedejo Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov, ko so snovi navedene v prilogah k Uredbi (ES) št. 1223/2009, drugi pristojni znanstveni odbori ali ocenjevalec varnosti sam, ter ocena varnosti kozmetičnega izdelka.

4.3.1   Ocena varnosti snovi in/ali zmesi

Ocena varnosti snovi in/ali zmesi je sestavljena iz treh glavnih faz:

| 1. | opredelitve nevarnosti snovi in zmesi; |
| --- | --- |

1.

opredelitve nevarnosti snovi in zmesi;

| 2. | ocene lokalne in sistemske izpostavljenosti (ob upoštevanju podatkov o absorpciji); |
| --- | --- |

2.

ocene lokalne in sistemske izpostavljenosti (ob upoštevanju podatkov o absorpciji);

| 3. | ocene tveganja sistemskih učinkov (izračun meje varne uporabe) in ocene tveganja lokalnih učinkov (npr. kožne alergije, draženja kože). |
| --- | --- |

3.

ocene tveganja sistemskih učinkov (izračun meje varne uporabe) in ocene tveganja lokalnih učinkov (npr. kožne alergije, draženja kože).

Za dišavne in aromatične spojine, pri katerih so informacije o sestavi zaupne, lahko oceno varnosti odgovorni osebi za končni kozmetični izdelek zagotovi proizvajalec zadevne zmesi. Ob upoštevanju koncentracije v končnem kozmetičnem izdelku in njegovega vzorca izpostavljenosti je treba oceno varnosti dišavne in aromatične spojine pripraviti na podlagi načel, opisanih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1223/2009 in teh smernicah. Dobavitelj mora odgovorni osebi za končni kozmetični proizvod zagotoviti ustrezen dokument, ki dokazuje varnost dišavne ali aromatične spojine.

4.3.2   Ocena varnosti kozmetičnega izdelka

Ocena varnosti kozmetičnega izdelka zajema tri glavne vidike:

| 1. | povzetek ocene tveganja na podlagi lokalnih in sistemskih učinkov vseh posameznih snovi/zmesi (51); |
| --- | --- |

1.

povzetek ocene tveganja na podlagi lokalnih in sistemskih učinkov vseh posameznih snovi/zmesi (51);

| 2. | dodatno oceno varnosti formuliranega izdelka, ki je ni mogoče izvesti z ločenim ocenjevanjem snovi/zmesi. To so lahko na primer združljivost formulacije s kožo, ocena možnih kombiniranih učinkov, kot v primeru ene sestavine, ki lahko poveča stopnjo absorpcije druge sestavine, možni učinki, ki se lahko pojavijo ob medsebojnem delovanju z embalažnim materialom, ali možni učinki zaradi kemijskih reakcij med posameznimi snovmi/zmesmi v formuliranem izdelku (52); |
| --- | --- |

2.

dodatno oceno varnosti formuliranega izdelka, ki je ni mogoče izvesti z ločenim ocenjevanjem snovi/zmesi. To so lahko na primer združljivost formulacije s kožo, ocena možnih kombiniranih učinkov, kot v primeru ene sestavine, ki lahko poveča stopnjo absorpcije druge sestavine, možni učinki, ki se lahko pojavijo ob medsebojnem delovanju z embalažnim materialom, ali možni učinki zaradi kemijskih reakcij med posameznimi snovmi/zmesmi v formuliranem izdelku (52);

| 3. | druge dejavnike, ki vplivajo na oceno varnosti, kot so stabilnost, mikrobiološka kakovost, embalaža in označevanje, vključno z navodili in varnostnimi ukrepi za uporabo. |
| --- | --- |

3.

druge dejavnike, ki vplivajo na oceno varnosti, kot so stabilnost, mikrobiološka kakovost, embalaža in označevanje, vključno z navodili in varnostnimi ukrepi za uporabo.

Pri posebni oceni kozmetičnih izdelkov, namenjenih za uporabo pri otrocih, mlajših od treh let, ki se zahteva z Uredbo (ES) št. 1223/2009, je treba upoštevati posebna priporočila v Navodilih ZOVP (53).

V posebni oceni, ki se v Uredbi (ES) št. 1223/2009 zahteva za kozmetične izdelke, namenjene izključno za zunanjo intimno higieno, je treba upoštevati tudi posebne značilnosti mesta uporabe.

Ocenjevalec varnosti lahko formulacijo, ki jo preučuje, odobri, zavrne ali odobri pod posebnimi pogoji. Izdelek, ki ni v skladu z Uredbo (ES) št. 1223/2009, se mora zavrniti in se ne sme tržiti. Priporočila ocenjevalca varnosti v zvezi z varno uporabo izdelka je treba upoštevati.

Za zagotovitev, da se poročilo o varnosti kozmetičnega izdelka posodablja, kot določa člen 10(1)(c) Uredbe (ES) št. 1223/2009, je treba redno izvajati ponovne ocene varnosti končnega izdelka.

Kadar se pravne zahteve (npr. omejitve za eno od snovi, vključenih v formulacijo) spremenijo, je treba med drugim (npr. poleg označevanja) preveriti, ali je formulacija še vedno zakonsko skladna, ter pregledati oceno varnosti in jo po potrebi posodobiti.

Oceno varnosti je treba pregledati in po potrebi posodobiti tudi, kadar velja ena od ali več naslednjih okoliščin:

| (a) | na voljo so nove znanstvene ugotovitve in toksikološki podatki o snovi, ki bi lahko spremenili rezultat obstoječe ocene varnosti; |
| --- | --- |

(a)

na voljo so nove znanstvene ugotovitve in toksikološki podatki o snovi, ki bi lahko spremenili rezultat obstoječe ocene varnosti;

| (b) | spremenjene so bile formulacija ali specifikacije surovin; |
| --- | --- |

(b)

spremenjene so bile formulacija ali specifikacije surovin;

| (c) | spremenjeni so bili pogoji uporabe; |
| --- | --- |

(c)

spremenjeni so bili pogoji uporabe;

| (d) | povečuje se opažanje neželenih učinkov v smislu njihove narave, resnosti in pogostnosti, in sicer pod razumno predvidljivimi pogoji uporabe in v primeru napačne uporabe (54). |
| --- | --- |

(d)

povečuje se opažanje neželenih učinkov v smislu njihove narave, resnosti in pogostnosti, in sicer pod razumno predvidljivimi pogoji uporabe in v primeru napačne uporabe (54).

Vzpostaviti je treba mehanizme in postopke za zagotovitev, da se med odgovorno osebo in ocenjevalcem varnosti učinkovito izmenjujejo informacije, ki so pomembne za posodobitev poročila o varnosti kozmetičnega izdelka, ter da lahko ocenjevalec varnosti posreduje, kadar je potrebna posodobitev.

4.4   Dokazila o verodostojnosti ocenjevalca in odobritev dela B

Ocenjevalec varnosti mora biti strokovnjak z ustreznim znanjem in izkušnjami za pripravo pravilne ocene varnosti, kot določajo zahteve glede usposobljenosti v členu 10(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009. Namen tega oddelka poročila o varnosti kozmetičnega izdelka je zagotoviti, da so te zahteve izpolnjene in da se zagotovijo potrebna dokazila.

V tem oddelku poročila o varnosti je treba navesti ime in naslov ocenjevalca varnosti, biti mora tudi datiran in podpisan.

Rezultat ocenjevanja varnosti mora biti podpisan, pri čemer mora biti naveden tudi datum priprave, ali izdan v elektronski različici, s katero se vzpostavlja jasna povezava med ocenjevalcem, formulacijo in datumom ocene. Elektronska različica mora biti zaščitena pred zlorabo s strani nepooblaščenih oseb.

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009 mora biti ocenjevalec varnosti „oseba, ki ima diplomo ali druga dokazila o formalnih kvalifikacijah, pridobljenih ob končanju univerzitetnega teoretičnega in praktičnega študija farmacije, toksikologije, medicine ali podobne vede, ali študija, ki se v državi članici priznava kot enakovreden“.

Oseba, ki je pridobila kvalifikacije v tretji državi, lahko deluje kot ocenjevalec varnosti, če je končala „[študij], ki se v državi članici priznava kot enakovreden [univerzitetnemu teoretičnemu in praktičnemu študiju farmacije, toksikologije, medicine ali podobne vede]“.

Zagotoviti je treba dokazilo o kvalifikacijah ocenjevalca varnosti (tj. kopijo diplome in po potrebi dokazilo o enakovrednosti), določenih v členu 10 Uredbe (ES) št. 1223/2009.

Viri

| — | ATSDR (2004). Guidance Manual for the assessment of joint toxic action of chemical mixtures. Atlanta, GA: ATSDR, U.S. Department of Health and Human Services, Public Health Service. EFSA (2008) EFSA-Q-2006-160. |
| --- | --- |

—

ATSDR (2004). Guidance Manual for the assessment of joint toxic action of chemical mixtures. Atlanta, GA: ATSDR, U.S. Department of Health and Human Services, Public Health Service. EFSA (2008) EFSA-Q-2006-160.

| — | Bremmer, H. J., Prud’homme de Lodder, L. C. H., van Engelen, J. G. M., Cosmetics Fact Sheet to Assess the Risks for the Consumer, Updated version for ConsExpo 4, RIVM report 320104001/2006 (http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/320104001.pdf). |
| --- | --- |

—

Bremmer, H. J., Prud’homme de Lodder, L. C. H., van Engelen, J. G. M., Cosmetics Fact Sheet to Assess the Risks for the Consumer, Updated version for ConsExpo 4, RIVM report 320104001/2006 (http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/320104001.pdf).

| — | COSMED, Comment constituer le rapport de sécurité? (Règlement (CE) No 1223/2009), Collection: Les guides pratiques des entreprises – Editions 2011–2012. |
| --- | --- |

—

COSMED, Comment constituer le rapport de sécurité? (Règlement (CE) No 1223/2009), Collection: Les guides pratiques des entreprises – Editions 2011–2012.

| — | CTFA & COLIPA, Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, marec 2004. |
| --- | --- |

—

CTFA & COLIPA, Guidelines On Stability Testing Of Cosmetic Products, marec 2004.

| — | Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Smernice za identifikacijo in poimenovanje snovi v skladu z uredbama REACH in CLP, november 2011. |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Smernice za identifikacijo in poimenovanje snovi v skladu z uredbama REACH in CLP, november 2011.

| — | Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.4: Evaluation of available information, december 2011. |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.4: Evaluation of available information, december 2011.

| — | Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.7a: Endpoint specific guidance, maj 2008. |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.7a: Endpoint specific guidance, maj 2008.

| — | Evropska agencija za kemikalije (ECHA, Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.7c: Endpoint specific guidance, maj 2008. |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za kemikalije (ECHA, Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.7c: Endpoint specific guidance, maj 2008.

| — | Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Praktični vodnik 2: Kako se navede določanje zanesljivosti dokazov, 2010 (http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_sl.pdf). |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za kemikalije (ECHA), Praktični vodnik 2: Kako se navede določanje zanesljivosti dokazov, 2010 (http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_sl.pdf).

| — | Evropska komisija, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o prepovedi testiranja na živalih in trženja ter stanju glede alternativnih metod na področju kozmetičnih izdelkov (COM(2013) 135 final). |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o prepovedi testiranja na živalih in trženja ter stanju glede alternativnih metod na področju kozmetičnih izdelkov (COM(2013) 135 final).

| — | Evropska komisija, Composition and undesirable effects of cosmetic products to be made easily accessible to the public — practical implementation of Article 7a(1)(h), second subparagraph, of Directive 76/768/EEC (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_access_info_en.pdf). |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Composition and undesirable effects of cosmetic products to be made easily accessible to the public — practical implementation of Article 7a(1)(h), second subparagraph, of Directive 76/768/EEC (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_access_info_en.pdf).

| — | Evropska komisija, Smernice za poročanje o resnih neželenih učinkih (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue/sue_sl.pdf). |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Smernice za poročanje o resnih neželenih učinkih (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue/sue_sl.pdf).

| — | Greim, H., in Snyder, R. (ur.), Toxicology and Risk Assessment – A comprehensive Introduction. John Wiley & Sons Ltd., 2008. |
| --- | --- |

—

Greim, H., in Snyder, R. (ur.), Toxicology and Risk Assessment – A comprehensive Introduction. John Wiley & Sons Ltd., 2008.

| — | Hall, B., Tozer, S., Safford, B., Coroama, M., Steiling, W., Leneveu-Duchemin, M. C., McNamara, C., in Gibney, M., European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, zvezek 45, številka 11, november 2007, str. 2097–2108. |
| --- | --- |

—

Hall, B., Tozer, S., Safford, B., Coroama, M., Steiling, W., Leneveu-Duchemin, M. C., McNamara, C., in Gibney, M., European consumer exposure to cosmetic products, a framework for conducting population exposure assessments, Food and Chemical Toxicology, zvezek 45, številka 11, november 2007, str. 2097–2108.

| — | IGHRC 2006, Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006) (http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html). |
| --- | --- |

—

IGHRC 2006, Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006) (http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html).

| — | Klimisch, H. J., Andreae, E., in Tillmann, U., A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regulatory Toxicology and Pharmacology 25 (1997), str. 1–5. |
| --- | --- |

—

Klimisch, H. J., Andreae, E., in Tillmann, U., A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regulatory Toxicology and Pharmacology 25 (1997), str. 1–5.

| — | Kroes, R., Renwick, A. G., Feron, V., Galli, C. L., Gibney, M., Greim, H., Guy, R. H., Lhuguenot, J. C., van de Sandt, J. J. M., Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533–2562. |
| --- | --- |

—

Kroes, R., Renwick, A. G., Feron, V., Galli, C. L., Gibney, M., Greim, H., Guy, R. H., Lhuguenot, J. C., van de Sandt, J. J. M., Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), 2533–2562.

| — | Loretz, L. J., Api, A. M., Babcock, L., Barraj, L. M., Burdick, J., Cater, K. C., Jarrett, G., Mann, S., Pan, Y. H., Re, T. A., Renskers, K. J., Scrafford‚ C. G., Exposure data for cosmetic products: facial cleanser, hair conditioner, and eye shadow, Food Chem Toxicol., maj 2008, 46(5):1516–24, Epub, 23. december 2007. |
| --- | --- |

—

Loretz, L. J., Api, A. M., Babcock, L., Barraj, L. M., Burdick, J., Cater, K. C., Jarrett, G., Mann, S., Pan, Y. H., Re, T. A., Renskers, K. J., Scrafford‚ C. G., Exposure data for cosmetic products: facial cleanser, hair conditioner, and eye shadow, Food Chem Toxicol., maj 2008, 46(5):1516–24, Epub, 23. december 2007.

| — | Mildau, G., Burkhard, A., Daphi-Weber, J., Große-Damhues, J., Jung, J., Schuster, B., Walther, C., Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6-2007, str. 16–22. |
| --- | --- |

—

Mildau, G., Burkhard, A., Daphi-Weber, J., Große-Damhues, J., Jung, J., Schuster, B., Walther, C., Basic Requirements for Safety Assessment of Cosmetic Products, SOFW Journal, 133 6-2007, str. 16–22.

| — | Miljøstyrelsen, Guideline on Safety Assessment of Cosmetic Products, Environmental Guidelines, št. 10, 2000. |
| --- | --- |

—

Miljøstyrelsen, Guideline on Safety Assessment of Cosmetic Products, Environmental Guidelines, št. 10, 2000.

| — | OECD (2007), Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, št. 80. Pariz. |
| --- | --- |

—

OECD (2007), Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, št. 80. Pariz.

| — | OECD (2009), Guidance Document for using the OECD (Q)SAR Application Toolbox to Develop Chemical Categories According to the OECD Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, št. 102. Pariz. |
| --- | --- |

—

OECD (2009), Guidance Document for using the OECD (Q)SAR Application Toolbox to Develop Chemical Categories According to the OECD Guidance on Grouping of Chemicals. Series on Testing and Assessment, št. 102. Pariz.

| — | Pauwels, M., Rogiers, V., Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), str. 260–274. |
| --- | --- |

—

Pauwels, M., Rogiers, V., Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), str. 260–274.

| — | ZOVP (Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov), Guidance on safety assessment of nanomaterials in cosmetics, SCCS/1484/12. |
| --- | --- |

—

ZOVP (Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov), Guidance on safety assessment of nanomaterials in cosmetics, SCCS/1484/12.

| — | ZOVP, Navodila ZOVP za testiranje kozmetičnih snovi in njihovo oceno varnosti, 8. revizija, SCCS/1501/12. |
| --- | --- |

—

ZOVP, Navodila ZOVP za testiranje kozmetičnih snovi in njihovo oceno varnosti, 8. revizija, SCCS/1501/12.

| — | ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT, Opinion on Use of the Threshold of Toxicological Concern (TTC) Approach for Human Safety Assessment of Chemical Substances with focus on Cosmetics and Consumer Products, SCCP/1171/08. |
| --- | --- |

—

ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT, Opinion on Use of the Threshold of Toxicological Concern (TTC) Approach for Human Safety Assessment of Chemical Substances with focus on Cosmetics and Consumer Products, SCCP/1171/08.

| — | ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT, Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures, 2012. |
| --- | --- |

—

ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT, Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures, 2012.

| — | ZONNUZT (Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja), Opinion on the scientific basis for the definition of the term „nanomaterial“, 8. december 2010. |
| --- | --- |

—

ZONNUZT (Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja), Opinion on the scientific basis for the definition of the term „nanomaterial“, 8. december 2010.

| — | Poročilo delavnice „Assessment of undesirable events in cosmetic market surveillance: Background, description and use of a causality assessment method in cosmetovigilance“, Regulatory Toxicology and Pharmacology 58 (2010) 349–353. |
| --- | --- |

—

Poročilo delavnice „Assessment of undesirable events in cosmetic market surveillance: Background, description and use of a causality assessment method in cosmetovigilance“, Regulatory Toxicology and Pharmacology 58 (2010) 349–353.

---

(1)  Člen 11(2) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

(2)  Člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

(3)  Člen 10(1)(c) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

(4)  Navodila Znanstvenega odbora za varstvo potrošnikov (ZOVP) za preskušanje sestavin kozmetičnih izdelkov in njihovo oceno varnosti, osma revizija, SCCS/1501/12, in njihove poznejše posodobitve (v nadaljnjem besedilu: Navodila ZOVP).

(5)  Navodila ZOVP, točka 3–6.2, str. 35–36.

(6)  Ta vidik je pomemben v okviru dobrih proizvodnih praks in je izrecno obravnavan v zadevnem standardu EN ISO 22716:2007. Natančneje, z njim se izpolnjujejo zahteve za sprostitev surovin in končnega izdelka v uporabo.

(7)  Glej točko 3.3 o mikrobiološki kakovosti.

(8)  Glej „Practical implementation of Article 6(1)(c) of the Cosmetics Directive“ (Direktiva Sveta 76/768/EGS, UL L 262, 27.9.1976, str. 169): „LABELLING OF PRODUCT DURABILITY: ‚PERIOD OF TIME AFTER OPENING‘ “ (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/wd-04-entr-cos_28_rev_version_adoptee20040419_en.pdf).

(9)  Navodila ZOVP, točka 4–3.3, str. 74.

(10)  „Minimalni rok trajanja“ je datum, do katerega kozmetični izdelek, shranjen pod ustreznimi pogoji, ohrani svojo prvotno funkcijo in zlasti ostane varen; PAO je časovno obdobje po odprtju, v katerem lahko uporabnik izdelek brez škode uporablja. Glej „Practical implementation of Article 6(1)(c) of the Cosmetics Directive“ (Direktiva 76/768/EGS): „LABELLING OF PRODUCT DURABILITY: ‚PERIOD OF TIME AFTER OPENING‘ “.

(11)  Navodila ZOVP, točka 4–4, str. 75–76.

(12)  Člen 17 Uredbe (ES) št. 1223/2009 določa, da so sledi prepovedanih snovi dovoljene samo, če so tehnično neizogibne in ne vplivajo na varnost kozmetičnih izdelkov.

(13)  „Genotoksične in rakotvorne snovi brez praga“ so genotoksične in rakotvorne snovi, ki nimajo določenega praga za genotoksične oz. rakotvorne učinke.

(14)  Opinion of the Scientific Committee on a request from EFSA related to A Harmonised Approach for Risk Assessment of Substances Which are both Genotoxic and Carcinogenic, The EFSA Journal 2005; 282, str. 1–31.

(15)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

(16)  Za oceno tveganja je treba upoštevati nevarnost skupaj z izpostavljenostjo, kar je dolžnost ocenjevalca varnosti.

(17)  Navodila ZOVP, točka 4, str. 66 in naslednje.

(18)  M. Pauwels in V. Rogiers, Human Health Safety Evaluation of Cosmetics in the EU: A Legally Imposed Challenge to Science, Toxicology and Applied Pharmacology, 243 (2010), str. 261.

(19)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o prepovedi testiranja na živalih in trženja ter stanju glede alternativnih metod na področju kozmetičnih izdelkov (COM(2013) 135 final).

(20)  H. J. Klimisch, E. Andreae in U. Tillmann (1997), A systematic approach for evaluating the quality of experimental and ecotoxicological data. Regul Toxicol Pharmacol 25:1–5.

(21)  Glej zlasti točko 3.1 Sporočila.

(22)  UL L 142, 31.5.2008, str. 1.

(23)  Navodila ZOVP, točka 3–4.11. Glej tudi mnenje SCCNFP/0068/98, ki je zgodnejša različica Navodil ZOVP, in mnenje SCCNFP/0245/99 z naslovom „Opinion Concerning Basic Criteria of the Protocols for the Skin Compatibility Testing of Potentially Cutaneous Irritant Cosmetic Ingredients or Mixtures of Ingredients on Human Volunteers“.

(24)  Navzkrižno branje je tehnika za zapolnjevanje vrzeli v podatkih, pri kateri se informacije za eno ali več začetnih kemikalij uporabijo za napovedovanje za ciljno kemikalijo, ki se po nečem šteje za podobno. Glej dokument Evropske agencije za kemikalije (ECHA) z naslovom „Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.4: Evaluation of available information“, december 2011, str. 12 (http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/information_requirements_r4_en.pdf).

(25)  Ena od opredelitev določanja zanesljivosti dokazov je „postopek določanja prednosti in slabosti različnih informacij pri doseganju in podpiranju sklepa o lastnosti snovi“. Glej dokument ECHA z naslovom „Praktični vodnik 2: Kako se navede določanje zanesljivosti dokazov“, 2010, str. 2 (http://echa.europa.eu/documents/10162/13655/pg_report_weight_of_evidence_sl.pdf).

(26)  Glej Navodila ZOVP, točka 3–6 z naslovom „Basic Requirements for Cosmetic Substances Present in Finished Cosmetic Products (which are to be evaluated by individual safety assessors)“.

(27)  V Navodilih ZOVP je ta vidik jasno obravnavan v točki 3–6.1 z naslovom „General toxicological requirements“.

(28)  V skladu z Navodili ZOVP (točka 3–4.5) je treba prednost dati vrednostim NOAEL v zvezi s subkronično strupenostjo (90-dnevna študija). Šele, če take vrednosti niso na voljo, je treba uporabiti rezultate v zvezi s subakutno strupenostjo (28-dnevna študija).

(29)  ECHA, Guidance on information requirements and chemical safety assessment – Chapter R.7a: Endpoint specific guidance, maj 2008.

(30)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(31)  Glej ECHA, Smernice za identifikacijo in poimenovanje snovi v skladu z uredbama REACH in CLP, november 2011, str. 29 (http://echa.europa.eu/documents/10162/17235/substance_id_sl.pdf).

(32)  Tj. „sistemsko razpoložljiv odmerek, ki preide zadevne telesne pregrade (gastrointestinalne, kožne ali pljučne strukture) in postane na voljo v krvnem obtoku za poznejšo porazdelitev med tkiva in organe“. Glej zgoraj navedeni članek M. Pauwels in V. Rogiers, str. 262.

(33)  Basic criteria for the in vitro assessment of dermal absorption of cosmetic ingredients (SCCS/1358/10).

(34)  Navodila ZOVP, točka 3–7.2, str. 49.

(35)  Zgoraj navedeni članek M. Pauwels in V. Rogiers, str. 262.

(36)  ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT, Opinion on Use of the Threshold of Toxicological Concern (TTC) Approach for Human Safety Assessment of Chemical Substances with focus on Cosmetics and Consumer Products, SCCP/1171/08.

(37)  Navodila ZOVP, točka 3–7, str. 46.

(38)  IGHRC, Guidelines on route-to-route extrapolation of toxicity data when assessing health risks of chemicals. The Interdepartmental Group on Health Risks from Chemicals (2006) (http://www.silsoe.cranfield.ac.uk/ieh/ighrc/ighrc.html).

(39)  Glej na primer: ZOVP (Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov), Guidance on safety assessment of nanomaterials in cosmetics, SCCS/1484/12; ZONNUZT (Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja), Opinion on the scientific basis for the definition of the term „nanomaterial“, 8. december 2010.

(40)  R. Kroes, A. G. Renwick, V. Feron, C. L. Galli, M. Gibney, H. Greim, R. H. Guy, J. C. Lhuguenot, J. J. M. van de Sandt, Application of the threshold of toxicological concern (TTC) to the safety evaluation of cosmetic ingredients, Food and Chemical Toxicology 45 (2007), str. 2533–2562.

(41)  Obstaja več javno dostopnih zbirk podatkov, ki vsebujejo toksikološke podatke o snoveh, ki se uporabljajo v kozmetičnih izdelkih, in ki so navedene v Dodatku k tem smernicam.

(42)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1, in spletna stran agencije ECHA v zvezi z registracijo: http://apps.echa.europa.eu/registered/registered-sub.aspx

(43)  To je posledica zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1223/2009, ki določa, da morajo odgovorne osebe resne neželene učinke sporočati pristojnim organom v državah članicah EU.

(44)  Člen 23 Uredbe (ES) št. 1223/2009.

(45)  Za neželene učinke, za katere je zelo verjetno ali verjetno, da jih je mogoče pripisati kozmetičnemu izdelku, se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 1223/2009, naslovljen „Dostop do informacij za javnost“.

(46)  Evropska komisija, Smernice za poročanje o resnih neželenih učinkih (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue/sue_sl.pdf).

(47)  To je obveznost odgovorne osebe v skladu s členom 10(1)(c) Uredbe (ES) št. 1223/2009.

(48)  UL L 265, 26.9.2006, str. 39.

(49)  Na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/documents/guidelines/labelling/index_en.htm

(50)  Na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/doc/guide_labelling200802_en.pdf

(51)  Za izdelke v istih sklopih, v katerih je edina razlika med različnimi izdelki barvilo, ki ne vpliva na varnost, npr. za ličila za ustnice ali druga ličila, se lahko pripravi združeno poročilo o varnosti izdelka, ki pa ga je treba utemeljiti.

(52)  ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT, Toxicity and Assessment of Chemical Mixtures, 2012 (http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_155.pdf).

(53)  Navodila ZOVP, točka 3–7.3, str. 51.

(54)  Evropska komisija, Smernice za poročanje o resnih neželenih učinkih (http://ec.europa.eu/consumers/sectors/cosmetics/files/pdf/sue/sue_sl.pdf).

Dodatek

Znane zbirke podatkov s toksikološkimi podatki o snoveh, ki se uporabljajo v kozmetičnih izdelkih

ChemIDPlus Light— http://chem.sis.nlm.nih.gov/chemidplus/chemidlite.jsp

ChemIDPlus Advanced— http://chem.sis.nlm.nih.gov/chemidplus/

Cosmetics Europe Recommendations— https://www.cosmeticseurope.eu/publications-cosmetics-europe-association/recommendations.html

IPCS Inchem— http://www.inchem.org/pages/jecfa.html

PubMed— http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed

ToxNet— http://toxnet.nlm.nih.gov/

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 26.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 315/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 315/106

---

SKLEP št. 2/2013 SKUPNEGA ODBORA EU-EFTA O SKUPNEM TRANZITU

z dne 7. novembra 2013

o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku

(2013/675/EU)

SKUPNI ODBOR EU-EFTA JE –

ob upoštevanju Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (1) in zlasti člena 15(3)(a) Konvencije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priporočilo z dne 26. junija 2009 Sveta za carinsko sodelovanje je spremenilo nomenklaturo harmoniziranega sistema. Zato je 1. januarja 2012 začela veljati Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1006/2011 (2) ter oznako HS 1701 11 nadomestila z dvema novima oznakama, in sicer HS 1701 13 in 1701 14, oznako HS 2403 10 pa tudi z dvema novima oznakama, in sicer HS 2403 11 in 2403 19. |
| --- | --- |

(1)

Priporočilo z dne 26. junija 2009 Sveta za carinsko sodelovanje je spremenilo nomenklaturo harmoniziranega sistema. Zato je 1. januarja 2012 začela veljati Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1006/2011 (2) ter oznako HS 1701 11 nadomestila z dvema novima oznakama, in sicer HS 1701 13 in 1701 14, oznako HS 2403 10 pa tudi z dvema novima oznakama, in sicer HS 2403 11 in 2403 19.

| (2) | Ustrezne oznake HS, določene na seznamu blaga, ki vključuje večje tveganje poneverbe, iz Priloge I k Dodatku I h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Ustrezne oznake HS, določene na seznamu blaga, ki vključuje večje tveganje poneverbe, iz Priloge I k Dodatku I h Konvenciji z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Zaradi novega pregleda Priporočila 21 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, pregleda 8.1, med drugim o oznakah embalaže, je ustrezno prilagoditi Prilogo A2 k Dodatku III h Konvenciji. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi novega pregleda Priporočila 21 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, pregleda 8.1, med drugim o oznakah embalaže, je ustrezno prilagoditi Prilogo A2 k Dodatku III h Konvenciji.

| (4) | Ker se je format oznak embalaže spremenil iz črkovnega 2 (a2) v črkovno-številčnega 2 (an2), bi bilo treba vrsto/dolžino vrste tovorkov (polje 31) iz Priloge A1 k Dodatku III h Konvenciji ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Ker se je format oznak embalaže spremenil iz črkovnega 2 (a2) v črkovno-številčnega 2 (an2), bi bilo treba vrsto/dolžino vrste tovorkov (polje 31) iz Priloge A1 k Dodatku III h Konvenciji ustrezno spremeniti.

| (5) | Predlagane spremembe vodijo do uskladitve določb o skupnem tranzitu z določbami EU o tranzitu. |
| --- | --- |

(5)

Predlagane spremembe vodijo do uskladitve določb o skupnem tranzitu z določbami EU o tranzitu.

| (6) | Zato bi bilo treba Konvencijo ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba Konvencijo ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Konvencija z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku se spremeni, kakor je določeno v Dodatku k temu sklepu.

Člen 2

Spremembe iz točke 1 Dodatka k temu sklepu se uporabljajo od 1. januarja 2012.

Spremembe iz točk 2 in 3 Dodatka k temu sklepu se uporabljajo od 1. januarja 2013.

V Reykjaviku, 7. novembra 2013

Za Skupni odbor EU-EFTA o skupnem tranzitu

Predsednik

Karl F. GARðARSSON

---

(1)  UL L 226, 13.8.1987, str. 2.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1006/2011 z dne 27. septembra 2011 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 282, 28.10.2011, str. 1).

2

---

Dodatek

| 1. | Priloga I k Dodatku I h Konvenciji se spremeni:






  (i) | vrstica za oznake HS „1701 11, 1701 12, 1701 91, 1701 99“ se nadomesti z naslednjim:









  „1701 12
  1701 13
  1701 14
  1701 91
  1701 99 | Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju | 7 000 kg | | —
  —
  —
  —“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Priloga I k Dodatku I h Konvenciji se spremeni:

(i)

vrstica za oznake HS „1701 11, 1701 12, 1701 91, 1701 99“ se nadomesti z naslednjim:

„1701 12

1701 13

1701 14

1701 91

1701 99

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza v trdnem stanju

7 000 kg

—

—

—

—“

| (ii) | vrstica za oznako HS „2403 10“ se nadomesti z naslednjim:









  „2403 11
  2403 19 | Tobak za kajenje z dodatkom tobakovega nadomestka v kakršnem koli razmerju ali brez njega | 35 kg | | —“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

vrstica za oznako HS „2403 10“ se nadomesti z naslednjim:

„2403 11

2403 19

Tobak za kajenje z dodatkom tobakovega nadomestka v kakršnem koli razmerju ali brez njega

35 kg

—“

| 2. | Vnos „Vrsta tovorkov (polje 31) vrsta/dolžina a2 Uporabljajo se oznake embalaže iz Priloge A2.“ iz Priloge A1 k Dodatku III h Konvenciji se nadomesti z naslednjim:






  „Vrsta tovorkov | (polje 31) |
| --- | --- | --- |
| Vrsta/dolžina: an2 |
| Uporabljajo se oznake embalaže iz Priloge A2.“ |

2.

Vnos „Vrsta tovorkov (polje 31) vrsta/dolžina a2 Uporabljajo se oznake embalaže iz Priloge A2.“ iz Priloge A1 k Dodatku III h Konvenciji se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta tovorkov

(polje 31)

Vrsta/dolžina: an2

Uporabljajo se oznake embalaže iz Priloge A2.“

| 3. | Točka 5 Priloge A2 k Dodatku II h Konvenciji se nadomesti z naslednjim:
  „OZNAKE EMBALAŽE
  (Priporočilo UN/ECE št. 21/rev. 8.1 z dne 12. julija 2010)






  Aerosol | AE |
| --- | --- | --- |
| Ampula, nezaščitena | AM |
| Ampula, zaščitena | AP |
| Razpršilo | AT |
| Vreča | BG |
| Vreča, plastična embalaža | FX |
| Vreča, iz jutovine | GY |
| Vreča, ogromna | JB |
| Vreča, večja | ZB |
| Vreča, večdelna | MB |
| Vreča, papirnata | 5M |
| Vreča, papirnata, večslojna | XJ |
| Vreča, papirnata, večslojna, vodotesna | XK |
| Vreča, plastična | EC |
| Vreča iz plastičnega sloja | XD |
| Vreča, iz polivinila | 44 |
| Vreča, večja, za razsuti tovor | 43 |
| Vreča, tekstilna | 5L |
| Vreča, tekstilna, zaščitena proti presejanju | XG |
| Vreča, tekstilna, vodotesna | XH |
| Vreča, tekstilna, brez notranje prevleke/podloge | XF |
| Vreča, z ročaji | TT |
| Vreča, iz tkanih plastičnih niti | 5H |
| Vreča, iz tkanih plastičnih niti, zaščitena proti presejanju | XB |
| Vreča, iz tkanih plastičnih niti, vodotesna | XC |
| Vreča, iz tkanih plastičnih niti, brez notranje prevleke/podloge | XA |
| Bala, stisnjena | BL |
| Bala, nestisnjena | BN |
| Klobčič | AL |
| Balon (velika trebušasta steklenica), nezaščitena | BF |
| Balon (velika trebušasta steklenica), zaščitena | BP |
| Palica | BR |
| Sod (147 l) | BA |
| Sod, lesen | 2C |
| Sod, lesen, s čepom | QH |
| Sod, lesen, s snemljivim pokrovom | QJ |
| Palice, v povezu | BZ |
| Skleda | BM |
| Košara | BK |
| Košara, z ročajem, kartonasta | HC |
| Košara, z ročajem, plastična | HA |
| Košara, z ročajem, lesena | HB |
| Pas | B4 |
| Korito | BI |
| Blok | OK |
| Plošča | BD |
| Palice, v povezu | BY |
| Tuljava, valjec, motek, vretence, zvitek | BB |
| Bala (30 jardov) | BT |
| Jeklenka, plinska | GB |
| Steklenica, nezaščitena, trebušasta | BS |
| Steklenica, nezaščitena, valjasta | BO |
| Steklenica, zaščitena, trebušasta | BV |
| Steklenica, zaščitena, valjasta | BQ |
| Zabojček / stojalo, za steklenice | BC |
| Škatla | BX |
| Škatla, aluminijasta | 4B |
| Škatla, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox | DH |
| Škatla, iz vlaknenih plošč | 4G |
| Škatla, za tekočine | BW |
| Škatla, iz naravnega lesa | 4C |
| Škatla, plastična | 4H |
| Škatla, plastična, raztegljiva | QR |
| Škatla, plastična, trdna | QS |
| Škatla, iz vezanega lesa | 4D |
| Škatla, iz predelanega lesa | 4F |
| Škatla, jeklena | 4A |
| Škatla, lesena, iz naravnega lesa, navadna | QP |
| Škatla, lesena, iz naravnega lesa, s stenami, ki preprečujejo presejanje | QQ |
| Vedro (škaf) | BJ |
| Razsuto, plin (pri 1 031 mbar in 15 °C) | VG |
| Razsuto, utekočinjeni plin (pri neobičajni temperaturi/tlaku) | VQ |
| Razsuto, tekočina | VL |
| Razsuto, odpadna kovina | VS |
| Razsuto, trdna snov, drobni delci (‚prah‘) | VY |
| Razsuto, trdna snov, zrnati delci (‚zrna‘) | VR |
| Razsuto, trdna snov, večji delci (‚grude‘) | VO |
| Šop | BH |
| Sveženj | BE |
| Sveženj, lesen | 8C |
| Sod (490,96 l) | BU |
| Kletka | CG |
| Kletka, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP) | DG |
| Kletka, za primer prevračanja | CW |
| Posoda, (običajno kovinska), valjasta | CX |
| Posoda, (običajno kovinska), pravokotna | CA |
| Posoda, (običajno kovinska), z ročajem in dulcem | CD |
| Škatla, pločevinasta | CI |
| Ponjava | CZ |
| Kapsula | AV |
| Balon, steklen, pletenka, nezaščitena | CO |
| Balon, steklen, pletenka, zaščitena | CP |
| List, iz kartona | CM |
| Voziček, ploski | FW |
| Karton (škatla iz lepenke) | CT |
| Kaseta (za film) | CQ |
| Zaboj | CS |
| Zabojnik, za avtomobile | 7A |
| Zaboj, izotermičen | EI |
| Zaboj, iz letev | SK |
| Zaboj, jeklen | SS |
| Zaboj, s paletno podlogo | ED |
| Zaboj, s paletno podlogo, kartonast | EF |
| Zaboj, s paletno podlogo, kovinski | EH |
| Zaboj, s paletno podlago, plastičen | EG |
| Zaboj, s paletno podlago, lesen | EE |
| Zaboj, lesen | 7B |
| Sod | CK |
| Skrinja | CH |
| Kangla, za mleko | CC |
| Škatla, s pokrovom na pregib | AI |
| Kaseta (blagajna) | CF |
| Krsta | CJ |
| Navoj | CL |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda | 6P |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v aluminijastem zaboju | YR |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v aluminijastem bobnu | YQ |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v raztegljivem plastičnem pakiranju | YY |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v vlaknenem bobnu | YW |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v škatli iz vlaknenih plošč | YX |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v bobnu iz vezanega lesa | YT |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v trdnem plastičnem pakiranju | YZ |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v jekleni letveni škatli | YP |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v jeklenem bobnu | YN |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v pleteni košari s pokrovom | YV |
| Sestavljena embalaža, steklena posoda v leseni škatli | YS |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda | 6H |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v aluminijastem zaboju | YD |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v aluminijastem bobnu | YC |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v vlaknenem bobnu | YJ |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v škatli iz vlaknenih plošč | YK |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v plastičnem bobnu | YL |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v škatli iz vezanega lesa | YH |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v bobnu iz vezanega lesa | YG |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v trdni plastični škatli | YM |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v jekleni letveni škatli | YB |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v jeklenem bobnu | YA |
| Sestavljena embalaža, plastična posoda v leseni škatli | YF |
| Stožec, kornet | AJ |
| Zabojnik, prožen | 1F |
| Zabojnik, galona (4,55 l ali 3,79 l) | GL |
| Zabojnik, kovinski | ME |
| Zabojnik, ki sicer ni opredeljen kot prevozna oprema | CN |
| Zabojnik, zunanji | OU |
| Pokrov (prevleka) | CV |
| Zabojček / stojalo | CR |
| Zabojček, za pivo | CB |
| Zabojček, za razsuti tovor, kartonast | DK |
| Zabojček, za razsuti tovor, plastičen | DL |
| Zabojček, za razsuti tovor, lesen | DM |
| Zabojček, lesen, za steklo | FD |
| Zabojček, za sadje | FC |
| Zabojček, kovinski | MA |
| Zabojček, za mleko | MC |
| Zabojček, večnivojski, kartonast | DC |
| Zabojček, večnivojski, plastičen | DA |
| Zabojček, večnivojski, lesen | DB |
| Zabojček, nizek | SC |
| Zabojček, lesen | 8B |
| Košara (vrša) | CE |
| Skodelica | CU |
| Valj | CY |
| Steklenica, pletenka, velika, nezaščitena | DJ |
| Steklenica, pletenka, velika, zaščitena | DP |
| Razdelilnik (doza) | DN |
| Boben | DR |
| Boben, aluminijast | 1B |
| Boben, aluminijast, z nesnemljivim pokrovom | QC |
| Boben, aluminijast, s snemljivim pokrovom | QD |
| Boben, vlaknen | 1G |
| Boben, železen | DI |
| Boben, plastičen | IH |
| Boben, plastičen, z nesnemljivim pokrovom | QF |
| Boben, plastičen, s snemljivim pokrovom | QG |
| Boben, iz vezanega lesa | 1D |
| Boben, jeklen | 1A |
| Boben, jeklen, z nesnemljivim pokrovom | QA |
| Boben, jeklen, s snemljivim pokrovom | QB |
| Boben, lesen | 1W |
| Ovojnica | EN |
| Ovojnica, jeklena | SV |
| Zvitek, filmski | FP |
| Sodček, za maslo ali mast (okrog 40 l) | FI |
| Čutara | FL |
| Tekočinska cisterna, „flexibag“ | FB |
| Tekočinski tank, ‚flexitank‘ | FE |
| Posoda, za živila | FT |
| Kovček, vojaški | FO |
| Okvir | FR |
| Bruno (tram) | GI |
| Bruna (tramovi), v povezu | GZ |
| Košara, s pokrovom | HR |
| Obešalnik | HN |
| Sod (238 l ali 286 l) | HG |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, za trdne snovi | IN |
| Ingoti, v povezu | IZ |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik | WA |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast | WD |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast, za tekočine | WL |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast, pod tlakom nad 10 kPa | WH |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita | ZS |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne plastike, za tekočine | ZR |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne plastike, pod tlakom | ZP |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne plastike, za trdne snovi | ZM |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, za tekočine | ZQ |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, pod tlakom | ZN |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, za trdne snovi | ZL |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vlaknenih plošč | ZT |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, prožen | ZU |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski | WF |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, za tekočine | WM |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, vendar ne jeklen | ZV |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, pod tlakom nad 10 kPa | WJ |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz naravnega lesa | ZW |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz naravnega lesa, z notranjo podlogo | WU |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, papirnat, večslojen | ZA |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, papirnat, večslojen, vodotesen | ZC |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz plastičnega sloja | WS |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vezanega lesa | ZX |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vezanega lesa, z notranjo podlogo | WY |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz predelanega lesa | ZY |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz predelanega lesa, z notranjo podlogo | WZ |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike | AA |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, prostostoječ, za tekočine | ZK |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, prostostoječ, pod tlakom | ZH |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, prostostoječ, za trdne snovi | ZF |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s konstrukcijsko opremo, za tekočine | ZJ |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s konstrukcijsko opremo, pod tlakom | ZG |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s konstrukcijsko opremo, za trdne snovi | ZD |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen | WC |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen, za tekočine | WK |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen, pod tlakom nad 10 kPa | WG |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, brez prevleke/podloge | WT |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, prevlečen | WV |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, prevlečen, s podlogo | WX |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, s podlogo | WW |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, prevlečen | WP |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, prevlečen, s podlogo | WR |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, s podlogo | WQ |
| Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, brez prevleke/podloge | WN |
| Kozarec | JR |
| Ročka, valjasta | JY |
| Ročka, plastična | 3H |
| Ročka, plastična, z nesnemljivim pokrovom | QM |
| Ročka, plastična, s snemljivim pokrovom | QN |
| Ročka, pravokotna | JC |
| Ročka, jeklena | 3A |
| Ročka, jeklena, z nesnemljivim pokrovom | QK |
| Ročka, jeklena, s snemljivim pokrovom | QL |
| Vrč (bokal) | JG |
| Vreča, iz jute | JT |
| Sodček, za žeblje (45,36 kg) | KG |
| Pribor | KI |
| Zaboj, lesen, za nalaganje (‚liftvan‘) | LV |
| Hlod | LG |
| Hlodi, v povezu | LZ |
| Velika količina, kup | LT |
| Zabojček za sadje in zelenjavo, leseni | LU |
| Prtljaga | LE |
| Vreča, iz rogoza | MT |
| Škatlica, za vžigalice | MX |
| Vzajemno opredeljeno | ZZ |
| Zaboj, večdelni (predalnik) | NS |
| Mreža | NT |
| Mreža, cevasta, plastična | NU |
| Mreža, cevasta, tekstilna | NV |
| Ni na voljo | NA |
| Zabojnik, za sadje in zelenjavo, ‚octabin‘ | OT |
| Embalaža | PK |
| Embalaža, kartonasta, z odprtinami za nošenje steklenic | IK |
| Embalaža, razstavna, kartonasta | IB |
| Embalaža, razstavna, kovinska | ID |
| Embalaža, razstavna, plastična | IC |
| Embalaža, razstavna, lesena | IA |
| Embalaža, cevasta | IF |
| Embalaža, zavito v papir | IG |
| Embalaža, s plastičnim okencem | IE |
| Zavojček | PA |
| Vedro (čeber) | PL |
| Paleta | PX |
| Paleta, 100 cm × 110 cm | AH |
| Paleta, AS 4068–1993 | OD |
| Paleta, zaboj, kombiniran zaboj brez pokrova in paleta | PB |
| Paleta, CHEP, 100 cm × 120 cm | OC |
| Paleta, CHEP, 40 cm × 60 cm | OA |
| Paleta, CHEP, 80 cm × 120 cm | OB |
| Paleta, ISO T11 | OE |
| Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 100 cm | PD |
| Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 120 cm | PE |
| Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 60 cm | AF |
| Paleta, zavita v krčljivo toplotno folijo | AG |
| Paleta, iz debelejše valovite lepenke | TW |
| Paleta, lesena | 8A |
| Zabojnik, brez pokrova, običajno kovinski | P2 |
| Paket | PC |
| Zaboj, za živali | PF |
| Kos | PP |
| Cevka | PI |
| Cevke, v povezu | PV |
| Vrč, lončen | PH |
| Deska | PN |
| Deske, v povezu | PZ |
| Plošča, kovinska/steklena | PG |
| Plošče, kovinske/steklene, v povezu | PY |
| Platforma, nedoločena teža in velikost | OF |
| Lonec | PT |
| Vrečka (mošnja) | PO |
| Košarica, za sadje | PJ |
| Stojalo | RK |
| Stojalo, za obleke | RJ |
| Posoda, vlaknena | AB |
| Posoda, steklena | GR |
| Posoda, kovinska | MR |
| Posoda, papirnata | AC |
| Posoda, plastična | PR |
| Posoda, zavita v plastiko | MW |
| Posoda, lesena | AD |
| Mreža, za sadje | RT |
| Tuljava, motek, vretence | RL |
| Kolut (obroč) | RG |
| Palica (drog) | RD |
| Palice (drogovi), v povezu | RZ |
| Zvitek | RO |
| Vrečica | SH |
| Vreča, velika | SA |
| Vreča, velika, večslojna | MS |
| Kovček (skrinja), mornariški | SE |
| Ročka, pravokotna | SX |
| List | ST |
| List, zavit v plastiko | SP |
| Pločevina | SM |
| Listi, v povezu | SZ |
| Krčljiva toplotna folija | SW |
| Sani | SI |
| Tram | SB |
| Ovoj | SY |
| Papir, vmesni | SL |
| Vreteno | SD |
| Tuljava, motek, vretence | SO |
| Kovček, ročni | SU |
| Izdelek, nepakiran, v obliki tablice ali kosa | T1 |
| Cisterna-zabojnik | TG |
| Cisterna, valjasta | TY |
| Cisterna, pravokotna | TK |
| Zaboj, za čaj | TC |
| Sod (190 l) | TI |
| Pločevinka | TN |
| Pladenj | PU |
| Pladenj, z vodoravno zloženimi ploščatimi izdelki | GU |
| Pladenj, enoplasten, brez pokrova, kartonast | DV |
| Pladenj, enoplasten, brez pokrova, plastičen | DS |
| Pladenj, enoplasten, brez pokrova, polistirenski | DU |
| Pladenj, enoplasten, brez pokrova, lesen | DT |
| Pladenj, neprožen, s pokrovom, zložljiv (CEN TS 14482:2002) | IL |
| Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, kartonast | DY |
| Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, plastičen | DW |
| Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, lesen | DX |
| Kovček, potovalni | TR |
| Snop | TS |
| Kad (čeber) | TB |
| Kad (čeber), s pokrovom | TL |
| Cev | TU |
| Cev, zložljiva | TD |
| Cev, s šobo | TV |
| Cevi, v povezu | TZ |
| Sod, velik (1 144,98 l) | TO |
| Pnevmatika | TE |
| Brez kletke | UC |
| Enota | UN |
| Nepakirano ali razpakirano | NE |
| Nepakirano ali razpakirano, več enot | NG |
| Nepakirano ali razpakirano, ena enota | NF |
| Vakuumsko pakirano | VP |
| Zaboj, za prevoz s kombijem (‚vanpack‘) | VK |
| Kotel (velik sod) | VA |
| Vozilo | VN |
| Steklenička, za zdravila | VI |
| Steklenica, pletenka | WB“ |

3.

Točka 5 Priloge A2 k Dodatku II h Konvenciji se nadomesti z naslednjim:

„OZNAKE EMBALAŽE

(Priporočilo UN/ECE št. 21/rev. 8.1 z dne 12. julija 2010)

Aerosol

AE

Ampula, nezaščitena

AM

Ampula, zaščitena

AP

Razpršilo

AT

Vreča

BG

Vreča, plastična embalaža

FX

Vreča, iz jutovine

GY

Vreča, ogromna

JB

Vreča, večja

ZB

Vreča, večdelna

MB

Vreča, papirnata

5M

Vreča, papirnata, večslojna

XJ

Vreča, papirnata, večslojna, vodotesna

XK

Vreča, plastična

EC

Vreča iz plastičnega sloja

XD

Vreča, iz polivinila

44

Vreča, večja, za razsuti tovor

43

Vreča, tekstilna

5L

Vreča, tekstilna, zaščitena proti presejanju

XG

Vreča, tekstilna, vodotesna

XH

Vreča, tekstilna, brez notranje prevleke/podloge

XF

Vreča, z ročaji

TT

Vreča, iz tkanih plastičnih niti

5H

Vreča, iz tkanih plastičnih niti, zaščitena proti presejanju

XB

Vreča, iz tkanih plastičnih niti, vodotesna

XC

Vreča, iz tkanih plastičnih niti, brez notranje prevleke/podloge

XA

Bala, stisnjena

BL

Bala, nestisnjena

BN

Klobčič

AL

Balon (velika trebušasta steklenica), nezaščitena

BF

Balon (velika trebušasta steklenica), zaščitena

BP

Palica

BR

Sod (147 l)

BA

Sod, lesen

2C

Sod, lesen, s čepom

QH

Sod, lesen, s snemljivim pokrovom

QJ

Palice, v povezu

BZ

Skleda

BM

Košara

BK

Košara, z ročajem, kartonasta

HC

Košara, z ročajem, plastična

HA

Košara, z ročajem, lesena

HB

Pas

B4

Korito

BI

Blok

OK

Plošča

BD

Palice, v povezu

BY

Tuljava, valjec, motek, vretence, zvitek

BB

Bala (30 jardov)

BT

Jeklenka, plinska

GB

Steklenica, nezaščitena, trebušasta

BS

Steklenica, nezaščitena, valjasta

BO

Steklenica, zaščitena, trebušasta

BV

Steklenica, zaščitena, valjasta

BQ

Zabojček / stojalo, za steklenice

BC

Škatla

BX

Škatla, aluminijasta

4B

Škatla, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP), Eurobox

DH

Škatla, iz vlaknenih plošč

4G

Škatla, za tekočine

BW

Škatla, iz naravnega lesa

4C

Škatla, plastična

4H

Škatla, plastična, raztegljiva

QR

Škatla, plastična, trdna

QS

Škatla, iz vezanega lesa

4D

Škatla, iz predelanega lesa

4F

Škatla, jeklena

4A

Škatla, lesena, iz naravnega lesa, navadna

QP

Škatla, lesena, iz naravnega lesa, s stenami, ki preprečujejo presejanje

QQ

Vedro (škaf)

BJ

Razsuto, plin (pri 1 031 mbar in 15 °C)

VG

Razsuto, utekočinjeni plin (pri neobičajni temperaturi/tlaku)

VQ

Razsuto, tekočina

VL

Razsuto, odpadna kovina

VS

Razsuto, trdna snov, drobni delci (‚prah‘)

VY

Razsuto, trdna snov, zrnati delci (‚zrna‘)

VR

Razsuto, trdna snov, večji delci (‚grude‘)

VO

Šop

BH

Sveženj

BE

Sveženj, lesen

8C

Sod (490,96 l)

BU

Kletka

CG

Kletka, Commonwealth Handling Equipment Pool (CHEP)

DG

Kletka, za primer prevračanja

CW

Posoda, (običajno kovinska), valjasta

CX

Posoda, (običajno kovinska), pravokotna

CA

Posoda, (običajno kovinska), z ročajem in dulcem

CD

Škatla, pločevinasta

CI

Ponjava

CZ

Kapsula

AV

Balon, steklen, pletenka, nezaščitena

CO

Balon, steklen, pletenka, zaščitena

CP

List, iz kartona

CM

Voziček, ploski

FW

Karton (škatla iz lepenke)

CT

Kaseta (za film)

CQ

Zaboj

CS

Zabojnik, za avtomobile

7A

Zaboj, izotermičen

EI

Zaboj, iz letev

SK

Zaboj, jeklen

SS

Zaboj, s paletno podlogo

ED

Zaboj, s paletno podlogo, kartonast

EF

Zaboj, s paletno podlogo, kovinski

EH

Zaboj, s paletno podlago, plastičen

EG

Zaboj, s paletno podlago, lesen

EE

Zaboj, lesen

7B

Sod

CK

Skrinja

CH

Kangla, za mleko

CC

Škatla, s pokrovom na pregib

AI

Kaseta (blagajna)

CF

Krsta

CJ

Navoj

CL

Sestavljena embalaža, steklena posoda

6P

Sestavljena embalaža, steklena posoda v aluminijastem zaboju

YR

Sestavljena embalaža, steklena posoda v aluminijastem bobnu

YQ

Sestavljena embalaža, steklena posoda v raztegljivem plastičnem pakiranju

YY

Sestavljena embalaža, steklena posoda v vlaknenem bobnu

YW

Sestavljena embalaža, steklena posoda v škatli iz vlaknenih plošč

YX

Sestavljena embalaža, steklena posoda v bobnu iz vezanega lesa

YT

Sestavljena embalaža, steklena posoda v trdnem plastičnem pakiranju

YZ

Sestavljena embalaža, steklena posoda v jekleni letveni škatli

YP

Sestavljena embalaža, steklena posoda v jeklenem bobnu

YN

Sestavljena embalaža, steklena posoda v pleteni košari s pokrovom

YV

Sestavljena embalaža, steklena posoda v leseni škatli

YS

Sestavljena embalaža, plastična posoda

6H

Sestavljena embalaža, plastična posoda v aluminijastem zaboju

YD

Sestavljena embalaža, plastična posoda v aluminijastem bobnu

YC

Sestavljena embalaža, plastična posoda v vlaknenem bobnu

YJ

Sestavljena embalaža, plastična posoda v škatli iz vlaknenih plošč

YK

Sestavljena embalaža, plastična posoda v plastičnem bobnu

YL

Sestavljena embalaža, plastična posoda v škatli iz vezanega lesa

YH

Sestavljena embalaža, plastična posoda v bobnu iz vezanega lesa

YG

Sestavljena embalaža, plastična posoda v trdni plastični škatli

YM

Sestavljena embalaža, plastična posoda v jekleni letveni škatli

YB

Sestavljena embalaža, plastična posoda v jeklenem bobnu

YA

Sestavljena embalaža, plastična posoda v leseni škatli

YF

Stožec, kornet

AJ

Zabojnik, prožen

1F

Zabojnik, galona (4,55 l ali 3,79 l)

GL

Zabojnik, kovinski

ME

Zabojnik, ki sicer ni opredeljen kot prevozna oprema

CN

Zabojnik, zunanji

OU

Pokrov (prevleka)

CV

Zabojček / stojalo

CR

Zabojček, za pivo

CB

Zabojček, za razsuti tovor, kartonast

DK

Zabojček, za razsuti tovor, plastičen

DL

Zabojček, za razsuti tovor, lesen

DM

Zabojček, lesen, za steklo

FD

Zabojček, za sadje

FC

Zabojček, kovinski

MA

Zabojček, za mleko

MC

Zabojček, večnivojski, kartonast

DC

Zabojček, večnivojski, plastičen

DA

Zabojček, večnivojski, lesen

DB

Zabojček, nizek

SC

Zabojček, lesen

8B

Košara (vrša)

CE

Skodelica

CU

Valj

CY

Steklenica, pletenka, velika, nezaščitena

DJ

Steklenica, pletenka, velika, zaščitena

DP

Razdelilnik (doza)

DN

Boben

DR

Boben, aluminijast

1B

Boben, aluminijast, z nesnemljivim pokrovom

QC

Boben, aluminijast, s snemljivim pokrovom

QD

Boben, vlaknen

1G

Boben, železen

DI

Boben, plastičen

IH

Boben, plastičen, z nesnemljivim pokrovom

QF

Boben, plastičen, s snemljivim pokrovom

QG

Boben, iz vezanega lesa

1D

Boben, jeklen

1A

Boben, jeklen, z nesnemljivim pokrovom

QA

Boben, jeklen, s snemljivim pokrovom

QB

Boben, lesen

1W

Ovojnica

EN

Ovojnica, jeklena

SV

Zvitek, filmski

FP

Sodček, za maslo ali mast (okrog 40 l)

FI

Čutara

FL

Tekočinska cisterna, „flexibag“

FB

Tekočinski tank, ‚flexitank‘

FE

Posoda, za živila

FT

Kovček, vojaški

FO

Okvir

FR

Bruno (tram)

GI

Bruna (tramovi), v povezu

GZ

Košara, s pokrovom

HR

Obešalnik

HN

Sod (238 l ali 286 l)

HG

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, za trdne snovi

IN

Ingoti, v povezu

IZ

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik

WA

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast

WD

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast, za tekočine

WL

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, aluminijast, pod tlakom nad 10 kPa

WH

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita

ZS

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne plastike, za tekočine

ZR

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne plastike, pod tlakom

ZP

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz prožne plastike, za trdne snovi

ZM

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, za tekočine

ZQ

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, pod tlakom

ZN

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz kompozita, iz trde plastike, za trdne snovi

ZL

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vlaknenih plošč

ZT

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, prožen

ZU

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski

WF

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, za tekočine

WM

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, vendar ne jeklen

ZV

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, kovinski, pod tlakom nad 10 kPa

WJ

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz naravnega lesa

ZW

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz naravnega lesa, z notranjo podlogo

WU

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, papirnat, večslojen

ZA

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, papirnat, večslojen, vodotesen

ZC

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz plastičnega sloja

WS

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vezanega lesa

ZX

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz vezanega lesa, z notranjo podlogo

WY

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz predelanega lesa

ZY

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz predelanega lesa, z notranjo podlogo

WZ

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike

AA

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, prostostoječ, za tekočine

ZK

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, prostostoječ, pod tlakom

ZH

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, prostostoječ, za trdne snovi

ZF

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s konstrukcijsko opremo, za tekočine

ZJ

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s konstrukcijsko opremo, pod tlakom

ZG

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz trde plastike, s konstrukcijsko opremo, za trdne snovi

ZD

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen

WC

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen, za tekočine

WK

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, jeklen, pod tlakom nad 10 kPa

WG

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, brez prevleke/podloge

WT

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, prevlečen

WV

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, prevlečen, s podlogo

WX

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, tekstilni, s podlogo

WW

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, prevlečen

WP

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, prevlečen, s podlogo

WR

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, s podlogo

WQ

Zabojnik, za razsuti tovor, srednje velik, iz tkanih plastičnih niti, brez prevleke/podloge

WN

Kozarec

JR

Ročka, valjasta

JY

Ročka, plastična

3H

Ročka, plastična, z nesnemljivim pokrovom

QM

Ročka, plastična, s snemljivim pokrovom

QN

Ročka, pravokotna

JC

Ročka, jeklena

3A

Ročka, jeklena, z nesnemljivim pokrovom

QK

Ročka, jeklena, s snemljivim pokrovom

QL

Vrč (bokal)

JG

Vreča, iz jute

JT

Sodček, za žeblje (45,36 kg)

KG

Pribor

KI

Zaboj, lesen, za nalaganje (‚liftvan‘)

LV

Hlod

LG

Hlodi, v povezu

LZ

Velika količina, kup

LT

Zabojček za sadje in zelenjavo, leseni

LU

Prtljaga

LE

Vreča, iz rogoza

MT

Škatlica, za vžigalice

MX

Vzajemno opredeljeno

ZZ

Zaboj, večdelni (predalnik)

NS

Mreža

NT

Mreža, cevasta, plastična

NU

Mreža, cevasta, tekstilna

NV

Ni na voljo

NA

Zabojnik, za sadje in zelenjavo, ‚octabin‘

OT

Embalaža

PK

Embalaža, kartonasta, z odprtinami za nošenje steklenic

IK

Embalaža, razstavna, kartonasta

IB

Embalaža, razstavna, kovinska

ID

Embalaža, razstavna, plastična

IC

Embalaža, razstavna, lesena

IA

Embalaža, cevasta

IF

Embalaža, zavito v papir

IG

Embalaža, s plastičnim okencem

IE

Zavojček

PA

Vedro (čeber)

PL

Paleta

PX

Paleta, 100 cm × 110 cm

AH

Paleta, AS 4068–1993

OD

Paleta, zaboj, kombiniran zaboj brez pokrova in paleta

PB

Paleta, CHEP, 100 cm × 120 cm

OC

Paleta, CHEP, 40 cm × 60 cm

OA

Paleta, CHEP, 80 cm × 120 cm

OB

Paleta, ISO T11

OE

Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 100 cm

PD

Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 120 cm

PE

Paleta, modularna, z nastavki 80 cm × 60 cm

AF

Paleta, zavita v krčljivo toplotno folijo

AG

Paleta, iz debelejše valovite lepenke

TW

Paleta, lesena

8A

Zabojnik, brez pokrova, običajno kovinski

P2

Paket

PC

Zaboj, za živali

PF

Kos

PP

Cevka

PI

Cevke, v povezu

PV

Vrč, lončen

PH

Deska

PN

Deske, v povezu

PZ

Plošča, kovinska/steklena

PG

Plošče, kovinske/steklene, v povezu

PY

Platforma, nedoločena teža in velikost

OF

Lonec

PT

Vrečka (mošnja)

PO

Košarica, za sadje

PJ

Stojalo

RK

Stojalo, za obleke

RJ

Posoda, vlaknena

AB

Posoda, steklena

GR

Posoda, kovinska

MR

Posoda, papirnata

AC

Posoda, plastična

PR

Posoda, zavita v plastiko

MW

Posoda, lesena

AD

Mreža, za sadje

RT

Tuljava, motek, vretence

RL

Kolut (obroč)

RG

Palica (drog)

RD

Palice (drogovi), v povezu

RZ

Zvitek

RO

Vrečica

SH

Vreča, velika

SA

Vreča, velika, večslojna

MS

Kovček (skrinja), mornariški

SE

Ročka, pravokotna

SX

List

ST

List, zavit v plastiko

SP

Pločevina

SM

Listi, v povezu

SZ

Krčljiva toplotna folija

SW

Sani

SI

Tram

SB

Ovoj

SY

Papir, vmesni

SL

Vreteno

SD

Tuljava, motek, vretence

SO

Kovček, ročni

SU

Izdelek, nepakiran, v obliki tablice ali kosa

T1

Cisterna-zabojnik

TG

Cisterna, valjasta

TY

Cisterna, pravokotna

TK

Zaboj, za čaj

TC

Sod (190 l)

TI

Pločevinka

TN

Pladenj

PU

Pladenj, z vodoravno zloženimi ploščatimi izdelki

GU

Pladenj, enoplasten, brez pokrova, kartonast

DV

Pladenj, enoplasten, brez pokrova, plastičen

DS

Pladenj, enoplasten, brez pokrova, polistirenski

DU

Pladenj, enoplasten, brez pokrova, lesen

DT

Pladenj, neprožen, s pokrovom, zložljiv (CEN TS 14482:2002)

IL

Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, kartonast

DY

Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, plastičen

DW

Pladenj, dvoplasten, brez pokrova, lesen

DX

Kovček, potovalni

TR

Snop

TS

Kad (čeber)

TB

Kad (čeber), s pokrovom

TL

Cev

TU

Cev, zložljiva

TD

Cev, s šobo

TV

Cevi, v povezu

TZ

Sod, velik (1 144,98 l)

TO

Pnevmatika

TE

Brez kletke

UC

Enota

UN

Nepakirano ali razpakirano

NE

Nepakirano ali razpakirano, več enot

NG

Nepakirano ali razpakirano, ena enota

NF

Vakuumsko pakirano

VP

Zaboj, za prevoz s kombijem (‚vanpack‘)

VK

Kotel (velik sod)

VA

Vozilo

VN

Steklenička, za zdravila

VI

Steklenica, pletenka

WB“

---