# Službeni list L 354/2013

| | ISSN 1977-0847
  doi:10.3000/19770847.L_2013.354.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 354 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 56.28. prosinca 2013. |

ISSN 1977-0847

doi:10.3000/19770847.L_2013.354.hrv

Službeni list

Europske unije

L 354

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 56.28. prosinca 2013.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 | 1 |
| | * | Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ | 22 |
| | * | Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (
  1
  ) | 62 |
| | * | Uredba (EU) br. 1382/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. (
  1
  ) | 73 |
| | * | Uredba (EU) br. 1383/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013.–2017. (
  2
  ) | 84 |
| | * | Uredba (EU) br. 1384/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 55/2008 o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu | 85 |
| | * | Uredba Vijeća (EU) br. 1385/2013 оd 17. prosinca 2013. o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98 i (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EZ) br. 1069/2009, (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća zbog izmjene statusa departmana Mayotte u odnosu na Europsku uniju | 86 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2013/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 94/25/EZ (
  1
  ) | 90 |
| | * | Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (Uredba IMI) (
  1
  ) | 132 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. Živjeti dobro unutar granica našeg planeta (
  1
  ) | 171 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000

1

*

Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ

22

*

Uredba (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (
  1
  )

1

62

*

Uredba (EU) br. 1382/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. (
  1
  )

1

73

*

Uredba (EU) br. 1383/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013.–2017. (
  2
  )

2

84

*

Uredba (EU) br. 1384/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 55/2008 o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu

85

*

Uredba Vijeća (EU) br. 1385/2013 оd 17. prosinca 2013. o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98 i (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EZ) br. 1069/2009, (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća zbog izmjene statusa departmana Mayotte u odnosu na Europsku uniju

86

DIREKTIVE

*

Direktiva 2013/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 94/25/EZ (
  1
  )

1

90

*

Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (Uredba IMI) (
  1
  )

1

132

ODLUKE

*

Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. Živjeti dobro unutar granica našeg planeta (
  1
  )

1

171

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) br. 1387/2013 оd 17. prosinca 2013. o suspenziji autonomnih carina zajedničke carinske tarife za određene poljoprivredne i industrijske proizvode te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1344/2011 | 201 |
| | * | Uredba Vijeća (EU) br. 1388/2013 od 17. prosinca 2013. o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 7/2010 | 319 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) br. 1387/2013 оd 17. prosinca 2013. o suspenziji autonomnih carina zajedničke carinske tarife za određene poljoprivredne i industrijske proizvode te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1344/2011

201

*

Uredba Vijeća (EU) br. 1388/2013 od 17. prosinca 2013. o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 7/2010

319

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |
| | (2)   Tekst značajan za EGP i za Švicarsku |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

(2)   Tekst značajan za EGP i za Švicarsku

2

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/1

---

UREDBA (EU) br. 1379/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 11. prosinca 2013.

o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Područje primjene zajedničke ribarstvene politike (ZRP) proširuje se na mjere koje se odnose na tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture u Uniji. Zajedničko uređenje tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (ZUT), integralni je dio ZRP-a i trebao bi doprinijeti postizanju njegovih ciljeva. Budući da se ZRP revidira, ZUT bi trebalo prilagoditi na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(1)

Područje primjene zajedničke ribarstvene politike (ZRP) proširuje se na mjere koje se odnose na tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture u Uniji. Zajedničko uređenje tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (ZUT), integralni je dio ZRP-a i trebao bi doprinijeti postizanju njegovih ciljeva. Budući da se ZRP revidira, ZUT bi trebalo prilagoditi na odgovarajući način.

| (2) | Uredbu Vijeća (EZ) br. 104/2000 (4) potrebno je revidirati kako bi se uzeli u obzir nedostaci otkriveni u provedbi odredaba koje su trenutno na snazi, nedavna događanja na tržištima Unije i na svjetskim tržištima, kao i razvoj aktivnosti ribarstva i akvakulture. |
| --- | --- |

(2)

Uredbu Vijeća (EZ) br. 104/2000 (4) potrebno je revidirati kako bi se uzeli u obzir nedostaci otkriveni u provedbi odredaba koje su trenutno na snazi, nedavna događanja na tržištima Unije i na svjetskim tržištima, kao i razvoj aktivnosti ribarstva i akvakulture.

| (3) | Ribolov ima posebno važnu ulogu u gospodarstvima obalnih regija Unije, uključujući najudaljenije regije. S obzirom na to da ribarima u tim regijama osigurava sredstva za život, trebalo bi poduzeti korake s ciljem poticanja tržišne stabilnosti i veće podudarnosti između ponude i potražnje. |
| --- | --- |

(3)

Ribolov ima posebno važnu ulogu u gospodarstvima obalnih regija Unije, uključujući najudaljenije regije. S obzirom na to da ribarima u tim regijama osigurava sredstva za život, trebalo bi poduzeti korake s ciljem poticanja tržišne stabilnosti i veće podudarnosti između ponude i potražnje.

| (4) | Odredbe o ZUT-u trebale bi se provoditi u skladu s međunarodnim obvezama Unije, osobito s obzirom na njezine obveze temeljem odredbi Svjetske trgovinske organizacije. U trgovini proizvodima ribarstva i akvakulture s trećim zemljama trebalo bi osigurati uvjete poštenog tržišnog natjecanja, osobito poštovanjem održivosti i primjenom društvenih standarda jednakih onima koji se primjenjuju na proizvode Unije. |
| --- | --- |

(4)

Odredbe o ZUT-u trebale bi se provoditi u skladu s međunarodnim obvezama Unije, osobito s obzirom na njezine obveze temeljem odredbi Svjetske trgovinske organizacije. U trgovini proizvodima ribarstva i akvakulture s trećim zemljama trebalo bi osigurati uvjete poštenog tržišnog natjecanja, osobito poštovanjem održivosti i primjenom društvenih standarda jednakih onima koji se primjenjuju na proizvode Unije.

| (5) | Važno je da se upravljanje ZUT-om rukovodi načelima dobrog upravljanja ZRP-a. |
| --- | --- |

(5)

Važno je da se upravljanje ZUT-om rukovodi načelima dobrog upravljanja ZRP-a.

| (6) | Kako bi ZUT bio uspješan, važno je da potrošači kroz marketinške i edukacijske kampanje budu informirani o vrijednosti prehrane ribom i o raznim dostupnim vrstama, te da ih se obavijesti o važnosti razumijevanja informacija koje se nalaze na etiketama; |
| --- | --- |

(6)

Kako bi ZUT bio uspješan, važno je da potrošači kroz marketinške i edukacijske kampanje budu informirani o vrijednosti prehrane ribom i o raznim dostupnim vrstama, te da ih se obavijesti o važnosti razumijevanja informacija koje se nalaze na etiketama;

| (7) | Organizacije proizvođača u sektoru ribarstva i organizacije proizvođača u sektoru akvakulture („organizacije proizvođača”) ključne su za postizanje ciljeva ZRP-a i za osiguranje primjerenog upravljanje zajedničkim uređenjem tržišta. Stoga je potrebno ojačati njihove nadležnosti i pružiti potrebnu financijsku potporu kako bi im se omogućilo da imaju značajniju ulogu u svakodnevnom upravljanju ribarstvom, poštujući okvir definiran ciljevima ZRP-a. Također je potrebno osigurati da njihovi članovi obavljaju aktivnosti ribarstva i akvakulture na održiv način, poboljšati stavljanje proizvoda na tržište, te prikupljati podatke o akvakulturi i povećati njihove prihode. Pri ostvarivanju tih ciljeva organizacije proizvođača bi trebale uzeti u obzir različite uvjete sektora ribarstva i akvakulture koji prevladavaju u Uniji, uključujući najudaljenije regije, a osobito posebne značajke malog ribolova i ekstenzivne akvakulture. Trebalo bi omogućiti nadležnim nacionalnim tijelima da preuzmu odgovornost za provedbu tih ciljeva radeći zajedno s organizacijama proizvođača na pitanjima koja se tiču upravljanja, uključujući, kada je potrebno, dodjelu kvota te upravljanje ribolovnim naporom ovisno o potrebama svake vrste ribolova. |
| --- | --- |

(7)

Organizacije proizvođača u sektoru ribarstva i organizacije proizvođača u sektoru akvakulture („organizacije proizvođača”) ključne su za postizanje ciljeva ZRP-a i za osiguranje primjerenog upravljanje zajedničkim uređenjem tržišta. Stoga je potrebno ojačati njihove nadležnosti i pružiti potrebnu financijsku potporu kako bi im se omogućilo da imaju značajniju ulogu u svakodnevnom upravljanju ribarstvom, poštujući okvir definiran ciljevima ZRP-a. Također je potrebno osigurati da njihovi članovi obavljaju aktivnosti ribarstva i akvakulture na održiv način, poboljšati stavljanje proizvoda na tržište, te prikupljati podatke o akvakulturi i povećati njihove prihode. Pri ostvarivanju tih ciljeva organizacije proizvođača bi trebale uzeti u obzir različite uvjete sektora ribarstva i akvakulture koji prevladavaju u Uniji, uključujući najudaljenije regije, a osobito posebne značajke malog ribolova i ekstenzivne akvakulture. Trebalo bi omogućiti nadležnim nacionalnim tijelima da preuzmu odgovornost za provedbu tih ciljeva radeći zajedno s organizacijama proizvođača na pitanjima koja se tiču upravljanja, uključujući, kada je potrebno, dodjelu kvota te upravljanje ribolovnim naporom ovisno o potrebama svake vrste ribolova.

| (8) | Trebalo bi poduzeti mjere za poticanje prikladnog i reprezentativnog sudjelovanja malih proizvođača. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi poduzeti mjere za poticanje prikladnog i reprezentativnog sudjelovanja malih proizvođača.

| (9) | Kako bi se ojačala konkurentnost i ekonomska održivost organizacija proizvođača, trebalo bi jasno definirati prikladne kriterije za njihovu uspostavu. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se ojačala konkurentnost i ekonomska održivost organizacija proizvođača, trebalo bi jasno definirati prikladne kriterije za njihovu uspostavu.

| (10) | Međustrukovne organizacije koje se sastoje od različitih kategorija subjekata u sektoru ribarstva i akvakulture imaju potencijal pomoći poboljšati koordinaciju tržišnih aktivnosti duž opskrbnog lanca i izraditi mjere od interesa za cijeli sektor. |
| --- | --- |

(10)

Međustrukovne organizacije koje se sastoje od različitih kategorija subjekata u sektoru ribarstva i akvakulture imaju potencijal pomoći poboljšati koordinaciju tržišnih aktivnosti duž opskrbnog lanca i izraditi mjere od interesa za cijeli sektor.

| (11) | Primjereno je utvrditi zajedničke uvjete za priznavanje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija od strane država članica, za proširenje pravila koja su usvojile organizacije proizvođača i međustrukovne organizacije, te za troškove koji proizlaze iz takvog proširenja koji će biti zajednički. Proširenje pravila trebalo bi podlijegati odobrenju Komisije. |
| --- | --- |

(11)

Primjereno je utvrditi zajedničke uvjete za priznavanje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija od strane država članica, za proširenje pravila koja su usvojile organizacije proizvođača i međustrukovne organizacije, te za troškove koji proizlaze iz takvog proširenja koji će biti zajednički. Proširenje pravila trebalo bi podlijegati odobrenju Komisije.

| (12) | Budući da su riblji stokovi zajednički resursi, njihovo održivo i učinkovito iskorištavanje mogu, u određenim slučajevima, bolje postići organizacije proizvođača čiji su članovi iz različitih država članica i različitih regija. Stoga je također potrebno poticati mogućnost uspostave organizacija proizvođača i udruženja organizacija proizvođača na nacionalnoj ili transnacionalnoj razini, na temelju, prema potrebi, biogeografskih regija. Takve bi organizacije trebale težiti biti partnerstva čiji je cilj izraditi utvrđivanje zajedničkih i obvezujućih pravila te osigurati jednake uvjete za sve zainteresirane dionike koje koji su uključeni u ribarstvo. Prilikom uspostave takvih organizacija, potrebno je osigurati da one i dalje podliježu pravilima tržišnog natjecanja kako je predviđeno ovom Uredbom te da se poštuje potreba za održavanjem veze između pojedinačnih obalnih zajednica i ribarstva odnosno voda koje tradicionalno iskorištavaju. |
| --- | --- |

(12)

Budući da su riblji stokovi zajednički resursi, njihovo održivo i učinkovito iskorištavanje mogu, u određenim slučajevima, bolje postići organizacije proizvođača čiji su članovi iz različitih država članica i različitih regija. Stoga je također potrebno poticati mogućnost uspostave organizacija proizvođača i udruženja organizacija proizvođača na nacionalnoj ili transnacionalnoj razini, na temelju, prema potrebi, biogeografskih regija. Takve bi organizacije trebale težiti biti partnerstva čiji je cilj izraditi utvrđivanje zajedničkih i obvezujućih pravila te osigurati jednake uvjete za sve zainteresirane dionike koje koji su uključeni u ribarstvo. Prilikom uspostave takvih organizacija, potrebno je osigurati da one i dalje podliježu pravilima tržišnog natjecanja kako je predviđeno ovom Uredbom te da se poštuje potreba za održavanjem veze između pojedinačnih obalnih zajednica i ribarstva odnosno voda koje tradicionalno iskorištavaju.

| (13) | Komisija bi trebala poticati mjere potpore za stimuliranje sudjelovanja žena u organizacijama proizvođača u sektoru akvakulture. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi trebala poticati mjere potpore za stimuliranje sudjelovanja žena u organizacijama proizvođača u sektoru akvakulture.

| (14) | Kako bi svoje članove mogle usmjeravati prema održivim aktivnostima ribarstva i akvakulture, organizacije proizvođača trebale bi pripremiti i podnijeti nadležnim tijelima svojih državâ članica plan proizvodnje i trženja koji sadrži potrebne mjere za ostvarivanje njihovih ciljeva. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi svoje članove mogle usmjeravati prema održivim aktivnostima ribarstva i akvakulture, organizacije proizvođača trebale bi pripremiti i podnijeti nadležnim tijelima svojih državâ članica plan proizvodnje i trženja koji sadrži potrebne mjere za ostvarivanje njihovih ciljeva.

| (15) | Kako bi se postigli ciljevi ZRP-a koji se tiču odbačenog ulova, potrebno je proširiti uporabu selektivnih ribolovnih alata koja bi spriječila ulov ribe koja je ispod referentne veličine. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se postigli ciljevi ZRP-a koji se tiču odbačenog ulova, potrebno je proširiti uporabu selektivnih ribolovnih alata koja bi spriječila ulov ribe koja je ispod referentne veličine.

| (16) | Zbog nepredvidivosti ribolovnih aktivnosti prikladno je uspostaviti mehanizam skladištenja proizvoda ribarstva za prehranu ljudi kako bi se pospješila veća stabilnost tržišta i povećala profitabilnost proizvoda, osobito stvaranjem dodane vrijednosti. Taj bi mehanizam trebao doprinijeti stabilizaciji i konvergenciji lokalnih tržišta Unije zbog postizanja ciljeva unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(16)

Zbog nepredvidivosti ribolovnih aktivnosti prikladno je uspostaviti mehanizam skladištenja proizvoda ribarstva za prehranu ljudi kako bi se pospješila veća stabilnost tržišta i povećala profitabilnost proizvoda, osobito stvaranjem dodane vrijednosti. Taj bi mehanizam trebao doprinijeti stabilizaciji i konvergenciji lokalnih tržišta Unije zbog postizanja ciljeva unutarnjeg tržišta.

| (17) | Kako bi se uzela u obzir različitost cijena u cijeloj Uniji, svaka organizacija proizvođača u sektoru ribarstva trebala bi imati pravo predložiti cijenu kojom bi se aktivirao mehanizam skladištenja. Ta inicijalna cijena trebala bi se utvrditi na takav način da se održava zdravo i pošteno tržišno natjecanje između subjekata. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se uzela u obzir različitost cijena u cijeloj Uniji, svaka organizacija proizvođača u sektoru ribarstva trebala bi imati pravo predložiti cijenu kojom bi se aktivirao mehanizam skladištenja. Ta inicijalna cijena trebala bi se utvrditi na takav način da se održava zdravo i pošteno tržišno natjecanje između subjekata.

| (18) | Uspostava i primjena zajedničkih tržišnih standarda trebala bi tržištu omogućiti opskrbu održivim proizvodima, ostvarivanje punog potencijala unutarnjeg tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, te pospješiti tržišne aktivnosti koje se temelje na poštenom tržišnom natjecanju, i time pomoći poboljšati profitabilnost proizvodnje. S tim ciljem, postojeći tržišni standardi trebali bi se nastaviti primjenjivati. |
| --- | --- |

(18)

Uspostava i primjena zajedničkih tržišnih standarda trebala bi tržištu omogućiti opskrbu održivim proizvodima, ostvarivanje punog potencijala unutarnjeg tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, te pospješiti tržišne aktivnosti koje se temelje na poštenom tržišnom natjecanju, i time pomoći poboljšati profitabilnost proizvodnje. S tim ciljem, postojeći tržišni standardi trebali bi se nastaviti primjenjivati.

| (19) | Potrebno je osigurati da uvezeni proizvodi koji ulaze na tržište Unije budu u skladu s istim zahtjevima i tržišnim standardima koje i proizvođači Unije moraju zadovoljiti. |
| --- | --- |

(19)

Potrebno je osigurati da uvezeni proizvodi koji ulaze na tržište Unije budu u skladu s istim zahtjevima i tržišnim standardima koje i proizvođači Unije moraju zadovoljiti.

| (20) | Kako bi se zajamčila visoka razina zaštite ljudskog zdravlja, proizvodi ribarstva i akvakulture plasirani na tržište Unije, bez obzira na njihovo porijeklo, trebali bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o sigurnosti hrane i higijeni. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se zajamčila visoka razina zaštite ljudskog zdravlja, proizvodi ribarstva i akvakulture plasirani na tržište Unije, bez obzira na njihovo porijeklo, trebali bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o sigurnosti hrane i higijeni.

| (21) | Kako bi se potrošačima omogućilo donošenje informiranih odluka, potrebno im je pružiti jasne i potpune informacije o, inter alia, porijeklu i načinu proizvodnje proizvoda. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se potrošačima omogućilo donošenje informiranih odluka, potrebno im je pružiti jasne i potpune informacije o, inter alia, porijeklu i načinu proizvodnje proizvoda.

| (22) | Korištenje ekološke oznake za proizvode ribarstva i akvakulture, bilo da potječu iz Unije ili izvan nje, nudi mogućnost pružanja jasnih informacija o ekološkoj održivosti takvih proizvoda. Stoga je potrebno da Komisija preispita mogućnost izrade i uspostave minimalnih kriterija za izradu ekološke oznake na razini Unije za proizvode ribarstva i akvakulture. |
| --- | --- |

(22)

Korištenje ekološke oznake za proizvode ribarstva i akvakulture, bilo da potječu iz Unije ili izvan nje, nudi mogućnost pružanja jasnih informacija o ekološkoj održivosti takvih proizvoda. Stoga je potrebno da Komisija preispita mogućnost izrade i uspostave minimalnih kriterija za izradu ekološke oznake na razini Unije za proizvode ribarstva i akvakulture.

| (23) | S ciljem zaštite potrošača, nadležna nacionalna tijela zadužena za praćenje i provedbu ispunjenja obveza utvrđenih u ovoj Uredbi trebala bi u potpunosti iskoristiti dostupne tehnologije, uključujući i DNK testiranje, kako bi se odvratilo subjekte od pogrešnog označivanja ulova. |
| --- | --- |

(23)

S ciljem zaštite potrošača, nadležna nacionalna tijela zadužena za praćenje i provedbu ispunjenja obveza utvrđenih u ovoj Uredbi trebala bi u potpunosti iskoristiti dostupne tehnologije, uključujući i DNK testiranje, kako bi se odvratilo subjekte od pogrešnog označivanja ulova.

| (24) | Pravila o tržišnom natjecanju u vezi sa sporazumima, odlukama i praksom iz članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebala bi se primjenjivati na proizvodnju ili trženje proizvoda ribarstva i akvakulture, u mjeri u kojoj njihova primjena ne sprečava funkcioniranje ZUT-a ili ne ugrožava ostvarivanje ciljeva utvrđenih u članku 39. UFEU-a. |
| --- | --- |

(24)

Pravila o tržišnom natjecanju u vezi sa sporazumima, odlukama i praksom iz članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) trebala bi se primjenjivati na proizvodnju ili trženje proizvoda ribarstva i akvakulture, u mjeri u kojoj njihova primjena ne sprečava funkcioniranje ZUT-a ili ne ugrožava ostvarivanje ciljeva utvrđenih u članku 39. UFEU-a.

| (25) | Prikladno je utvrditi pravila tržišnog natjecanja primjenjiva na proizvodnju i trženje proizvoda ribarstva i akvakulture, uzimajući u obzir posebne značajke sektora ribarstva i akvakulture, uključujući rascjepkanost sektora, činjenicu da su ribe zajednički resurs i velik dio uvoza koji bi trebao podlijegati istim pravilima koja se primjenjuju na proizvode ribarstva i akvakulture Unije. Radi pojednostavljenja, relevantne odredbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1184/2006 (5) trebalo bi uključiti u ovu Uredbu. Uredba (EZ) br. 1184/2006 stoga se više ne bi trebala primjenjivati na proizvode ribarstva i akvakulture. |
| --- | --- |

(25)

Prikladno je utvrditi pravila tržišnog natjecanja primjenjiva na proizvodnju i trženje proizvoda ribarstva i akvakulture, uzimajući u obzir posebne značajke sektora ribarstva i akvakulture, uključujući rascjepkanost sektora, činjenicu da su ribe zajednički resurs i velik dio uvoza koji bi trebao podlijegati istim pravilima koja se primjenjuju na proizvode ribarstva i akvakulture Unije. Radi pojednostavljenja, relevantne odredbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1184/2006 (5) trebalo bi uključiti u ovu Uredbu. Uredba (EZ) br. 1184/2006 stoga se više ne bi trebala primjenjivati na proizvode ribarstva i akvakulture.

| (26) | Potrebno je poboljšati prikupljanje, obradu i diseminaciju gospodarskih informacija na tržištima proizvodima ribarstva i akvakulture u Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Potrebno je poboljšati prikupljanje, obradu i diseminaciju gospodarskih informacija na tržištima proizvodima ribarstva i akvakulture u Uniji.

| (27) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu odredbi ove Uredbe u pogledu: rokova, postupaka i oblika zahtjeva priznavanje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija i za povlačenje takvog priznavanja; način, rokovi i postupci država članica za priopćavanje odluka o priznavanju ili povlačenju priznavanja; način i postupak obavješćivanja od strane država članica pravila koja su obvezujuća za sve proizvođače ili subjekte; oblik i struktura planova proizvodnje i trženja kao i postupak i rokovi za njihovo podnošenje i odobravanje; način objavljivanja inicijalnih cijena od strane država članica, provedbene ovlasti bi trebalo dodijeliti Komisiji. Te ovlasti bi trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu odredbi ove Uredbe u pogledu: rokova, postupaka i oblika zahtjeva priznavanje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija i za povlačenje takvog priznavanja; način, rokovi i postupci država članica za priopćavanje odluka o priznavanju ili povlačenju priznavanja; način i postupak obavješćivanja od strane država članica pravila koja su obvezujuća za sve proizvođače ili subjekte; oblik i struktura planova proizvodnje i trženja kao i postupak i rokovi za njihovo podnošenje i odobravanje; način objavljivanja inicijalnih cijena od strane država članica, provedbene ovlasti bi trebalo dodijeliti Komisiji. Te ovlasti bi trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (28) | Uredbu (EZ) br. 104/2000 trebalo bi staviti izvan snage. Međutim, radi osiguravanja kontinuiteta u pružanju informacija potrošačima, njezin članak 4. trebao bi se nastaviti primjenjivati do 12. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(28)

Uredbu (EZ) br. 104/2000 trebalo bi staviti izvan snage. Međutim, radi osiguravanja kontinuiteta u pružanju informacija potrošačima, njezin članak 4. trebao bi se nastaviti primjenjivati do 12. prosinca 2014.

| (29) | Budući da cilj ove Uredbe, to jest uspostavu zajedničkog uređenja tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, države članice ne mogu dostatno ostvariti zbog zajedničke prirode tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, nego se zbog opsega i učinaka te potrebe za zajedničkim djelovanjem može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(29)

Budući da cilj ove Uredbe, to jest uspostavu zajedničkog uređenja tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, države članice ne mogu dostatno ostvariti zbog zajedničke prirode tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, nego se zbog opsega i učinaka te potrebe za zajedničkim djelovanjem može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (30) | Uredbe (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(30)

Uredbe (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovim se uspostavlja zajedničko uređenje tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, (ZUT).

2.   ZUT obuhvaća sljedeće elemente:

| (a) | strukovne organizacije; |
| --- | --- |

(a)

strukovne organizacije;

| (b) | tržišne standarde; |
| --- | --- |

(b)

tržišne standarde;

| (c) | informiranje potrošača; |
| --- | --- |

(c)

informiranje potrošača;

| (d) | pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

(d)

pravila tržišnog natjecanja;

| (e) | istraživanje tržišta. |
| --- | --- |

(e)

istraživanje tržišta.

3.   ZUT će biti, u odnosu na vanjske aspekte, nadopunjen Uredbom Vijeća (EU) br. 1220/2012 (7) i Uredbom (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

4.   Provedba ZUT-a smatra se prihvatljivom za primanje financijske potpore Unije u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014. - 2020.

Članak 2.

Područje primjene

ZUT se primjenjuje na proizvode ribarstva i akvakulture navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi, koji se stavljaju na tržište u Uniji.

Članak 3.

Ciljevi

Ciljevi ZUT-a su oni utvrđeni člankom 35. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

Članak 4.

Načela

ZUT će se rukovoditi načelima dobrog upravljanja utvrđenima u članku 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Članak 5.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, kao i one iz članka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (10), iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11), iz članaka 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (12), kao i iz članka 3. Uredbe (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Također se primjenjuju ove definicije:

| (a) | „proizvodi ribarstva” znači vodeni organizmi koji su rezultat bilo kakve ribolovne aktivnosti ili proizvodi koji se od njih dobivaju, prema popisu u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(a)

„proizvodi ribarstva” znači vodeni organizmi koji su rezultat bilo kakve ribolovne aktivnosti ili proizvodi koji se od njih dobivaju, prema popisu u Prilogu I.;

| (b) | „proizvodi akvakulture” znači vodeni organizmi u bilo kojoj fazi njihovog životnog ciklusa koji su rezultat bilo kakve aktivnosti akvakulture ili proizvodi koji se od njih dobivaju, prema popisu u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(b)

„proizvodi akvakulture” znači vodeni organizmi u bilo kojoj fazi njihovog životnog ciklusa koji su rezultat bilo kakve aktivnosti akvakulture ili proizvodi koji se od njih dobivaju, prema popisu u Prilogu I.;

| (c) | „proizvođač” znači fizička ili pravna osoba koja se koristi sredstvima proizvodnje za dobivanje proizvoda ribarstva ili akvakulture s ciljem njihovog stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

(c)

„proizvođač” znači fizička ili pravna osoba koja se koristi sredstvima proizvodnje za dobivanje proizvoda ribarstva ili akvakulture s ciljem njihovog stavljanja na tržište;

| (d) | „sektor ribarstva i akvakulture” znači sektor gospodarstva, koji obuhvaća sve aktivnosti proizvodnje, prerade i trženja proizvoda ribarstva ili akvakulture; |
| --- | --- |

(d)

„sektor ribarstva i akvakulture” znači sektor gospodarstva, koji obuhvaća sve aktivnosti proizvodnje, prerade i trženja proizvoda ribarstva ili akvakulture;

| (e) | „osigurati dostupnost na tržištu” znači svaka opskrba proizvodom ribarstva ili akvakulture za distribuciju, potrošnju ili upotrebu na tržištu Unije u okviru komercijalne aktivnosti, bilo uz plaćanje ili besplatno; |
| --- | --- |

(e)

„osigurati dostupnost na tržištu” znači svaka opskrba proizvodom ribarstva ili akvakulture za distribuciju, potrošnju ili upotrebu na tržištu Unije u okviru komercijalne aktivnosti, bilo uz plaćanje ili besplatno;

| (f) | „stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje nekog proizvoda ribarstva ili akvakulture na tržište Unije. |
| --- | --- |

(f)

„stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje nekog proizvoda ribarstva ili akvakulture na tržište Unije.

| (g) | „maloprodaja” znači postupanje i/ili prerada hrane i njezino skladištenje na prodajnom mjestu ili mjestu isporuke krajnjem potrošaču, uključujući terminale za distribuciju, ugostiteljske djelatnosti, tvorničke menze, ugostiteljsku opskrbu ustanova, restorane i ostale slične objekte za pripremu i posluživanje hrane, trgovine, distribucijske centre samoposluga i prodajna mjesta veleprodaje; |
| --- | --- |

(g)

„maloprodaja” znači postupanje i/ili prerada hrane i njezino skladištenje na prodajnom mjestu ili mjestu isporuke krajnjem potrošaču, uključujući terminale za distribuciju, ugostiteljske djelatnosti, tvorničke menze, ugostiteljsku opskrbu ustanova, restorane i ostale slične objekte za pripremu i posluživanje hrane, trgovine, distribucijske centre samoposluga i prodajna mjesta veleprodaje;

| (h) | „pretpakirani proizvodi ribarstva i akvakulture” znači proizvod ribarstva i akvakulture koji je 'pretpakirana hrana' kako je navedeno u članku 2. stavku 2. točki (e) Uredbe (EZ) br. 1169/2011. |
| --- | --- |

(h)

„pretpakirani proizvodi ribarstva i akvakulture” znači proizvod ribarstva i akvakulture koji je 'pretpakirana hrana' kako je navedeno u članku 2. stavku 2. točki (e) Uredbe (EZ) br. 1169/2011.

POGLAVLJE II.

STRUKOVNE ORGANIZACIJE

ODJELJAK I.

Osnivanje, ciljevi i mjere

Članak 6.

Osnivanje organizacija proizvođača u sektoru ribarstva i organizacija proizvođača u sektoru akvakulture

1.   Organizacije proizvođača u sektoru ribarstva i organizacije proizvođača u sektoru akvakulture („organizacije proizvođača”) mogu se uspostaviti na inicijativu proizvođača proizvoda ribarstva ili akvakulture, u jednoj ili više država članica i biti priznate u skladu s odredbama Odjeljka II.

2.   Gdje je to bitno, posebna situacija malih proizvođača uzet će se u obzir pri uspostavi organizacija proizvođača.

3.   Organizacija proizvođača koja je reprezentativna i za aktivnosti ribarstva i aktivnosti akvakulture može se osnovati kao zajednička organizacija proizvođača u sektoru ribarstva i proizvođača u sektoru akvakulture.

Članak 7.

Ciljevi organizacija proizvođača

1.   Organizacije proizvođača u sektoru ribarstva teže postizanju sljedećih ciljeva:

| (a) | promicanju održivih ribolovnih aktivnosti svojih članova, potpuno u skladu s politikom očuvanja, posebno kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013 i u okolišnom zakonodavstvu, istovremeno poštujući socijalnu politiku, te, kada dotična država članica to omogući, također sudjeluju u upravljanju morskim biološkim resursima;. |
| --- | --- |

(a)

promicanju održivih ribolovnih aktivnosti svojih članova, potpuno u skladu s politikom očuvanja, posebno kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013 i u okolišnom zakonodavstvu, istovremeno poštujući socijalnu politiku, te, kada dotična država članica to omogući, također sudjeluju u upravljanju morskim biološkim resursima;.

| (b) | izbjegavanju i smanjenju, koliko god je to moguće, neželjenog ulova komercijalnih stokova te prema potrebi, iskorištavanju takvog ulova, a ne stvarajući tržište za onaj koji je ispod minimalne referentne veličine očuvanja, sukladno članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

izbjegavanju i smanjenju, koliko god je to moguće, neželjenog ulova komercijalnih stokova te prema potrebi, iskorištavanju takvog ulova, a ne stvarajući tržište za onaj koji je ispod minimalne referentne veličine očuvanja, sukladno članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (c) | doprinošenju sljedivosti proizvoda ribarstva i pristupu jasnim i razumljivim informacijama za potrošače; |
| --- | --- |

(c)

doprinošenju sljedivosti proizvoda ribarstva i pristupu jasnim i razumljivim informacijama za potrošače;

| (d) | doprinošenju uklanjanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva. |
| --- | --- |

(d)

doprinošenju uklanjanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribarstva.

2.   Organizacije proizvođača u sektoru akvakulture teže postizanju sljedećih ciljeva:

| (a) | promicanju održivih aktivnosti akvakulture njihovih članova osiguravajući mogućnosti za njihov razvoj potpuno u skladu s osobito Uredbom (EU) br. 1380/2013 i okolišnim zakonodavstvom, istovremeno poštujući socijalnu politiku; |
| --- | --- |

(a)

promicanju održivih aktivnosti akvakulture njihovih članova osiguravajući mogućnosti za njihov razvoj potpuno u skladu s osobito Uredbom (EU) br. 1380/2013 i okolišnim zakonodavstvom, istovremeno poštujući socijalnu politiku;

| (b) | osiguravanju da su aktivnosti njihovih članova sukladne nacionalnim strateškim planovima iz članka 34. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanju da su aktivnosti njihovih članova sukladne nacionalnim strateškim planovima iz članka 34. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (c) | nastojanju da se osigura da proizvodi ribljeg podrijetla koji se koriste za ishranu u akvakulturi potječu iz ribarstva kojim se upravlja na održivi način. |
| --- | --- |

(c)

nastojanju da se osigura da proizvodi ribljeg podrijetla koji se koriste za ishranu u akvakulturi potječu iz ribarstva kojim se upravlja na održivi način.

3.   Organizacije proizvođača, osim ciljeva navedenih u stavcima 1. i 2., teže postizanju dvaju ili više od sljedećih ciljeva:

| (a) | poboljšanju uvjeta za stavljanje na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture njihovih članova; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanju uvjeta za stavljanje na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture njihovih članova;

| (b) | poboljšanju gospodarske dobiti; |
| --- | --- |

(b)

poboljšanju gospodarske dobiti;

| (c) | stabiliziranju tržišta; |
| --- | --- |

(c)

stabiliziranju tržišta;

| (d) | doprinošenju opskrbe hranom i promicanju visoke kvalitete hrane i standarda zaštite, istovremeno doprinoseći zapošljavanju u obalnim i ruralnim područjima. |
| --- | --- |

(d)

doprinošenju opskrbe hranom i promicanju visoke kvalitete hrane i standarda zaštite, istovremeno doprinoseći zapošljavanju u obalnim i ruralnim područjima.

| (e) | smanjenju utjecaja ribolova na okoliš, što uključuje mjere poboljšanja selektivnosti ribolovnih alata. |
| --- | --- |

(e)

smanjenju utjecaja ribolova na okoliš, što uključuje mjere poboljšanja selektivnosti ribolovnih alata.

4.   Organizacije proizvođača mogu težiti ostvarivanju drugih komplementarnih ciljeva.

Članak 8.

Mjere koje poduzimaju organizacije proizvođača

1.   Radi postizanja ciljeva određenih u članku 7., organizacije proizvođača mogu se, inter alia, koristiti sljedećim mjerama:

| (a) | prilagodba proizvodnje zahtjevima tržišta; |
| --- | --- |

(a)

prilagodba proizvodnje zahtjevima tržišta;

| (b) | usmjeravanje opskrbe i trženje proizvoda njihovih članova; |
| --- | --- |

(b)

usmjeravanje opskrbe i trženje proizvoda njihovih članova;

| (c) | promicanje proizvoda ribarstva i akvakulture njihovih članova u Uniji bez diskriminacije korištenjem, na primjer, certificiranja, osobito oznakama izvornosti, oznakama kvalitete, oznakama zemljopisnog porijekla, zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, kao i vrijednošću koju proizvodi imaju zbog njihovog održiva načina proizvodnje; |
| --- | --- |

(c)

promicanje proizvoda ribarstva i akvakulture njihovih članova u Uniji bez diskriminacije korištenjem, na primjer, certificiranja, osobito oznakama izvornosti, oznakama kvalitete, oznakama zemljopisnog porijekla, zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, kao i vrijednošću koju proizvodi imaju zbog njihovog održiva načina proizvodnje;

| (d) | kontroliranje i poduzimanje mjera za osiguranje usklađenosti aktivnosti njihovih članova s pravilima koje uspostavi dotična organizacija proizvođača. |
| --- | --- |

(d)

kontroliranje i poduzimanje mjera za osiguranje usklađenosti aktivnosti njihovih članova s pravilima koje uspostavi dotična organizacija proizvođača.

| (e) | promicanje strukovnog osposobljavanja i programa suradnje s ciljem poticanja mladih ljudi da uđu u ovaj sektor; |
| --- | --- |

(e)

promicanje strukovnog osposobljavanja i programa suradnje s ciljem poticanja mladih ljudi da uđu u ovaj sektor;

| (f) | smanjenje utjecaja ribolova na okoliš, uključujući putem mjera poboljšanja selektivnosti ribolovnih alata; |
| --- | --- |

(f)

smanjenje utjecaja ribolova na okoliš, uključujući putem mjera poboljšanja selektivnosti ribolovnih alata;

| (g) | promicanje uporabe informacijskih i komunikacijskih tehnologija s ciljem poboljšanja trženja i cijena; |
| --- | --- |

(g)

promicanje uporabe informacijskih i komunikacijskih tehnologija s ciljem poboljšanja trženja i cijena;

| (h) | olakšavanje pristupa potrošača informacijama o proizvodima ribarstva i akvakulture. |
| --- | --- |

(h)

olakšavanje pristupa potrošača informacijama o proizvodima ribarstva i akvakulture.

2.   Organizacije proizvođača u sektoru ribarstva također se mogu koristiti sljedećim mjerama:

| (a) | zajedničkim planiranjem i upravljanjem aktivnostima ribarstva svojih članova, podložno organizaciji upravljanja morskim biološkim resursima od strane država članica, uključujući razvojem i provedbom mjera za poboljšanje selektivnosti ribolovnih aktivnosti te pružanjem savjeta nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

zajedničkim planiranjem i upravljanjem aktivnostima ribarstva svojih članova, podložno organizaciji upravljanja morskim biološkim resursima od strane država članica, uključujući razvojem i provedbom mjera za poboljšanje selektivnosti ribolovnih aktivnosti te pružanjem savjeta nadležnim tijelima;

| (b) | izbjegavanjem i smanjenjem neželjenog ulova uključivanjem u razvoj i primjenu tehničkih mjera i iskorištavanjem neželjenog ulova komercijalnih stokova na najbolji mogući način kako se ne bi stvorilo tržište za takav ulov koji je ispod minimalne referentne veličine očuvanja, u skladu s člankom 15. stavkom 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i s člankom 34. stavkom 2. ove Uredbe, prema potrebi; |
| --- | --- |

(b)

izbjegavanjem i smanjenjem neželjenog ulova uključivanjem u razvoj i primjenu tehničkih mjera i iskorištavanjem neželjenog ulova komercijalnih stokova na najbolji mogući način kako se ne bi stvorilo tržište za takav ulov koji je ispod minimalne referentne veličine očuvanja, u skladu s člankom 15. stavkom 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i s člankom 34. stavkom 2. ove Uredbe, prema potrebi;

| (c) | upravljanjem privremenim skladištenjem proizvoda ribarstva u skladu s člancima 35. i 36 ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

upravljanjem privremenim skladištenjem proizvoda ribarstva u skladu s člancima 35. i 36 ove Uredbe.

3.   Organizacije proizvođača u sektoru akvakulture također se mogu koristiti sljedećim mjerama:

| (a) | promicanjem održivih aktivnosti akvakulture, posebno u smislu zaštite okoliša, zdravlja i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

(a)

promicanjem održivih aktivnosti akvakulture, posebno u smislu zaštite okoliša, zdravlja i dobrobiti životinja;

| (b) | prikupljanjem informacija o proizvodima stavljenima na tržište, uključujući gospodarske informacije o prvim prodajama, te o prognozama za proizvodnju; |
| --- | --- |

(b)

prikupljanjem informacija o proizvodima stavljenima na tržište, uključujući gospodarske informacije o prvim prodajama, te o prognozama za proizvodnju;

| (c) | prikupljanjem informacija o okolišu; |
| --- | --- |

(c)

prikupljanjem informacija o okolišu;

| (d) | planiranjem upravljanja aktivnostima akvakulture njihovih članova; i |
| --- | --- |

(d)

planiranjem upravljanja aktivnostima akvakulture njihovih članova; i

| (e) | podržavanjem programa za stručnjake u promicanju proizvoda održive akvakulture. |
| --- | --- |

(e)

podržavanjem programa za stručnjake u promicanju proizvoda održive akvakulture.

Članak 9.

Osnivanje udruženja organizacija proizvođača

1.   Udruženje organizacija proizvođača može se osnovati na inicijativu organizacija proizvođača priznatih u jednoj ili više država članica.

2.   Odredbe ove Uredbe primjenjive na organizacije proizvođača se također primjenjuju na udruženja organizacija proizvođača osim ako nije navedeno drugačije.

Članak 10.

Ciljevi udruženja organizacija proizvođača

1.   Udruženja organizacija proizvođača teže postizanju sljedećih ciljeva:

| (a) | izvršavanju na učinkovitiji i održiviji način bilo kojeg od ciljeva članova organizacija proizvođača utvrđenih u članku 7.; |
| --- | --- |

(a)

izvršavanju na učinkovitiji i održiviji način bilo kojeg od ciljeva članova organizacija proizvođača utvrđenih u članku 7.;

| (b) | koordiniranjem i razvijanjem aktivnosti od zajedničkog interesa članova organizacija proizvođača. |
| --- | --- |

(b)

koordiniranjem i razvijanjem aktivnosti od zajedničkog interesa članova organizacija proizvođača.

2.   Udruženja organizacija proizvođača prihvatljiva su kao korisnici financijske potpore u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014.-2020.

Članak 11.

Osnivanje međustrukovnih organizacija

Međustrukovne organizacije mogu se osnovati na inicijativu subjekata u proizvodnji proizvoda ribarstva i akvakulture u jednoj ili više država članica i priznate u skladu s odjeljkom II.

Članak 12.

Ciljevi međustrukovnih organizacija

Međustrukovne organizacije poboljšavaju koordinaciju dostupnosti proizvoda ribarstva i akvakulture na tržištu Unije, kao i uvjete za to.

Članak 13.

Mjere koje mogu provoditi međustrukovne organizacije

Kako bi postigle ciljeve iz članka 12., međustrukovne organizacije mogu se koristiti sljedećim mjerama:

| (a) | sastavljanjem standardnih ugovora koji su sukladni zakonodavstvu Unije; |
| --- | --- |

(a)

sastavljanjem standardnih ugovora koji su sukladni zakonodavstvu Unije;

| (b) | promicanjem proizvoda ribarstva i akvakulture Unije bez diskriminacije korištenjem, na primjer, mogućnosti certificiranja, osobito oznakama izvornosti, oznakama kvalitete, oznakama zemljopisnog podrijetla, zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, kao i vrijednošću koju proizvodi imaju zbog njihovog održiva načina proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

promicanjem proizvoda ribarstva i akvakulture Unije bez diskriminacije korištenjem, na primjer, mogućnosti certificiranja, osobito oznakama izvornosti, oznakama kvalitete, oznakama zemljopisnog podrijetla, zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, kao i vrijednošću koju proizvodi imaju zbog njihovog održiva načina proizvodnje;

| (c) | utvrđivanjem pravila o proizvodnji i trženju proizvoda ribarstva i akvakulture koja su stroža od onih koja su utvrđena u Uniji ili nacionalnom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanjem pravila o proizvodnji i trženju proizvoda ribarstva i akvakulture koja su stroža od onih koja su utvrđena u Uniji ili nacionalnom zakonodavstvu;

| (d) | poboljšanjem kvalitete, znanja o proizvodnji i tržištu kao i transparentnosti proizvodnje i tržišta te održavanjem stručnih i strukovnih aktivnosti obuke, na primjer, o pitanjima kvalitete i sljedivosti, o sigurnosti hrane i s ciljem poticanja istraživačkih inicijativa; |
| --- | --- |

(d)

poboljšanjem kvalitete, znanja o proizvodnji i tržištu kao i transparentnosti proizvodnje i tržišta te održavanjem stručnih i strukovnih aktivnosti obuke, na primjer, o pitanjima kvalitete i sljedivosti, o sigurnosti hrane i s ciljem poticanja istraživačkih inicijativa;

| (e) | obavljanjem istraživačkih studija i istraživanja tržišta, te razvijanjem tehnika za postizanje najboljih rezultata djelovanja tržišta, uključujući korištenjem informacijske i komunikacijske tehnologije, kao i prikupljanjem socio-ekonomskih podataka; |
| --- | --- |

(e)

obavljanjem istraživačkih studija i istraživanja tržišta, te razvijanjem tehnika za postizanje najboljih rezultata djelovanja tržišta, uključujući korištenjem informacijske i komunikacijske tehnologije, kao i prikupljanjem socio-ekonomskih podataka;

| (f) | pružanjem informacija i provođenjem istraživanja potrebnih za osiguravanje održive opskrbe koja količinom, kvalitetom i cijenom odgovara zahtjevima tržišta i očekivanjima potrošača; |
| --- | --- |

(f)

pružanjem informacija i provođenjem istraživanja potrebnih za osiguravanje održive opskrbe koja količinom, kvalitetom i cijenom odgovara zahtjevima tržišta i očekivanjima potrošača;

| (g) | promicanjem, među potrošačima, vrsta dobivenih od ribljih stokova koji su u održivom stanju, koje imaju znatnu hranjivu vrijednost i koje nisu široko konzumirane; |
| --- | --- |

(g)

promicanjem, među potrošačima, vrsta dobivenih od ribljih stokova koji su u održivom stanju, koje imaju znatnu hranjivu vrijednost i koje nisu široko konzumirane;

| (h) | kontroliranjem i poduzimanjem mjera za usklađenost aktivnosti njihovih članova s pravilima koje uspostavi dotična međustrukovna organizacija. |
| --- | --- |

(h)

kontroliranjem i poduzimanjem mjera za usklađenost aktivnosti njihovih članova s pravilima koje uspostavi dotična međustrukovna organizacija.

ODJELJAK II.

Priznavanje

Članak 14.

Priznavanje organizacija proizvođača

1.   Države članice mogu priznati kao organizacije proizvođača sve skupine osnovane na inicijativu proizvođača u sektoru ribarstva ili akvakulture koje podnesu zahtjev za takvo priznavanje, pod uvjetom da one:

| (a) | poštuju načela navedena u članku 17. kao i pravila donesena za njihovu primjenu; |
| --- | --- |

(a)

poštuju načela navedena u članku 17. kao i pravila donesena za njihovu primjenu;

| (b) | budu dovoljno gospodarski aktivne na državnom području dotične države članice ili nekom njezinom dijelu, osobito u pogledu broja članova ili obujma utržive proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

budu dovoljno gospodarski aktivne na državnom području dotične države članice ili nekom njezinom dijelu, osobito u pogledu broja članova ili obujma utržive proizvodnje;

| (c) | imaju pravnu osobnost prema nacionalnom pravu dotične države članice, imaju poslovni nastan i službeno sjedište na njezinom državnom području; |
| --- | --- |

(c)

imaju pravnu osobnost prema nacionalnom pravu dotične države članice, imaju poslovni nastan i službeno sjedište na njezinom državnom području;

| (d) | budu sposobne ispunjavati ciljeve utvrđene u članku 7.; |
| --- | --- |

(d)

budu sposobne ispunjavati ciljeve utvrđene u članku 7.;

| (e) | poštuju pravila tržišnog natjecanja iz poglavlja V.; |
| --- | --- |

(e)

poštuju pravila tržišnog natjecanja iz poglavlja V.;

| (f) | ne zlouporabljuju vladajući položaj na danom tržištu; i |
| --- | --- |

(f)

ne zlouporabljuju vladajući položaj na danom tržištu; i

| (g) | pruže relevantne podatke o njihovom članstvu, upravljanju i izvorima financiranja. |
| --- | --- |

(g)

pruže relevantne podatke o njihovom članstvu, upravljanju i izvorima financiranja.

2.   Organizacije proizvođača priznate prije 29. prosinca 2013. smatraju se organizacijama proizvođača za potrebe ove Uredbe, obvezanim njezinim odredbama.

Članak 15.

Financijska potpora organizacijama proizvođača ili udruženjima organizacija proizvođača

Tržišne mjere za proizvode ribarstva i akvakulture kojima je cilj stvaranje ili restrukturiranje organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača mogu dobiti financijsku potporu u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014.-2020.

Članak 16.

Priznavanje međustrukovnih organizacija

1.   Države članice mogu priznati kao međustrukovne organizacije skupine subjekata osnovanih na njihovom državnom području koje podnesu zahtjev za takvo priznavanje, pod uvjetom da one:

| (a) | poštuju načela navedena u članku 17. kao i pravila donesena za njihovu primjenu; |
| --- | --- |

(a)

poštuju načela navedena u članku 17. kao i pravila donesena za njihovu primjenu;

| (b) | predstavljaju značajan udio proizvodne aktivnosti ili aktivnosti prerade ili tržišnih aktivnosti, ili i aktivnosti prerade i tržišnih aktivnosti, koje se tiču proizvoda ribarstva i akvakulture ili proizvoda prerađenih iz aktivnosti ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

(b)

predstavljaju značajan udio proizvodne aktivnosti ili aktivnosti prerade ili tržišnih aktivnosti, ili i aktivnosti prerade i tržišnih aktivnosti, koje se tiču proizvoda ribarstva i akvakulture ili proizvoda prerađenih iz aktivnosti ribarstva i akvakulture;

| (c) | nisu same angažirane u proizvodnji, preradi ili trženju proizvoda ribarstva i akvakulture ili proizvodima prerađenima iz proizvoda ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

(c)

nisu same angažirane u proizvodnji, preradi ili trženju proizvoda ribarstva i akvakulture ili proizvodima prerađenima iz proizvoda ribarstva i akvakulture;

| (d) | imaju pravnu osobnost prema nacionalnom pravu države članice, imaju poslovni nastan i službeno sjedište na njezinom državnom području; |
| --- | --- |

(d)

imaju pravnu osobnost prema nacionalnom pravu države članice, imaju poslovni nastan i službeno sjedište na njezinom državnom području;

| (e) | sposobne su provoditi ciljeve utvrđene u članku 12.; |
| --- | --- |

(e)

sposobne su provoditi ciljeve utvrđene u članku 12.;

| (f) | uzimaju u obzir interes potrošača; |
| --- | --- |

(f)

uzimaju u obzir interes potrošača;

| (g) | nisu zapreka ispravnom funkcioniranju ZUT-a; i |
| --- | --- |

(g)

nisu zapreka ispravnom funkcioniranju ZUT-a; i

| (h) | poštuju pravila tržišnog natjecanja iz poglavlja V. |
| --- | --- |

(h)

poštuju pravila tržišnog natjecanja iz poglavlja V.

2.   Organizacije osnovane prije29. prosinca 2013. mogu biti priznate kao međustrukovne organizacije u svrhu ove Uredbe, pod uvjetom da dotična država članica smatra da one poštuju odredbe ove Uredbe koje se odnose na međustrukovne organizacije.

3.   Međustrukovne organizacije proizvođača priznate prije29. prosinca 2013. smatraju se priznatim međustrukovnim organizacijama proizvođača za potrebe ove Uredbe i obvezanima njezinim odredbama.

Članak 17.

Unutarnje funkcioniranje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija

Unutarnje funkcioniranje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija iz članaka 14. i 16. temelji se na sljedećim načelima:

| (a) | poštovanje pravila donesenih od strane organizacija u smislu iskorištavanja, proizvodnje i trženja u ribarstvu; |
| --- | --- |

(a)

poštovanje pravila donesenih od strane organizacija u smislu iskorištavanja, proizvodnje i trženja u ribarstvu;

| (b) | nediskriminacije među članovima, osobito na osnovi nacionalnosti ili mjestu osnivanja; |
| --- | --- |

(b)

nediskriminacije među članovima, osobito na osnovi nacionalnosti ili mjestu osnivanja;

| (c) | ubiranju financijskog doprinosa od njezinih članova s ciljem financiranja organizacije; |
| --- | --- |

(c)

ubiranju financijskog doprinosa od njezinih članova s ciljem financiranja organizacije;

| (d) | demokratskom funkcioniranju koje omogućuje članovima da kontroliraju svoju organizaciju i njezine odluke; |
| --- | --- |

(d)

demokratskom funkcioniranju koje omogućuje članovima da kontroliraju svoju organizaciju i njezine odluke;

| (e) | određivanje učinkovitih, odvraćajućih i proporcionalnih kazni za kršenje obveza utvrđenih u unutarnjim pravilima dotične organizacije, osobito u slučaju neplaćanja financijskih doprinosa; |
| --- | --- |

(e)

određivanje učinkovitih, odvraćajućih i proporcionalnih kazni za kršenje obveza utvrđenih u unutarnjim pravilima dotične organizacije, osobito u slučaju neplaćanja financijskih doprinosa;

| (f) | definiciji pravila o pristupanju novih članova i oduzimanju članstva; |
| --- | --- |

(f)

definiciji pravila o pristupanju novih članova i oduzimanju članstva;

| (g) | definiciji računovodstvenih i proračunskih pravila potrebnih za upravljanje organizacijom. |
| --- | --- |

(g)

definiciji računovodstvenih i proračunskih pravila potrebnih za upravljanje organizacijom.

Članak 18.

Provjere i povlačenje priznanja od strane država članica

1.   Države članice obavljaju provjere u redovnim vremenskim razmacima kako bi provjerile da se organizacije proizvođača i međustrukovne organizacije pridržavaju uvjeta za priznanje utvrđenih u člancima 14. odnosno 16. Ako se otkrije nepridržavanje uvjeta, može doći do povlačenja priznanja.

2.   Ona država članica u kojoj se nalazi službeno sjedište organizacije proizvođača ili međustrukovne organizacije koja ima članove iz raznih država članica, ili udruženje organizacija proizvođača priznatih u raznim državama članicama, ustanovljuje administrativnu suradnju potrebnu za obavljanje provjera aktivnosti organizacije ili udruženja o kojem se radi u suradnji s drugim dotičnim državama članicama.

Članak 19.

Dodjela ribolovnih mogućnosti

Pri izvršavanju svojih zadaća organizacija proizvođača čiji članovi su državljani raznih država članica ili udruženja organizacija proizvođača priznatih u raznim državama članicama postupa u skladu s odredbama kojima se uređuje raspodjela ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Članak 20.

Provjere od strane Komisije

1.   Kako bi se osiguralo pridržavanje uvjeta za priznavanje organizacijâ proizvođača ili međustrukovnih organizacija utvrđenih u člancima 14. odnosno 16., Komisija može obavljati provjere i, prema potrebi, zatražiti da države članice povuku priznanje organizacijâ proizvođača ili međustrukovnih organizacija.

2.   Države članice priopćavaju Komisiji elektroničkim putem svaku odluku o priznanju ili povlačenju priznanja. Komisija stavlja na raspolaganje javnosti sve takve informacije.

Članak 21.

Provedbeni akti

1.   Komisija donosi provedbene akte koji se odnose na:

| (a) | rokove i postupke te oblik zahtjevâ za priznanje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija sukladno člancima 14. i 16. ili za povlačenje takvog priznanja sukladno članku 18.; |
| --- | --- |

(a)

rokove i postupke te oblik zahtjevâ za priznanje organizacija proizvođača i međustrukovnih organizacija sukladno člancima 14. i 16. ili za povlačenje takvog priznanja sukladno članku 18.;

| (b) | oblik, rokove i postupke koje trebaju primjenjivati države članice za priopćavanje Komisiji odluke o priznanju ili povlačenju priznanja sukladno članku 20. stavku 2. |
| --- | --- |

(b)

oblik, rokove i postupke koje trebaju primjenjivati države članice za priopćavanje Komisiji odluke o priznanju ili povlačenju priznanja sukladno članku 20. stavku 2.

Provedbeni akti doneseni na temelju točke (a) prilagođavaju se, prema potrebi, posebnim značajkama malog ribolova i akvakulture.

2.   Provedbeni akti iz stavka 1. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43. stavka 2.

ODJELJAK III.

Proširenje pravila

Članak 22.

Proširenje pravila organizacija proizvođača

1.   Država članica može učiniti pravila dogovorena unutar organizacije proizvođača obvezujućima za proizvođače koji nisu članovi organizacije i koji prodaju bilo koji od proizvoda unutar područja u kojem je organizacija proizvođača reprezentativna, pod uvjetom da:

| (a) | je organizacija proizvođača osnovana najmanje godinu dana i da se smatra da je reprezentativna za proizvodnju i trženje, uključujući, prema potrebi, aktivnosti malog opsega i zanatske aktivnosti, u jednoj državi članici i da podnese zahtjev nadležnim nacionalnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

je organizacija proizvođača osnovana najmanje godinu dana i da se smatra da je reprezentativna za proizvodnju i trženje, uključujući, prema potrebi, aktivnosti malog opsega i zanatske aktivnosti, u jednoj državi članici i da podnese zahtjev nadležnim nacionalnim tijelima;

| (b) | se pravila koja treba proširiti odnose na bilo koju od mjera za organizacije proizvođača utvrđenih u članku 8. stavku 1. točkama (a), (b) i (c), članku 8. stavku 2. točkama (a) i (b) i članku 8. stavku 3. točkama od (a) do (e); |
| --- | --- |

(b)

se pravila koja treba proširiti odnose na bilo koju od mjera za organizacije proizvođača utvrđenih u članku 8. stavku 1. točkama (a), (b) i (c), članku 8. stavku 2. točkama (a) i (b) i članku 8. stavku 3. točkama od (a) do (e);

| (c) | se poštuju pravila o tržišnom natjecanju iz poglavlja V. |
| --- | --- |

(c)

se poštuju pravila o tržišnom natjecanju iz poglavlja V.

2.   Za potrebe stavka 1. točke (a) smatra se da je organizacija proizvođača u sektoru ribarstva reprezentativna kada je njezin udio najmanje 55 % prodanih količina proizvoda o kojem se radi tijekom prethodne godine u području u kojem se predlaže proširenje pravila.

3.   Za potrebe stavka 1. točke (a) smatra se da je organizacija proizvođača u sektoru akvakulture reprezentativna kada je njezin udio najmanje 40 % prodanih količina proizvoda o kojem se radi tijekom prethodne godine u području u kojem se predlaže proširenje pravila.

4.   Pravila koja treba proširiti na ne-članove primjenjuju se na razdoblje od 60 dana do 12 mjeseci.

Članak 23.

Proširenje pravila međustrukovnih organizacija

1.   Država članica može neke sporazume, odluke ili usklađena djelovanja dogovorene unutar međustrukovne organizacije učiniti obveznima u određenom području ili područjima drugih subjekata koji ne pripadaju toj organizaciji pod uvjetom:

| (a) | da međustrukovna organizacija obuhvaća najmanje 65 % svake od najmanje dviju od sljedećih aktivnosti: proizvodnje, prerade ili trženja relevantnog proizvoda tijekom prethodne godine u području ili područjima o kojima se radi u državi članici, te podnese zahtjev nadležnim nacionalnim tijelima; i |
| --- | --- |

(a)

da međustrukovna organizacija obuhvaća najmanje 65 % svake od najmanje dviju od sljedećih aktivnosti: proizvodnje, prerade ili trženja relevantnog proizvoda tijekom prethodne godine u području ili područjima o kojima se radi u državi članici, te podnese zahtjev nadležnim nacionalnim tijelima; i

| (b) | da se pravila koja treba proširiti na ostale subjekte tiču bilo koje od mjera za međustrukovne organizacije utvrđenih u članku 13. točkama od (a) do (g) i ne izazivaju bilo kakvu štetu drugim subjektima u dotičnoj državi članici ili u Uniji. |
| --- | --- |

(b)

da se pravila koja treba proširiti na ostale subjekte tiču bilo koje od mjera za međustrukovne organizacije utvrđenih u članku 13. točkama od (a) do (g) i ne izazivaju bilo kakvu štetu drugim subjektima u dotičnoj državi članici ili u Uniji.

2.   Proširenje pravila može se učiniti obvezujućim na najduže tri godine, ne dovodeći u pitanje članak 25. stavak 4.

Članak 24.

Odgovornost

Kada se pravila proširuju na ne-članove u skladu s člancima 22. i 23., dotične države članice mogu odlučiti da ne-članovi imaju obvezu prema organizacijama proizvođača ili međustrukovnim organizacijama za protuvrijednost svih troškova ili dijela troškova koje plaćaju članovi zbog primjene pravila proširenih na ne-članove.

Članak 25.

Komisijino odobrenje

1.   Države članice izvješćuju Komisiju o pravilima koja namjeravaju učiniti obvezujućima za sve proizvođače ili subjekte u određenom području ili u određenim područjima sukladno člancima 22. i 23.

2.   Komisija donosi odluku kojom se odobrava proširenje pravila iz stavka 1., pod uvjetom da:

| (a) | se pri tome poštuju odredbe članaka 22. odnosno 23.; |
| --- | --- |

(a)

se pri tome poštuju odredbe članaka 22. odnosno 23.;

| (b) | se pri tome poštuju pravila o tržišnom natjecanju iz poglavlja V.; |
| --- | --- |

(b)

se pri tome poštuju pravila o tržišnom natjecanju iz poglavlja V.;

| (c) | proširenje ne ugrožava slobodnu trgovinu; i |
| --- | --- |

(c)

proširenje ne ugrožava slobodnu trgovinu; i

| (d) | postizanje ciljeva članka 39. UFEU-a nije ugroženo. |
| --- | --- |

(d)

postizanje ciljeva članka 39. UFEU-a nije ugroženo.

3.   U roku od jednog mjeseca nakon primitka obavijesti, Komisija donosi odluku kojom odobrava ili odbija odobriti proširenje pravila i o tome obavješćuje države članice. Ako Komisija ne donese odluku u roku od jednog mjeseca od primitka obavijesti, smatra se da je Komisija odobrila proširenje pravila.

4.   Odobreno proširenje pravila može se nastaviti primjenjivati nakon isteka početnog razdoblja, uključujući prešutan dogovor, bez bilo kakvog izričitog obnavljanja odobrenja, uz uvjet da je dotična država članica obavijestila Komisiju, najmanje jedan mjesec prije isteka takvog početnog razdoblja, o dodatnom razdoblju primjene i Komisija je ili odobrila takvu daljnju primjenu ili na nju nije dala prigovor u roku od jednog mjeseca od primitka takve obavijesti.

Članak 26.

Povlačenje odobrenja

Komisija može obavljati provjere i može povući odobrenje proširenja pravila kada ustanovi da se ne udovoljava bilo kojem od zahtjeva za odobrenje. Komisija o takvom povlačenju obavješćuje države članice.

Članak 27.

Provedbeni akti

Komisija donosi provedbene akte u vezi s oblikom i postupkom obavješćivanja predviđenim u članku 25. stavku 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43. stavka 2.

ODJELJAK IV.

Planiranje proizvodnje i trženja

Članak 28.

Plan proizvodnje i trženja

1.   Svaka organizacija proizvođača svojem nadležnom nacionalnom tijelu predaje na odobrenje plan proizvodnje i trženja barem za glavne vrste koje stavlja na tržište. Takvi planovi proizvodnje i trženja služe za ostvarivanje ciljeva navedenih u člancima 3. i 7.

2.   Plan proizvodnje i trženja obuhvaća:

| (a) | program proizvodnje za ulovljene ili uzgojene vrste; |
| --- | --- |

(a)

program proizvodnje za ulovljene ili uzgojene vrste;

| (b) | tržišnu strategiju u skladu s količinom, kvalitetom i dostavljanjem dovoljne količine za potrebe tržišta; |
| --- | --- |

(b)

tržišnu strategiju u skladu s količinom, kvalitetom i dostavljanjem dovoljne količine za potrebe tržišta;

| (c) | mjere koje treba poduzeti organizacija proizvođača da bi doprinijela ciljevima postavljenima u članku 7.; |
| --- | --- |

(c)

mjere koje treba poduzeti organizacija proizvođača da bi doprinijela ciljevima postavljenima u članku 7.;

| (d) | posebne anticipatorne mjere da bi se prilagodila opskrba vrstama koje obično tijekom godine predstavljaju problem na tržištu; |
| --- | --- |

(d)

posebne anticipatorne mjere da bi se prilagodila opskrba vrstama koje obično tijekom godine predstavljaju problem na tržištu;

| (e) | kazne koje se primjenjuju na članove koje krše odluke koje su usvojene da bi se proveo dotični plan. |
| --- | --- |

(e)

kazne koje se primjenjuju na članove koje krše odluke koje su usvojene da bi se proveo dotični plan.

3.   Nadležna nacionalna tijela odobravaju plan proizvodnje i trženja. Kad je plan odobren, organizacija proizvođača ga odmah provodi.

4.   Organizacije proizvođača mogu izmijeniti plan proizvodnje i trženja i u tom slučaju ga podnose nadležnim nacionalnim tijelima na odobrenje.

5.   Organizacija proizvođača sastavlja godišnje izvješće o svojim aktivnostima u vezi s planom proizvodnje i trženja i podnosi ga svojim nadležnim nacionalnim tijelima na odobrenje.

6.   Organizacije proizvođača mogu primiti financijsku potporu za pripremu i provedbu planova proizvodnje i trženja u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014.-2020.

7.   Države članice vrše provjere da bi se osiguralo da svaka organizacija proizvođača ispunjava obveze predviđene ovim člankom. Ako se utvrdi neispunjenje obveza, to može dovesti do povlačenja priznanja.

Članak 29.

Provedbeni akti

1.   Komisija donosi provedbene akte koji se odnose na:

| (a) | oblik i strukturu plana proizvodnje i trženja iz članka 28.; |
| --- | --- |

(a)

oblik i strukturu plana proizvodnje i trženja iz članka 28.;

| (b) | postupak i rokove za podnošenje od strane organizacija proizvođača te odobrenje planova proizvodnje i trženja iz članka 28. od strane država članica. |
| --- | --- |

(b)

postupak i rokove za podnošenje od strane organizacija proizvođača te odobrenje planova proizvodnje i trženja iz članka 28. od strane država članica.

2.   Provedbeni akti iz stavka 1. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43. stavka 2.

ODJELJAK V.

Stabilizacija tržišta

Članak 30.

Mehanizam skladištenja

Organizacije proizvođača u sektoru ribarstva mogu primiti financijsku potporu za skladištenje proizvoda ribarstva navedenih u Prilogu II., pod uvjetom da:

| (a) | su ispunjeni uvjeti za potporu za skladištenje utvrđeni u budućem pravnom aktu Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014.-2020.; |
| --- | --- |

(a)

su ispunjeni uvjeti za potporu za skladištenje utvrđeni u budućem pravnom aktu Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014.-2020.;

| (b) | su proizvodi stavljeni na tržište od strane organizacija proizvođača u sektoru ribarstva a nije nađen kupac za inicijalnu cijenu iz članka 31.; |
| --- | --- |

(b)

su proizvodi stavljeni na tržište od strane organizacija proizvođača u sektoru ribarstva a nije nađen kupac za inicijalnu cijenu iz članka 31.;

| (c) | su proizvodi u skladu sa zajedničkim tržišnim standardima utvrđenim u skladu s člankom 33. i zadovoljavajuće su kvalitete za prehranu ljudi; |
| --- | --- |

(c)

su proizvodi u skladu sa zajedničkim tržišnim standardima utvrđenim u skladu s člankom 33. i zadovoljavajuće su kvalitete za prehranu ljudi;

| (d) | su proizvodi stabilizirani ili prerađeni te pohranjeni u spremnike ili transportne kaveze zamrzavanjem, bilo na brodovima ili u objektima na kopnu, soljenjem, sušenjem, mariniranjem ili, gdje je primjenjivo, kuhanjem i pasterizacijom, bez obzira na to jesu li filetirani, izrezani ili, prema potrebi, bez glave; |
| --- | --- |

(d)

su proizvodi stabilizirani ili prerađeni te pohranjeni u spremnike ili transportne kaveze zamrzavanjem, bilo na brodovima ili u objektima na kopnu, soljenjem, sušenjem, mariniranjem ili, gdje je primjenjivo, kuhanjem i pasterizacijom, bez obzira na to jesu li filetirani, izrezani ili, prema potrebi, bez glave;

| (e) | su kasnije proizvodi iz skladištenja ponovo stavljeni na tržište za prehranu ljudi. |
| --- | --- |

(e)

su kasnije proizvodi iz skladištenja ponovo stavljeni na tržište za prehranu ljudi.

| (f) | proizvodi ostaju u skladištu barem pet dana. |
| --- | --- |

(f)

proizvodi ostaju u skladištu barem pet dana.

Članak 31.

Cijene koje aktiviraju mehanizam skladištenja

1.   Prije početka svake godine svaka organizacija proizvođača u sektoru ribarstva može samostalno predložiti cijenu koja aktivira mehanizam skladištenja iz članka 30. za proizvode ribarstva iz Priloga II.

2.   Inicijalna cijena ne smije biti veća od 80 % od ponderirane prosječne cijene proizvoda o kojem se radi u području djelatnosti dotične organizacije proizvođača zabilježene u razdoblju od tri godine prije godine za koju je određena inicijalna cijena.

3.   Kada se određuje inicijalna cijena, u obzir se mora uzeti:

| (a) | kretanja u proizvodnji i potražnji; |
| --- | --- |

(a)

kretanja u proizvodnji i potražnji;

| (b) | stabilizacija tržišnih cijena; |
| --- | --- |

(b)

stabilizacija tržišnih cijena;

| (c) | konvergencija tržišta; |
| --- | --- |

(c)

konvergencija tržišta;

| (d) | prihodi proizvođača; |
| --- | --- |

(d)

prihodi proizvođača;

| (e) | interesi potrošača. |
| --- | --- |

(e)

interesi potrošača.

4.   Nakon razmatranja prijedloga organizacija proizvođača priznatih na njihovom području, države članice određuju inicijalne cijene koje će te organizacije proizvođača primijeniti. Te cijene se određuju na temelju kriterija iz stavaka 2. i 3. Cijene će biti javno dostupne.

Članak 32.

Provedbeni akti

Komisija donosi provedbene akte u vezi s oblikom u kojem države članice objavljuju inicijalne cijene u skladu s člankom 31. stavkom 4. Ti se provedbeni akti usvajaju u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 43. stavka 2.

POGLAVLJE III.

ZAJEDNIČKI TRŽIŠNI STANDARDI

Članak 33.

Uspostava zajedničkih tržišnih standarda

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 47., zajednički tržišni standardi mogu se utvrditi za proizvode ribarstva navedene u Prilogu I., bez obzira na njihovo porijeklo (Unijini ili uvezeni) koji su namijenjeni za prehranu ljudi.

2.   Standardi iz stavka 1. mogu se odnositi na kvalitetu, veličinu, težinu, pakiranje, prezentiranje ili označivanje proizvoda, i posebno na:

| (a) | minimalne tržišne veličine uzimajući u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet; takve minimalne tržišne veličine odgovaraju, gdje je to bitno, minimalnim referentnim veličinama za očuvanje, u skladu s člankom 15. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

minimalne tržišne veličine uzimajući u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet; takve minimalne tržišne veličine odgovaraju, gdje je to bitno, minimalnim referentnim veličinama za očuvanje, u skladu s člankom 15. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (b) | specifikacije konzerviranih proizvoda u skladu s propisima za konzerviranje i međunarodnim obvezama. |
| --- | --- |

(b)

specifikacije konzerviranih proizvoda u skladu s propisima za konzerviranje i međunarodnim obvezama.

3.   Stavci 1. i 2. primjenjuju se ne dovodeći u pitanje:

| (a) | Uredbu (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

Uredbu (EZ) br. 178/2002;

| (b) | Uredbu (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (14); |
| --- | --- |

(b)

Uredbu (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (14);

| (c) | Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (15); |
| --- | --- |

(c)

Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (15);

| (d) | Uredbu (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (16); |
| --- | --- |

(d)

Uredbu (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (16);

| (e) | Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (17); |
| --- | --- |

(e)

Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (17);

| (f) | Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (18); i |
| --- | --- |

(f)

Uredbu Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (18); i

| (g) | Uredbu (EZ) br. 1224/2009. |
| --- | --- |

(g)

Uredbu (EZ) br. 1224/2009.

Članak 34.

Usklađenost sa zajedničkim tržišnim standardima

1.   Proizvodi namijenjeni za prehranu ljudi za koje su utvrđeni zajednički tržišni standardi mogu biti dostupni na tržištu Unije samo u skladu s tim standardima.

2.   Svi iskrcani proizvodi ribarstva, uključujući one koji ne ispunjavaju zajedničke tržišne standarde, mogu se koristiti i za druge svrhe osim za prehranu ljudi, uključujući za riblje brašno, riblje ulje, hranu za kućne ljubimce, dodatke hrani, farmaceutske proizvode ili kozmetiku.

POGLAVLJE IV.

INFORMIRANJE POTROŠAČA

Članak 35.

Obvezni podaci

1.   Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 1169/2011, proizvodi ribarstva i akvakulture iz točaka (a), (b), (c) i (e) Priloga I. ovoj Uredbi koji se stavljaju na tržište u Uniji, bez obzira na njihovo porijeklo ili metodu stavljanja na tržište, mogu se prodavati krajnjem potrošaču ili dobavljaču na veliko samo ako je odgovarajućim oznakama naznačena:

| (a) | trgovački naziv vrste i njezin znanstveni naziv; |
| --- | --- |

(a)

trgovački naziv vrste i njezin znanstveni naziv;

| (b) | način proizvodnje, osobito sljedećim riječima „...ulovljeno...” ili „...ulovljeno u slatkoj vodi...” ili „...uzgojeno...”; |
| --- | --- |

(b)

način proizvodnje, osobito sljedećim riječima „...ulovljeno...” ili „...ulovljeno u slatkoj vodi...” ili „...uzgojeno...”;

| (c) | područje gdje je proizvod ulovljen ili uzgojen te kategorija ribolovnog alata korištenog u ribolovu, kako je utvrđeno u prvom stupcu Priloga III. ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(c)

područje gdje je proizvod ulovljen ili uzgojen te kategorija ribolovnog alata korištenog u ribolovu, kako je utvrđeno u prvom stupcu Priloga III. ovoj Uredbi;

| (d) | je li proizvod bio odmrznut; |
| --- | --- |

(d)

je li proizvod bio odmrznut;

| (e) | datum minimalne trajnosti prema potrebi. |
| --- | --- |

(e)

datum minimalne trajnosti prema potrebi.

Zahtjev iz točke (d) ne primjenjuje se na:

| (a) | sastojke prisutne u konačnom proizvodu; |
| --- | --- |

(a)

sastojke prisutne u konačnom proizvodu;

| (b) | hranu za koju je zamrzavanje nužan tehnološki korak u proizvodnom procesu; |
| --- | --- |

(b)

hranu za koju je zamrzavanje nužan tehnološki korak u proizvodnom procesu;

| (c) | proizvode ribarstva i akvakulture koji su prethodno zamrznuti zbog sigurnosti za zdravlje, sukladno Prilogu III., odjeljku VIII. Uredbe (EZ) br. 853/2004; |
| --- | --- |

(c)

proizvode ribarstva i akvakulture koji su prethodno zamrznuti zbog sigurnosti za zdravlje, sukladno Prilogu III., odjeljku VIII. Uredbe (EZ) br. 853/2004;

| (d) | proizvode ribarstva i akvakulture koji su odmrznuti prije procesa dimljenja, soljenja, kuhanja, ukiseljavanja, sušenja ili kombinacije bilo kojih od ovih procesa. |
| --- | --- |

(d)

proizvode ribarstva i akvakulture koji su odmrznuti prije procesa dimljenja, soljenja, kuhanja, ukiseljavanja, sušenja ili kombinacije bilo kojih od ovih procesa.

2.   Za nepretpakirane proizvode ribarstva i akvakulture, obvezni podaci navedeni u stavku 1. osiguravaju se za maloprodaju putem komercijalnih informacija poput reklamnih panoa ili plakata.

3.   Kada se miješani proizvod koji se nudi na prodaju krajnjem potrošaču ili dobavljaču na veliko sastoji od iste vrste dobivene različitim metodama proizvodnje, navodi se metoda za svaku pojedinu šaržu. Kada se miješani proizvod koji se nudi na prodaju krajnjem potrošaču ili dobavljaču na veliko sastoji od iste vrste ali je dobiven iz ulova sa različitih ribolovnih područja ili uzgoja u različitim zemljama, navodi se barem područje najvećeg ulova i naznačuje da proizvodi potječu s različitih ribolovnih područja ili različitih područja uzgoja.

4.   Države članice mogu izuzeti iz zahtjeva iz stavka 1. male količine proizvoda prodane potrošačima izravno s ribarskih plovila pod uvjetom da ti proizvodi ne prelaze vrijednost navedenu u članku 58. stavku 8. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.

5.   Proizvodi ribarstva i akvakulture i njihova pakiranja označena ili etiketirana prije 13. prosinca 2014. i koji nisu u skladu s ovim člankom mogu se prodavati do iscrpljivanja zaliha.

Članak 36.

Izvješćivanje o ekološkom označivanju

Nakon savjetovanja s državama članicama i zainteresiranim stranama, Komisija do 1. siječnja 2015. podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvještaj o izvedivosti vezano uz opcije za program ekološkog označivanja za proizvode ribarstva i akvakulture, osobito za uspostavu takvog programa kao programa na razini Unije i za uspostavu minimalnih zahtjeva za države članice za korištenje ekološke oznake Unije.

Članak 37.

Trgovački naziv

1.   Za potrebe članka 35. stavka 1., države članice sastavljaju i objavljuju popis trgovačkih naziva prihvaćenih na njihovom području uz njihove znanstvene nazive. Na popisu će biti navedeni:

| (a) | znanstveni naziv svake vrste u skladu s informacijskim sustavom FishBase ili u skladu s bazom podataka ASFIS Organizacije Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu (FAO), ako je potrebno; |
| --- | --- |

(a)

znanstveni naziv svake vrste u skladu s informacijskim sustavom FishBase ili u skladu s bazom podataka ASFIS Organizacije Ujedinjenih naroda za prehranu i poljoprivredu (FAO), ako je potrebno;

| (b) | trgovački naziv:






  i. | naziv vrste na službenom jeziku ili jezicima dotične države članice; |
| --- | --- | --- |

(b)

trgovački naziv:

i.

naziv vrste na službenom jeziku ili jezicima dotične države članice;

| ii. | prema potrebi, bilo koje drugo ime ili imena prihvaćena ili dopuštena lokalno ili regionalno. |
| --- | --- |

ii.

prema potrebi, bilo koje drugo ime ili imena prihvaćena ili dopuštena lokalno ili regionalno.

2.   Sve vrste ribe u slučaju kada su sastojak druge hrane mogu biti označene kao „riba”, pod uvjetom da se ime i prezentacija takve hrane ne odnosi na pojedine vrste.

3.   Komisija odmah mora biti obaviještena o svim promjenama popisa trgovačkih naziva koje su prihvatile države članice, a Komisija će o tome obavijestiti druge države članice.

Članak 38.

Naznaka ribolovnog područja ili područja proizvodnje

1.   Naznaka ribolovnog područja ili područja proizvodnje sukladno s člankom 35. stavkom 1. točkom (c) sadrži sljedeće:

| (a) | u slučaju proizvoda ribarstva ulovljenih na moru, napisano ime potpodručja ili divizije navedenog u bazi podataka ribolovnih područja FAO-a, kao i ime takvog područja napisano na razumljiv način za potrošača ili priložena karta ili piktogram na kojima je prikazano to područje, ili, odstupajući od ovog zahtjeva za proizvode ribarstva ulovljenie u vodama koje nisu sjeveroistočni Atlantik (27. ribolovno područje FAO-a) niti Sredozemno ili Crno more (37. ribolovno područje FAO-a) naznaka imena ribolovnog područja FAO-a; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju proizvoda ribarstva ulovljenih na moru, napisano ime potpodručja ili divizije navedenog u bazi podataka ribolovnih područja FAO-a, kao i ime takvog područja napisano na razumljiv način za potrošača ili priložena karta ili piktogram na kojima je prikazano to područje, ili, odstupajući od ovog zahtjeva za proizvode ribarstva ulovljenie u vodama koje nisu sjeveroistočni Atlantik (27. ribolovno područje FAO-a) niti Sredozemno ili Crno more (37. ribolovno područje FAO-a) naznaka imena ribolovnog područja FAO-a;

| (b) | u slučaju proizvoda ribarstva ulovljenih u slatkoj vodi, upućivanje na vodenu površinu porijekla u državi članici ili trećoj zemlji porijekla proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju proizvoda ribarstva ulovljenih u slatkoj vodi, upućivanje na vodenu površinu porijekla u državi članici ili trećoj zemlji porijekla proizvoda;

| (c) | U slučaju proizvoda akvakulture, referenca na državu članicu ili treću zemlju u kojoj je proizvod dostigao više od polovice svoje krajnje težine ili je ondje bio više od polovice razdoblja uzgoja ili, u slučaju školjkaša, da je ondje prošao zadnju fazu uzgoja ili rasta od barem šest mjeseci. |
| --- | --- |

(c)

U slučaju proizvoda akvakulture, referenca na državu članicu ili treću zemlju u kojoj je proizvod dostigao više od polovice svoje krajnje težine ili je ondje bio više od polovice razdoblja uzgoja ili, u slučaju školjkaša, da je ondje prošao zadnju fazu uzgoja ili rasta od barem šest mjeseci.

2.   Osim podataka iz stavka 1., subjekti mogu preciznije naznačiti ribolovno područje ili područje proizvodnje.

Članak 39.

Dodatni dobrovoljni podaci

1.   Osim obveznih podataka koji se zahtijevaju sukladno članku 35., na dobrovoljnoj osnovi mogu se pružati sljedeći podaci, pod uvjetom da su jasno i jednoznačno navedeni:

| (a) | datum ulova proizvoda ribarstva ili izlova proizvoda akvakulture; |
| --- | --- |

(a)

datum ulova proizvoda ribarstva ili izlova proizvoda akvakulture;

| (b) | datum iskrcaja proizvoda ribarstva ili podaci o luci u kojoj su proizvodi iskrcani; |
| --- | --- |

(b)

datum iskrcaja proizvoda ribarstva ili podaci o luci u kojoj su proizvodi iskrcani;

| (c) | detaljniji podaci o vrsti ribolovnih alata, kako su naznačeni u drugom stupcu Priloga III.; |
| --- | --- |

(c)

detaljniji podaci o vrsti ribolovnih alata, kako su naznačeni u drugom stupcu Priloga III.;

| (d) | u slučaju proizvoda ribarstva ulovljenih na moru, detalji o državi zastave plovila koje je ulovilo te proizvode; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju proizvoda ribarstva ulovljenih na moru, detalji o državi zastave plovila koje je ulovilo te proizvode;

| (e) | podaci o okolišu; |
| --- | --- |

(e)

podaci o okolišu;

| (f) | etički ili socijalni podaci; |
| --- | --- |

(f)

etički ili socijalni podaci;

| (g) | podaci o tehnikama i načinima proizvodnje; |
| --- | --- |

(g)

podaci o tehnikama i načinima proizvodnje;

| (h) | podaci o hranjivim sastojcima proizvoda. |
| --- | --- |

(h)

podaci o hranjivim sastojcima proizvoda.

2.   Može se koristiti kôd za brzi odgovor (QR) koji označava dio ili sve podatke navedene u članku 35. stavku 1.

3.   Dobrovoljni podaci neće biti prikazani na oznaci ili etiketi ako bi to zauzelo prostor omogućen za obvezne podatke.

4.   Ne uključuju se nikakvi dobrovoljni podaci koji se ne mogu provjeriti.

POGLAVLJE V.

PRAVILA TRŽIŠNOG NATJECANJA

Članak 40.

Primjena pravila tržišnog natjecanja

Članci 101. i 106. UFEU-a i njihove provedbene odredbe primjenjuju se na sporazume, odluke i prakse iz članka 101. stavka 1. i članka 102. UFEU-a koji se odnose na proizvodnju ili trženje proizvoda ribarstva i akvakulture.

Članak 41.

Iznimke od primjene pravila tržišnog natjecanja

1.   Neovisno o članku 40. ove Uredbe, članak 101. stavak 1. UFEU-a ne primjenjuje se na sporazume, odluke i djelovanja organizacija proizvođača koje se tiču proizvodnje ili prodaje proizvoda ribarstva i akvakulture ili korištenja zajedničkih objekata za skladištenje, obradu ili preradu proizvoda ribarstva i akvakulture i koje su

| (a) | potrebne za ostvarenje ciljeva određenih u članku 39. UFEU-a; |
| --- | --- |

(a)

potrebne za ostvarenje ciljeva određenih u članku 39. UFEU-a;

| (b) | ne podrazumijevaju obvezu naplaćivanja jednakih cijena; |
| --- | --- |

(b)

ne podrazumijevaju obvezu naplaćivanja jednakih cijena;

| (c) | ne vode do bilo kakve podjele tržišta unutar Unije; |
| --- | --- |

(c)

ne vode do bilo kakve podjele tržišta unutar Unije;

| (d) | ne isključuju tržišno natjecanje; i |
| --- | --- |

(d)

ne isključuju tržišno natjecanje; i

| (e) | ne isključuju tržišno natjecanje za značajan dio dotičnih proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

ne isključuju tržišno natjecanje za značajan dio dotičnih proizvoda;

2.   Neovisno o članku 40. ove Uredbe, članak 101. stavak 1. UFEU-a ne primjenjuje se na sporazume, odluke i djelovanja međustrukovnih organizacija koje

| (a) | su potrebne za ostvarenje ciljeva određenih u članku 39. UFEU-a; |
| --- | --- |

(a)

su potrebne za ostvarenje ciljeva određenih u članku 39. UFEU-a;

| (b) | ne podrazumijevaju obvezu naplaćivanja jednakih cijena; |
| --- | --- |

(b)

ne podrazumijevaju obvezu naplaćivanja jednakih cijena;

| (c) | ne vode do bilo kakve podjele tržišta unutar Unije; |
| --- | --- |

(c)

ne vode do bilo kakve podjele tržišta unutar Unije;

| (d) | ne primjenjuju različite uvjete na jednake transakcije s drugim trgovinskim partnerima, čime bi ih stavile u konkurentski nepovoljan položaj; |
| --- | --- |

(d)

ne primjenjuju različite uvjete na jednake transakcije s drugim trgovinskim partnerima, čime bi ih stavile u konkurentski nepovoljan položaj;

| (e) | ne isključuju tržišno natjecanje za značajan dio dotičnih proizvoda; i |
| --- | --- |

(e)

ne isključuju tržišno natjecanje za značajan dio dotičnih proizvoda; i

| (f) | ne ograničavaju tržišno natjecanje na načine koji nisu ključni za postizanje ciljeva ZRP-a. |
| --- | --- |

(f)

ne ograničavaju tržišno natjecanje na načine koji nisu ključni za postizanje ciljeva ZRP-a.

POGLAVLJE VI.

PODACI O ISTRAŽIVANJU TRŽIŠTA

Članak 42.

Podaci o istraživanju tržišta

1.   Komisija:

| (a) | prikuplja, analizira i proširuje ekonomsko znanje i razumijevanje tržišta Unije za proizvode ribarstva i akvakulture duž opskrbnog lanca, uzimajući u obzir međunarodni kontekst; |
| --- | --- |

(a)

prikuplja, analizira i proširuje ekonomsko znanje i razumijevanje tržišta Unije za proizvode ribarstva i akvakulture duž opskrbnog lanca, uzimajući u obzir međunarodni kontekst;

| (b) | pruža praktičnu podršku organizacijama proizvođača i međustrukovnim organizacijama kako bi se bolje koordinirale informacije između subjekata i prerađivača; |
| --- | --- |

(b)

pruža praktičnu podršku organizacijama proizvođača i međustrukovnim organizacijama kako bi se bolje koordinirale informacije između subjekata i prerađivača;

| (c) | redovito nadgleda cijene za proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu Unije duž opskrbnog lanca te provodi analize tržišnih trendova; |
| --- | --- |

(c)

redovito nadgleda cijene za proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu Unije duž opskrbnog lanca te provodi analize tržišnih trendova;

| (d) | provodi ad-hoc istraživanja tržišta i određuje metodologiju izvještaja o formiranju cijena. |
| --- | --- |

(d)

provodi ad-hoc istraživanja tržišta i određuje metodologiju izvještaja o formiranju cijena.

2.   Da bi se proveli ciljevi iz stavka 1., Komisija se služi sljedećim mjerama:

| (a) | omogućuje pristup dostupnim podacima o proizvodima ribarstva i akvakulture prikupljenima u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

omogućuje pristup dostupnim podacima o proizvodima ribarstva i akvakulture prikupljenima u skladu s pravom Unije;

| (b) | stavlja na raspolaganje tržišne informacije, kao što su istraživanje cijena, analize i studije tržišta svim dionicima i široj javnosti na dostupan i razumljiv način, podložno Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (19). |
| --- | --- |

(b)

stavlja na raspolaganje tržišne informacije, kao što su istraživanje cijena, analize i studije tržišta svim dionicima i široj javnosti na dostupan i razumljiv način, podložno Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (19).

3.   Države članice doprinose postizanju ciljeva iz stavka 1.

POGLAVLJE VII.

POSTUPOVNE ODREDBE

Članak 43.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Prilikom upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 44.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1184/2006

Članak 1. Uredbe (EZ) br. 1184/2006 zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o primjenjivosti članaka od 101. do 106. Ugovora i članka 108. stavaka 1. i 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s proizvodnjom proizvoda ili trgovinom proizvodima navedenih u Prilogu I. UFEU-u uz iznimku proizvoda obuhvaćenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 1234/2007. (20) i Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (21).

Članak 45.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1224/2009

Uredba (EZ) br. 1224/2009 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 57. stavku 1 dodaju se sljedeće rečenice.:
  „Države članice poduzimaju provjere kako bi osigurale usklađenost. Provjere se mogu obavljati u svim fazama trženja i tijekom prijevoza.”; |
| --- | --- |

(1)

u članku 57. stavku 1 dodaju se sljedeće rečenice.:

„Države članice poduzimaju provjere kako bi osigurale usklađenost. Provjere se mogu obavljati u svim fazama trženja i tijekom prijevoza.”;

| (2) | članak 58. stavak 5. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | podaci za potrošače predviđeni člankom 35. Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (22); |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

članak 58. stavak 5. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

podaci za potrošače predviđeni člankom 35. Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (22);

22

| (b) | točka (h) briše se. |
| --- | --- |

(b)

točka (h) briše se.

Članak 46.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 104/2000 se ovime stavlja izvan snage. Međutim, članak 4. se primjenjuje do 12. prosinca 2014.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu IV.

Članak 47.

Pravila kojima se uspostavljaju zajednički tržišni standardi

Nastavljaju se primjenjivati pravila kojima se uspostavljaju zajednički tržišni standardi, posebno Uredba Vijeća (EEZ) br. 2136/89 (23), Uredba Vijeća (EEZ) br. 1536/92 (24), Uredba Vijeća (EZ) br. 2406/96 (25), kao i ostala pravila donesena za primjenu zajedničkih tržišnih standarda, kao što je Uredba Komisije (EEZ) br. 3703/85 (26).

23

24

25

26

Članak 48.

Revizija

Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima primjene ove Uredbe do 31. prosinca 2022.

Članak 49.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014., osim poglavlja IV. i članka 45. koji se primjenjuju od 13. prosinca 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 183.

1

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 20.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. rujna 2012. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 17. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 9. prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 104/2000 od 17. prosinca 1999. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (SL L 17, 21.1.2000., str. 22.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1184/2006 od 24. srpnja 2006. o primjeni pravila tržišnog natjecanja na proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima (SL L 214, 4.8.2006., str. 7.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) br. 1220/2012 od 3. prosinca 2012. o trgovinskim mjerama za jamčenje opskrbe prerađivača Unije određenim proizvodima ribarstva od 2013. do 2015., te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 104/2000 i Uredbe (EU) br. 1344/2011 (SL L 349, 19.12.2012., str. 4.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o određenim mjerama za očuvanje ribljih stokova koje se odnose na zemlje koje dopuštaju neodrživi ribolov (SL L 316, 14.11.2012., str. 34.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (SL L 354) o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 te Odluke Vijeća 2004/585/EZ (Vidjeti str. 22. ovoga Službenog lista).

9

(10)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenog 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 1169/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

11

(12)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (SL L 226, 25.6.2004., str. 83.).

16

(17)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenom nadzoru koji se provodi radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, o izmjeni uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1936/2001 i (EZ) br. 601/2004 i o stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 1093/94 i (EZ) br. 1447/1999 (SL L 286, 29.10.2008., str. 1.)

18

(19)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1234/2007. od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).

20

(21)  Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj organizaciji tržišta proizvoda ribarstva i akvakulture, te o izmjeni Uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013, str. 1.)”.

21

(22)  Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od.11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, te o izmjeni Uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013, str. 1.)”);

22

(23)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2136/89 od 21.lipnja 1989. o utvrđivanju zajedničkih tržišnih standarda za konzervirane srdele i trgovačkih opisa za konzervirane srdele i proizvode tipa srdele (SL L 212, 22.7.1989., str. 79.).

23

(24)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 1536/92 od 9. lipnja 1992. o utvrđivanju zajedničkih tržišnih normi za konzerviranu tunu i palamidu (SL L 163, 17.6.1992., str. 1.).

24

(25)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2406/96 od 26. studenog 1996. o određivanju zajedničkih tržišnih standarda za neke proizvode ribarstva (SL L 334, 23.12.1996., str. 1.).

25

(26)  Uredba Komisije (EEZ) br. 3703/85 od 23. prosinca 1985. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu zajedničkih tržišnih standarda za određenu svježu ili rashlađenu ribu (SL L 351, 28.12.1985., str. 63.).

26

---

PRILOG I.

PROIZVODI RIBARSTVA I AKVAKULTURE OBUHVAĆENI ZUT-om

| Tarifna oznaka KN | Opis proizvoda |
| --- | --- |
| (a) | 0301 | Živa riba |
| 0302 | Riba, svježa ili rashlađena, osim ribljih fileta i drugog ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304 |
| 0303 | Riba, smrznuta, osim ribljih fileta i ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304 |
| 0304 | Riblji fileti i drugo riblje meso (mljeveno ili ne), svježe, rashlađeno ili zamrznuto |
| (b) | 0305 | Riba, sušena, usoljena ili u salamuri; dimljena riba, neovisno je li kuhana ili ne prije ili za vrijeme procesa dimljenja; riblje brašno, krupica i pelete od ribe, podobni za prehranu ljudi |
| (c) | 0306 | Rakovi, u ljušturi ili ne, živi, svježi, rashlađeni, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; rakovi, u ljušturi, kuhani na pari ili u kipućoj vodi, rashlađeni ili ne, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; brašno, krupica i pelete od rakova, podobni za prehranu ljudi |
| 0307 | Mekušci, u ljušturi ili ne, živi, svježi, rashlađeni, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; vodeni beskralježnjaci osim rakova i mekušaca, živi, svježi, rashlađeni, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; brašno, krupica i pelete od vodenih beskralježnjaka osim rakova, podobni za prehranu ljudi |
| (d) | | Proizvodi životinjskog porijekla koji nisu spomenuti niti uključeni na drugom mjestu; mrtve životinje iz 1. i 3. poglavlja, neuporabive za prehranu ljudi: |
| Ostalo |
| Proizvodi od riba ili rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka; mrtve životinje iz Poglavlja III.: |
| 0511 91 10 | Riblji otpad |
| 0511 91 90 | Ostalo |
| (e) | 1212 20 00 | Morske trave i druge alge |
| (f) | | Masti i ulja i njihove frakcije, od riba, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani: |
| 1504 10 | Ulja od riblje jetre i njihove frakcije |
| 1504 20 | Masti i ulja i njihove frakcije, od ribe, osim od riblje jetre |
| (g) | 1603 00 | Ekstrakti i sokovi od mesa, riba ili rakova, mekušaca ili od ostalih vodenih beskralježnjaka |
| (h) | 1604 | Pripremljena ili konzervirana riba; kavijar i nadomjesci kavijara pripremljeni od ribljih jaja |
| (i) | 1605 | Rakovi, mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci, pripremljeni ili konzervirani |
| (j) | | Tjestenina, kuhana ili nekuhana ili punjena (mesom ili drugim tvarima) ili drukčije pripremljena, kao što su špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripremljen ili nepripremljen |
| 1902 20 | Punjena tjestenina, neovisno je li kuhana ili nekuhana ili drukčije pripremljena |
| 1902 20 10 | S masenim udjelom riba, rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralješnjaka većim od 20 % |
| (k) | | Brašno, krupica i pelete, od mesa ili mesnih klaoničkih nusproizvoda, od riba ili rakova, mekušaca ili ostalih vodenih beskralježnjaka, neprikladni za ljudsku uporabu; čvarci: |
| 2301 20 00 | Brašno, krupica i pelete, od riba ili rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka |
| (l) | | Pripravci koji se koriste za prehranu životinja |
| 2309 90 | Ostalo: |
| ex 2309 90 10 | Topive tvari od riba |

Tarifna oznaka KN

Opis proizvoda

(a)

0301

Živa riba

0302

Riba, svježa ili rashlađena, osim ribljih fileta i drugog ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304

0303

Riba, smrznuta, osim ribljih fileta i ribljeg mesa iz tarifnog broja 0304

0304

Riblji fileti i drugo riblje meso (mljeveno ili ne), svježe, rashlađeno ili zamrznuto

(b)

0305

Riba, sušena, usoljena ili u salamuri; dimljena riba, neovisno je li kuhana ili ne prije ili za vrijeme procesa dimljenja; riblje brašno, krupica i pelete od ribe, podobni za prehranu ljudi

(c)

0306

Rakovi, u ljušturi ili ne, živi, svježi, rashlađeni, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; rakovi, u ljušturi, kuhani na pari ili u kipućoj vodi, rashlađeni ili ne, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; brašno, krupica i pelete od rakova, podobni za prehranu ljudi

0307

Mekušci, u ljušturi ili ne, živi, svježi, rashlađeni, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; vodeni beskralježnjaci osim rakova i mekušaca, živi, svježi, rashlađeni, zamrznuti, sušeni, usoljeni ili u salamuri; brašno, krupica i pelete od vodenih beskralježnjaka osim rakova, podobni za prehranu ljudi

(d)

Proizvodi životinjskog porijekla koji nisu spomenuti niti uključeni na drugom mjestu; mrtve životinje iz 1. i 3. poglavlja, neuporabive za prehranu ljudi:

Ostalo

Proizvodi od riba ili rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka; mrtve životinje iz Poglavlja III.:

0511 91 10

Riblji otpad

0511 91 90

Ostalo

(e)

1212 20 00

Morske trave i druge alge

(f)

Masti i ulja i njihove frakcije, od riba, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani:

1504 10

Ulja od riblje jetre i njihove frakcije

1504 20

Masti i ulja i njihove frakcije, od ribe, osim od riblje jetre

(g)

1603 00

Ekstrakti i sokovi od mesa, riba ili rakova, mekušaca ili od ostalih vodenih beskralježnjaka

(h)

1604

Pripremljena ili konzervirana riba; kavijar i nadomjesci kavijara pripremljeni od ribljih jaja

(i)

1605

Rakovi, mekušci i ostali vodeni beskralježnjaci, pripremljeni ili konzervirani

(j)

Tjestenina, kuhana ili nekuhana ili punjena (mesom ili drugim tvarima) ili drukčije pripremljena, kao što su špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripremljen ili nepripremljen

1902 20

Punjena tjestenina, neovisno je li kuhana ili nekuhana ili drukčije pripremljena

1902 20 10

S masenim udjelom riba, rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralješnjaka većim od 20 %

(k)

Brašno, krupica i pelete, od mesa ili mesnih klaoničkih nusproizvoda, od riba ili rakova, mekušaca ili ostalih vodenih beskralježnjaka, neprikladni za ljudsku uporabu; čvarci:

2301 20 00

Brašno, krupica i pelete, od riba ili rakova, mekušaca ili drugih vodenih beskralježnjaka

(l)

Pripravci koji se koriste za prehranu životinja

2309 90

Ostalo:

ex 2309 90 10

Topive tvari od riba

---

PRILOG II.

PROIZVODI RIBARSTVA KOJI PODLIJEŽU MEHANIZMU SKLADIŠTENJA

| Tarifna oznaka KN | Opis proizvoda |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | Iverak zlatopjeg (Pleonectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | Iverak (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | Patarača (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | Iverak (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  i
  0302 31 90 | Albakor ili tunj dugokrilac (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | Sleđ vrste Clupea harengus |
| 0302 50 10 | Bakalar vrste Gadus morhua |
| 0302 61 10 | Sardele vrste Sardina pilchardus |
| ex 0302 61 80 | Papalina (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | Bakalarka (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | Crni bakalar (ugljenar) (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | Skuša vrste Scomber scombrus i lokarda (Scomber japonicus) |
| 0302 65 20
  i
  0302 65 50 | Kostelj (Squalus acanthias i Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  i
  0302 69 33 | Škarpina (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | Pišmolj (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | Manjić morski (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | Inćuni (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | Oslić vrste Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | Grdobina (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | Lampuga (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | Sipe (Sepia officinalis i Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | Kozice vrste Crangon crangon i sjeverna kozica (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | List (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | Jestivi rakovi (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | Škampi (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | Atlantska ili grenlandska ploča (Reinhardtius hipoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  i
  0304 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | Oslić iz roda Merluccius |
| 0303 79 71 | Zubatac (Dentex dentex i Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | Iglun (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | Kozice iz obitelji Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | Sipe vrste Sepia officinalis, Rossia macrosoma i Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  i
  0307 49 38 | Lignje (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | Lignje (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | Hobotnica (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Totani (Illex spp.) |
| 0303 41 10 | Albakor ili tunj dugokrilac (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | Žutoperajne tune (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | Trupac prugavac ili prugasti bonito (Katsuwomus pelamis) |
| 0303 45 10 | Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | Druge vrste iz roda Thunnus i Euthynnus |
| ex 0302 29 90 | Limanda (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  i
  0302 35 90 | Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | Kolja (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | Grboglavka (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | Ugotica pučinka (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | Ugotica mala (Trisopterus luscus) i ugotica matica (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | Matelan (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | Girica (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | Grum (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | Lastavica (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | Šnjur (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | Cipal (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  i
  ex 0304 19 99 | Raža (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | Zmijičnjak (Lepidopus caudatus i Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | Kapica (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | Puž (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | Trlja od kamena ili trlja od blata (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | Kantar (Spondyliosoma cantharus) |

Tarifna oznaka KN

Opis proizvoda

0302 22 00

Iverak zlatopjeg (Pleonectes platessa)

ex 0302 29 90

Iverak (Limanda limanda)

0302 29 10

Patarača (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

Iverak (Platichthys flesus)

0302 31 10

i

0302 31 90

Albakor ili tunj dugokrilac (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

Sleđ vrste Clupea harengus

0302 50 10

Bakalar vrste Gadus morhua

0302 61 10

Sardele vrste Sardina pilchardus

ex 0302 61 80

Papalina (Sprattus sprattus)

0302 62 00

Bakalarka (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

Crni bakalar (ugljenar) (Pollachius virens)

ex 0302 64

Skuša vrste Scomber scombrus i lokarda (Scomber japonicus)

0302 65 20

i

0302 65 50

Kostelj (Squalus acanthias i Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

i

0302 69 33

Škarpina (Sebastes spp.)

0302 69 41

Pišmolj (Merlangius merlangus)

0302 69 45

Manjić morski (Molva spp.)

0302 69 55

Inćuni (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

Oslić vrste Merluccius merluccius

0302 69 81

Grdobina (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

Lampuga (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

Sipe (Sepia officinalis i Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

Kozice vrste Crangon crangon i sjeverna kozica (Pandalus borealis)

0302 23 00

List (Solea spp.)

0306 24 30

Jestivi rakovi (Cancer pagurus)

0306 29 30

Škampi (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

Atlantska ili grenlandska ploča (Reinhardtius hipoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

i

0304 29 55

0304 29 56

0304 29 58

Oslić iz roda Merluccius

0303 79 71

Zubatac (Dentex dentex i Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

Iglun (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

Kozice iz obitelji Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

Sipe vrste Sepia officinalis, Rossia macrosoma i Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

i

0307 49 38

Lignje (Loligo spp.)

0307 49 51

Lignje (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

Hobotnica (Octopus spp.)

0307 99 11

Totani (Illex spp.)

0303 41 10

Albakor ili tunj dugokrilac (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

Žutoperajne tune (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

Trupac prugavac ili prugasti bonito (Katsuwomus pelamis)

0303 45 10

Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

Druge vrste iz roda Thunnus i Euthynnus

ex 0302 29 90

Limanda (Microstomus kitt)

0302 35 10

i

0302 35 90

Plavoperajna tuna (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

Kolja (Pollachius pollachius)

0302 69 75

Grboglavka (Brama spp.)

ex 0302 69 82

Ugotica pučinka (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

Ugotica mala (Trisopterus luscus) i ugotica matica (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

Matelan (Boops boops)

ex 0302 69 99

Girica (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

Grum (Conger conger)

ex 0302 69 99

Lastavica (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

Šnjur (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

Cipal (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

i

ex 0304 19 99

Raža (Raja spp.)

ex 0302 69 99

Zmijičnjak (Lepidopus caudatus i Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

Kapica (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

Puž (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

Trlja od kamena ili trlja od blata (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

Kantar (Spondyliosoma cantharus)

---

PRILOG III.

INFORMACIJE O RIBOLOVNIM ALATIMA

| Obvezne informacije o kategoriji ribolovnih alata | Detaljnije informacije o odgovarajućim alatima i kodovima, u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 26/2004 (1) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 404/2011 (2) |
| --- | --- |
| Mreže potegače | Obalne potegače | SB |
| Danska potegača | SDN |
| Škotske potegače | SSC |
| Potegače za ribolov u paru (dva plovila) | SPR |
| Povlačne mreže | Povlačne mreže (koće) s gredom | TBB |
| Koće sa širilicama (na bok ili krmu nije određeno) | OTB |
| Povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila) | PTB |
| Koće sa širilicama (na bok ili krmu nije određeno) | OTM |
| Pelagijske povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila) | PTM |
| Koće sa širilicama za vuču u paru | OTT |
| Mreže stajaćice i slične mreže | Jednostruke stajaćice (pričvršćene) | GNS |
| Jednostruke plutajuće stajaćice | GND |
| Okružujuće jednostruke stajaćice | GNC |
| Višestruke stajaćice | GTR |
| Kombinirane jednostruke-višestruke stajaćice | GTN |
| Okružujuće mreže i podizne mreže | Sa stezačem (plivarica) | PS |
| Bez stezača (lampare) | LA |
| Podizne mreže kojima se rukuje s broda | LNB |
| Podizne nepokretne mreže kojima se rukuje s obale | LNS |
| Udice i uzice | Štapovi s udicama (ručno upravljanje) | LHP |
| Štapovi s udicama (mehanički) | LHM |
| Stajaći parangali | LLS |
| Plutajući parangali | LLD |
| Povlačni povraz - panule | LTL |
| Dredže | Dredže za uporabu s plovila | DRB |
| Ručne dredže koje se koriste s palube plovila | DRH |
| Mehaničke dredže uključujući usisne dredže | HMD |
| Klopke | Pokrivene vrše | FPO |

Obvezne informacije o kategoriji ribolovnih alata

Detaljnije informacije o odgovarajućim alatima i kodovima, u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 26/2004 (1) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 404/2011 (2)

Mreže potegače

Obalne potegače

SB

Danska potegača

SDN

Škotske potegače

SSC

Potegače za ribolov u paru (dva plovila)

SPR

Povlačne mreže

Povlačne mreže (koće) s gredom

TBB

Koće sa širilicama (na bok ili krmu nije određeno)

OTB

Povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila)

PTB

Koće sa širilicama (na bok ili krmu nije određeno)

OTM

Pelagijske povlačne mreže za vuču u paru (dva plovila)

PTM

Koće sa širilicama za vuču u paru

OTT

Mreže stajaćice i slične mreže

Jednostruke stajaćice (pričvršćene)

GNS

Jednostruke plutajuće stajaćice

GND

Okružujuće jednostruke stajaćice

GNC

Višestruke stajaćice

GTR

Kombinirane jednostruke-višestruke stajaćice

GTN

Okružujuće mreže i podizne mreže

Sa stezačem (plivarica)

PS

Bez stezača (lampare)

LA

Podizne mreže kojima se rukuje s broda

LNB

Podizne nepokretne mreže kojima se rukuje s obale

LNS

Udice i uzice

Štapovi s udicama (ručno upravljanje)

LHP

Štapovi s udicama (mehanički)

LHM

Stajaći parangali

LLS

Plutajući parangali

LLD

Povlačni povraz - panule

LTL

Dredže

Dredže za uporabu s plovila

DRB

Ručne dredže koje se koriste s palube plovila

DRH

Mehaničke dredže uključujući usisne dredže

HMD

Klopke

Pokrivene vrše

FPO

---

(1)  Uredba Komisije (EZ) br. 26/2004 od 30. prosinca 2003. o registru ribarske flote Zajednice (SL L 5, 9.1.2004., str. 25.).

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 404/2011 od 8. travnja 2011. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (SL L 112, 30.4.2011., str. 1.).

---

PRILOG IV.

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EZ) br. 104/2000 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članci od 1. do 5. |
| Članci 2. i 3. | Članci 33. i 34. |
| Članak 4. | Članci od 35. do 39. |
| Članak 5. stavak 1. | Članci 6., 7., 8. |
| Članak 5. stavci 2., 3., 4. i članak 6. | Članci 14., 18. do 21. |
| Članak 7. | Članci 22.i 24. do 27. |
| Članak 8. | — |
| Članci 9. do 12. | Članci 28., 29. |
| Članak 13. | Članci 11., 12., 13., 16., 18., 20.i 21. |
| Članak 14. | Članak 41. stavak 2. |
| Članak 15. | Članak 23. |
| Članak 16. | Članci 24., 27. |
| Članci 17. do 27. | Članci 30., 31.i 32. |
| Članak 33. | — |
| Članak 34. | Članak 20., stavak 2., članci 21.i 32. |
| Članak 35. | — |
| Članak 36. | — |
| Članak 37. | Članak 43. |
| Članci 38. i 39. | Članak 43. |
| Članak 40. | — |
| Članak 41. | Članak 48. |
| Članak 42. | Članci 44., 45. i 46. |
| Članak 43. | Članak 49. |
| — | Članak 40. |
| — | Članak 41. stavak 1. |
| — | Članak 42. |

Uredba (EZ) br. 104/2000

Ova Uredba

Članak 1.

Članci od 1. do 5.

Članci 2. i 3.

Članci 33. i 34.

Članak 4.

Članci od 35. do 39.

Članak 5. stavak 1.

Članci 6., 7., 8.

Članak 5. stavci 2., 3., 4. i članak 6.

Članci 14., 18. do 21.

Članak 7.

Članci 22.i 24. do 27.

Članak 8.

—

Članci 9. do 12.

Članci 28., 29.

Članak 13.

Članci 11., 12., 13., 16., 18., 20.i 21.

Članak 14.

Članak 41. stavak 2.

Članak 15.

Članak 23.

Članak 16.

Članci 24., 27.

Članci 17. do 27.

Članci 30., 31.i 32.

Članak 33.

—

Članak 34.

Članak 20., stavak 2., članci 21.i 32.

Članak 35.

—

Članak 36.

—

Članak 37.

Članak 43.

Članci 38. i 39.

Članak 43.

Članak 40.

—

Članak 41.

Članak 48.

Članak 42.

Članci 44., 45. i 46.

Članak 43.

Članak 49.

—

Članak 40.

—

Članak 41. stavak 1.

—

Članak 42.

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/22

---

UREDBA (EU) br. 1380/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 11. prosinca 2013.

o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 2371/2002 (4) uspostavljen je sustav Zajednice za očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u okviru zajedničke ribarstvene politike (ZRP). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 2371/2002 (4) uspostavljen je sustav Zajednice za očuvanje i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u okviru zajedničke ribarstvene politike (ZRP).

| (2) | Područje primjene ZRP-a uključuje očuvanje morskih bioloških resursa i upravljanje ribarstvom koje cilja na njih. Osim toga, ono uključuje, u odnosu na tržišne i financijske mjere koje podupiru njegove ciljeve, slatkovodne biološke resurse i aktivnosti akvakulture kao i preradu i prodaju proizvoda ribarstva i akvakulture, kad se takve aktivnosti odvijaju na državnom području država članica ili u vodama Unije, uključujući kad ih provode ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja i u tim su zemljama registrirana, ribarska plovila Unije ili državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave i imajući u vidu odredbe članka 117. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. (5) (UNCLOS). |
| --- | --- |

(2)

Područje primjene ZRP-a uključuje očuvanje morskih bioloških resursa i upravljanje ribarstvom koje cilja na njih. Osim toga, ono uključuje, u odnosu na tržišne i financijske mjere koje podupiru njegove ciljeve, slatkovodne biološke resurse i aktivnosti akvakulture kao i preradu i prodaju proizvoda ribarstva i akvakulture, kad se takve aktivnosti odvijaju na državnom području država članica ili u vodama Unije, uključujući kad ih provode ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja i u tim su zemljama registrirana, ribarska plovila Unije ili državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave i imajući u vidu odredbe članka 117. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. (5) (UNCLOS).

| (3) | Rekreacijski ribolov može imati značajan utjecaj na riblje resurse i države članice bi stoga trebale osigurati da se on obavlja na način koji je sukladan s ciljevima ZRP-a. |
| --- | --- |

(3)

Rekreacijski ribolov može imati značajan utjecaj na riblje resurse i države članice bi stoga trebale osigurati da se on obavlja na način koji je sukladan s ciljevima ZRP-a.

| (4) | ZRP bi trebao osigurati da aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi doprinesu dugoročnoj, ekološkoj, gospodarskoj i društvenoj održivosti. Trebao bi uključiti pravila koja za cilj imaju osiguravanje sljedivosti, sigurnosti i kvalitete proizvoda stavljenih na tržište u Uniji. Nadalje, ZRP bi trebao doprinijeti porastu produktivnosti, pristojnom životnom standardu u sektoru ribarstva, uključujući u sektoru malog ribolova, i stabilnim tržištima te bi trebao osigurati dostupnost opskrbe hranom i da ponuda dođe do kupca po razumnim cijenama. ZRP bi trebao pridonijeti Strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast te bi trebao pomoći u postizanju ciljeva utvrđenih u toj strategiji. |
| --- | --- |

(4)

ZRP bi trebao osigurati da aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi doprinesu dugoročnoj, ekološkoj, gospodarskoj i društvenoj održivosti. Trebao bi uključiti pravila koja za cilj imaju osiguravanje sljedivosti, sigurnosti i kvalitete proizvoda stavljenih na tržište u Uniji. Nadalje, ZRP bi trebao doprinijeti porastu produktivnosti, pristojnom životnom standardu u sektoru ribarstva, uključujući u sektoru malog ribolova, i stabilnim tržištima te bi trebao osigurati dostupnost opskrbe hranom i da ponuda dođe do kupca po razumnim cijenama. ZRP bi trebao pridonijeti Strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast te bi trebao pomoći u postizanju ciljeva utvrđenih u toj strategiji.

| (5) | Unija je ugovorna stranka UNCLOS-a (6) i, na temelju Odluke Vijeća 98/414/EZ (7), Sporazuma Ujedinjenih naroda o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. koje se odnose na očuvanje i gospodarenje ribljim naseljima koja se nalaze u više različitih pojaseva i naselja vrlo migratornih vrsta riba od 4. prosinca 1995 (8) (Sporazum UN-a o ribljim vrstama) i, na temelju Odluke Vijeća 96/428/EZ (9), Sporazuma Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda o promicanju sukladnosti s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje od strane ribarskih plovila na otvorenom moru od 24. studenoga 1993. godine (10). |
| --- | --- |

(5)

Unija je ugovorna stranka UNCLOS-a (6) i, na temelju Odluke Vijeća 98/414/EZ (7), Sporazuma Ujedinjenih naroda o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. koje se odnose na očuvanje i gospodarenje ribljim naseljima koja se nalaze u više različitih pojaseva i naselja vrlo migratornih vrsta riba od 4. prosinca 1995 (8) (Sporazum UN-a o ribljim vrstama) i, na temelju Odluke Vijeća 96/428/EZ (9), Sporazuma Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda o promicanju sukladnosti s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje od strane ribarskih plovila na otvorenom moru od 24. studenoga 1993. godine (10).

| (6) | Ovi međunarodni instrumenti uglavnom utvrđuju obveze očuvanja, uključujući, obveze poduzimanja mjera očuvanja i upravljanja osmišljenih da održe ili obnove morske resurse na razinama koje mogu donijeti najviši održivi prinos, kako unutar morskih područja pod nacionalnom jurisdikcijom tako i na otvorenom moru te osiguraju suradnju s drugim državama s tim ciljem, obveze stroge primjene predostrožnog pristupa pri očuvanju, upravljanju i iskorištavanju ribljih stokova, obveze osiguranja kompatibilnosti mjera očuvanja i upravljanja gdje se morski resursi javljaju u morskim područjima različitih statusa jurisdikcije i obveze dužnog obzira prema drugim dopuštenim načinima korištenja mora. ZRP bi stoga trebao doprinijeti provedbi međunarodnih obveza Unije na temelju tih međunarodnih instrumenata. Ako države članice donesu mjere očuvanja i upravljanja, za što su dobile ovlaštenje u okviru ZRP-a, one bi također trebale djelovati na način koji je u potpunosti dosljedan obvezama iz navedenih međunarodnih instrumenata. |
| --- | --- |

(6)

Ovi međunarodni instrumenti uglavnom utvrđuju obveze očuvanja, uključujući, obveze poduzimanja mjera očuvanja i upravljanja osmišljenih da održe ili obnove morske resurse na razinama koje mogu donijeti najviši održivi prinos, kako unutar morskih područja pod nacionalnom jurisdikcijom tako i na otvorenom moru te osiguraju suradnju s drugim državama s tim ciljem, obveze stroge primjene predostrožnog pristupa pri očuvanju, upravljanju i iskorištavanju ribljih stokova, obveze osiguranja kompatibilnosti mjera očuvanja i upravljanja gdje se morski resursi javljaju u morskim područjima različitih statusa jurisdikcije i obveze dužnog obzira prema drugim dopuštenim načinima korištenja mora. ZRP bi stoga trebao doprinijeti provedbi međunarodnih obveza Unije na temelju tih međunarodnih instrumenata. Ako države članice donesu mjere očuvanja i upravljanja, za što su dobile ovlaštenje u okviru ZRP-a, one bi također trebale djelovati na način koji je u potpunosti dosljedan obvezama iz navedenih međunarodnih instrumenata.

| (7) | Na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju u Johannesburgu 2002. godine, Unija i države članice obvezale su se djelovati protiv daljnjeg smanjenja mnogih ribljih stokova. Stoga, Unija bi trebala poboljšati svoj ZRP prilagođavanjem stopa iskorištavanja kako bi se osiguralo da, u razumnom roku, iskorištavanje morskih bioloških resursa obnavlja i održava populaciju izlovljavanih stokova iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Stope iskorištavanja trebalo bi dosegnuti do 2015. godine. Dostizanje tih stopa iskorištavanja do kasnijeg datuma trebalo bi dopustiti jedino ako bi njihovo dostizanje do 2015. ozbiljno ugrozilo društvenu i gospodarsku održivost ribarskih flota u pitanju. Nakon 2015., te bi stope trebalo dostići što je prije moguće i u svakom slučaju najkasnije do 2020. Ako su znanstveni podaci nedovoljni za određivanje tih razina, mogu se razmotriti približni parametri. |
| --- | --- |

(7)

Na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju u Johannesburgu 2002. godine, Unija i države članice obvezale su se djelovati protiv daljnjeg smanjenja mnogih ribljih stokova. Stoga, Unija bi trebala poboljšati svoj ZRP prilagođavanjem stopa iskorištavanja kako bi se osiguralo da, u razumnom roku, iskorištavanje morskih bioloških resursa obnavlja i održava populaciju izlovljavanih stokova iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Stope iskorištavanja trebalo bi dosegnuti do 2015. godine. Dostizanje tih stopa iskorištavanja do kasnijeg datuma trebalo bi dopustiti jedino ako bi njihovo dostizanje do 2015. ozbiljno ugrozilo društvenu i gospodarsku održivost ribarskih flota u pitanju. Nakon 2015., te bi stope trebalo dostići što je prije moguće i u svakom slučaju najkasnije do 2020. Ako su znanstveni podaci nedovoljni za određivanje tih razina, mogu se razmotriti približni parametri.

| (8) | Odluke o upravljanju vezane uz najviši održivi prinos u mješovitom ribolovu trebale bi uzeti u obzir poteškoće izlova svih stokova u mješovitom ribolovu uz najviši održivi prinos u isto vrijeme, osobito kada znanstveni savjet pokaže da je vrlo teško izbjeći fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov (tzv. "choke species") povećanjem selektivnosti ribolovnih alata koji se koriste. Trebalo bi tražiti od odgovarajućih znanstvenih tijela da pruže savjete o prikladnim razinama ribolovne smrtnosti u takvim okolnostima. |
| --- | --- |

(8)

Odluke o upravljanju vezane uz najviši održivi prinos u mješovitom ribolovu trebale bi uzeti u obzir poteškoće izlova svih stokova u mješovitom ribolovu uz najviši održivi prinos u isto vrijeme, osobito kada znanstveni savjet pokaže da je vrlo teško izbjeći fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov (tzv. "choke species") povećanjem selektivnosti ribolovnih alata koji se koriste. Trebalo bi tražiti od odgovarajućih znanstvenih tijela da pruže savjete o prikladnim razinama ribolovne smrtnosti u takvim okolnostima.

| (9) | ZRP bi trebao osigurati usklađenost s ciljevima ribarstva utvrđenima Odlukom o Strateškom planu biološke raznolikosti za razdoblje od 2011. do 2020., donesenom na Konferenciji potpisnica Konvencije o biološkoj raznolikosti, i s ciljevima biološke raznolikosti koje je donijelo Europsko vijeće 25. i 26. ožujka 2010. |
| --- | --- |

(9)

ZRP bi trebao osigurati usklađenost s ciljevima ribarstva utvrđenima Odlukom o Strateškom planu biološke raznolikosti za razdoblje od 2011. do 2020., donesenom na Konferenciji potpisnica Konvencije o biološkoj raznolikosti, i s ciljevima biološke raznolikosti koje je donijelo Europsko vijeće 25. i 26. ožujka 2010.

| (10) | Održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa trebalo bi se temeljiti na predostrožnom pristupu koji proizlazi iz načela opreznosti iz članka 191. stavka 2. prvog podstavka Ugovora, uzimajući u obzir raspoložive znanstvene podatke. |
| --- | --- |

(10)

Održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa trebalo bi se temeljiti na predostrožnom pristupu koji proizlazi iz načela opreznosti iz članka 191. stavka 2. prvog podstavka Ugovora, uzimajući u obzir raspoložive znanstvene podatke.

| (11) | ZRP bi trebao doprinijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svim vrstama koje se iskorištavaju u komercijalne svrhe, a osobito postizanju dobrog stanja okoliša do 2020. godine, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(11)

ZRP bi trebao doprinijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svim vrstama koje se iskorištavaju u komercijalne svrhe, a osobito postizanju dobrog stanja okoliša do 2020. godine, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11).

| (12) | ZRP bi trebao doprinijeti i opskrbljivanju tržišta Unije visokohranjivim namirnicama i smanjenju ovisnosti tržišta Unije o uvozu hrane. Također bi trebao potaknuti izravno i neizravno stvaranje radnih mjesta te gospodarski razvoj u obalnim područjima. |
| --- | --- |

(12)

ZRP bi trebao doprinijeti i opskrbljivanju tržišta Unije visokohranjivim namirnicama i smanjenju ovisnosti tržišta Unije o uvozu hrane. Također bi trebao potaknuti izravno i neizravno stvaranje radnih mjesta te gospodarski razvoj u obalnim područjima.

| (13) | Potrebno je provesti pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu, trebalo bi ograničiti učinke ribolovnih aktivnosti na okoliš, a neželjeni ulov bi trebalo izbjegavati i smanjiti na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je provesti pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu, trebalo bi ograničiti učinke ribolovnih aktivnosti na okoliš, a neželjeni ulov bi trebalo izbjegavati i smanjiti na najmanju moguću razinu.

| (14) | Važno je da se upravljanje ZRP-om rukovodi načelima dobrog upravljanja. Ta načela uključuju donošenje odluka temeljenih na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu, širokoj uključenosti dionika i dugoročnoj perspektivi. Uspješno upravljanje ZRP-om također ovisi o jasnom definiranju odgovornosti na razini Unije, na regionalnim, nacionalnim i lokalnim razinama te na uzajamnoj kompatibilnosti poduzetih mjera i njihove usklađenosti s drugim politikama Unije. |
| --- | --- |

(14)

Važno je da se upravljanje ZRP-om rukovodi načelima dobrog upravljanja. Ta načela uključuju donošenje odluka temeljenih na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu, širokoj uključenosti dionika i dugoročnoj perspektivi. Uspješno upravljanje ZRP-om također ovisi o jasnom definiranju odgovornosti na razini Unije, na regionalnim, nacionalnim i lokalnim razinama te na uzajamnoj kompatibilnosti poduzetih mjera i njihove usklađenosti s drugim politikama Unije.

| (15) | ZRP bi trebao doprinositi poboljšanju sigurnosnih i radnih uvjeta subjekata u ribarstvu. |
| --- | --- |

(15)

ZRP bi trebao doprinositi poboljšanju sigurnosnih i radnih uvjeta subjekata u ribarstvu.

| (16) | ZRP bi trebao obratiti punu pažnju, gdje je to potrebno, zdravlju i dobrobiti životinja te zdravstvenoj ispravnosti hrane i hrane za životinje. |
| --- | --- |

(16)

ZRP bi trebao obratiti punu pažnju, gdje je to potrebno, zdravlju i dobrobiti životinja te zdravstvenoj ispravnosti hrane i hrane za životinje.

| (17) | Kako su sva pitanja koja se odnose na mora i oceane Europe međusobno povezana,ZRP bi se trebao provoditi na način koji je u skladu s drugim politikama Unije i koji osobito uzima u obzir interakcije s mjerama Unije u drugim područjima pomorske politike. Trebalo bi osigurati usklađenost u upravljanju različitim sektorskim politikama u morskim bazenima Baltičkog mora, Sjevernog mora, Keltskih mora, Biskajskog zaljeva i Iberijske obale te Sredozemlja i Crnog mora. |
| --- | --- |

(17)

Kako su sva pitanja koja se odnose na mora i oceane Europe međusobno povezana,ZRP bi se trebao provoditi na način koji je u skladu s drugim politikama Unije i koji osobito uzima u obzir interakcije s mjerama Unije u drugim područjima pomorske politike. Trebalo bi osigurati usklađenost u upravljanju različitim sektorskim politikama u morskim bazenima Baltičkog mora, Sjevernog mora, Keltskih mora, Biskajskog zaljeva i Iberijske obale te Sredozemlja i Crnog mora.

| (18) | Ribarska plovila Unije trebala bi imati jednaki pristup vodama Unije i resursima koji podliježu pravilima ZRP-a. |
| --- | --- |

(18)

Ribarska plovila Unije trebala bi imati jednaki pristup vodama Unije i resursima koji podliježu pravilima ZRP-a.

| (19) | Postojeća pravila koja ograničavaju pristup resursima unutar zona od 12 nautičkih milja država članica dala su zadovoljavajuće doprinose očuvanju putem ograničavanja ribolovnog napora u najosjetljivijem dijelu voda Unije. Ta pravila su također očuvala tradicionalne ribolovne aktivnosti o kojima znatno ovisi društveni i gospodarski razvoj nekih priobalnih zajednica. Stoga bi ta pravila trebalo nastaviti primjenjivati.Države članice trebale bi pokušati dati prednost pristupa ribarima malog, tradicionalnog ili obalnog ribolova. |
| --- | --- |

(19)

Postojeća pravila koja ograničavaju pristup resursima unutar zona od 12 nautičkih milja država članica dala su zadovoljavajuće doprinose očuvanju putem ograničavanja ribolovnog napora u najosjetljivijem dijelu voda Unije. Ta pravila su također očuvala tradicionalne ribolovne aktivnosti o kojima znatno ovisi društveni i gospodarski razvoj nekih priobalnih zajednica. Stoga bi ta pravila trebalo nastaviti primjenjivati.Države članice trebale bi pokušati dati prednost pristupa ribarima malog, tradicionalnog ili obalnog ribolova.

| (20) | Trebalo bi, prema potrebi, obratiti posebnu pozornost na male otoke na otvorenom moru koji ovise o ribarstvu i podupirati ih kako bi preživjeli i razvijali se. |
| --- | --- |

(20)

Trebalo bi, prema potrebi, obratiti posebnu pozornost na male otoke na otvorenom moru koji ovise o ribarstvu i podupirati ih kako bi preživjeli i razvijali se.

| (21) | S obzirom na njihovo strukturalno, društveno i gospodarsko stanje, morski biološki resursi oko najudaljenijih regija Unije iz članka 349. stavka 1. Ugovora trebali bi biti posebno zaštićeni jer pridonose očuvanju lokalnog gospodarstva tih državnih područja. Određene ribolovne aktivnosti u tim vodama bi stoga trebalo ograničiti na ribarska plovila registrirana u lukama na tim državnim područjima. |
| --- | --- |

(21)

S obzirom na njihovo strukturalno, društveno i gospodarsko stanje, morski biološki resursi oko najudaljenijih regija Unije iz članka 349. stavka 1. Ugovora trebali bi biti posebno zaštićeni jer pridonose očuvanju lokalnog gospodarstva tih državnih područja. Određene ribolovne aktivnosti u tim vodama bi stoga trebalo ograničiti na ribarska plovila registrirana u lukama na tim državnim područjima.

| (22) | Kako bi se doprinijelo očuvanju živih vodenih resursa i morskih ekosustava, Unija bi trebala pokušati zaštiti biološki ugrožena područja tako da ih odredi kao zaštićena područja. U takvim područjima trebalo bi biti moguće ograničiti ili zabraniti ribolovne aktivnosti. Kod odlučivanja koja područja treba zaštititi, posebnu pozornost trebalo bi obratiti na područja u kojima postoje jasni dokazi o visokoj koncentraciji ribe ispod minimalne referentne veličine za očuvanje i o područjima mriještenja, te na područja za koja se smatra da su bio-geografski osjetljiva. Također bi trebalo voditi računa i o postojećim područjima zaštite. Kako bi se olakšao postupak određivanja zaštićenih područja, države članice trebale bi odrediti prikladna područja, uključujući područja koja tvore dio koherentne mreže, i, prema potrebi, međusobno surađivati, pripremati i slati zajedničke preporuke Komisiji. Da bi se učinkovitije uspostavila zaštićena područja, Komisija bi trebala biti ovlaštena uspostaviti ih u višegodišnjem planu. Kako bi se osigurala odgovarajuća razina demokratske odgovornosti i kontrole, Komisija bi trebala redovito izvještavati Europski parlament i Vijeće o funkcioniranju tih zaštićenih područja. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se doprinijelo očuvanju živih vodenih resursa i morskih ekosustava, Unija bi trebala pokušati zaštiti biološki ugrožena područja tako da ih odredi kao zaštićena područja. U takvim područjima trebalo bi biti moguće ograničiti ili zabraniti ribolovne aktivnosti. Kod odlučivanja koja područja treba zaštititi, posebnu pozornost trebalo bi obratiti na područja u kojima postoje jasni dokazi o visokoj koncentraciji ribe ispod minimalne referentne veličine za očuvanje i o područjima mriještenja, te na područja za koja se smatra da su bio-geografski osjetljiva. Također bi trebalo voditi računa i o postojećim područjima zaštite. Kako bi se olakšao postupak određivanja zaštićenih područja, države članice trebale bi odrediti prikladna područja, uključujući područja koja tvore dio koherentne mreže, i, prema potrebi, međusobno surađivati, pripremati i slati zajedničke preporuke Komisiji. Da bi se učinkovitije uspostavila zaštićena područja, Komisija bi trebala biti ovlaštena uspostaviti ih u višegodišnjem planu. Kako bi se osigurala odgovarajuća razina demokratske odgovornosti i kontrole, Komisija bi trebala redovito izvještavati Europski parlament i Vijeće o funkcioniranju tih zaštićenih područja.

| (23) | Cilj održivog iskorištavanja morskih bioloških resursa učinkovitije se postiže kroz višegodišnji pristup upravljanju ribarstvom, postavljajući kao prioritet višegodišnje planove koji odražavaju specifičnosti različitih ribarstava. |
| --- | --- |

(23)

Cilj održivog iskorištavanja morskih bioloških resursa učinkovitije se postiže kroz višegodišnji pristup upravljanju ribarstvom, postavljajući kao prioritet višegodišnje planove koji odražavaju specifičnosti različitih ribarstava.

| (24) | Višegodišnji planovi bi trebali, gdje je to moguće, pokriti više stokova kada se ti stokovi zajednički iskorištavaju. Višegodišnji planovi trebaju uspostaviti okvir za održivo iskorištavanje stokova i dotičnih morskih ekosustava, definirajući jasne vremenske rokove i mehanizme očuvanja za nepredviđena zbivanja. Višegodišnji planovi također bi trebali biti vođeni jasno definiranim upravljačkim ciljevima kako bi se doprinijelo održivom iskorištavanju stokova i zaštiti dotičnih morskih ekosustava. Ti bi planovi trebali biti doneseni u suradnji sa savjetodavnim vijećima, subjektima u ribarskoj industriji, znanstvenicima te drugim dionicima zainteresiranima za upravljanje ribarstvom. |
| --- | --- |

(24)

Višegodišnji planovi bi trebali, gdje je to moguće, pokriti više stokova kada se ti stokovi zajednički iskorištavaju. Višegodišnji planovi trebaju uspostaviti okvir za održivo iskorištavanje stokova i dotičnih morskih ekosustava, definirajući jasne vremenske rokove i mehanizme očuvanja za nepredviđena zbivanja. Višegodišnji planovi također bi trebali biti vođeni jasno definiranim upravljačkim ciljevima kako bi se doprinijelo održivom iskorištavanju stokova i zaštiti dotičnih morskih ekosustava. Ti bi planovi trebali biti doneseni u suradnji sa savjetodavnim vijećima, subjektima u ribarskoj industriji, znanstvenicima te drugim dionicima zainteresiranima za upravljanje ribarstvom.

| (25) | Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (13) i Direktiva 2008/56/EZ nameću određene obveze državama članicama u pogledu posebnih područja zaštite, posebnih područja očuvanja odnosno zaštićenih morskih područja. Takve mjere mogu zahtijevati usvajanje mjera koje spadaju u ZRP. Primjereno je, dakle, ovlastiti države članice da donesu, za vode pod njihovim suverenitetom i jurisdikcijom, takve mjere očuvanja koje su potrebne u skladu s njihovim obvezama iz tih akata Unije ako takve mjere ne utječu na ribolovne interese drugih država članica. Ako bi takve mjere mogle utjecati na ribolovne interese drugih država članica, ovlast donošenja takvih mjera bi trebalo dodijeliti Komisiji i trebalo bi pribjeći regionalnoj suradnji između dotičnih država članica. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), Direktiva Vijeća 92/43/EEZ (13) i Direktiva 2008/56/EZ nameću određene obveze državama članicama u pogledu posebnih područja zaštite, posebnih područja očuvanja odnosno zaštićenih morskih područja. Takve mjere mogu zahtijevati usvajanje mjera koje spadaju u ZRP. Primjereno je, dakle, ovlastiti države članice da donesu, za vode pod njihovim suverenitetom i jurisdikcijom, takve mjere očuvanja koje su potrebne u skladu s njihovim obvezama iz tih akata Unije ako takve mjere ne utječu na ribolovne interese drugih država članica. Ako bi takve mjere mogle utjecati na ribolovne interese drugih država članica, ovlast donošenja takvih mjera bi trebalo dodijeliti Komisiji i trebalo bi pribjeći regionalnoj suradnji između dotičnih država članica.

| (26) | Potrebne su mjere za smanjenje trenutačnih visokih razina neželjenog ulova i postupno eliminiranje odbačenog ulova. Neželjeni ulovi i odbačeni ulovi predstavljaju znatan otpad i negativno utječu na održivost iskorištavanja morskih bioloških resursa i morskih ekosustava i financijsku održivost ribarstva. Trebalo bi uspostaviti i postupno provoditi obvezu iskrcavanja svih ulova ("obveza iskrcavanja") vrsta koje podliježu ograničenjima ulova te, u Sredozemnom moru, ulova vrsta koje podliježu minimalnim veličinama, ostvarenih tijekom ribolovnih aktivnosti u vodama Unije ili od strane ribarskih plovila Unije a pravila koja su dosad obvezivala ribare da odbacuju ulov trebalo bi staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(26)

Potrebne su mjere za smanjenje trenutačnih visokih razina neželjenog ulova i postupno eliminiranje odbačenog ulova. Neželjeni ulovi i odbačeni ulovi predstavljaju znatan otpad i negativno utječu na održivost iskorištavanja morskih bioloških resursa i morskih ekosustava i financijsku održivost ribarstva. Trebalo bi uspostaviti i postupno provoditi obvezu iskrcavanja svih ulova ("obveza iskrcavanja") vrsta koje podliježu ograničenjima ulova te, u Sredozemnom moru, ulova vrsta koje podliježu minimalnim veličinama, ostvarenih tijekom ribolovnih aktivnosti u vodama Unije ili od strane ribarskih plovila Unije a pravila koja su dosad obvezivala ribare da odbacuju ulov trebalo bi staviti izvan snage.

| (27) | Obvezu iskrcavanja trebalo bi uvesti posebno za svaki oblik ribolova. Ribarima bi trebalo dopustiti da nastave odbacivati vrste koje, prema najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu, imaju visoku stopu preživljavanja nakon što ih se vrati u more. |
| --- | --- |

(27)

Obvezu iskrcavanja trebalo bi uvesti posebno za svaki oblik ribolova. Ribarima bi trebalo dopustiti da nastave odbacivati vrste koje, prema najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu, imaju visoku stopu preživljavanja nakon što ih se vrati u more.

| (28) | Da bi obveza iskrcavanja mogla funkcionirati i da bi se ublažio utjecaj različitih godišnjih sastava ulova, državama članicama trebalo bi dopustiti da prenose kvote između godina, do određenog postotka. |
| --- | --- |

(28)

Da bi obveza iskrcavanja mogla funkcionirati i da bi se ublažio utjecaj različitih godišnjih sastava ulova, državama članicama trebalo bi dopustiti da prenose kvote između godina, do određenog postotka.

| (29) | U okviru upravljanja obvezom iskrcavanja, potrebno je da države članice poduzmu sve što je u njihovoj moći da smanje neželjene ulove. S tim ciljem, poboljšanja selektivnih tehnika ribolova da bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegli i smanjili neželjeni ulovi trebala bi imati visoki prioritet. Važno je da države članice raspodijele kvote između plovila u takvoj kombinaciji koja odražava u najvećoj mogućoj mjeri očekivani sastav vrsta u ribolovu. U slučaju nesklada između raspoloživih kvota i uobičajenog stvarnog ulova države članice bi trebale razmotriti prilagodbe kroz zamjene kvota s drugim državama članicama, uključujući i na trajnoj osnovi. Države članice bi također trebale razmotriti olakšavanje udruživanja pojedinačnih kvota vlasnika plovila, primjerice, na razini organizacija proizvođača ili skupina vlasnika plovila. U konačnici, države članice bi trebale razmotriti oduzimanje količine usputnog ulova vrsta od kvota ciljanih vrsta, ovisno o statusu zaštite vrsta usputnog ulova. |
| --- | --- |

(29)

U okviru upravljanja obvezom iskrcavanja, potrebno je da države članice poduzmu sve što je u njihovoj moći da smanje neželjene ulove. S tim ciljem, poboljšanja selektivnih tehnika ribolova da bi se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegli i smanjili neželjeni ulovi trebala bi imati visoki prioritet. Važno je da države članice raspodijele kvote između plovila u takvoj kombinaciji koja odražava u najvećoj mogućoj mjeri očekivani sastav vrsta u ribolovu. U slučaju nesklada između raspoloživih kvota i uobičajenog stvarnog ulova države članice bi trebale razmotriti prilagodbe kroz zamjene kvota s drugim državama članicama, uključujući i na trajnoj osnovi. Države članice bi također trebale razmotriti olakšavanje udruživanja pojedinačnih kvota vlasnika plovila, primjerice, na razini organizacija proizvođača ili skupina vlasnika plovila. U konačnici, države članice bi trebale razmotriti oduzimanje količine usputnog ulova vrsta od kvota ciljanih vrsta, ovisno o statusu zaštite vrsta usputnog ulova.

| (30) | Odredišta za iskrcavanje ulova ribe manje od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje trebala bi biti ograničena i trebala bi isključivati prodaju za prehranu ljudi. |
| --- | --- |

(30)

Odredišta za iskrcavanje ulova ribe manje od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje trebala bi biti ograničena i trebala bi isključivati prodaju za prehranu ljudi.

| (31) | Kako bi se pobrinulo za neželjeni ulov koji je neizbježan čak i kada se primjenjuju sve mjere za njegovo smanjivanje, trebalo bi odrediti određena de minimis izuzeća od obveze iskrcavanja za vrste ribolova na koje se odnosi obveza iskrcavanja, prvenstveno putem višegodišnjih planova. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se pobrinulo za neželjeni ulov koji je neizbježan čak i kada se primjenjuju sve mjere za njegovo smanjivanje, trebalo bi odrediti određena de minimis izuzeća od obveze iskrcavanja za vrste ribolova na koje se odnosi obveza iskrcavanja, prvenstveno putem višegodišnjih planova.

| (32) | Ovisno o znanstvenom savjetu i ne ugrožavajući ciljeve maksimalno održivog prinosa ili povećavajući ribolovnu smrtnost, kad se primjenjuje obveza iskrcavanja koja uključuje obvezu dokumentiranja ulova, trebalo bi biti moguće povećanje povezanih ribolovnih mogućnosti, kako bi se uzelo u obzir činjenicu da će se iskrcati riba koja je prethodno bila odbačena. |
| --- | --- |

(32)

Ovisno o znanstvenom savjetu i ne ugrožavajući ciljeve maksimalno održivog prinosa ili povećavajući ribolovnu smrtnost, kad se primjenjuje obveza iskrcavanja koja uključuje obvezu dokumentiranja ulova, trebalo bi biti moguće povećanje povezanih ribolovnih mogućnosti, kako bi se uzelo u obzir činjenicu da će se iskrcati riba koja je prethodno bila odbačena.

| (33) | Pristup ribarstvu trebao bi se temeljiti na transparentnim i objektivnim kriterijima, uključujući one ekološke, društvene i gospodarske prirode. Države članice bi trebale promicati odgovorno ribarstvo pružajući poticaje onim subjektima koji obavljaju ribolov na način koji je najmanje štetan za okoliš i koji pruža najviše koristi društvu. |
| --- | --- |

(33)

Pristup ribarstvu trebao bi se temeljiti na transparentnim i objektivnim kriterijima, uključujući one ekološke, društvene i gospodarske prirode. Države članice bi trebale promicati odgovorno ribarstvo pružajući poticaje onim subjektima koji obavljaju ribolov na način koji je najmanje štetan za okoliš i koji pruža najviše koristi društvu.

| (34) | Za stokove za koje nije utvrđen višegodišnji plan, potrebno je utvrditi stope iskorištavanja koje donose maksimalno održiv prinos postavljanjem ograničenja ulova ili ribolovnog napora. Ako su raspoloživi podaci nedostatni, ribolovom bi se trebalo upravljati korištenjem približnih parametara. |
| --- | --- |

(34)

Za stokove za koje nije utvrđen višegodišnji plan, potrebno je utvrditi stope iskorištavanja koje donose maksimalno održiv prinos postavljanjem ograničenja ulova ili ribolovnog napora. Ako su raspoloživi podaci nedostatni, ribolovom bi se trebalo upravljati korištenjem približnih parametara.

| (35) | S obzirom na nezavidno gospodarsko stanje u ribarskoj industriji i ovisnost pojedinih priobalnih zajednica o ribolovu, neophodno je osigurati relativnu stabilnost ribolovnih aktivnosti dodjeljivanjem ribolovnih mogućnosti državama članicama na temelju predvidivog udjela u stokovima za svaku državu članicu. |
| --- | --- |

(35)

S obzirom na nezavidno gospodarsko stanje u ribarskoj industriji i ovisnost pojedinih priobalnih zajednica o ribolovu, neophodno je osigurati relativnu stabilnost ribolovnih aktivnosti dodjeljivanjem ribolovnih mogućnosti državama članicama na temelju predvidivog udjela u stokovima za svaku državu članicu.

| (36) | S obzirom na privremeno biološko stanje stokova, takva relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti bi trebala zaštititi i uzeti u obzir posebne potrebe u područjima u kojima su lokalne zajednice posebno ovisne o ribarstvu i srodnim djelatnostima, kako je odlučilo Vijeće u svojoj Rezoluciji od 3. studenoga 1976. (14), a posebno u njezinom Prilogu VII. |
| --- | --- |

(36)

S obzirom na privremeno biološko stanje stokova, takva relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti bi trebala zaštititi i uzeti u obzir posebne potrebe u područjima u kojima su lokalne zajednice posebno ovisne o ribarstvu i srodnim djelatnostima, kako je odlučilo Vijeće u svojoj Rezoluciji od 3. studenoga 1976. (14), a posebno u njezinom Prilogu VII.

| (37) | Stoga, koncept relativne stabilnosti bi trebalo shvatiti u tom smislu. |
| --- | --- |

(37)

Stoga, koncept relativne stabilnosti bi trebalo shvatiti u tom smislu.

| (38) | U slučaju ozbiljne ugroze koja zahtijeva hitnu akciju, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje privremenih mjera za zaštitu morskih bioloških resursa, odnosno morskog ekosustava ugroženog ribolovnim aktivnostima. Te bi mjere trebalo odrediti unutar definiranih vremenskih razdoblja i trebalo bi ih provoditi tijekom utvrđenog vremenskog razdoblja. |
| --- | --- |

(38)

U slučaju ozbiljne ugroze koja zahtijeva hitnu akciju, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje privremenih mjera za zaštitu morskih bioloških resursa, odnosno morskog ekosustava ugroženog ribolovnim aktivnostima. Te bi mjere trebalo odrediti unutar definiranih vremenskih razdoblja i trebalo bi ih provoditi tijekom utvrđenog vremenskog razdoblja.

| (39) | Države članice bi trebale surađivati na regionalnoj razini kako bi donijele zajedničke preporuke i druge instrumente za razvoj i provedbu mjera očuvanja i mjera koje utječu na ribolovnu aktivnost na područjima zaštićenima okolišnim zakonodavstvom. U okviru regionalne suradnje, Komisija bi trebala donijeti mjere očuvanja isključivo kroz provedbene akte ili delegirane akte kada se sve dotične države članice u regiji slažu oko zajedničke preporuke. Ako nema zajedničke preporuke, Komisija bi trebala uputiti prijedlog relevantnih mjera u skladu s Ugovorom. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi trebale surađivati na regionalnoj razini kako bi donijele zajedničke preporuke i druge instrumente za razvoj i provedbu mjera očuvanja i mjera koje utječu na ribolovnu aktivnost na područjima zaštićenima okolišnim zakonodavstvom. U okviru regionalne suradnje, Komisija bi trebala donijeti mjere očuvanja isključivo kroz provedbene akte ili delegirane akte kada se sve dotične države članice u regiji slažu oko zajedničke preporuke. Ako nema zajedničke preporuke, Komisija bi trebala uputiti prijedlog relevantnih mjera u skladu s Ugovorom.

| (40) | Države članice trebale bi biti ovlaštene donositi mjere očuvanja i upravljanja stokovima u vodama Unije koje se primjenjuju isključivo na ribarska plovila Unije koja plove pod njihovom zastavom. |
| --- | --- |

(40)

Države članice trebale bi biti ovlaštene donositi mjere očuvanja i upravljanja stokovima u vodama Unije koje se primjenjuju isključivo na ribarska plovila Unije koja plove pod njihovom zastavom.

| (41) | U svojim zonama od 12 nautičkih milja, države članice bi trebale biti ovlaštene donositi mjere očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na sva ribarska plovila Unije, pod uvjetom da, kad se takve mjere primjenjuju na ribarska plovila Unije iz drugih država članica, donesene mjere nisu diskriminirajuće, da je obavljeno prethodno savjetovanje s drugim državama članicama na koje se mjere odnose i da Unija nije donijela mjere koje se posebno bave očuvanjem i upravljanjem unutar dotične zone od 12 nautičkih milja. |
| --- | --- |

(41)

U svojim zonama od 12 nautičkih milja, države članice bi trebale biti ovlaštene donositi mjere očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na sva ribarska plovila Unije, pod uvjetom da, kad se takve mjere primjenjuju na ribarska plovila Unije iz drugih država članica, donesene mjere nisu diskriminirajuće, da je obavljeno prethodno savjetovanje s drugim državama članicama na koje se mjere odnose i da Unija nije donijela mjere koje se posebno bave očuvanjem i upravljanjem unutar dotične zone od 12 nautičkih milja.

| (42) | Države članice bi trebale moći uvesti sustav prenosivih ribolovnih koncesija. |
| --- | --- |

(42)

Države članice bi trebale moći uvesti sustav prenosivih ribolovnih koncesija.

| (43) | Države članice bi trebale poduzeti posebne mjere kako bi se uskladio broj ribarskih plovila Unije s raspoloživim resursima, na temelju njihovih procjena ravnoteže između ribolovnog kapaciteta njihovih flota i njima raspoloživih ribolovnih mogućnosti. Procjene bi se trebale izvršiti u skladu sa smjernicama Komisije. Godišnja izvješća bi trebala biti dostupna javnosti. Svaka država članica trebala bi biti u mogućnosti izabrati mjere i instrumente koje želi donijeti kako bi smanjila višak ribolovnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi trebale poduzeti posebne mjere kako bi se uskladio broj ribarskih plovila Unije s raspoloživim resursima, na temelju njihovih procjena ravnoteže između ribolovnog kapaciteta njihovih flota i njima raspoloživih ribolovnih mogućnosti. Procjene bi se trebale izvršiti u skladu sa smjernicama Komisije. Godišnja izvješća bi trebala biti dostupna javnosti. Svaka država članica trebala bi biti u mogućnosti izabrati mjere i instrumente koje želi donijeti kako bi smanjila višak ribolovnog kapaciteta.

| (44) | Osim toga, obvezne najviše gornje granice kapaciteta flote i nacionalnih sustava ulaska/izlaska iz flote u odnosu na sredstva namijenjena povlačenju iz ribolova trebalo bi zadržati u svrhu upravljanja i prilagodbe ribolovnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(44)

Osim toga, obvezne najviše gornje granice kapaciteta flote i nacionalnih sustava ulaska/izlaska iz flote u odnosu na sredstva namijenjena povlačenju iz ribolova trebalo bi zadržati u svrhu upravljanja i prilagodbe ribolovnog kapaciteta.

| (45) | Države članice bi trebale evidentirati minimalne informacije o obilježjima i aktivnostima ribarskih plovila Unije koja plove pod njihovim zastavama. Ti bi podaci trebali biti dostupni Komisiji u svrhu praćenja veličine flota država članica. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi trebale evidentirati minimalne informacije o obilježjima i aktivnostima ribarskih plovila Unije koja plove pod njihovim zastavama. Ti bi podaci trebali biti dostupni Komisiji u svrhu praćenja veličine flota država članica.

| (46) | Upravljanje ribarstvom na temelju najbolje raspoloživog znanstvenog savjeta zahtijeva usklađene, pouzdane i točne podatke. Stoga bi države članice trebale prikupiti podatke o flotama i njihovim ribolovnim aktivnostima, posebno biološke podatke o ulovima, uključujući i odbačene ulove i istraživačke informacije o ribljim stokovima i o mogućem utjecaju ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav. Države bi članice trebale upravljati prikupljenim podacima i učiniti ih dostupnima krajnjim korisnicima i drugim zainteresiranim stranama. Države članice bi trebale surađivati međusobno i s Komisijom kako bi koordinirale aktivnosti na prikupljanju podataka. Kada je potrebno, države bi članice također trebale surađivati s trećim zemljama u pogledu prikupljanja podataka. Države članice trebaju dostaviti Komisiji na procjenu godišnje izvješće o svojim aktivnostima prikupljanja podataka, koja moraju biti dostupna javnosti. |
| --- | --- |

(46)

Upravljanje ribarstvom na temelju najbolje raspoloživog znanstvenog savjeta zahtijeva usklađene, pouzdane i točne podatke. Stoga bi države članice trebale prikupiti podatke o flotama i njihovim ribolovnim aktivnostima, posebno biološke podatke o ulovima, uključujući i odbačene ulove i istraživačke informacije o ribljim stokovima i o mogućem utjecaju ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav. Države bi članice trebale upravljati prikupljenim podacima i učiniti ih dostupnima krajnjim korisnicima i drugim zainteresiranim stranama. Države članice bi trebale surađivati međusobno i s Komisijom kako bi koordinirale aktivnosti na prikupljanju podataka. Kada je potrebno, države bi članice također trebale surađivati s trećim zemljama u pogledu prikupljanja podataka. Države članice trebaju dostaviti Komisiji na procjenu godišnje izvješće o svojim aktivnostima prikupljanja podataka, koja moraju biti dostupna javnosti.

| (47) | Prikupljanje podataka bi trebalo sadržavati podatke koji olakšavaju gospodarsku procjenu poduzeća aktivnih u sektoru ribarstva, akvakulture te u preradi proizvoda ribarstva i akvakulture kao i procjenu kretanja zaposlenosti u tim industrijama. |
| --- | --- |

(47)

Prikupljanje podataka bi trebalo sadržavati podatke koji olakšavaju gospodarsku procjenu poduzeća aktivnih u sektoru ribarstva, akvakulture te u preradi proizvoda ribarstva i akvakulture kao i procjenu kretanja zaposlenosti u tim industrijama.

| (48) | Moguće je savjetovati se sa Znanstvenim, tehničkim i gospodarskim odborom za ribarstvo (STECF), osnovanim Odlukom Komisije 2005/629/EZ (15), o pitanjima vezanima uz očuvanje i upravljanje morskim biološkim resursima kako bi se osigurala potrebna pomoć visokokvalificiranog znanstvenog osoblja, posebno u primjeni bioloških, gospodarskih, socijalnih i tehničkih disciplina te disciplina vezanih uz okoliš. |
| --- | --- |

(48)

Moguće je savjetovati se sa Znanstvenim, tehničkim i gospodarskim odborom za ribarstvo (STECF), osnovanim Odlukom Komisije 2005/629/EZ (15), o pitanjima vezanima uz očuvanje i upravljanje morskim biološkim resursima kako bi se osigurala potrebna pomoć visokokvalificiranog znanstvenog osoblja, posebno u primjeni bioloških, gospodarskih, socijalnih i tehničkih disciplina te disciplina vezanih uz okoliš.

| (49) | Znanost orijentiranu na ribarstvenu politiku trebalo bi ojačati kroz programe prikupljanja znanstvenih podataka o ribarstvu, istraživanja i inovacija, usvojene na nacionalnoj razini i provedene u suradnji s drugim državama članicama te unutar istraživačkih i inovacijskih okvira Unije. Također bi trebalo poticati bolju suradnju između industrije i znanstvenika |
| --- | --- |

(49)

Znanost orijentiranu na ribarstvenu politiku trebalo bi ojačati kroz programe prikupljanja znanstvenih podataka o ribarstvu, istraživanja i inovacija, usvojene na nacionalnoj razini i provedene u suradnji s drugim državama članicama te unutar istraživačkih i inovacijskih okvira Unije. Također bi trebalo poticati bolju suradnju između industrije i znanstvenika

| (50) | Unija bi trebala promicati ciljeve ZRP-a na međunarodnoj razini, osiguravajući da se ribolovne aktivnosti Unije izvan vodâ Unije temelje na istim načelima i standardima kao i oni koji se primjenjuju prema pravu Unije, te promičući jednake uvjete za subjekte Unije i subjekte trećih zemalja. S tim ciljem, Unija bi trebala nastojati predvoditi postupak jačanja učinkovitosti regionalnih i međunarodnih organizacija kako bi im se omogućilo da bolje čuvaju i upravljaju živim morskim resursima koji su u njihovom djelokrugu, uključujući suzbijanje nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih (IUU) ribolovnih aktivnosti. Unija bi trebala surađivati s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama s ciljem poboljšanja usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući suzbijanje IUU-a. Stajalište Unije bi se trebalo temeljiti na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu. |
| --- | --- |

(50)

Unija bi trebala promicati ciljeve ZRP-a na međunarodnoj razini, osiguravajući da se ribolovne aktivnosti Unije izvan vodâ Unije temelje na istim načelima i standardima kao i oni koji se primjenjuju prema pravu Unije, te promičući jednake uvjete za subjekte Unije i subjekte trećih zemalja. S tim ciljem, Unija bi trebala nastojati predvoditi postupak jačanja učinkovitosti regionalnih i međunarodnih organizacija kako bi im se omogućilo da bolje čuvaju i upravljaju živim morskim resursima koji su u njihovom djelokrugu, uključujući suzbijanje nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih (IUU) ribolovnih aktivnosti. Unija bi trebala surađivati s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama s ciljem poboljšanja usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući suzbijanje IUU-a. Stajalište Unije bi se trebalo temeljiti na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu.

| (51) | Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu s trećim zemljama trebali bi osigurati da se ribolovne aktivnosti Unije u vodama trećih zemalja temelje na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu i razmjeni relevantnih informacija, osiguravajući održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa, transparentnost vezano uz utvrđivanje viškova te, shodno tome, upravljanje resursima koje je usklađeno s ciljevima ZRP-a. Ti sporazumi, koji daju pravo pristupa resursima razmjernima interesima flote Unije u zamjenu za financijski doprinos Unije, trebali bi doprinijeti uspostavljanju visokokvalitetnog upravljačkog okvira posebno kako bi se osiguralo učinkovito prikupljanje podataka te mjere praćenja, kontrole i nadzora. |
| --- | --- |

(51)

Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu s trećim zemljama trebali bi osigurati da se ribolovne aktivnosti Unije u vodama trećih zemalja temelje na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu i razmjeni relevantnih informacija, osiguravajući održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa, transparentnost vezano uz utvrđivanje viškova te, shodno tome, upravljanje resursima koje je usklađeno s ciljevima ZRP-a. Ti sporazumi, koji daju pravo pristupa resursima razmjernima interesima flote Unije u zamjenu za financijski doprinos Unije, trebali bi doprinijeti uspostavljanju visokokvalitetnog upravljačkog okvira posebno kako bi se osiguralo učinkovito prikupljanje podataka te mjere praćenja, kontrole i nadzora.

| (52) | Poštovanje demokratskih načela i ljudskih prava, kao što je navedeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i drugim relevantnim međunarodnim instrumentima o ljudskim pravima, kao i načela vladavine prava, trebali bi predstavljati bitan element sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu koji bi trebali sadržavati posebnu klauzulu o ljudskim pravima. Uvođenje klauzule o ljudskim pravima u sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu bi trebalo u potpunosti biti u skladu s ukupnim razvojnim ciljevima Unije. |
| --- | --- |

(52)

Poštovanje demokratskih načela i ljudskih prava, kao što je navedeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i drugim relevantnim međunarodnim instrumentima o ljudskim pravima, kao i načela vladavine prava, trebali bi predstavljati bitan element sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu koji bi trebali sadržavati posebnu klauzulu o ljudskim pravima. Uvođenje klauzule o ljudskim pravima u sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu bi trebalo u potpunosti biti u skladu s ukupnim razvojnim ciljevima Unije.

| (53) | Akvakultura bi trebala doprinijeti očuvanju potencijala za proizvodnju hrane na održivoj osnovi u cijeloj Uniji, tako da jamči dugoročnu sigurnost hrane, uključujući i zalihe hrane, kao i rast i zaposlenost za građane Unije, i da doprinese zadovoljavanju rastuće svjetske potražnje za hranom iz vodenog okoliša. |
| --- | --- |

(53)

Akvakultura bi trebala doprinijeti očuvanju potencijala za proizvodnju hrane na održivoj osnovi u cijeloj Uniji, tako da jamči dugoročnu sigurnost hrane, uključujući i zalihe hrane, kao i rast i zaposlenost za građane Unije, i da doprinese zadovoljavanju rastuće svjetske potražnje za hranom iz vodenog okoliša.

| (54) | Strategija Komisije o održivom razvoju europske akvakulture usvojena 2009. godine koju je pozdravilo i podržalo Vijeće te pozdravio Europski parlament, istaknula je potrebu za stvaranjem i promicanjem jednakih uvjeta za djelatnost akvakulture kao temelja za njezin održiv razvoj. |
| --- | --- |

(54)

Strategija Komisije o održivom razvoju europske akvakulture usvojena 2009. godine koju je pozdravilo i podržalo Vijeće te pozdravio Europski parlament, istaknula je potrebu za stvaranjem i promicanjem jednakih uvjeta za djelatnost akvakulture kao temelja za njezin održiv razvoj.

| (55) | Aktivnosti akvakulture u Uniji su pod utjecajem različitih uvjeta u raznim državama, uključujući i onih koji se tiču odobrenja za subjekte. Stoga, strateške smjernice Unije za nacionalne strateške planove bi trebalo razvijati kako bi se poboljšala konkurentnost industrije akvakulture, podržavajući njezin razvoj i inovacije, te potičući gospodarske aktivnosti, diverzifikaciju i poboljšanje uvjeta života na obalnim i kopnenim područjima. Nadalje, trebalo bi uvesti mehanizme za razmjenu informacija i najbolje prakse između državâ članicâ kroz otvorenu metodu koordinacije nacionalnih mjera koje se odnose na poslovnu sigurnost, pristup vodama i prostoru Unije te pojednostavljenje postupaka dobivanja dozvola. |
| --- | --- |

(55)

Aktivnosti akvakulture u Uniji su pod utjecajem različitih uvjeta u raznim državama, uključujući i onih koji se tiču odobrenja za subjekte. Stoga, strateške smjernice Unije za nacionalne strateške planove bi trebalo razvijati kako bi se poboljšala konkurentnost industrije akvakulture, podržavajući njezin razvoj i inovacije, te potičući gospodarske aktivnosti, diverzifikaciju i poboljšanje uvjeta života na obalnim i kopnenim područjima. Nadalje, trebalo bi uvesti mehanizme za razmjenu informacija i najbolje prakse između državâ članicâ kroz otvorenu metodu koordinacije nacionalnih mjera koje se odnose na poslovnu sigurnost, pristup vodama i prostoru Unije te pojednostavljenje postupaka dobivanja dozvola.

| (56) | Specifična priroda akvakulture zahtijeva savjetodavno vijeće kao platformu za savjetovanje zainteresiranih strana o elementima politika Unije koje bi mogle utjecati na akvakulturu. |
| --- | --- |

(56)

Specifična priroda akvakulture zahtijeva savjetodavno vijeće kao platformu za savjetovanje zainteresiranih strana o elementima politika Unije koje bi mogle utjecati na akvakulturu.

| (57) | Postoji potreba za jačanjem konkurentnosti ribarstva i sektora akvakulture u Uniji, te za pojednostavljenjem radi potpore boljem upravljanju njezinim proizvodnim i tržišnim aktivnostima. Zajedničko uređenje tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture bi trebalo osigurati ista pravila igre za sve proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu Unije bez obzira na njihovo podrijetlo, omogućiti potrošačima bolju informiranost prilikom donošenja odluka i podržati odgovornu potrošnju, te bi trebalo poboljšati ekonomska znanja i razumijevanje tržišta Unije duž opskrbnog lanca. |
| --- | --- |

(57)

Postoji potreba za jačanjem konkurentnosti ribarstva i sektora akvakulture u Uniji, te za pojednostavljenjem radi potpore boljem upravljanju njezinim proizvodnim i tržišnim aktivnostima. Zajedničko uređenje tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture bi trebalo osigurati ista pravila igre za sve proizvode ribarstva i akvakulture na tržištu Unije bez obzira na njihovo podrijetlo, omogućiti potrošačima bolju informiranost prilikom donošenja odluka i podržati odgovornu potrošnju, te bi trebalo poboljšati ekonomska znanja i razumijevanje tržišta Unije duž opskrbnog lanca.

| (58) | Zajedničko uređenje tržišta bi trebalo provoditi u skladu s međunarodnim obvezama Unije, posebno s obzirom na odredbe Svjetske trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

(58)

Zajedničko uređenje tržišta bi trebalo provoditi u skladu s međunarodnim obvezama Unije, posebno s obzirom na odredbe Svjetske trgovinske organizacije.

| (59) | Kako bi se osigurala usklađenost s pravilima ZRP-a, trebalo bi uspostaviti učinkovit sustav kontrole, inspekcije i provedbe, što uključuje borbu protiv IUU ribolovnih aktivnosti. |
| --- | --- |

(59)

Kako bi se osigurala usklađenost s pravilima ZRP-a, trebalo bi uspostaviti učinkovit sustav kontrole, inspekcije i provedbe, što uključuje borbu protiv IUU ribolovnih aktivnosti.

| (60) | U okviru sustava Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu, potrebno je promicati korištenje modernih i učinkovitih tehnologija. Države članice i Komisija bi trebale imati mogućnost za provođenje pilot projekata za nove tehnologije kontrole i sustave upravljanja podacima. |
| --- | --- |

(60)

U okviru sustava Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu, potrebno je promicati korištenje modernih i učinkovitih tehnologija. Države članice i Komisija bi trebale imati mogućnost za provođenje pilot projekata za nove tehnologije kontrole i sustave upravljanja podacima.

| (61) | Kako bi se osigurali da su uvjeti u različitim državama članicama za primjenu pravila za kontrolu i provedbu usporedivi, trebalo bi ohrabrivati suradnju između država članica u određivanju učinkovitih, razmjernih i odvraćajućih sankcija. |
| --- | --- |

(61)

Kako bi se osigurali da su uvjeti u različitim državama članicama za primjenu pravila za kontrolu i provedbu usporedivi, trebalo bi ohrabrivati suradnju između država članica u određivanju učinkovitih, razmjernih i odvraćajućih sankcija.

| (62) | Kako bi se osiguralo sudjelovanje subjekata u prikupljanju podataka u Uniji te u sustavu Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu, države bi članice trebale moći zahtijevati od svojih subjekata da razmjerno doprinesu odgovarajućim operativnim troškovima. |
| --- | --- |

(62)

Kako bi se osiguralo sudjelovanje subjekata u prikupljanju podataka u Uniji te u sustavu Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu, države bi članice trebale moći zahtijevati od svojih subjekata da razmjerno doprinesu odgovarajućim operativnim troškovima.

| (63) | Same države članice ne mogu ostvariti ciljeve ZRP-a u dovoljnoj mjeri s obzirom na probleme s kojima se susreću u razvoju ribarske industrije i njenom upravljanju, te na ograničenja financijskih sredstava država članica. Stoga bi, radi doprinosa postizanju tih ciljeva, trebalo osigurati višegodišnju financijsku pomoć Unije usmjerenu na prioritete ZRP-a i prilagođenu posebnim značajkama ribarske industrije u pojedinim državama članicama. |
| --- | --- |

(63)

Same države članice ne mogu ostvariti ciljeve ZRP-a u dovoljnoj mjeri s obzirom na probleme s kojima se susreću u razvoju ribarske industrije i njenom upravljanju, te na ograničenja financijskih sredstava država članica. Stoga bi, radi doprinosa postizanju tih ciljeva, trebalo osigurati višegodišnju financijsku pomoć Unije usmjerenu na prioritete ZRP-a i prilagođenu posebnim značajkama ribarske industrije u pojedinim državama članicama.

| (64) | Financijska pomoć Unije trebala bi biti uvjetovana poštovanjem pravila ZRP-a od strane država članica i subjekata, uključujući vlasnike plovila. Podložno posebnim pravilima koje treba donijeti, financijsku pomoć Unije treba prekinuti, suspendirati ili ispraviti u slučajevima nepoštovanja određene obveze iz ZRP-a od strane neke države članice ili zbog teškog kršenja tih pravila od strane nekog subjekta. |
| --- | --- |

(64)

Financijska pomoć Unije trebala bi biti uvjetovana poštovanjem pravila ZRP-a od strane država članica i subjekata, uključujući vlasnike plovila. Podložno posebnim pravilima koje treba donijeti, financijsku pomoć Unije treba prekinuti, suspendirati ili ispraviti u slučajevima nepoštovanja određene obveze iz ZRP-a od strane neke države članice ili zbog teškog kršenja tih pravila od strane nekog subjekta.

| (65) | Za postizanje ciljeva ZRP-a pokazao se bitnim dijalog sa dionicima. Uzimajući u obzir različite uvjete diljem voda Unije i povećanu regionalizaciju ZRP-a, savjetodavna vijeća trebala bi omogućiti, ZRP-u ostvarivanje koristi od znanja i iskustva svih dionika. |
| --- | --- |

(65)

Za postizanje ciljeva ZRP-a pokazao se bitnim dijalog sa dionicima. Uzimajući u obzir različite uvjete diljem voda Unije i povećanu regionalizaciju ZRP-a, savjetodavna vijeća trebala bi omogućiti, ZRP-u ostvarivanje koristi od znanja i iskustva svih dionika.

| (66) | S obzirom na posebne karakteristike najudaljenijih regija, akvakulture, tržišta i Crnog mora, prikladno je ustanoviti novo savjetodavno vijeće za svakog od njih. |
| --- | --- |

(66)

S obzirom na posebne karakteristike najudaljenijih regija, akvakulture, tržišta i Crnog mora, prikladno je ustanoviti novo savjetodavno vijeće za svakog od njih.

| (67) | Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora u pogledu donošenja mjerâ očuvanja koje prate određene ekološke obveze država članica, prilagodbe obveze iskrcavanja radi poštovanja međunarodnih obveza Unije, proširenja obveze iskrcavanja na druge vrste koristeći postupak regionalizacije, donošenja planova odbacivanja ulova koristeći postupak regionalizacije, donošenja de minimis izuzeća od obveze iskrcavanja ako nije donesena druga provedbena mjera za tu obvezu te utvrđivanja detaljnih pravila za rad savjetodavnih vijeća. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(67)

Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora u pogledu donošenja mjerâ očuvanja koje prate određene ekološke obveze država članica, prilagodbe obveze iskrcavanja radi poštovanja međunarodnih obveza Unije, proširenja obveze iskrcavanja na druge vrste koristeći postupak regionalizacije, donošenja planova odbacivanja ulova koristeći postupak regionalizacije, donošenja de minimis izuzeća od obveze iskrcavanja ako nije donesena druga provedbena mjera za tu obvezu te utvrđivanja detaljnih pravila za rad savjetodavnih vijeća. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (68) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeti za provedbu odredaba ove Uredbe u vezi s privremenim mjerama za ublažavanje ozbiljne prijetnje očuvanju morskih bioloških resursa, sustavom ulaska i izlaska u upravljanju flotama te bilježenjem, oblikom i prijenosom podataka za registar ribolovne flote Unije, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti se trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16). |
| --- | --- |

(68)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeti za provedbu odredaba ove Uredbe u vezi s privremenim mjerama za ublažavanje ozbiljne prijetnje očuvanju morskih bioloških resursa, sustavom ulaska i izlaska u upravljanju flotama te bilježenjem, oblikom i prijenosom podataka za registar ribolovne flote Unije, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti se trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

| (69) | U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje njezinih ciljeva. |
| --- | --- |

(69)

U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje njezinih ciljeva.

| (70) | Odluku Vijeća 2004/585/EZ (17) trebalo bi staviti izvan snage stupanjem na snagu odgovarajućih pravila u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(70)

Odluku Vijeća 2004/585/EZ (17) trebalo bi staviti izvan snage stupanjem na snagu odgovarajućih pravila u skladu s ovom Uredbom.

| (71) | Zbog broja i važnosti izmjena koje treba donijeti, Uredbu (EZ) br. 2371/2002 trebalo bi staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(71)

Zbog broja i važnosti izmjena koje treba donijeti, Uredbu (EZ) br. 2371/2002 trebalo bi staviti izvan snage.

DONIJELO JE OVU UREDBU:

DIO I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Područje primjene

1.   Zajednička ribarstvena politika (ZRP) obuhvaća:

| (a) | očuvanje morskih bioloških resursa i upravljanje ribarstvom i flotama koji iskorištavaju te resurse; |
| --- | --- |

(a)

očuvanje morskih bioloških resursa i upravljanje ribarstvom i flotama koji iskorištavaju te resurse;

| (b) | u odnosu na tržišne mjere i financijske mjere za potporu provedbe ZRP-a: slatkovodne biološke resurse, akvakulturu te preradu i trženje proizvodima ribarstva i akvakulture. |
| --- | --- |

(b)

u odnosu na tržišne mjere i financijske mjere za potporu provedbe ZRP-a: slatkovodne biološke resurse, akvakulturu te preradu i trženje proizvodima ribarstva i akvakulture.

2.   ZRP obuhvaća aktivnosti navedene u stavku 1. koje se provode:

| (a) | na državnom području država članica na koje se primjenjuje Ugovor; |
| --- | --- |

(a)

na državnom području država članica na koje se primjenjuje Ugovor;

| (b) | u vodama Unije, uključujući od strane ribarskih plovila koja plove pod zastavom ili su registrirana u trećim zemljama; |
| --- | --- |

(b)

u vodama Unije, uključujući od strane ribarskih plovila koja plove pod zastavom ili su registrirana u trećim zemljama;

| (c) | od strane ribarskih plovila Unije izvan voda Unije; ili |
| --- | --- |

(c)

od strane ribarskih plovila Unije izvan voda Unije; ili

| (d) | od strane državljana država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave. |
| --- | --- |

(d)

od strane državljana država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave.

Članak 2.

Ciljevi

1.   ZRP osigurava da su aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi dugoročno ekološki održive i da se njima upravlja na način koji je u skladu s ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje i doprinos dostupnosti zaliha hrane.

2.   ZRP primjenjuje predostrožni pristup upravljanju ribarstvom i nastoji osigurati da iskorištavanje živih morskih bioloških resursa obnavlja i održava populacije izlovljavanih vrsta iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos.

Kako bi se postigao cilj postupnog obnavljanja i održavanja populacija ribljih stokova iznad razina biomase sposobnih za proizvodnju najvišeg održivog prinosa, stopa iskorištavanja koja osigurava najviši održivi prinos postići će se do 2015., gdje je to moguće i, na postupnoj, progresivnoj osnovi, najkasnije do 2020. za sve stokove.

3.   ZRP provodi pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se osiguralo da negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav budu najmanji mogući, i pokušava osigurati da aktivnosti akvakulture i ribarstva izbjegavaju degradaciju morskog okoliša.

4.   ZRP doprinosi prikupljanju znanstvenih podataka.

5.   ZRP posebno:

| (a) | postupno eliminira odbačene ulove od slučaja do slučaja, uzimajući u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet izbjegavanjem i smanjivanjem odbačenog ulova do najmanje moguće mjere i postupnim osiguravanjem iskrcavanja ulova; |
| --- | --- |

(a)

postupno eliminira odbačene ulove od slučaja do slučaja, uzimajući u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet izbjegavanjem i smanjivanjem odbačenog ulova do najmanje moguće mjere i postupnim osiguravanjem iskrcavanja ulova;

| (b) | ako je potrebno, na najbolji mogući način iskorištava neželjeni ulov, bez stvaranja tržišta za one ulove koji su manji od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje; |
| --- | --- |

(b)

ako je potrebno, na najbolji mogući način iskorištava neželjeni ulov, bez stvaranja tržišta za one ulove koji su manji od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje;

| (c) | omogućava uvjete za gospodarski isplativ i konkurentan ribolov i prerađivačku industriju te za aktivnosti na obali koje su povezane s ribolovom; |
| --- | --- |

(c)

omogućava uvjete za gospodarski isplativ i konkurentan ribolov i prerađivačku industriju te za aktivnosti na obali koje su povezane s ribolovom;

| (d) | osigurava mjere za prilagodbu ribolovnog kapaciteta flota s razinama ribolovnih mogućnosti u skladu s stavkom 2., s ciljem osiguravanja gospodarski isplativih flota bez prevelikog iskorištavanja morskih bioloških resursa; |
| --- | --- |

(d)

osigurava mjere za prilagodbu ribolovnog kapaciteta flota s razinama ribolovnih mogućnosti u skladu s stavkom 2., s ciljem osiguravanja gospodarski isplativih flota bez prevelikog iskorištavanja morskih bioloških resursa;

| (e) | promiče razvoj održivih aktivnosti akvakulture u Uniji i pridonosi opskrbi hranom i sigurnosti hrane te zapošljavanju; |
| --- | --- |

(e)

promiče razvoj održivih aktivnosti akvakulture u Uniji i pridonosi opskrbi hranom i sigurnosti hrane te zapošljavanju;

| (f) | pridonosi primjerenom životnom standardu za one koji ovise o ribolovnim aktivnostima, imajući u vidu priobalno ribarstvo i društveno-gospodarske aspekte, |
| --- | --- |

(f)

pridonosi primjerenom životnom standardu za one koji ovise o ribolovnim aktivnostima, imajući u vidu priobalno ribarstvo i društveno-gospodarske aspekte,

| (g) | pridonosi učinkovitom i transparentnom unutarnjem tržištu za proizvode ribarstva i akvakulture te osiguravanju ravnopravnih uvjeta za proizvode ribarstva i akvakulture koji se stavljaju na tržište Unije; |
| --- | --- |

(g)

pridonosi učinkovitom i transparentnom unutarnjem tržištu za proizvode ribarstva i akvakulture te osiguravanju ravnopravnih uvjeta za proizvode ribarstva i akvakulture koji se stavljaju na tržište Unije;

| (h) | uzima u obzir interese potrošača i proizvođača; |
| --- | --- |

(h)

uzima u obzir interese potrošača i proizvođača;

| (i) | promiče aktivnosti obalnog ribolova, uzimajući u obzir društveno-gospodarske aspekte; |
| --- | --- |

(i)

promiče aktivnosti obalnog ribolova, uzimajući u obzir društveno-gospodarske aspekte;

| (j) | usklađena je sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. godine kako je određeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ, kao i u drugim politikama Unije. |
| --- | --- |

(j)

usklađena je sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. godine kako je određeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ, kao i u drugim politikama Unije.

Članak 3.

Načela dobrog upravljanja

ZRP se rukovodi sljedećim načelima dobrog upravljanja:

| (a) | jasno definiranje odgovornosti na razini Unije, na regionalnim, nacionalnim i lokalnim razinama; |
| --- | --- |

(a)

jasno definiranje odgovornosti na razini Unije, na regionalnim, nacionalnim i lokalnim razinama;

| (b) | uzimanje u obzir regionalnih posebnosti, kroz regionalizirani pristup; |
| --- | --- |

(b)

uzimanje u obzir regionalnih posebnosti, kroz regionalizirani pristup;

| (c) | uspostavljanje mjera u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetom; |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanje mjera u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetom;

| (d) | dugoročna perspektiva; |
| --- | --- |

(d)

dugoročna perspektiva;

| (e) | troškovna učinkovitost administrativnih poslova; |
| --- | --- |

(e)

troškovna učinkovitost administrativnih poslova;

| (f) | prikladna uključenost dionika, posebno savjetodavnih vijeća, u svim fazama, od začetka do provedbe mjera; |
| --- | --- |

(f)

prikladna uključenost dionika, posebno savjetodavnih vijeća, u svim fazama, od začetka do provedbe mjera;

| (g) | primarna odgovornost države zastave; |
| --- | --- |

(g)

primarna odgovornost države zastave;

| (h) | usklađenost s drugim politikama Unije; |
| --- | --- |

(h)

usklađenost s drugim politikama Unije;

| (i) | korištenje procjena utjecaja prema potrebi; |
| --- | --- |

(i)

korištenje procjena utjecaja prema potrebi;

| (j) | usklađenost između unutarnje i vanjske dimenzije ZRP-a; |
| --- | --- |

(j)

usklađenost između unutarnje i vanjske dimenzije ZRP-a;

| (k) | transparentnost upravljanja podacima u skladu s postojećim pravnim zahtjevima uz poštovanje privatnog života, zaštite osobnih podataka i pravila o povjerljivosti; dostupnost podataka odgovarajućim znanstvenim tijelima, drugim tijelima sa znanstvenim ili upravljačkim interesom i drugim definiranim krajnjim korisnicima. |
| --- | --- |

(k)

transparentnost upravljanja podacima u skladu s postojećim pravnim zahtjevima uz poštovanje privatnog života, zaštite osobnih podataka i pravila o povjerljivosti; dostupnost podataka odgovarajućim znanstvenim tijelima, drugim tijelima sa znanstvenim ili upravljačkim interesom i drugim definiranim krajnjim korisnicima.

Članak 4

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | "vode Unije" znači vode pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica, s izuzetkom voda koje graniče s područjima navedenim u Prilogu II. Ugovora; |
| --- | --- |

(1)

"vode Unije" znači vode pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica, s izuzetkom voda koje graniče s područjima navedenim u Prilogu II. Ugovora;

| (2) | "morski biološki resursi" znači raspoložive i dostupne žive morske vodene vrste, uključujući anadromne i katadromne vrste tijekom njihovog života u moru; |
| --- | --- |

(2)

"morski biološki resursi" znači raspoložive i dostupne žive morske vodene vrste, uključujući anadromne i katadromne vrste tijekom njihovog života u moru;

| (3) | "slatkovodni biološki resursi" znači raspoložive i dostupne žive slatkovodne vrste; |
| --- | --- |

(3)

"slatkovodni biološki resursi" znači raspoložive i dostupne žive slatkovodne vrste;

| (4) | "ribarsko plovilo" znači svako plovilo opremljeno za komercijalno iskorištavanje morskih bioloških resursa ili klopka za tune; |
| --- | --- |

(4)

"ribarsko plovilo" znači svako plovilo opremljeno za komercijalno iskorištavanje morskih bioloških resursa ili klopka za tune;

| (5) | "ribarsko plovilo Unije" znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i registrirano je u Uniji; |
| --- | --- |

(5)

"ribarsko plovilo Unije" znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i registrirano je u Uniji;

| (6) | "ulazak u ribolovnu flotu" znači registracija ribarskog plovila u registar ribarske flote države članice; |
| --- | --- |

(6)

"ulazak u ribolovnu flotu" znači registracija ribarskog plovila u registar ribarske flote države članice;

| (7) | "maksimalni održivi prinos" znači najveća teoretska ravnoteža prinosa koji se može neprestano prosječno uzimati iz stoka pod postojećim prosječnim okolišnim uvjetima bez značajnijeg utjecaja na proces reprodukcije; |
| --- | --- |

(7)

"maksimalni održivi prinos" znači najveća teoretska ravnoteža prinosa koji se može neprestano prosječno uzimati iz stoka pod postojećim prosječnim okolišnim uvjetima bez značajnijeg utjecaja na proces reprodukcije;

| (8) | "predostrožni pristup upravljanju ribarstvom", prema članku 6. Sporazuma UN-a o ribljim vrstama, znači pristup prema kojem izostanak adekvatne znanstvene informacije ne bi trebao opravdati odgađanje ili nepoduzimanje mjera upravljanja za očuvanje ciljanih vrsta, povezanih ili ovisnih vrsta i neciljanih vrsta i njihova okoliša; |
| --- | --- |

(8)

"predostrožni pristup upravljanju ribarstvom", prema članku 6. Sporazuma UN-a o ribljim vrstama, znači pristup prema kojem izostanak adekvatne znanstvene informacije ne bi trebao opravdati odgađanje ili nepoduzimanje mjera upravljanja za očuvanje ciljanih vrsta, povezanih ili ovisnih vrsta i neciljanih vrsta i njihova okoliša;

| (9) | "pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu" znači integrirani pristup upravljanju ribarstvom unutar ekološki smislenih granica koji teži upravljanju korištenjem prirodnih resursa, vodeći računa o ribolovnim i drugim ljudskim aktivnostima, uz očuvanje kako biološkog bogatstva tako i bioloških procesa potrebnih za zaštitu sastava, strukture i funkcioniranja staništa pogođenih ekosustava, uzimajući u obzir znanje i neizvjesnosti oko biotičkih, abiotičkih i ljudskih komponenti ekosustava; |
| --- | --- |

(9)

"pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu" znači integrirani pristup upravljanju ribarstvom unutar ekološki smislenih granica koji teži upravljanju korištenjem prirodnih resursa, vodeći računa o ribolovnim i drugim ljudskim aktivnostima, uz očuvanje kako biološkog bogatstva tako i bioloških procesa potrebnih za zaštitu sastava, strukture i funkcioniranja staništa pogođenih ekosustava, uzimajući u obzir znanje i neizvjesnosti oko biotičkih, abiotičkih i ljudskih komponenti ekosustava;

| (10) | "odbačeni ulovi" znači ulovi koji se vraćaju u more; |
| --- | --- |

(10)

"odbačeni ulovi" znači ulovi koji se vraćaju u more;

| (11) | "ribolov koji ima mali utjecaj" znači korištenje selektivnih tehnika ribolova koje imaju manje štetan utjecaj na morske ekosustave ili koji može rezultirati niskim emisijama goriva, ili oboje; |
| --- | --- |

(11)

"ribolov koji ima mali utjecaj" znači korištenje selektivnih tehnika ribolova koje imaju manje štetan utjecaj na morske ekosustave ili koji može rezultirati niskim emisijama goriva, ili oboje;

| (12) | "selektivni ribolov" znači obavljanje ribolova ribolovnim metodama ili ribolovnim alatima koji ciljaju i love organizme prema veličini ili vrsti za vrijeme ribolovne operacije, što omogućava da se neciljani primjerci izbjegnu ili puste neozlijeđeni; |
| --- | --- |

(12)

"selektivni ribolov" znači obavljanje ribolova ribolovnim metodama ili ribolovnim alatima koji ciljaju i love organizme prema veličini ili vrsti za vrijeme ribolovne operacije, što omogućava da se neciljani primjerci izbjegnu ili puste neozlijeđeni;

| (13) | "stopa ribolovne smrtnosti" znači stopa pri kojoj se biomasa ili pojedini primjerci uklanjaju iz stoka putem ribolovnih aktivnosti tijekom određenog vremenskog razbodlja; |
| --- | --- |

(13)

"stopa ribolovne smrtnosti" znači stopa pri kojoj se biomasa ili pojedini primjerci uklanjaju iz stoka putem ribolovnih aktivnosti tijekom određenog vremenskog razbodlja;

| (14) | "stok" znači morski biološki resurs koji se javlja na određenom području upravljanja; |
| --- | --- |

(14)

"stok" znači morski biološki resurs koji se javlja na određenom području upravljanja;

| (15) | "ograničenje ulova" znači, prema potrebi, bilo količinsko ograničenje ulova nekog ribljeg stoka ili skupine ribljih stokova u određenom razdoblju kad takvi riblji stokovi ili skupine ribljih stokova podliježu obvezi iskrcavanja bilo količinsko ograničenje iskrcavanja ribljeg stoka ili skupine ribljih stokova tijekom određenog vremenskog razdoblja na koje se obveza iskrcavanja ne primjenjuje; |
| --- | --- |

(15)

"ograničenje ulova" znači, prema potrebi, bilo količinsko ograničenje ulova nekog ribljeg stoka ili skupine ribljih stokova u određenom razdoblju kad takvi riblji stokovi ili skupine ribljih stokova podliježu obvezi iskrcavanja bilo količinsko ograničenje iskrcavanja ribljeg stoka ili skupine ribljih stokova tijekom određenog vremenskog razdoblja na koje se obveza iskrcavanja ne primjenjuje;

| (16) | "referentna točka za očuvanje" znači vrijednosti parametara stokova riblje populacije (kao što je biomasa ili stopa ribolovne smrtnosti) koje se koriste u upravljanju ribolovom, na primjer, s obzirom na prihvatljivi biološki rizik ili željenu razinu prinosa; |
| --- | --- |

(16)

"referentna točka za očuvanje" znači vrijednosti parametara stokova riblje populacije (kao što je biomasa ili stopa ribolovne smrtnosti) koje se koriste u upravljanju ribolovom, na primjer, s obzirom na prihvatljivi biološki rizik ili željenu razinu prinosa;

| (17) | "minimalna referentna veličina za očuvanje" znači veličina živih morskih vodenih vrsta uzimajući u obzir zrelost, kako je utvrđena pravom Unije, ispod koje se primjenjuju ograničenja ili poticaji s ciljem izbjegavanja ulova putem takve ribolovne aktivnosti; tu veličinu zamjenjuje, gdje je to relevantno, najmanja iskrcajna veličina; |
| --- | --- |

(17)

"minimalna referentna veličina za očuvanje" znači veličina živih morskih vodenih vrsta uzimajući u obzir zrelost, kako je utvrđena pravom Unije, ispod koje se primjenjuju ograničenja ili poticaji s ciljem izbjegavanja ulova putem takve ribolovne aktivnosti; tu veličinu zamjenjuje, gdje je to relevantno, najmanja iskrcajna veličina;

| (18) | "stok unutar sigurnih bioloških granica" znači stok za koji postoji velika vjerojatnost da je njegova procijenjena biomasa u mrijestu na kraju prethodne godine viša od granične referentne točke biomase (Blim) i čija je stopa ribolovne smrtnosti za prethodnu godinu niža od granične referentne točke stope ribolovne smrtnosti (Flim); |
| --- | --- |

(18)

"stok unutar sigurnih bioloških granica" znači stok za koji postoji velika vjerojatnost da je njegova procijenjena biomasa u mrijestu na kraju prethodne godine viša od granične referentne točke biomase (Blim) i čija je stopa ribolovne smrtnosti za prethodnu godinu niža od granične referentne točke stope ribolovne smrtnosti (Flim);

| (19) | "zaštitna mjera" znači mjera predostrožnosti osmišljena kako bi se izbjegli nepoželjni događaji; |
| --- | --- |

(19)

"zaštitna mjera" znači mjera predostrožnosti osmišljena kako bi se izbjegli nepoželjni događaji;

| (20) | "tehnička mjera" znači mjera kojom se uređuje sastav ulova po vrsti i veličini i utjecaji utjecaji na dijelove ekosustava koji proizlaze iz ribolovnih aktivnosti određivanjem uvjeta za upotrebu i strukturu ribolovnog alata i ograničenja pristupa ribolovnim područjima; |
| --- | --- |

(20)

"tehnička mjera" znači mjera kojom se uređuje sastav ulova po vrsti i veličini i utjecaji utjecaji na dijelove ekosustava koji proizlaze iz ribolovnih aktivnosti određivanjem uvjeta za upotrebu i strukturu ribolovnog alata i ograničenja pristupa ribolovnim područjima;

| (21) | "ribolovni napor" znači umnožak kapaciteta i aktivnosti ribarskog plovila; za skupinu plovila to je zbroj ribolovnih napora svih plovila u skupini; |
| --- | --- |

(21)

"ribolovni napor" znači umnožak kapaciteta i aktivnosti ribarskog plovila; za skupinu plovila to je zbroj ribolovnih napora svih plovila u skupini;

| (22) | "država članica koja ima izravan upravljački interes" znači država članica koja ima interes koji se sastoji ili od ribolovnih mogućnosti ili od odvijanja ribolova u isključivom gospodarskom pojasu dotične države članice ili, u Sredozemnom moru, od tradicionalne ribolovne aktivnosti na otvorenome moru; |
| --- | --- |

(22)

"država članica koja ima izravan upravljački interes" znači država članica koja ima interes koji se sastoji ili od ribolovnih mogućnosti ili od odvijanja ribolova u isključivom gospodarskom pojasu dotične države članice ili, u Sredozemnom moru, od tradicionalne ribolovne aktivnosti na otvorenome moru;

| (23) | "prenosiva ribolovna koncesija" znači opozivo pravo korisnika na određeni dio ribolovnih mogućnosti dodijeljenih državi članici ili utvrđenih u planovima upravljanja koje je usvojila država članica u skladu s člankom 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (18), koje nositelj može prenijeti; |
| --- | --- |

(23)

"prenosiva ribolovna koncesija" znači opozivo pravo korisnika na određeni dio ribolovnih mogućnosti dodijeljenih državi članici ili utvrđenih u planovima upravljanja koje je usvojila država članica u skladu s člankom 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (18), koje nositelj može prenijeti;

| (24) | "ribolovni kapacitet" znači nosivost plovila izražena u GT (bruto tonaža) i njegovu snagu u kW (kilovati) kako je određeno u člancima 4. i 5. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2930/86 (19); |
| --- | --- |

(24)

"ribolovni kapacitet" znači nosivost plovila izražena u GT (bruto tonaža) i njegovu snagu u kW (kilovati) kako je određeno u člancima 4. i 5. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2930/86 (19);

| (25) | "akvakultura" znači uzgoj ili kultivacija vodenih organizama korištenjem tehnika osmišljenih da povećaju proizvodnju navedenih organizama preko prirodnog kapaciteta okoliša, gdje organizmi ostaju u vlasništvu fizičke ili pravne osobe tijekom faze uzgoja i proizvodnje, do i uključujući fazu izlova; |
| --- | --- |

(25)

"akvakultura" znači uzgoj ili kultivacija vodenih organizama korištenjem tehnika osmišljenih da povećaju proizvodnju navedenih organizama preko prirodnog kapaciteta okoliša, gdje organizmi ostaju u vlasništvu fizičke ili pravne osobe tijekom faze uzgoja i proizvodnje, do i uključujući fazu izlova;

| (26) | "povlastica za ribolov" znači povlastica kako je definirana u članku 4. točki 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (20); |
| --- | --- |

(26)

"povlastica za ribolov" znači povlastica kako je definirana u članku 4. točki 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (20);

| (27) | "odobrenje za ribolov" znači odobrenje kako je definirano u članku 4. točki 10. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; |
| --- | --- |

(27)

"odobrenje za ribolov" znači odobrenje kako je definirano u članku 4. točki 10. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;

| (28) | "ribolovna aktivnost" znači potraga za ribom, bacanje, polaganje, povlačenje i potezanje ribolovne opreme, izvlačenje ulova na palubu, prekrcaj, zadržavanje na palubi, prerada na brodu, prebačaj, stavljanje u kaveze, tov i iskrcaj ribe i proizvoda ribarstva; |
| --- | --- |

(28)

"ribolovna aktivnost" znači potraga za ribom, bacanje, polaganje, povlačenje i potezanje ribolovne opreme, izvlačenje ulova na palubu, prekrcaj, zadržavanje na palubi, prerada na brodu, prebačaj, stavljanje u kaveze, tov i iskrcaj ribe i proizvoda ribarstva;

| (29) | "proizvodi ribarstva" znači vodeni organizmi koji su rezultat bilo koje ribolovne aktivnosti ili proizvodi dobiveni od njih; |
| --- | --- |

(29)

"proizvodi ribarstva" znači vodeni organizmi koji su rezultat bilo koje ribolovne aktivnosti ili proizvodi dobiveni od njih;

| (30) | "subjekt" znači fizička ili pravna osoba koja upravlja ili ima poduzeće koje obavlja bilo kakve aktivnosti vezano uz bilo koji stupanj proizvodnje, prerade, stavljanja na tržište, distribucije i maloprodaje proizvoda ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

(30)

"subjekt" znači fizička ili pravna osoba koja upravlja ili ima poduzeće koje obavlja bilo kakve aktivnosti vezano uz bilo koji stupanj proizvodnje, prerade, stavljanja na tržište, distribucije i maloprodaje proizvoda ribarstva i akvakulture;

| (31) | "teško kršenje" znači kršenje koje je kao takvo definirano u relevantnom pravu Unije, uključujući u članku 42. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (21) te u članku 90. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; |
| --- | --- |

(31)

"teško kršenje" znači kršenje koje je kao takvo definirano u relevantnom pravu Unije, uključujući u članku 42. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (21) te u članku 90. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;

| (32) | "krajnji korisnik znanstvenih podataka" znači tijelo koje ima istraživački ili upravljački interes za znanstvenu analizu podataka iz sektora ribarstva; |
| --- | --- |

(32)

"krajnji korisnik znanstvenih podataka" znači tijelo koje ima istraživački ili upravljački interes za znanstvenu analizu podataka iz sektora ribarstva;

| (33) | "višak dozvoljenog ulova" znači dio dozvoljenog ulova koji obalna država nema mogućnosti iskoristiti, što rezultira time da ukupna stopa iskorištavanja za pojedine stokove ostaje ispod razina na kojima se stokovi sami mogu obnoviti i održavati populaciju izlovljavanih vrsta iznad željenih razina na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta; |
| --- | --- |

(33)

"višak dozvoljenog ulova" znači dio dozvoljenog ulova koji obalna država nema mogućnosti iskoristiti, što rezultira time da ukupna stopa iskorištavanja za pojedine stokove ostaje ispod razina na kojima se stokovi sami mogu obnoviti i održavati populaciju izlovljavanih vrsta iznad željenih razina na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta;

| (34) | "proizvodi akvakulture" znači vodeni organizmi u bilo kojem stadiju životnog ciklusa koji su rezultat aktivnosti akvakulture ili proizvodi dobiveni od njih; |
| --- | --- |

(34)

"proizvodi akvakulture" znači vodeni organizmi u bilo kojem stadiju životnog ciklusa koji su rezultat aktivnosti akvakulture ili proizvodi dobiveni od njih;

| (35) | "biomasa stoka u mrijestu" znači procjena mase ribe iz određenog stoka koja se razmnožava u određeno vrijeme, uključujući i mužjake i ženke te živorodne ribe,; |
| --- | --- |

(35)

"biomasa stoka u mrijestu" znači procjena mase ribe iz određenog stoka koja se razmnožava u određeno vrijeme, uključujući i mužjake i ženke te živorodne ribe,;

| (36) | "mješoviti ribolov" znači ribolov u kojem je prisutna više od jedne vrste i gdje postoji vjerojatnost da će različite vrste biti uhvaćene u istoj ribolovnoj operaciji; |
| --- | --- |

(36)

"mješoviti ribolov" znači ribolov u kojem je prisutna više od jedne vrste i gdje postoji vjerojatnost da će različite vrste biti uhvaćene u istoj ribolovnoj operaciji;

| (37) | "sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu" znači međunarodni sporazum sklopljen s trećom državom s ciljem dobivanja pristupa vodama i resursima radi održivog iskorištavanja dijela viška morskih bioloških resursa, u zamjenu za financijsku nadoknadu Unije koja može uključivati sektorsku potporu. |
| --- | --- |

(37)

"sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu" znači međunarodni sporazum sklopljen s trećom državom s ciljem dobivanja pristupa vodama i resursima radi održivog iskorištavanja dijela viška morskih bioloških resursa, u zamjenu za financijsku nadoknadu Unije koja može uključivati sektorsku potporu.

2.   Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće geografske definicije geografskih područja:

| (a) | "Sjeverno more" znači ICES zone (22) IV. i IIIa.; |
| --- | --- |

(a)

"Sjeverno more" znači ICES zone (22) IV. i IIIa.;

| (b) | "Baltičko more" znači ICES zone IIIb., IIIc. i IIId.; |
| --- | --- |

(b)

"Baltičko more" znači ICES zone IIIb., IIIc. i IIId.;

| (c) | "Sjeverozapadne vode" znači ICES zone V. (isključujući Va. i samo vode Unije Vb), VI. i VII.; |
| --- | --- |

(c)

"Sjeverozapadne vode" znači ICES zone V. (isključujući Va. i samo vode Unije Vb), VI. i VII.;

| (d) | "Jugozapadne vode" znači ICES zone VIII., IX. i X. (vode oko Azora) i CECAF zone (23) 34.1.1., 34.1.2. i 34.2.0. (vode oko Madeire i Kanarskih otoka); |
| --- | --- |

(d)

"Jugozapadne vode" znači ICES zone VIII., IX. i X. (vode oko Azora) i CECAF zone (23) 34.1.1., 34.1.2. i 34.2.0. (vode oko Madeire i Kanarskih otoka);

| (e) | "Sredozemno more" znači pomorske vode Sredozemlja istočno od crte 5°36 zapadno; |
| --- | --- |

(e)

"Sredozemno more" znači pomorske vode Sredozemlja istočno od crte 5°36 zapadno;

| (f) | "Crno more" znači GFCM geografsko potpodručje kako je definirano rezolucijom GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- |

(f)

"Crno more" znači GFCM geografsko potpodručje kako je definirano rezolucijom GFCM/33/2009/2.

DIO II.

PRISTUP VODAMA

Članak 5.

Opća pravila pristupa vodama

1.   Ribarska plovila Unije imaju jednak pristup vodama i resursima u svim vodama Unije osim onih iz stavka 2. i 3., ovisno o mjerama koje su usvojene u III. dijelu.

2.   U vodama do 12 nautičkih milja od polaznih crta koje potpadaju pod njihov suverenitet ili jurisdikciju, države članice ovlaštene su, do 31. prosinca 2022., ograničiti ribolov na ribarska plovila koja tradicionalno ribare u tim vodama iz luka na pripadajućoj obali, ne dovodeći u pitanje dogovore koje ribarska plovila Unije pod zastavom drugih država članica imaju po postojećim susjedskim odnosima između država članica i dogovora sadržanih u Prilogu I., kojima se za svaku državu članicu određuju geografske zone unutar obalnog pojasa drugih država članica gdje se obavljaju ribolovne aktivnosti kao i vrste na koje se to odnosi. Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o uspostavljenim ograničenjima po ovom stavku.

3.   U vodama do 100 nautičkih milja od polaznih crta najudaljenijih regija Unije iz članka 349. stavka 1. Ugovora, dotične države članice ovlaštene su, do 31. prosinca 2022., ograničiti ribolov na plovila registrirana u lukama na tim državnim područjima. Takva ograničenja ne primjenjuju se na plovila Unije koja tradicionalno ribare u tim vodama, ako ta plovila ne prelaze tradicionalno korišten ribolovni napor. Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o uspostavljenim ograničenjima po ovom stavku.

4.   Mjere koje se primjenjuju nakon prestanka važenja dogovora određenih u stavku 2. i 3. usvajaju se do 31. prosinca 2022. godine.

DIO III.

MJERE ZA OČUVANJE I ODRŽIVO ISKORIŠTAVANJE MORSKIH BIOLOŠKIH RESURSA

GLAVA I.

Mjere očuvanja

Članak 6.

Opće odredbe

1.   U svrhu postizanja ciljeva ZRP-a u vezi s očuvanjem i održivim iskorištavanjem morskih bioloških resursa iz članka 2., Unija donosi mjere očuvanja kako je određeno u članku 7.

2.   U primjeni ove Uredbe Komisija se savjetuje s relevantnim savjetodavnim tijelima i relevantnim znanstvenim tijelima. Mjere očuvanja donose se uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja su sastavili STECF i druga savjetodavna tijela, savjete primljene od savjetodavnih vijeća i zajedničke preporuke država članica u skladu s člankom 18.

3.   Države članice mogu međusobno surađivati s ciljem usvajanja mjera u skladu s člancima 11., 15. i 18.

4.   Države članice međusobno usklađuju stavove prije usvajanja nacionalnih mjera u skladu s člankom 20. stavkom 2.

5.   U posebnim slučajevima, osobito u pogledu Sredozemne regije, države članice mogu biti ovlaštene za donošenje pravno obvezujućih akata u području ZRP-a, uključujući mjere očuvanja. Članak 18. primjenjuje se prema potrebi.

Članak 7.

Vrste mjera očuvanja

1.   Mjere očuvanja i održivog iskorištavanja morskih bioloških resursa mogu uključivati, inter alia, sljedeće:

| (a) | višegodišnje planove na temelju članka 9. i 10.; |
| --- | --- |

(a)

višegodišnje planove na temelju članka 9. i 10.;

| (b) | ciljane vrijednosti za očuvanje i održivo iskorištavanje stokova i povezane mjere za svođenje na najmanju moguću mjeru utjecaja ribolova na morski okoliš; |
| --- | --- |

(b)

ciljane vrijednosti za očuvanje i održivo iskorištavanje stokova i povezane mjere za svođenje na najmanju moguću mjeru utjecaja ribolova na morski okoliš;

| (c) | mjere za prilagodbu ribolovnog kapaciteta ribarskih plovila raspoloživim ribolovnim mogućnostima; |
| --- | --- |

(c)

mjere za prilagodbu ribolovnog kapaciteta ribarskih plovila raspoloživim ribolovnim mogućnostima;

| (d) | poticaje, uključujući one gospodarske prirode poput ribolovnih mogućnosti, za promicanje načina ribolova koji doprinose selektivnijem ribolovu, izbjegavanju i smanjenju, koliko je moguće, neželjenih ulova te ribolovu s malim utjecajem na morski ekosustav i ribolovne resurse; |
| --- | --- |

(d)

poticaje, uključujući one gospodarske prirode poput ribolovnih mogućnosti, za promicanje načina ribolova koji doprinose selektivnijem ribolovu, izbjegavanju i smanjenju, koliko je moguće, neželjenih ulova te ribolovu s malim utjecajem na morski ekosustav i ribolovne resurse;

| (e) | mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti; |
| --- | --- |

(e)

mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti;

| (f) | mjere za postizanje ciljeva iz članka 15.; |
| --- | --- |

(f)

mjere za postizanje ciljeva iz članka 15.;

| (g) | utvrđivanje minimalnih referentnih veličina; |
| --- | --- |

(g)

utvrđivanje minimalnih referentnih veličina;

| (h) | pilot projekte o alternativnim tipovima tehnika upravljanja ribolovom i o alatima koji povećavaju selektivnost ili smanjuju na najmanju moguću mjeru negativan utjecaj ribolovnih aktivnosti na morski okoliš; |
| --- | --- |

(h)

pilot projekte o alternativnim tipovima tehnika upravljanja ribolovom i o alatima koji povećavaju selektivnost ili smanjuju na najmanju moguću mjeru negativan utjecaj ribolovnih aktivnosti na morski okoliš;

| (i) | mjere potrebne za ispunjavanje obveza prema zakonodavstvu Unije u području okoliša donesenog u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(i)

mjere potrebne za ispunjavanje obveza prema zakonodavstvu Unije u području okoliša donesenog u skladu s člankom 11.;

| (j) | tehničke mjere kako je navedeno u stavku 2. |
| --- | --- |

(j)

tehničke mjere kako je navedeno u stavku 2.

2.   Tehničke mjere mogu uključivati, inter alia, sljedeće:

| (a) | karakteristike ribolovnih alata i pravila koja se odnose na njihovo korištenje; |
| --- | --- |

(a)

karakteristike ribolovnih alata i pravila koja se odnose na njihovo korištenje;

| (b) | specifikacije o konstrukciji ribolovnih alata, uključujući:






  i. | modifikacije ili dodatne uređaje za poboljšanje selektivnosti ili smanjenje negativnih utjecaja na ekosustav; |
| --- | --- | --- |

(b)

specifikacije o konstrukciji ribolovnih alata, uključujući:

i.

modifikacije ili dodatne uređaje za poboljšanje selektivnosti ili smanjenje negativnih utjecaja na ekosustav;

| ii. | modifikacije ili dodatne uređaje za smanjenje slučajnog ulova ugroženih i zaštićenih vrsta, kao i smanjenja drugih neželjenih ulova; |
| --- | --- |

ii.

modifikacije ili dodatne uređaje za smanjenje slučajnog ulova ugroženih i zaštićenih vrsta, kao i smanjenja drugih neželjenih ulova;

| (c) | ograničenja ili zabrane korištenja određenih ribolovnih alata i ribolovnih aktivnosti, na određenim područjima ili u određenim razdobljima; |
| --- | --- |

(c)

ograničenja ili zabrane korištenja određenih ribolovnih alata i ribolovnih aktivnosti, na određenim područjima ili u određenim razdobljima;

| (d) | uvjete prestanka djelovanja ribarskih plovila na određenom području na određeno minimalno vremensko razdoblje kako bi se zaštitila privremena agregacija ugroženih vrsta, riba koje se mrijeste, riba manjih od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje i drugih ranjivih morskih resursa; |
| --- | --- |

(d)

uvjete prestanka djelovanja ribarskih plovila na određenom području na određeno minimalno vremensko razdoblje kako bi se zaštitila privremena agregacija ugroženih vrsta, riba koje se mrijeste, riba manjih od minimalne referentne veličine potrebne za očuvanje i drugih ranjivih morskih resursa;

| (e) | posebne mjere za smanjenje negativnih utjecaja ribolovnih aktivnosti na morsku biološku raznolikost i morske ekosustave, uključujući mjere za izbjegavanje i smanjivanje, do najveće moguće mjere, neželjenih ulova. |
| --- | --- |

(e)

posebne mjere za smanjenje negativnih utjecaja ribolovnih aktivnosti na morsku biološku raznolikost i morske ekosustave, uključujući mjere za izbjegavanje i smanjivanje, do najveće moguće mjere, neželjenih ulova.

Članak 8.

Uspostava područja za oporavak stokova

1.   Unija nastoji, uzimajući u obzir postojeća područja zaštite, uspostaviti zaštićena područja na temelju njihove biološke osjetljivosti, uključujući područja na kojima postoje jasni dokazi o postojanju velike koncentracije riba manjih od najmanje referentne veličine za očuvanje i područja mrijesta. Na takvim područjima ribolovne aktivnosti mogu biti ograničene ili zabranjene, kako bi se pridonijelo očuvanju živih vodenih resursa i morskih ekosustava. Unija nastavlja pružati dodatnu zaštitu postojećim biološki osjetljivim područjima.

2.   Za te svrhe, države članice određuju, ako je moguće, prikladna područja koja mogu tvoriti dio koherentne mreže i pripremaju, prema potrebi, zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 7., s ciljem da Komisija podnese prijedlog u skladu s Ugovorom.

3.   Komisija može biti ovlaštena u višegodišnjem planu za uspostavljanje takvih biološki osjetljivih zaštićenih područja. Primjenjuje se članak 18. stavci od 1. do 6. Komisija redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o zaštićenim područjima.

GLAVA II.

Posebne mjere

Članak 9.

Načela i ciljevi višegodišnjih planova

1.   Višegodišnji planovi donose se kao prioritet na temelju znanstvenog, tehničkog i gospodarskog savjeta i mora sadržavati mjere očuvanja za obnavljanje i održavanje ribljih stokova iznad razina sposobnih za proizvodnju najviših održivih prinosa u skladu s člankom 2. stavkom 2.

2.   Gdje se ciljevi za postizanje najvišeg održivog prinosa iz članka 2. stavka 2. ne mogu utvrditi zbog nedostatnih podataka, višegodišnji planovi moraju osigurati mjere na temelju predostrožnog pristupa, osiguravajući usporediv stupanj očuvanja relevantnih stokova.

3.   Višegodišnji planovi obuhvaćaju ili:

| (a) | pojedinačne vrste; ili |
| --- | --- |

(a)

pojedinačne vrste; ili

| (b) | u slučaju mješovitog ribolova ili gdje je dinamika stokova međusobno povezana, ribolove koji iskorištavaju nekoliko stokova na relevantnom geografskom području, uzimajući u obzir znanje o interakcijama ribljih stokova, ribolova i morskih ekosustava. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju mješovitog ribolova ili gdje je dinamika stokova međusobno povezana, ribolove koji iskorištavaju nekoliko stokova na relevantnom geografskom području, uzimajući u obzir znanje o interakcijama ribljih stokova, ribolova i morskih ekosustava.

4.   Mjere koje se uključuju u višegodišnje planove, kao i kalendar njihove provedbe, moraju biti razmjerne ciljevima i ciljanim vrijednostima koje se želi postići i predviđenom vremenskom okviru. Prije nego što se mjere uključe u višegodišnje planove, mora se uzeti u obzir njihov vjerojatan gospodarski i društveni utjecaj.

5.   Višegodišnji planovi mogu uključivati posebne ciljeve za očuvanje i mjere utemeljene na ekosustavnom pristupu kako bi se riješili određeni problemi mješovitog ribolova u odnosu na postizanje ciljeva određenih u članku 2. stavku 2. za više različitih stokova koje obuhvaća plan u slučajevima kada znanstveni savjet pokaže da se povećanje u selektivnosti ne može postići. Ako je potrebno, višegodišnji plan sadržava specifične alternativne mjere očuvanja, utemeljene na ekosustavnom pristupu, za neke od stokova koje obuhvaća.

Članak 10.

Sadržaj višegodišnjih planova

1.   Prema potrebi i ne dovodeći u pitanje nadležnosti na temelju Ugovora, višegodišnji plan uključuje:

| (a) | opseg, u smislu stokova, ribolova i područja na koje se višegodišnji plan primjenjuje; |
| --- | --- |

(a)

opseg, u smislu stokova, ribolova i područja na koje se višegodišnji plan primjenjuje;

| (b) | ciljeve koji su sukladni s ciljevima iz članka 2. i s relevantnim odredbama članaka 6. i 9.; |
| --- | --- |

(b)

ciljeve koji su sukladni s ciljevima iz članka 2. i s relevantnim odredbama članaka 6. i 9.;

| (c) | mjerljive ciljeve poput stopa ribolovne smrtnosti i/ili biomase stoka u mrijestu; |
| --- | --- |

(c)

mjerljive ciljeve poput stopa ribolovne smrtnosti i/ili biomase stoka u mrijestu;

| (d) | jasne vremenske okvire u kojima treba postići ove mjerljive ciljeve; |
| --- | --- |

(d)

jasne vremenske okvire u kojima treba postići ove mjerljive ciljeve;

| (e) | referentne točke očuvanja sukladne s ciljevima određenim u članku 2.; |
| --- | --- |

(e)

referentne točke očuvanja sukladne s ciljevima određenim u članku 2.;

| (f) | ciljeve za očuvanje i tehničke mjere koje treba poduzeti kako bi se postigli ciljevi iz članka 15. i mjere za izbjegavanje i smanjenje, do najmanje moguće mjere, neželjenih ulova. |
| --- | --- |

(f)

ciljeve za očuvanje i tehničke mjere koje treba poduzeti kako bi se postigli ciljevi iz članka 15. i mjere za izbjegavanje i smanjenje, do najmanje moguće mjere, neželjenih ulova.

| (g) | zaštitne mjere za osiguravanje postizanja mjerljivih ciljeva, kao i, ako je potrebno, korektivne mjere, uključujući za situacije kada je održivost stoka ugrožena zbog pogoršanja dostupnosti ili kvalitete podataka. |
| --- | --- |

(g)

zaštitne mjere za osiguravanje postizanja mjerljivih ciljeva, kao i, ako je potrebno, korektivne mjere, uključujući za situacije kada je održivost stoka ugrožena zbog pogoršanja dostupnosti ili kvalitete podataka.

2.   Višegodišnji plan također može uključivati:

| (a) | druge mjere očuvanja, posebno mjere za postupno eliminiranje odbačenog ulova, koje uzimaju u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet ili za smanjenje negativnog utjecaja na ekosustav, koje će biti dodatno precizirane, prema potrebi, u skladu s člankom 18.; |
| --- | --- |

(a)

druge mjere očuvanja, posebno mjere za postupno eliminiranje odbačenog ulova, koje uzimaju u obzir najbolji raspoloživi znanstveni savjet ili za smanjenje negativnog utjecaja na ekosustav, koje će biti dodatno precizirane, prema potrebi, u skladu s člankom 18.;

| (b) | mjerljive pokazatelje za periodično praćenje i procjenu napretka u pogledu postizanja ciljeva višegodišnjeg plana; |
| --- | --- |

(b)

mjerljive pokazatelje za periodično praćenje i procjenu napretka u pogledu postizanja ciljeva višegodišnjeg plana;

| (c) | prema potrebi, posebne ciljeve za dio životnog vijeka anadromnih i katadromnih vrsta u slatkoj vodi; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, posebne ciljeve za dio životnog vijeka anadromnih i katadromnih vrsta u slatkoj vodi;

3.   U višegodišnjem planu predviđa se njegova revizija nakon početne ex-post evaluacije, posebno vodeći računa o promjenama znanstvenih savjeta.

Članak 11.

Mjere očuvanja potrebne za usklađivanje s obvezama na temelju zakonodavstva Unije u području okoliša

1.   Države članice su ovlaštene donijeti mjere za očuvanje koje ne utječu na ribarska plovila drugih država članica koje se primjenjuju u vodama pod njihovim suverenitetom ili jurisdikcijom a koje su nužne radi poštovanja njihovih obveza na temelju članka 13. stavka 4. Direktive 2008/56/EZ, članka 4. Direktive 2009/147/EZ ili članka 6. Direktive 92/43/EEZ, pod uvjetom da su te mjere usklađene s ciljevima navedenim u članku 2 ove Uredbe, ispunjavaju ciljeve relevantnog zakonodavstva Unije kojeg one namjeravaju provesti, i barem jednako stroge kao mjere predviđene pravom Unije.

2.   Kada država članica ("država članica koja pokreće inicijativu") smatra da se mjere moraju donijeti u svrhu usklađivanja s obvezama iz stavka 1. i druge države članice imaju izravan interes za upravljanje u ribarstvu koji će biti pogođen takvim mjerama, Komisija je ovlaštena, donijeti takve mjere, na zahtjev, putem delegiranih akata u skladu s člankom 46. U tu se svrhu primjenjuje članak 18. stavci od 1. do 4. i stavak 6. mutatis mutandis.

3.   Država članica koja pokreće inicijativu, dostavlja Komisiji i drugim državama članicama koje imaju izravan upravljački interes, relevantne informacije o potrebnim mjerama, uključujući njihove razloge, znanstveni dokaz koji im ide u prilog i detalje o njihovoj praktičnoj primjeni i provedbi. Država članica koja pokreće inicijativu i druge države članice koje imaju izravan upravljački interes, mogu podnijeti zajedničku preporuku iz članka 18. stavka 1. u roku od šest mjeseci nakon dobivanja dovoljno informacija. Komisija donosi mjere, uzimajući u obzir svaki raspoloživ znanstveni savjet, u roku od tri mjeseca od dana primitka potpunog zahtjeva.

Ako se sve države članice ne uspiju suglasiti oko zajedničke preporuke koja se podnosi Komisiji u skladu s prvim podstavkom u roku koji je u njemu određen ili ako se smatra da zajednička preporuka nije u skladu sa zahtjevima iz stavka 1. Komisija može podnijeti prijedlog u skladu s Ugovorom.

4.   Odstupajući od stavka 3., ako nema zajedničke preporuke iz stavka 3., u hitnim slučajevima Komisija donosi mjere. Mjere koje se donose u hitnim slučajevima ograničene su na one u nedostatku kojih je postizanje ciljeva povezanih s uspostavljanjem mjera očuvanja, u skladu s direktivama iz stavka 1. i namjerama države članice, u opasnosti.

5.   Mjere iz stavka 4. primjenjuju se najdulje na razdoblje od 12 mjeseci koje može produljiti za najviše 12 mjeseci ako uvjeti predviđeni tim stavkom i dalje postoje.

6.   Komisija olakšava suradnju između dotične države članice i ostalih država članica koje imaju izravan upravljački interes u ribarstvu u postupku provedbe i stupanja na snagu mjera donesenih na temelju stavaka 2., 3. i 4.

Članak 12.

Mjere Komisije u slučaju ozbiljne ugroze morskih bioloških resursa

1.   Iz propisno obrazloženih hitnih razloga u vezi s ozbiljnom ugrozom očuvanja morskih bioloških resursa ili morskog ekosustava koji se temelje na dokazima, Komisija, na obrazloženi zahtjev države članice ili na vlastitu inicijativu, može radi ublažavanja te ugroze, donijeti neposredno primjenjive provedbene akte koji se primjenjuju na razdoblje od najviše šest mjeseci, u skladu s postupkom iz članka 47. stavka 3.

2.   Zahtjev iz stavka 1. država članica istovremeno dostavlja Komisiji, drugim državama članicama i relevantnim savjetodavnim vijećima. Druge države članice i savjetodavna vijeća mogu podnijeti svoje pisane komentare u roku od sedam radnih dana od dana primitka obavijesti. Komisija donosi odluku u roku od 15 radnih dana od dana primitka zahtjeva iz stavka 1.

3.   Prije isteka početnog razdoblja primjene neposredno primjenjivih provedbenih akata iz stavka 1., Komisija može, ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1., donijeti neposredno primjenjive provedbene akte kojima se proširuje primjena takve hitne mjere na razdoblje od najviše šest mjeseci s neposrednim učinkom. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom iz članka 47. stavka 3.

Članak 13.

Hitne mjere države članice

1.   Na temelju dokaza o ozbiljnoj ugrozi očuvanja morskih bioloških resursa ili morskog ekosustava u vezi s ribolovnim aktivnostima u vodama pod suverenitetom ili jurisdikcijom neke države članice koji zahtijevaju hitnu akciju, ta država članica može donijeti hitne mjere kako bi se smanjilo ugrozu. Takve mjere su usklađene s ciljevima navedenima u članku 2. i ne manje stroge od onih predviđenih pravom Unije. Takve mjere se primjenjuju najduže tri mjeseca.

2.   Kada hitne mjere koje država članica treba donijeti mogu utjecati na ribarska plovila drugih država članica, takve se mjere donose tek nakon savjetovanja s Komisijom, relevantnim državama članicama i relevantnim savjetodavnim vijećima oko nacrta mjera popraćenog objašnjenjem u obliku memoranduma. Država članica koju se savjetuje može utvrditi razuman vremenski rok koji, međutim, neće biti kraći od jednog mjeseca.

3.   Kada Komisija smatra da mjera donesena u okviru ovog članka nije u skladu s uvjetima navedenim u stavku 1., Komisija može, nakon što iznese relevantne razloge, zatražiti da dotična država članica izmijeni ili stavi izvan snage tu mjeru.

Članak 14.

Izbjegavanje i smanjivanje neželjenih ulova

1.   Kako bi se olakšalo uvođenje obveze iskrcavanja svih ulova u odgovarajućem ribolovu sukladno članku 15. ("obveza iskrcavanja"), države članice mogu provoditi pilot projekte temeljene na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu i uzimajući u obzir mišljenja relevantnih savjetodavnih vijeća, s ciljem potpunog istraživanja svih izvedivih metoda za izbjegavanje, smanjivanje i eliminaciju neželjenih ulova u ribarstvu.

2.   Države članice mogu izraditi i "atlas odbačenog ulova" koji pokazuje razinu odbačenog ulova u svakom obliku ribolova koji je obuhvaćen člankom 15. stavkom 1.

Članak 15.

Obveza iskrcavanja

1.   Svi ulovi vrsta koje podliježu ograničenjima ulova, i, na Sredozemlju, također ulova vrsta koje podliježu minimalnim veličinama kako je definirano u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006, uhvaćeni tijekom ribolovnih aktivnosti u vodama Unije ili od strane ribarskih plovila Unije izvan voda Unije u vodama koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja, u ribolovnim i geografskim područjima navedenima u nastavku, donose se i zadržavaju na ribarskom plovilu, bilježe, iskrcavaju i količinski oduzimaju od kvota gdje je to potrebno, osim kad se koriste kao živi mamac, sukladno sljedećim vremenskim okvirima:

| (a) | Najkasnije od 1. siječnja 2015. godine:






  — | ribolov male plave ribe (tj. ulov skuše, haringe (sleđa), šaruna, ugotice pučinke, kljunčica, inćuna, argentina, srdela, papalina); |
| --- | --- | --- |

(a)

Najkasnije od 1. siječnja 2015. godine:

—

ribolov male plave ribe (tj. ulov skuše, haringe (sleđa), šaruna, ugotice pučinke, kljunčica, inćuna, argentina, srdela, papalina);

| — | ribolov krupne plave ribe (tj. ulov plavoperajne tune, sabljarke, žutoperajne tune, velikooke tune, plavog i bijelog iglana); |
| --- | --- |

—

ribolov krupne plave ribe (tj. ulov plavoperajne tune, sabljarke, žutoperajne tune, velikooke tune, plavog i bijelog iglana);

| — | ribolov u industrijske svrhe (inter alia ulov kapelina, hujica (pješčanih jegulja) i norveške ugotice; |
| --- | --- |

—

ribolov u industrijske svrhe (inter alia ulov kapelina, hujica (pješčanih jegulja) i norveške ugotice;

| — | ulov lososa u Baltičkom moru. |
| --- | --- |

—

ulov lososa u Baltičkom moru.

| (b) | Najkasnije od 1. siječnja 2015. godine za vrste koje definiraju ribarstvo i najkasnijeod 1. siječnja 2017. za sve druge vrste u ribarstvu u vodama Unije na Baltičkom moru za vrste koje podliježu ograničenjima ulova osim onih koje su obuhvaćene točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

Najkasnije od 1. siječnja 2015. godine za vrste koje definiraju ribarstvo i najkasnijeod 1. siječnja 2017. za sve druge vrste u ribarstvu u vodama Unije na Baltičkom moru za vrste koje podliježu ograničenjima ulova osim onih koje su obuhvaćene točkom (a).

| (c) | Najkasnije od 1. siječnja 2016. za vrste koje definiraju ribarstvo, a za sve druge vrste najkasnije od 1. siječnja 2019. u:






  i. | Sjevernom moru






  — | ribolov bakalara, koljaka, pišmolja, crnog bakalara (ugljenara), |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Najkasnije od 1. siječnja 2016. za vrste koje definiraju ribarstvo, a za sve druge vrste najkasnije od 1. siječnja 2019. u:

i.

Sjevernom moru

—

ribolov bakalara, koljaka, pišmolja, crnog bakalara (ugljenara),

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | ribolov lista običnog i iverka, |
| --- | --- |

—

ribolov lista običnog i iverka,

| — | ribolov oslića, |
| --- | --- |

—

ribolov oslića,

| — | ribolov sjevernih kozica, |
| --- | --- |

—

ribolov sjevernih kozica,

| ii. | Sjeverozapadne vode






  — | ribolov bakalara, koljaka, pišmolja, crnog bakalara (ugljenara), |
| --- | --- | --- |

ii.

Sjeverozapadne vode

—

ribolov bakalara, koljaka, pišmolja, crnog bakalara (ugljenara),

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | ribolov lista običnog i iverka, |
| --- | --- |

—

ribolov lista običnog i iverka,

| — | ribolov oslića, |
| --- | --- |

—

ribolov oslića,

| iii. | Jugozapadne vode






  — | ribolov škampa, |
| --- | --- | --- |

iii.

Jugozapadne vode

—

ribolov škampa,

| — | ribolov lista običnog i iverka, |
| --- | --- |

—

ribolov lista običnog i iverka,

| — | ribolov oslića, |
| --- | --- |

—

ribolov oslića,

| iv. | druga ribarstva za vrste koje podliježu ograničenjima ulova. |
| --- | --- |

iv.

druga ribarstva za vrste koje podliježu ograničenjima ulova.

| (d) | Najkasnije od 1. siječnja 2017. godine za vrste koje definiraju ribarstvo i najkasnije od 1. siječnja 2019. za sve druge vrste u ribarstvu koje nisu obuhvaćene točkom (a) u Sredozemlju, u Crnom moru i svim drugim vodama Unije i u vodama koje ne pripadaju Uniji, a koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja. |
| --- | --- |

(d)

Najkasnije od 1. siječnja 2017. godine za vrste koje definiraju ribarstvo i najkasnije od 1. siječnja 2019. za sve druge vrste u ribarstvu koje nisu obuhvaćene točkom (a) u Sredozemlju, u Crnom moru i svim drugim vodama Unije i u vodama koje ne pripadaju Uniji, a koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja.

2.   Stavak 1. ne dovodi u pitanje međunarodne obveze Unije. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte, u skladu s člankom 46., u svrhu uvođenja takvih međunarodnih obveza u pravo Unije, posebno uključujući odstupanja od obveze iskrcavanja ulova na temelju ovog članka.

3.   Ako se sve države članice koje imaju izravan upravljački interes u pogledu određene vrste slažu da bi se obveza iskrcavanja trebala odnositi na vrste osim onih iz stavka 1., one mogu podnijeti zajedničku preporuku u svrhu proširenja primjene obveze iskrcavanja ulova na takve druge vrste. U tu se svrhu primjenjuje članak 18. stavci od 1. do 6. mutatis mutandis. Ako se podnese takva zajednička preporuka, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte, u skladu s člankom 46., koji sadrže takve mjere.

4.   Obveza iskrcavanja iz stavka 1. ne primjenjuje se na:

| (a) | vrste čiji je ribolov zabranjen i koje su identificirane kao takve zakonskim aktom Unije donesenim u području ZRP-a; |
| --- | --- |

(a)

vrste čiji je ribolov zabranjen i koje su identificirane kao takve zakonskim aktom Unije donesenim u području ZRP-a;

| (b) | vrste za koje znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarske prakse i ekosustava; |
| --- | --- |

(b)

vrste za koje znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarske prakse i ekosustava;

| (c) | ulovi koji spadaju pod de minimis izuzeća. |
| --- | --- |

(c)

ulovi koji spadaju pod de minimis izuzeća.

5.   Pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja stavka 1. utvrđuju se višegodišnjim planovima iz članaka 9. i 10. i, gdje je relevantno, dodatno utvrđene u skladu s člankom 18., uključujući:

| (a) | specifične odredbe o ribolovu ili vrstama obuhvaćenim obvezom iskrcavanja iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

specifične odredbe o ribolovu ili vrstama obuhvaćenim obvezom iskrcavanja iz stavka 1.;

| (b) | specifikacija izuzećâ od obveze iskrcavanja vrsta iz stavka 4. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

specifikacija izuzećâ od obveze iskrcavanja vrsta iz stavka 4. točke (b);

| (c) | odredbe za de minimis izuzeća do ukupno 5 % ukupnih godišnjih ulova svih vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja iz stavka 1. De minimis izuzeće primjenjuje se u sljedećim slučajevima:






  i. | gdje znanstveni dokazi pokazuju da je povećanje selektivnosti vrlo teško postići, ili |
| --- | --- | --- |

(c)

odredbe za de minimis izuzeća do ukupno 5 % ukupnih godišnjih ulova svih vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja iz stavka 1. De minimis izuzeće primjenjuje se u sljedećim slučajevima:

i.

gdje znanstveni dokazi pokazuju da je povećanje selektivnosti vrlo teško postići, ili

| ii. | kako bi se izbjegli nesrazmjerni troškovi za rukovanje neželjenim ulovom, za one ribolovne alate kod kojih neželjeni ulov po ribolovnom alatu ne prelazi određeni postotak, a koji će se utvrditi u planu ukupnog godišnjeg ulova tog alata. |
| --- | --- |

ii.

kako bi se izbjegli nesrazmjerni troškovi za rukovanje neželjenim ulovom, za one ribolovne alate kod kojih neželjeni ulov po ribolovnom alatu ne prelazi određeni postotak, a koji će se utvrditi u planu ukupnog godišnjeg ulova tog alata.

Ulovi na temelju odredbi iz ove točke ne oduzimaju se od relevantnih kvota; međutim, svi se takvi ulovi bilježe u cijelosti.

Za prijelazno razdoblje od četiri godine, postotak ukupnih godišnjih ulova iz ove točke povećava se:

| i | za dva postotna boda u prve dvije godine primjene obveze iskrcavanja; i |
| --- | --- |

i

za dva postotna boda u prve dvije godine primjene obveze iskrcavanja; i

| ii | za jedan postotni bod u sljedeće dvije godine; |
| --- | --- |

ii

za jedan postotni bod u sljedeće dvije godine;

| (d) | odredbe o dokumentaciji ulova; |
| --- | --- |

(d)

odredbe o dokumentaciji ulova;

| (e) | prema potrebi, utvrđivanja minimalnih referentnih veličina za očuvanje u skladu sa stavkom 10. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, utvrđivanja minimalnih referentnih veličina za očuvanje u skladu sa stavkom 10.

6.   Ako za dotični ribolov nije donesen višegodišnji plan ili plan upravljanja u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1967/2006, Komisija je ovlaštena donijeti, u skladu s člankom 18. ove Uredbe, delegirane akte u skladu s člankom 46. ove Uredbe kojim se utvrđuje posebni privremeni plan za odbačeni ulov za razdoblje od najviše tri godine koji sadrži specifikacije iz stavka 5. točaka od (a) do (e) ovog članka. Države članice mogu surađivati, u skladu s člankom 18. ove Uredbe u izradi takvog plana kako bi Komisija donijela takve akte ili podnijela prijedlog u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

7.   Ako nikakve mjere nisu donesene u svrhu utvrđivanja de minimis izuzeća, bilo u višegodišnjem planu u skladu sa stavkom 5. ili u posebnom planu za odbačeni ulov u skladu sa stavkom 6., Komisija donosi delegirane akte, u skladu s člankom 46., kojima određuje de minimis izuzeće iz stavka 4. točke (c) koje podliježe uvjetima iz stavka 5. točke (c) podtočke i. ili ii., ne iznosi više od 5 % ukupnih godišnjih ulova svih vrsta na koje se u skladu sa stavkom 1. odnosi obveza iskrcavanja. To de minimis izuzeće donosi se tako da se primjenjuje od datuma primjene relevantne obveze iskrcavanja.

8.   Odstupajući od obveze oduzimanja ulova od relevantnih kvota u skladu sa stavkom 1., ulovi vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja i koje su ulovljene u većim količinama od kvota dotičnih stokova, ili ulovi vrsta u odnosu na koje država članica nema kvotu, mogu se oduzeti od kvote ciljanih vrsta pod uvjetom da ne prelaze 9 % od kvote ciljanih vrsta. Ova odredba primjenjuje se samo ako je stok neciljanih vrsta unutar sigurnih bioloških granica.

9.   Za stokove koji podliježu obvezi iskrcavanja, države članice mogu koristiti fleksibilnost iz godine u godinu do 10 % od svojih dozvoljenih iskrcavanja. U ovu svrhu, država članica može dopustiti iskrcavanje dodatnih količina stoka koji je podložan obvezi iskrcavanja pod uvjetom da te količine ne premašuju 10 % od kvote dodijeljene državi članici. Primjenjuje se članak 105. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.

10.   Najmanje referentne veličine za očuvanje se mogu utvrditi s ciljem osiguranja zaštite juvenilnih morskih organizama.

11.   Za vrste koje podliježu obvezi iskrcavanja kako je određeno u stavku 1., korištenje ulova vrsta ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ograničava se na svrhe koje nisu izravna prehrana ljudi, uključujući riblje brašno, riblje ulje, hranu za kućne ljubimce, aditive u prehrani, farmaceutske proizvode i kozmetiku.

12.   Za vrste koje ne podliježu obvezi iskrcavanja kako je određeno u stavku 1., ulovi vrsta ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ne zadržavaju se na plovilu već se odmah vraćaju u more.

13.   U svrhu praćenja poštovanja obveze iskrcavanja, države članice osiguravaju detaljnu i točnu dokumentaciju za sve izlaske u ribolov te adekvatne kapacitete i sredstva, kao što su promatrači, nadzorne kamere (CCTV) i drugo. Pritom države članice poštuju načelo učinkovitosti i proporcionalnosti.

Članak 16.

Ribolovne mogućnosti

1.   Ribolovne mogućnosti dodijeljene državama članicama osiguravaju relativnu stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili ribarstvo. Interesi svake države članice uzimaju se obzir prilikom dodjele novih ribolovnih mogućnosti.

2.   Kad se uvodi obveza iskrcavanja u pogledu ribljeg stoka, ribolovne mogućnosti se utvrđuju uzimajući u obzir promjenu od utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje odražavaju iskrcavanje do utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje održavaju ulove, na temelju činjenice da za prvu i kasnije godine, odbacivanje ulova tog stoka više neće biti dozvoljeno.

3.   Ako novi znanstveni dokazi pokazuju znatnu razliku između ribolovnih mogućnosti koje su utvrđene za određeni stok od stvarnog stanja tog stoka, države članice koje imaju izravni upravljački interes mogu podnijeti obrazloženi zahtjev Komisiji da podnese prijedlog za ublažavanje te, razlike poštujući ciljeve utvrđene u članku 2. stavku 2.

4.   Ribolovne mogućnosti utvrđuju se u skladu s ciljevima utvrđenima u članku 2. stavku 2. i u skladu s mjerljivim ciljevima, rokovima i granicama utvrđenima u skladu s člankom 9. stavkom 2. te članku 10. stavku 1. točkama (b) i (c).

5.   Mjere o utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti na raspolaganju trećim zemljama u vodama Unije utvrđuju se u skladu s Ugovorom.

6.   Svaka država članica odlučuje na koji se način ribolovne mogućnosti koje su joj dodijeljene i koje nisu podložne sustavu prenosivih ribolovnih koncesija, mogu dodijeliti plovilima koja plove pod njezinom zastavom (primjerice stvaranjem individualnih ribolovnih mogućnosti). Država članica dužna je obavijestiti Komisiju o načinu dodjele.

7.   Za dodjelu ribolovnih mogućnosti koje se odnose na mješoviti ribolov, države članice dužne su uzeti u obzir mogući sastav ulova na plovilima koje sudjeluju u takvom ribolovu.

8.   Države članice mogu, nakon što su obavijestile Komisiju, razmijeniti sve ili dio ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.

Članak 17.

Kriteriji za dodjelu ribolovnih mogućnosti od strane država članica

Prilikom dodjele ribolovnih mogućnosti koje su im raspoložive kako je navedeno u članku 16., države članice dužne su koristiti transparentne i objektivne kriterije uključujući one ekološke, društvene i gospodarske prirode. Kriteriji koji se koriste mogu uključivati, inter alia, utjecaj ribolova na okoliš, prijašnje poštovanje propisa, doprinos lokalnom gospodarstvu i prijašnje razine ulova. Unutar ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene, države članice nastoje pružiti poticaje za ribarska plovila koja koriste alate za selektivni ribolov ili ribolovne tehnike koje imaju manje štetan utjecaj na okoliš, poput smanjene potrošnje energije ili nanošenja štete staništima.

GLAVA III.

Regionalizacija

Članak 18.

Regionalna suradnja o mjerama očuvanja

1.   Kada su Komisiji dodijeljene ovlasti, uključujući u višegodišnjem planu uspostavljenom u skladu s člancima 9. i 10., kao i u slučajevima predviđenima člankom 11. i člankom 15. stavkom 6., za donošenje mjera putem delegiranih ili provedbenih akata u vezi s mjerom Unije koja se tiče očuvanja i koja se primjenjuje na određeno geografsko područje, države članice koje imaju izravni upravljački interes na koji utječu te mjere mogu se, u vremenskom okviru koji će biti određen u relevantnoj mjeri očuvanja i/ili višegodišnjem planu, složiti da podnesu zajedničke preporuke za postizanje ciljeva relevantnih mjera Unije koje se tiču očuvanja, višegodišnjih planova ili specifičnih planova u vezi s odbacivanjem. Komisija ne donosi nijedan takav delegirani akt ili provedbeni akt prije isteka roka za podnošenje zajedničkih preporuka država članica.

2.   Za potrebe stavka 1., države članice koje imaju izravni upravljački interes na kojeg utječu mjere iz stavka 1. međusobno surađuju u oblikovanju zajedničkih preporuka. Također se savjetuju s relevantnim savjetodavnim vijećima. Komisija olakšava suradnju među državama članicama, uključujući, prema potrebi, osiguravanjem mogućnosti da relevantna znanstvena tijela daju svoj znanstveni doprinos.

3.   Kada je zajednička preporuka podnesena na temelju stavka 1., Komisija može donijeti te mjere putem delegiranih ili provedbenih akata, pod uvjetom da je takva preporuka usklađena s relevantnom mjerom očuvanja i/ili višegodišnjim planom.

4.   Kada se mjera očuvanja primjenjuje na specifični riblji stok koji se dijeli s trećim zemljama i kojim upravlja multilateralna organizacija u području ribarstva ili kojim se upravlja u okviru bilateralnih ili multilateralnih sporazuma, Unija nastoji postići dogovor s relevantnim partnerima oko potrebnih mjera kako bi se postigli ciljevi navedeni u članku 2.

5.   Države članice osiguravaju da zajedničke preporuke o mjerama očuvanja koje treba donijeti sukladno stavku 1. budu utemeljene na najboljem mogućem znanstvenom savjetu i da ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve:

| (a) | da su usklađene s ciljevima navedenima u članku 2.; |
| --- | --- |

(a)

da su usklađene s ciljevima navedenima u članku 2.;

| (b) | da su usklađene s opsegom i ciljevima relevantne mjere očuvanja; |
| --- | --- |

(b)

da su usklađene s opsegom i ciljevima relevantne mjere očuvanja;

| (c) | da su usklađene s opsegom te da učinkovito ispunjavaju ciljeve i mjerljive ciljeve navedene u relevantnom višegodišnjem planu; |
| --- | --- |

(c)

da su usklađene s opsegom te da učinkovito ispunjavaju ciljeve i mjerljive ciljeve navedene u relevantnom višegodišnjem planu;

| (d) | da su barem jednako stroge kao mjere predviđene pravom Unije. |
| --- | --- |

(d)

da su barem jednako stroge kao mjere predviđene pravom Unije.

6.   Ako se sve države članice ne uspiju dogovoriti oko zajedničkih preporuka koje će podnijeti Komisiji u skladu sa stavkom 1. u utvrđenom roku ili ako se smatra da zajedničke preporuke o mjerama očuvanja nisu usklađene s ciljevima i mjerljivim ciljevima predmetnih mjera očuvanja, Komisija može u skladu s Ugovorom uputiti prijedlog za prikladne mjere.

7.   Osim u slučajevima navedenima u stavku 1., države članice koje imaju izravni upravljački interes za ribolov u zemljopisno definiranom području također mogu pripremiti zajedničke preporuke Komisiji o mjerama koje će Komisija predložiti ili donijeti.

8.   Kao dopunska ili alternativna metoda regionalne suradnje, države članice će biti ovlaštene, u mjeri Unije za očuvanje koja se primjenjuje na relevantno geografsko područje, uključujući u višegodišnjem planu uspostavljenom sukladno člancima 9. i 10., donijeti u određenom roku mjere koje detaljnije opisuju tu mjeru očuvanja. Države članice koje imaju izravni upravljački interes na kojeg utječu te mjere usko surađuju prilikom donošenja takvih mjera. Stavci 2., 4. i 5. ovog članka primjenjuju se mutatis mutandis. Komisija sudjeluje u procesu te se njezini komentari uzimaju u obzir. Država članica donosi samo svoje nacionalne mjere ako je dogovor o sadržaju tih mjera postignut između svih dotičnih država članica. Kada Komisija smatra da mjera države članice nije u skladu s uvjetima navedenim u relevantnoj mjeri očuvanja, Komisija može, nakon što iznese relevantne razloge, zatražiti da dotična država članica izmijeni ili stavi izvan snage tu mjeru.

GLAVA IV.

Nacionalne mjere

Članak 19.

Mjere država članica primjenjive na ribarska plovila koja plove pod njihovom zastavom ili na osobe s poslovnim nastanom na njihovom državnom području

1.   Država članica može donijeti mjere za očuvanje ribljih stokova u vodama Unije pod uvjetom da te mjere ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve:

| (a) | da se primjenjuju isključivo na ribarska plovila koja plove pod zastavom te države članice ili, u slučaju kada ribolovne aktivnosti ne provodi ribarsko plovilo, na osobe s poslovnim nastanom u tom dijelu državnog područja na koje se primjenjuje Ugovor; |
| --- | --- |

(a)

da se primjenjuju isključivo na ribarska plovila koja plove pod zastavom te države članice ili, u slučaju kada ribolovne aktivnosti ne provodi ribarsko plovilo, na osobe s poslovnim nastanom u tom dijelu državnog područja na koje se primjenjuje Ugovor;

| (b) | da su usklađene s ciljevima određenim u članku 2.; |
| --- | --- |

(b)

da su usklađene s ciljevima određenim u članku 2.;

| (c) | da su barem jednako stroge kao mjere predviđene pravom Unije. |
| --- | --- |

(c)

da su barem jednako stroge kao mjere predviđene pravom Unije.

2.   Država članica u svrhu kontrole obavješćuje ostale države članice u pitanju o odredbama koje su donesene u skladu sa stavkom 1.

3.   Države članice dužne su osigurati da odgovarajući podaci u vezi s mjerama donesenima u skladu s ovim člankom budu dostupni javnosti.

Članak 20.

Mjere države članice unutar zone od 12 nautičkih milja

1.   Država članica može poduzeti nediskriminirajuće mjere za očuvanje i upravljanje ribljim stokovima i održavanje ili poboljšanje očuvanja statusa morskih ekosustava unutar 12 nautičkih milja od polaznih crta, pod uvjetom da Unija nije donijela mjere koje se odnose na očuvanje i upravljanje isključivo za to područje ili koje se odnose posebno na problem koji je uočila dotična država članica. Mjere države članice usklađene su s ciljevima određenim u članku 2. i barem su jednako stroge kao mjere predviđene pravom Unije.

2.   Ako mjere očuvanja i upravljanja koje država članica treba donijeti mogu utjecati na ribarska plovila drugih država članica, takve se mjere donose tek nakon savjetovanja s Komisijom, relevantnim državama članicama i relevantnim savjetodavnim vijećima oko nacrta mjera popraćenog objašnjenjem u obliku memoranduma koji pokazuje, inter alia, da su te mjere nediskriminirajuće. U svrhu takvog savjetovanja, država članica koja se savjetuje može utvrditi razuman vremenski rok koji, međutim, ne smije biti kraći od dva mjeseca.

3.   Države članice dužne su osigurati da odgovarajući podaci u vezi s mjerama donesenima u skladu s ovim člankom budu dostupni javnosti.

4.   Kada Komisija smatra da mjera donesena u okviru ovog članka nije u skladu s uvjetima navedenim u stavku 1., Komisija može, nakon što iznese relevantne razloge, zatražiti da dotična država članica izmijeni ili relevantnu mjeru stavi izvan snage.

DIO IV.

UPRAVLJANJE RIBOLOVNIM KAPACITETOM

Članak 21.

Uspostava sustava prenosivih ribolovnih koncesija

Države članice mogu uspostaviti sustav prenosivih ribolovnih koncesija. Država članica koja ima takav sustav, dužna je uspostaviti i održavati registar prenosivih ribolovnih koncesija.

Članak 22.

Prilagodba i upravljanje ribolovnim kapacitetom

1.   Države članice postupno donose mjere za prilagodbu ribolovnog kapaciteta svojih flota svojim ribolovnim mogućnostima, uzimajući u obzir trendove i na temelju najboljeg znanstvenog savjeta, s ciljem postizanja stabilne i trajne ravnoteže među njima.

2.   Kako bi se postigli ciljevi iz stavka 1., države članice do 31. svibnja svake godine šalju Komisiji izvješće o ravnoteži između ribolovnih kapaciteta njihovih flota i njihovih ribolovnih mogućnosti. Da bi se olakšao zajednički pristup u cijeloj Uniji, to se izvješće sastavlja u skladu sa zajedničkim smjernicama koje može odrediti Komisija i sadrži relevantne tehničke, društvene i gospodarske parametre.

Izvješće sadrži godišnje procjene kapaciteta nacionalne flote i svih segmenata flote svake države članice. Izvješće nastoji utvrditi strukturni prekomjerni kapacitet po segmentu i procijeniti dugoročnu profitabilnost po segmentu. Izvješća su dostupna javnosti.

3.   U pogledu procjenâ iz stavka 2. drugog podstavka, države članice temelje svoje analize na ravnoteži između ribolovnog kapaciteta njihovih flotâ i njihovih ribolovnih mogućnosti. Sastavljaju se odvojene procjene za flote koje djeluju u najudaljenijim regijama i za plovila koja djeluju isključivo izvan voda Unije.

4.   Ako procjena jasno pokaže da ribolovni kapacitet i ribolovne mogućnosti nisu učinkovito uravnoteženi, država članica priprema i uključuje u svoje izvješće akcijski plan za svaki segment flote u kojemu se pojavljuje prekomjerni kapacitet. Akcijski plan određuje ciljeve prilagodbe i alate za postizanje ravnoteže te jasni vremenski okvir za njegovu provedbu.

Komisija svake godine priprema izvješće za Europski parlament i Vijeće o ravnoteži između ribolovnih kapaciteta flotâ državâ članicâ i njihovih ribolovnih mogućnosti u skladu sa smjernicama iz stavka 2. prvog podstavka. Izvješće uključuje akcijske planove iz prvog podstavka ove Uredbe. Prvo se izvješće podnosi do 31. ožujka 2015.

Ako se izvješće ne sastavi kako je navedeno u stavku 2. i/ili ako se ne provede akcijski plan iz prvog podstavka ovog stavka, relevantna financijska pomoć Unije državi članici za investiranje u segment ili segmente predmetne flote može biti proporcionalno suspendirana ili prekinuta u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014. - 2020.

5.   Nije dopušten izlazak iz flote, uz javnu pomoć, ako prethodno nije povučena povlastica za ribolov i ovlaštenje za ribolov.

6.   Ribolovni kapacitet koji odgovara ribarskim plovilima povučenima korištenjem javne pomoći ne može se nadomjestiti.

7.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 2014. ribolovni kapacitet njihovih flota ni u kojem trenutku ne prelazi gornju granicu ribolovnog kapaciteta određenu u Prilogu II.

Članak 23.

Sustav ulaza/izlaza

1.   Države članice upravljaju ulascima u njihovu flotu i izlascima iz njihove flote na način da se ulazak novog kapaciteta u flotu, bez javne pomoći, kompenzira prethodnim povlačenjem kapaciteta, bez javne pomoći, najmanje istog iznosa.

2.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju provedbena pravila za primjenu ovog članka. Ti provedbeni akti se donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 47. stavka 2.

3.   Najkasnije 30. prosinca 2018., Komisija ocjenjuje program ulaza/izlaza u svjetlu razvoja odnosa između kapaciteta flote i budućih ribolovnih mogućnosti, te predlaže, prema potrebi, izmjenu tog sustava.

Članak 24.

Registri ribolovne flote

1.   Države članice evidentiraju informacije o vlasništvu, o karakteristikama plovila i alata te o aktivnosti ribarskih plovila Unije koja plove pod njihovom zastavom, što je nužno za upravljanje mjerama uspostavljenima u okviru ove Uredbe.

2.   Države članice dostavljaju Komisiji informacije navedene u stavku 1.

3.   Komisija je vodiregistar ribolovne flote Unije koji sadrži informacije koje ona zaprimi sukladno stavku 2. Omogućit će javni pristup registru ribolovne flote Unije, osiguravši da su osobni podaci primjereno zaštićeni.

4.   Komisija donosi provedbene akte kojima se uspostavljaju tehničko-operativni zahtjevi za evidentiranje,i, oblik i načine slanja informacija iz stavaka 1., 2. i 3. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 47. stavka 2.

DIO V.

ZNANSTVENA OSNOVA ZA UPRAVLJANJE RIBARSTVOM

Članak 25.

Podatkovni zahtjevi za upravljanje ribarstvom

1.   Države članice, u skladu s pravilima donesenima u području prikupljanja podataka, prikupljaju biološke, tehničke, društveno-ekonomske podatke i podatke o okolišu potrebne za upravljanje ribarstvom, upravljaju njima te ih stavljaju na raspolaganje krajnjim korisnicima, uključujući tijelima koja je odredila Komisija. Stjecanje i upravljanje takvim podacima prihvatljivo je za financiranje iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu za pomorsku i ribarstvenu politiku za razdoblje 2014. - 2020. Ti podaci posebno omogućuju ocjenu:

| (a) | stanja iskorištavanih morskih bioloških resursa; |
| --- | --- |

(a)

stanja iskorištavanih morskih bioloških resursa;

| (b) | razine ribolova i učinka koji ribolovne aktivnosti imaju na morske biološke resurse i morske ekosustave; i |
| --- | --- |

(b)

razine ribolova i učinka koji ribolovne aktivnosti imaju na morske biološke resurse i morske ekosustave; i

| (c) | društveno-ekonomske učinkovitosti ribarstva, akvakulture i prerađivačkih sektora unutar i izvan voda Unije. |
| --- | --- |

(c)

društveno-ekonomske učinkovitosti ribarstva, akvakulture i prerađivačkih sektora unutar i izvan voda Unije.

2.   Prikupljanje, upravljanje podacima i korištenje podataka temelji se na sljedećim načelima:

| (a) | točnost i pouzdanost, te pravovremeno prikupljanje; |
| --- | --- |

(a)

točnost i pouzdanost, te pravovremeno prikupljanje;

| (b) | korištenje mehanizama za koordinaciju s ciljem izbjegavanja dupliciranja prikupljanja podataka u različite svrhe; |
| --- | --- |

(b)

korištenje mehanizama za koordinaciju s ciljem izbjegavanja dupliciranja prikupljanja podataka u različite svrhe;

| (c) | sigurna pohrana i zaštita prikupljenih podataka u računalnim bazama podataka, i, prema potrebi, njihova dostupnost javnosti, uključujući na agregiranoj razini istovremeno osiguravajući povjerljivost; |
| --- | --- |

(c)

sigurna pohrana i zaštita prikupljenih podataka u računalnim bazama podataka, i, prema potrebi, njihova dostupnost javnosti, uključujući na agregiranoj razini istovremeno osiguravajući povjerljivost;

| (d) | pristup od strane Komisije ili tijela koja je Komisija imenovala, nacionalnim bazama podataka i sustavima koji se koriste za obradu prikupljenih podataka u svrhu provjere postojanja i kvalitete podataka. |
| --- | --- |

(d)

pristup od strane Komisije ili tijela koja je Komisija imenovala, nacionalnim bazama podataka i sustavima koji se koriste za obradu prikupljenih podataka u svrhu provjere postojanja i kvalitete podataka.

| (e) | pravovremena dostupnost relevantnih podataka i odgovarajućih metodologija kojima su dobiveni tijelima s istraživačkim ili upravljačkim interesom u znanstvenoj analizi podataka iz sektora ribarstva i drugim zainteresiranim stranama, osim u okolnostima kada je potrebna zaštita i povjerljivost u skladu s mjerodavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(e)

pravovremena dostupnost relevantnih podataka i odgovarajućih metodologija kojima su dobiveni tijelima s istraživačkim ili upravljačkim interesom u znanstvenoj analizi podataka iz sektora ribarstva i drugim zainteresiranim stranama, osim u okolnostima kada je potrebna zaštita i povjerljivost u skladu s mjerodavnim pravom Unije.

3.   Države članice svake godine podnose izvješće Komisiji o izvršenju nacionalnih programa za prikupljanje podataka koje je dostupno javnosti.

Komisija procjenjuje godišnje izvješće o prikupljanju podataka nakon savjetovanja sa svojim znanstvenim savjetodavnim tijelom i, prema potrebi, s prikladnim regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO-ovi) kojima je Unija ugovorna stranka ili promatrač te s relevantnim međunarodnim znanstvenim tijelima.

4.   Države članice osiguravaju koordinaciju na državnoj razini vezano uz prikupljanje i upravljanje znanstvenim podacima za upravljanje ribarstvom, uključujući društveno-ekonomske podatke. S tim ciljem, one imenuju nacionalnog dopisnika i organiziraju godišnji koordinacijski sastanak na nacionalnoj razini. Komisiju se obavješćuje o nacionalnim koordinacijskim aktivnostima i poziva na koordinacijske sastanke.

5.   Države članice, u bliskoj suradnji s Komisijom, koordiniraju svoje aktivnosti prikupljanja podataka s ostalim državama članicama u istoj regiji te poduzimaju sve napore kako bi koordinirale svoje aktivnosti s trećim zemljama koje imaju suverenitet ili jurisdikciju nad vodama u istoj regiji.

6.   Prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka obavlja se na troškovno učinkovit način.

7.   Ako država članica pravovremeno ne prikupi i/ili ne pruži podatke krajnjim korisnicima, relevantna financijska pomoć državi članici može biti proporcionalno suspendirana ili prekinuta u skladu s budućim pravnim aktom Unije kojim se uspostavljaju uvjeti za financijsku potporu za pomorsku i ribarstvenu politiku za razdoblje 2014. - 2020.

Članak 26.

Savjetovanje sa znanstvenima tijelima

Komisija se savjetuje s odgovarajućim znanstvenim tijelima. Prema potrebi, savjetuje se s STECF-om o pitanjima koja se odnose na očuvanje i upravljanje živim morskim resursima, uključujući biološka, ekonomska, socijalna i tehnička pitanja te pitanja vezana uz okoliš. Savjetovanja sa znanstvenim tijelima uzimaju u obzir pravilno upravljanje javnim sredstvima, s ciljem izbjegavanja dupliciranja rada takvih tijela.

Članak 27.

Istraživanje i znanstveno savjetovanje

1.   Države članice provode istraživanja u području ribarstva i akvakulture i inovacijske programe. One koordiniraju svoje inovacije u području istraživanja ribarstva i programa znanstvenih savjeta s drugim državama članicama, u bliskoj suradnji s Komisijom, u kontekstu istraživačkih i inovacijskih okvira Unije, uključujući, prema potrebi, relevantna savjetodavna vijeća. Te su aktivnosti prihvatljive za financiranje iz proračuna Unije u skladu s relevantnim pravnim aktima Unije.

2.   Države članice dužne su, uz sudjelovanje relevantnih dionika, koristeći, između ostaloga, dostupne financijske resurse Unije i kroz međusobnu koordinaciju, osigurati dostupnost relevantnih kompetencija i ljudskih resursa koji će biti uključeni u znanstveni savjetodavni proces.

DIO VI.

VANJSKA POLITIKA

Članak 28.

Ciljevi

1.   Kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje, upravljanje i očuvanje morskih bioloških resursa i morskog okoliša, Unija provodi svoju vanjsku politiku za ribarstvo sukladno svojim međunarodnim obvezama i ciljevima politike, kao i ciljevima i načelima određenima u člancima 2. i 3.

2.   Unija posebno:

| (a) | aktivno podržava i doprinosi razvoju znanstvenih spoznaja i savjetovanja; |
| --- | --- |

(a)

aktivno podržava i doprinosi razvoju znanstvenih spoznaja i savjetovanja;

| (b) | unapređuje koherentnost politika u inicijativama Unije, s posebnim naglaskom na aktivnosti vezane uz okoliš, trgovinu i razvoj te jača dosljednost poduzetih aktivnosti u kontekstu razvojne suradnje te znanstvene, tehničke i gospodarske suradnje; |
| --- | --- |

(b)

unapređuje koherentnost politika u inicijativama Unije, s posebnim naglaskom na aktivnosti vezane uz okoliš, trgovinu i razvoj te jača dosljednost poduzetih aktivnosti u kontekstu razvojne suradnje te znanstvene, tehničke i gospodarske suradnje;

| (c) | doprinosi održivim ribolovnim aktivnostima koje su ekonomski isplative te potiču zapošljavanje unutar Unije; |
| --- | --- |

(c)

doprinosi održivim ribolovnim aktivnostima koje su ekonomski isplative te potiču zapošljavanje unutar Unije;

| (d) | osigurava da su ribolovne aktivnosti Unije izvan vodâ Unije utemeljene na istim načelima i standardima koji se primjenjuju na temelju prava Unije u području ZRP-a, istovremeno promičući ravnopravne uvjete za subjekte Unije prema subjektima trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

osigurava da su ribolovne aktivnosti Unije izvan vodâ Unije utemeljene na istim načelima i standardima koji se primjenjuju na temelju prava Unije u području ZRP-a, istovremeno promičući ravnopravne uvjete za subjekte Unije prema subjektima trećih zemalja;

| (e) | promiče i podupire, u svim međunarodnim sferama, mjere potrebne za iskorjenjivanje IUU ribolova; |
| --- | --- |

(e)

promiče i podupire, u svim međunarodnim sferama, mjere potrebne za iskorjenjivanje IUU ribolova;

| (f) | promiče uspostavljanje i jačanje odbora o sukladnosti u okviru RFMO-ova, periodičkih neovisnih ocjena uspješnosti te odgovarajućih korektivnih mjera, uključujući učinkovite i odvraćajuće sankcije koje se trebaju primjenjivati na transparentan i nediskriminirajući način. |
| --- | --- |

(f)

promiče uspostavljanje i jačanje odbora o sukladnosti u okviru RFMO-ova, periodičkih neovisnih ocjena uspješnosti te odgovarajućih korektivnih mjera, uključujući učinkovite i odvraćajuće sankcije koje se trebaju primjenjivati na transparentan i nediskriminirajući način.

3.   Odredbe iz ovog dijela ne dovode u pitanje posebne odredbe donesene prema članku 218. Ugovora.

GLAVA I.

Međunarodne ribarstvene organizacije

Članak 29.

Aktivnosti Unije u međunarodnim ribarstvenim organizacijama

1.   Unija aktivno podupire i doprinosi aktivnostima međunarodnih organizacija koje se bave ribarstvom, uključujući RFMO-ove.

2.   Stajališta Unije u međunarodnim organizacijama koje se bave ribarstvom i RFMO-ovima temelje se na najboljem raspoloživom znanstvenom savjetu, kako bi se osiguralo da se ribarstvenim resursima upravlja sukladno ciljevima utvrđenima u članku 2., posebno njegovom stavku 2. i stavku 5. točki (c). Unija nastoji predvoditi postupak jačanja učinkovitosti RFMO-ova kako bi im se omogućilo da bolje čuvaju i upravljaju živim morskim resursima koji su u njihovom djelokrugu.

3.   Unija aktivno podupire razvoj prikladnih i transparentnih mehanizama za raspodjelu ribolovnih mogućnosti.

4.   Unija potiče suradnju među RFMO-ovima i dosljednost između njihovih regulatornih okvira, i podupire razvoj znanstvenog znanja i savjeta kako bi osigurala da se njihove preporuke temelje na takvom znanstvenom savjetu.

Članak 30.

Usklađenost s međunarodnim odredbama

Unija surađuje, uključujući putem Europske agencije za kontrolu ribarstva ("Agencija"), s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama koje se bave ribarstvom, uključujući RFMO-ovima, kako bi ojačala usklađenost s mjerama, posebno onima vezanima uz borbu protiv IUU ribolova, kako bi se osiguralo strogo pridržavanje mjera koje su takve međunarodne organizacije donijele.

GLAVA II.

Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu

Članak 31.

Načela i ciljevi sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu

1.   Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu s trećim zemljama uspostavljaju upravljački okvir koji će obuhvaćati pravne, ekonomske i društvene aspekte te aspekt zaštite okoliša za ribolovne aktivnosti koje provode ribarska plovila Unije u vodama trećih zemalja.

Takvi okviri mogu obuhvaćati:

| (a) | razvoj i podršku potrebnih znanstvenih i istraživačkih institucija; |
| --- | --- |

(a)

razvoj i podršku potrebnih znanstvenih i istraživačkih institucija;

| (b) | sposobnosti praćenja, kontrole i nadzora; |
| --- | --- |

(b)

sposobnosti praćenja, kontrole i nadzora;

| (c) | druge elemente za izgradnju kapaciteta u vezi s razvojem politike održivog ribarstva treće zemlje. |
| --- | --- |

(c)

druge elemente za izgradnju kapaciteta u vezi s razvojem politike održivog ribarstva treće zemlje.

2.   S ciljem osiguranja održivog iskorištavanja viškova morskih bioloških resursa, Unija nastoji osigurati da sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu s trećim zemljama budu od zajedničke koristi kako Uniji tako i dotičnoj partnerskoj zemlji, uključujući njezino lokalno stanovništvo i ribarsku industriju, te da i oni doprinose nastavku provođenja aktivnosti flota Unije i ciljaju na postizanje odgovarajućeg udjela dostupnog viška, razmjerno interesima flote Unije.

3.   S ciljem osiguravanja da plovila koja ribare u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu djeluju, prema potrebi, u skladu sa standardima sličnim onima koji se odnose na ribarska plovila koja ribare u vodama Unije, Unija nastoji uključiti u sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu odgovarajuće odredbe o obvezama u vezi s iskrcavanjem ribe i proizvoda ribarstva.

4.   Ribarska plovila Unije love samo višak dopuštenog ulova kako je navedeno u članku 62. stavcima 2. i 3. UNCLOS-a, i utvrđeno, na jasan i transparentan način, na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta i relevantnih informacija razmijenjenih između Unije i treće zemlje o ukupnom ribolovnom naporu svih flota na zahvaćenim stokovima. Vezano uz pogranične riblje stokove ili visoko migracijske riblje stokove, utvrđivanje resursa kojima je moguće pristupiti treba uzeti u obzir znanstvenu ocjenu koja je provedena na regionalnoj razini kao i mjere očuvanja i upravljanja koje su donijeli relevantni RFMO-ovi.

5.   Ribarska plovila Unije ne smiju ribariti u vodama treće zemlje s kojom je na snazi sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu osim ako im je izdano odobrenje za ribolov u skladu s tim sporazumom.

6.   Unija osigurava da sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu uključuju klauzulu o poštovanju demokratskih načela i ljudskih prava koja predstavlja ključan element takvih sporazuma.

Ti sporazumi, u najvećoj mogućoj mjeri, uključuju:

| (a) | klauzulu koja zabranjuje povoljnije uvjete drugim flotama koje ribare u tim vodama od onih omogućenih gospodarskim subjektima u Uniji, uključujući uvjete koji se odnose na očuvanje, razvoj i upravljanje resursima, financijske sporazume te naknade i prava u vezi s izdavanjem odobrenja za ribolov; |
| --- | --- |

(a)

klauzulu koja zabranjuje povoljnije uvjete drugim flotama koje ribare u tim vodama od onih omogućenih gospodarskim subjektima u Uniji, uključujući uvjete koji se odnose na očuvanje, razvoj i upravljanje resursima, financijske sporazume te naknade i prava u vezi s izdavanjem odobrenja za ribolov;

| (b) | klauzulu o isključivosti u vezi s pravilom predviđenim stavkom 5. |
| --- | --- |

(b)

klauzulu o isključivosti u vezi s pravilom predviđenim stavkom 5.

7.   Moraju se uložiti napori na razini Unije radi nadzora aktivnosti ribarskih plovila Unije koja ribare u vodama Unije i u vodama koje ne pripadaju Uniji izvan okvira sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.

8.   Države članice osiguravaju da plovila Unije koja plove pod njihovom zastavom i djeluju izvan voda Unije mogu pružiti detaljnu i točnu dokumentaciju o svim aktivnostima ribolova i prerade.

9.   Odobrenje za ribolov, iz stavka 5., dodjeljuje se plovilu koje je ispisano iz registra ribolovne flote Unije i koje je ponovno u njega upisano unutar 24 mjeseca, samo ako vlasnik tog plovila pruži nadležnim tijelima države članice pod čijom zastavom plovi sve podatke potrebne da se dokaže da je za vrijeme tog razdoblja plovilo djelovalo na način koji je u potpunosti u skladu sa standardima primjenjivima na plovila koja plove pod zastavom država članica Unije.

Ako se država pod čijom je zastavom plovilo za vrijeme dok nije bilo upisano u registar ribolovne flote Unije prizna pravom Unije kao država koja ne surađuje u pogledu borbe protiv, odvraćanju od i eliminiranju IUU ribolova, ili kao država koja dopušta neodrživo iskorištavanje živih morskih resursa, takvo odobrenje za ribolov se daje samo ako se utvrdi da su ribolovne operacije plovila prestale i da je vlasnik poduzeo hitne mjere da ispiše plovilo iz registra te države.

10.   Komisija određuje neovisne ex-ante i ex-post procjene svakog protokola uz sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu i pravovremeno ih dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću prije nego što Vijeću podnese preporuku za odobrenje otvaranja pregovora o protokolu koji će slijediti. Sažetak tih procjena biti će dostupan javnosti.

Članak 32.

Financijska pomoć

1.   Unija pruža financijsku pomoć trećim zemljama kroz sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu s ciljem:

| (a) | pokrivanja dijela troškova pristupa ribolovnim resursima u vodama treće zemlje; dio troška za pristup ribolovnim resursima koje trebaju platiti vlasnici plovila iz Unije procjenjuje se za svaki Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu ili protokol uz njega te je pošten, nediskriminirajući i razmjeran koristima osiguranim kroz uvjete pristupa; |
| --- | --- |

(a)

pokrivanja dijela troškova pristupa ribolovnim resursima u vodama treće zemlje; dio troška za pristup ribolovnim resursima koje trebaju platiti vlasnici plovila iz Unije procjenjuje se za svaki Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu ili protokol uz njega te je pošten, nediskriminirajući i razmjeran koristima osiguranim kroz uvjete pristupa;

| (b) | uspostave upravljačkog okvira, uključujući razvoj i održavanje potrebnih znanstvenih i istraživačkih institucija, promicanja procesa savjetovanja s interesnim skupinama, te sposobnost praćenja, kontrole i nadzora te ostalih elemenata za izgradnju kapaciteta koji se odnose na razvoj održive ribarstvene politike koju vodi treća zemlja. Takva financijska pomoć uvjetovana je postignućem posebnih rezultata te je komplementarna i u skladu s projektima i programima razvoja provedenih u dotičnoj trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(b)

uspostave upravljačkog okvira, uključujući razvoj i održavanje potrebnih znanstvenih i istraživačkih institucija, promicanja procesa savjetovanja s interesnim skupinama, te sposobnost praćenja, kontrole i nadzora te ostalih elemenata za izgradnju kapaciteta koji se odnose na razvoj održive ribarstvene politike koju vodi treća zemlja. Takva financijska pomoć uvjetovana je postignućem posebnih rezultata te je komplementarna i u skladu s projektima i programima razvoja provedenih u dotičnoj trećoj zemlji.

2.   U okviru svakog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, financijska pomoć za sektorsku podršku mora biti odvojena od plaćanja za pristup ribolovnim resursima. Unija zahtijeva posebne rezultate kao uvjet za plaćanja u okviru financijske pomoći, te pažljivo prati napredak.

GLAVA III.

Upravljanje stokovima od zajedničkog interesa

Članak 33.

Načela i ciljevi upravljanja stokovima od zajedničkog interesa za Uniju i treće zemlje i sporazumi o razmjeni i zajedničkom upravljanju

1.   U slučajevima kada i treće zemlje iskorištavaju stokove od zajedničkog interesa, Unija surađuje s tim trećim zemljama s ciljem osiguravanja da se tim stokovima upravlja na održiv način sukladno s ovom Uredbom, posebno s ciljem utvrđenim u članku 2. stavku 2. Ako se ne postigne službeni dogovor, Unija će učiniti sve što je potrebno kako bi se postigao zajednički sporazum za izlov takvih stokova, s ciljem omogućavanja održivog upravljanja, posebno u vezi s ciljem iz članka 2. stavka 2., promičući ravnopravne uvjete za subjekte Unije.

2.   Kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje stokova koji se dijele s trećim zemljama te kako bi jamčila stabilnost ribolovne djelatnosti svojih flota, Unija nastoji, u skladu s UNCLOS-om, sklopiti bilateralne ili multilateralne sporazume s trećim zemljama, za zajedničko upravljanje stokovima, uključujući uspostavu, prema potrebi, odgovarajućeg pristupa vodama i resursima kao i uvjeta za takav pristup, usklađivanje mjera očuvanja i razmjenu ribolovnih mogućnosti.

DIO VII.

AKVAKULTURA

Članak 34.

Promicanje održive akvakulture

1.   S ciljem promicanja održivosti i doprinosa sigurnosti hrane i opskrbe hranom, rastu i zaposlenosti, Komisija uspostavlja neobvezujuće strateške smjernice Unije o zajedničkim prioritetima i ciljevima za razvoj aktivnosti održivih aktivnosti akvakulture. Takve strateške smjernice uzimaju u obzir relativne početne pozicije i različite okolnosti diljem Unije te postavljaju temelj za višegodišnje nacionalne strateške planove, a njihov je cilj:

| (a) | poboljšati konkurentnost industrije akvakulture i podržati njezin razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

(a)

poboljšati konkurentnost industrije akvakulture i podržati njezin razvoj i inovacije;

| (b) | smanjiti administrativno opterećenje i učiniti provedbu pravaUnije učinkovitijom i u skladu s potrebama dionika; |
| --- | --- |

(b)

smanjiti administrativno opterećenje i učiniti provedbu pravaUnije učinkovitijom i u skladu s potrebama dionika;

| (c) | poticati gospodarsku aktivnost; |
| --- | --- |

(c)

poticati gospodarsku aktivnost;

| (d) | diverzifikacija i poboljšanje kvalitete života u obalnim i kopnenim područjima; |
| --- | --- |

(d)

diverzifikacija i poboljšanje kvalitete života u obalnim i kopnenim područjima;

| (e) | integrirati aktivnosti akvakulture u pomorsko, obalno i kopneno prostorno planiranje. |
| --- | --- |

(e)

integrirati aktivnosti akvakulture u pomorsko, obalno i kopneno prostorno planiranje.

2.   Države članice do 30. lipnja 2014. izrađuju višegodišnji nacionalni strateški plan za razvoj aktivnosti akvakulture na njihovom državnom području.

3.   Višegodišnji nacionalni strateški plan uključuje ciljeve države članice te mjere i potrebne rokove za postizanje tih ciljeva.

4.   Višegodišnji nacionalni strateški planovi imaju posebno sljedeće ciljeve:

| (a) | administrativno pojednostavljenje, posebno vezano uz procjene i studije utjecaja, te dozvole; |
| --- | --- |

(a)

administrativno pojednostavljenje, posebno vezano uz procjene i studije utjecaja, te dozvole;

| (b) | razumnu sigurnost za subjekte u akvakulturi u vezi s pristupom vodama i prostoru; |
| --- | --- |

(b)

razumnu sigurnost za subjekte u akvakulturi u vezi s pristupom vodama i prostoru;

| (c) | indikatore za ekonomsku i socijalnu stabilnost te stabilnost okoliša; |
| --- | --- |

(c)

indikatore za ekonomsku i socijalnu stabilnost te stabilnost okoliša;

| (d) | ocjenu ostalih mogućih prekograničnih učinaka, posebno na morske biološke resurse i morske ekosustave na susjedne države članice; |
| --- | --- |

(d)

ocjenu ostalih mogućih prekograničnih učinaka, posebno na morske biološke resurse i morske ekosustave na susjedne države članice;

| (e) | stvaranje sinergijâ između nacionalnih istraživačkih programa i suradnje između industrije i znanstvene zajednice; |
| --- | --- |

(e)

stvaranje sinergijâ između nacionalnih istraživačkih programa i suradnje između industrije i znanstvene zajednice;

| (f) | promicanje konkurentne prednosti održive, visokokvalitetne hrane; |
| --- | --- |

(f)

promicanje konkurentne prednosti održive, visokokvalitetne hrane;

| (g) | promicanje praksi u akvakulturi i istraživanja s ciljem jačanja pozitivnih učinaka na okoliš i riblje resurse, te smanjivanja negativnih učinaka, uključujući smanjenje pritiska na riblje stokove koji se koriste za proizvodnju hrane za životinje i povećanje učinkovitosti resursa. |
| --- | --- |

(g)

promicanje praksi u akvakulturi i istraživanja s ciljem jačanja pozitivnih učinaka na okoliš i riblje resurse, te smanjivanja negativnih učinaka, uključujući smanjenje pritiska na riblje stokove koji se koriste za proizvodnju hrane za životinje i povećanje učinkovitosti resursa.

5.   Države članice razmjenjuju informacije i najbolje prakse otvoreno koordinirajući nacionalne mjere sadržane u višegodišnjim nacionalnim strateškim planovima.

6.   Komisija potiče razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i omogućava koordinaciju nacionalnih mjera predviđenih u višegodišnjem nacionalnom strateškom planu.

DIO VIII.

ZAJEDNIČKO UREĐENJE TRŽIŠTA

Članak 35.

Ciljevi

1.   Uspostavlja se zajedničko uređenje tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (zajedničko uređenje tržišta) s ciljem:

| (a) | doprinošenja postizanju ciljeva određenih u članku 2., a posebno održivom iskorištavanju živih morskih bioloških resursa; |
| --- | --- |

(a)

doprinošenja postizanju ciljeva određenih u članku 2., a posebno održivom iskorištavanju živih morskih bioloških resursa;

| (b) | omogućavanja industriji ribarstva i akvakulture da primijeni ZRP na odgovarajućoj razini; |
| --- | --- |

(b)

omogućavanja industriji ribarstva i akvakulture da primijeni ZRP na odgovarajućoj razini;

| (c) | jačanja konkurentnosti industrije ribarstva i akvakulture Unije, posebno proizvođača; |
| --- | --- |

(c)

jačanja konkurentnosti industrije ribarstva i akvakulture Unije, posebno proizvođača;

| (d) | poboljšavanja transparentnosti i stabilnosti tržišta, posebno vezano uz ekonomsko znanje i razumijevanje tržišta Unije za proizvode ribarstva i akvakulture duž opskrbnog lanca, osiguravanja da je raspodjela dodane vrijednosti duž lanca opskrbe sektora uravnoteženija, poboljšanja informiranja i osviještenosti potrošača putem obavijesti i označivanja kojim se pružaju sveobuhvatne informacije; |
| --- | --- |

(d)

poboljšavanja transparentnosti i stabilnosti tržišta, posebno vezano uz ekonomsko znanje i razumijevanje tržišta Unije za proizvode ribarstva i akvakulture duž opskrbnog lanca, osiguravanja da je raspodjela dodane vrijednosti duž lanca opskrbe sektora uravnoteženija, poboljšanja informiranja i osviještenosti potrošača putem obavijesti i označivanja kojim se pružaju sveobuhvatne informacije;

| (e) | doprinošenja uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve proizvode na tržištu Unije promicanjem održivog iskorištavanja ribolovnih resursa; |
| --- | --- |

(e)

doprinošenja uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve proizvode na tržištu Unije promicanjem održivog iskorištavanja ribolovnih resursa;

| (f) | doprinošenja osiguravanju raznolike ponude proizvoda ribarstva i akvakulture potrošačima; |
| --- | --- |

(f)

doprinošenja osiguravanju raznolike ponude proizvoda ribarstva i akvakulture potrošačima;

| (g) | pružanja provjerljivih i točnih podataka potrošačima o podrijetlu proizvoda i načinu na koji je proizveden, osobito obilježavanjem i označivanjem. |
| --- | --- |

(g)

pružanja provjerljivih i točnih podataka potrošačima o podrijetlu proizvoda i načinu na koji je proizveden, osobito obilježavanjem i označivanjem.

2.   Zajedničko uređenje tržišta primjenjuje se na proizvode ribarstva i akvakulture navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (24), koji se stavljaju na tržište u Uniji.

3.   Zajedničko uređenje tržišta posebno se sastoji od:

| (a) | organizacije industrije uključujući mjere za stabilizaciju tržišta; |
| --- | --- |

(a)

organizacije industrije uključujući mjere za stabilizaciju tržišta;

| (b) | planova proizvodnje i trženja organizacija proizvođača u sektoru ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

(b)

planova proizvodnje i trženja organizacija proizvođača u sektoru ribarstva i akvakulture;

| (c) | zajedničkih tržnih standarda; |
| --- | --- |

(c)

zajedničkih tržnih standarda;

| (d) | informiranja potrošača. |
| --- | --- |

(d)

informiranja potrošača.

DIO IX.

KONTROLA I PROVEDBA

Članak 36.

Ciljevi

1.   Osigurava se usklađenost s pravilima ZRP-a putem učinkovitog sustava kontrole ribarstva Unije, uključujući borbu protiv IUU ribolova.

2.   Kontrola i provedba ZRP-a posebno se temelji na i uključuje sljedeće:

| (a) | globalni, integrirani i zajednički pristup; |
| --- | --- |

(a)

globalni, integrirani i zajednički pristup;

| (b) | suradnju i koordinaciju između država članica, Komisije i Agencije; |
| --- | --- |

(b)

suradnju i koordinaciju između država članica, Komisije i Agencije;

| (c) | isplativost i proporcionalnost; |
| --- | --- |

(c)

isplativost i proporcionalnost;

| (d) | korištenje učinkovitih tehnologija kontrole s ciljem dostupnosti i kvalitete podataka o ribarstvu; |
| --- | --- |

(d)

korištenje učinkovitih tehnologija kontrole s ciljem dostupnosti i kvalitete podataka o ribarstvu;

| (e) | okvir Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu; |
| --- | --- |

(e)

okvir Unije za kontrolu, inspekciju i provedbu;

| (f) | strategiju utemeljenu na riziku koja je usredotočena na sustavne i automatske usporedne provjere svih dostupnih, relevantnih podataka; |
| --- | --- |

(f)

strategiju utemeljenu na riziku koja je usredotočena na sustavne i automatske usporedne provjere svih dostupnih, relevantnih podataka;

| (g) | razvoj kulture poštovanja pravila i suradnje među svim subjektima i ribarima. |
| --- | --- |

(g)

razvoj kulture poštovanja pravila i suradnje među svim subjektima i ribarima.

Unija donosi prikladne mjere u odnosu na treće zemlje koje dopuštaju neodrživ ribolov.

3.   Države članice donose prikladne mjere za osiguranje kontrole, inspekcije i provedbe aktivnosti koje se provode unutar područja primjene ZRP-a, uključujući uspostavu učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija.

Članak 37.

Stručna skupina za sukladnost

1.   Komisija uspostavlja stručnu skupinu za sukladnost sa zadaćom procjenjivanja, olakšavanja i jačanja provedbe i sukladnosti s obvezama u okviru sustava kontrole ribarstva Unije.

2.   Stručna skupina za sukladnost sastoji se od predstavnika Komisije i država članica. Na zahtjev Europskog parlamenta, Komisija može pozvati Europski parlament da pošalje stručnjake da sudjeluju na sastancima stručne skupine. Agencija može sudjelovati na sastancima stručne skupine za sukladnost kao promatrač.

3.   Stručna skupina osobito:

| (a) | redovito raspravlja o pitanjima vezanima uz sukladnost i provedbu u okviru sustava kontrole ribarstva Unije i utvrđuje moguće poteškoće od zajedničkog interesa u provedbi pravila ZRP-a; |
| --- | --- |

(a)

redovito raspravlja o pitanjima vezanima uz sukladnost i provedbu u okviru sustava kontrole ribarstva Unije i utvrđuje moguće poteškoće od zajedničkog interesa u provedbi pravila ZRP-a;

| (b) | oblikuje savjete u vezi s provedbom pravila ZRP-a, uključujući utvrđivanje prioriteta za financijsku pomoć Unije; i |
| --- | --- |

(b)

oblikuje savjete u vezi s provedbom pravila ZRP-a, uključujući utvrđivanje prioriteta za financijsku pomoć Unije; i

| (c) | razmjenjuje informacije o aktivnostima kontrole i inspekcije, uključujući borbu protiv IUU ribolova. |
| --- | --- |

(c)

razmjenjuje informacije o aktivnostima kontrole i inspekcije, uključujući borbu protiv IUU ribolova.

4.   Stručna skupina redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o aktivnostima vezanima uz sukladnost iz stavka 3.

Članak 38.

Pilot projekti za nove tehnologije kontrole i sustave upravljanja podacima

Komisija i države članice mogu provoditi pilot projekte za nove tehnologije i sustave upravljanja podacima.

Članak 39.

Doprinosi za troškove kontrole, inspekcije, provedbe i prikupljanja podataka

Države članice mogu zahtijevati od svojih subjekata da daju proporcionalni doprinos za operativne troškove primjene sustava kontrole ribarstva Unije i prikupljanja podataka.

DIO X.

FINANCIJSKI INSTRUMENTI

Članak 40.

Ciljevi

Financijska pomoć Unije može se odobriti radi doprinosa postizanju ciljeva određenih u članku 2.

Članak 41.

Uvjeti za financijsku pomoć državama članicama

1.   Podložno uvjetima koji će se odrediti u primjenjivim pravnim aktima Unije, financijska pomoć Unije državama članicama uvjetovana je poštovanjem pravila ZRP-a od strane država članica.

2.   Ako države članice ne poštuju pravila ZRP-a, plaćanja mogu biti prekinuta ili suspendirana ili je moguće primijeniti mjeru financijske korekcije financijske pomoći Unije u okviru ZRP-a. Takve mjere su proporcionalne prirodi, težini, trajanju i ponavljanju nepoštovanja pravila.

Članak 42.

Uvjeti za financijsku pomoć subjektima

1.   Podložno uvjetima koji će se odrediti u primjenjivim pravnim aktima Unije, financijska pomoć Unije subjektima uvjetovana je poštovanjem pravila ZRP-a od strane subjekata.

2.   Podložno posebnim pravilima koje treba donijeti, teška kršenja pravila ZRP-a od strane subjekata rezultiraju privremenim ili stalnim zabranama pristupu financijskoj pomoći Unije i/ili primjeni smanjenja financijskih sredstava. Takve mjere, koje poduzima država članica, moraju biti odvraćajuće, učinkovite i proporcionalne prirodi, težini, trajanju i ponavljanju teških kršenja.

3.   Države članice osiguravaju da se financijska pomoć Unije dodjeljuje jedino ako dotičnom subjektu nisu određene sankcije za teška kršenja u razdoblju od jedne godine prije datuma zahtjeva za financijsku pomoć Unije.

DIO XI.

SAVJETODAVNA VIJEĆA

Članak 43.

Uspostava savjetodavnih vijeća

1.   Savjetodavna vijeća se uspostavljaju za svako od geografskih područja ili polja nadležnosti određenih u Prilogu III., kako bi se promicala uravnotežena zastupljenost svih dionika u skladu s člankom 45. stavkom 1. i kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva navedenih u članku 2.

2.   U skladu s Prilogom III., posebno se uspostavljaju sljedeća nova savjetodavna vijeća:

| (a) | savjetodavno vijeće za najudaljenije regije, podijeljeno na tri odjela za svaki od sljedećih morskih bazena: Zapadni Atlantik, Istočni Atlantik i Indijski ocean; |
| --- | --- |

(a)

savjetodavno vijeće za najudaljenije regije, podijeljeno na tri odjela za svaki od sljedećih morskih bazena: Zapadni Atlantik, Istočni Atlantik i Indijski ocean;

| (b) | savjetodavno vijeće za akvakulturu; |
| --- | --- |

(b)

savjetodavno vijeće za akvakulturu;

| (c) | savjetodavno vijeće za tržišta; |
| --- | --- |

(c)

savjetodavno vijeće za tržišta;

| (d) | savjetodavno vijeće za Crno more. |
| --- | --- |

(d)

savjetodavno vijeće za Crno more.

3.   Svako savjetodavno vijeće donosi svoj poslovnik.

Članak 44.

Zadaće savjetodavnih vijeća

1.   U primjeni ove Uredbe Komisija se, kada je potrebno, savjetuje sa savjetodavnim vijećima.

2.   Savjetodavna vijeća mogu:

| (a) | podnositi preporuke i prijedloge vezane uz upravljanje ribarstvom i društveno-gospodarske aspekte te aspekte očuvanja ribarstva i akvakulture Komisiji i dotičnoj državi članici i, posebno, preporuke o tome kako pojednostavniti pravila o upravljanju ribarstvom; |
| --- | --- |

(a)

podnositi preporuke i prijedloge vezane uz upravljanje ribarstvom i društveno-gospodarske aspekte te aspekte očuvanja ribarstva i akvakulture Komisiji i dotičnoj državi članici i, posebno, preporuke o tome kako pojednostavniti pravila o upravljanju ribarstvom;

| (b) | obavješćivati Komisiju i države članice o problemima vezanim uz upravljanje ribarstvom i društveno-gospodarske aspekte te aspekte očuvanja ribarstva i, prema potrebi, akvakulture u svom geografskom području ili polju nadležnosti i predlagati rješenja za te probleme; |
| --- | --- |

(b)

obavješćivati Komisiju i države članice o problemima vezanim uz upravljanje ribarstvom i društveno-gospodarske aspekte te aspekte očuvanja ribarstva i, prema potrebi, akvakulture u svom geografskom području ili polju nadležnosti i predlagati rješenja za te probleme;

| (c) | doprinositi, u uskoj suradnji sa znanstvenicima, prikupljanju, dostavljanju i analizi podataka potrebnih za izradu mjera očuvanja. |
| --- | --- |

(c)

doprinositi, u uskoj suradnji sa znanstvenicima, prikupljanju, dostavljanju i analizi podataka potrebnih za izradu mjera očuvanja.

Ako se radi o pitanju koje je od zajedničkog interesa za dva ili više savjetodavnih vijeća, oni su dužni usuglasiti svoja stajališta kako bi donijeli zajedničke preporuke o tom pitanju.

3.   Sa savjetodavnim vijećima se savjetuje o zajedničkim preporukama u skladu s člankom 18. S njima se također mogu savjetovati Komisija i države članice o ostalim mjerama. Njihov savjet se uzima u obzir. Ta savjetovanja ne dovode u pitanje savjetovanje s STECF-om ili drugim znanstvenim tijelima. Mišljenja savjetodavnih vijeća mogu se dostaviti svim dotičnim državama članicama i Komisiji.

4.   Komisija i, gdje je to potrebno, dotična država članica, u roku od dva mjeseca odgovara na sve zaprimljene preporuke, prijedloge ili informacije sukladno stavku 1. Ako se donesene konačne mjere razlikuju od mišljenja, preporuka i prijedloga savjetodavnih vijeća primljenih u skladu sa stavkom 1., Komisija ili država članica navodi detaljne razloge za razlikovanje.

Članak 45.

Sastav, funkcioniranje i financiranje savjetodavnih vijeća

1.   Savjetodavna vijeća sastoje se od:

| (a) | organizacija koje predstavljaju subjekte ribarstva i, prema potrebi, akvakulture, te predstavnike prerađivačkog i tržišnog sektora; |
| --- | --- |

(a)

organizacija koje predstavljaju subjekte ribarstva i, prema potrebi, akvakulture, te predstavnike prerađivačkog i tržišnog sektora;

| (b) | druge interesne skupine na koje utječe ZRP (primjerice, organizacije za zaštitu okoliša i skupine potrošača). |
| --- | --- |

(b)

druge interesne skupine na koje utječe ZRP (primjerice, organizacije za zaštitu okoliša i skupine potrošača).

2.   Svako savjetodavno vijeće sastoji se od opće skupštine i izvršnog odbora, uključujući, prema potrebi, tajništvo i radne skupine za rješavanje pitanja vezanih uz regionalnu suradnju u skladu s člankom 18., i donosi mjere potrebne za svoj rad.

3.   Savjetodavna vijeća funkcioniraju i financiraju se kako je određeno u Prilogu III.

4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 46. kojima se utvrđuju detaljna pravila o radu savjetodavnih vijeća.

DIO XII.

POSTUPOVNE ODREDBE

Članak 46.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 11. stavka 2., članka 15. stavaka 2., 3., 6. i 7. te članka 45. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 29. prosinca 2013. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 2., članka 15. stavaka 2., 3., 6. i 7. te članka 45. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 11. stavka 2., članka 15. stavaka 2., 3., 6. i 7. te članka 45. stavka 4.stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 47.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže Odbor za ribarstvo i akvakulturu. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne da nikakvo mišljenje o nacrtu provedbenog akta koji se treba donijeti sukladno članku 23., Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.

DIO XIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 48.

Stavljanje izvan snage i izmjene

1.   Uredba (EZ) br. 2371/2002 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu.

2.   Odluka 2004/585/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od stupanja na snagu pravila koja su donesena na temelju članka 45. stavka 4. ove Uredbe.

3.   Članak 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1954/2003 (25) briše se.

4.   Uredba Vijeća (EZ) br. 639/2004 (26) stavlja se izvan snage.

5.   U članku 105. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, umeće se sljedeći stavak:

"3a.   Odstupajući od stavaka 2. i 3., nikakav faktor množenja ne primjenjuje se na ulove koji podliježu obvezi iskrcavanja sukladno članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (27), pod uvjetom da količina prelova u odnosu na dopušteni iskrcaj ne prelazi 10 %.

Članak 49.

Preispitivanje

Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o funkcioniranju ZRP-a do 31. prosinca 2022. godine.

Članak 50.

Godišnje izvješće

Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku u postizanju maksimalno održivog prinosa i o stanju ribljih stokova, što je prije moguće nakon donošenja godišnje uredbe Vijeća kojom se određuju ribolovne mogućnosti raspoložive u vodama Unije i u određenim vodama koje ne pripadaju Uniji, za plovila Unije.

Članak 51.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012, str. 183.

1

(2)  SL C 225, 27.7.2012, str. 20.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 6. veljače 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 17. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu). Stajalište Europskog parlamenta od 9. prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 od 20. prosinca 2002. o očuvanju i održivom iskorištavanju ribolovnih resursa u okviru Zajedničke ribarstvene politike (SL L 358, 31.12.2002.,str. 59.).

4

(5)  Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora i Sporazum o primjeni njezinog dijela XI. (SL L 179, 23.6.1998., str. 3.).

5

(6)  Odluka Vijeća 98/392/EZ od 23. ožujka 1998. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. i Sporazuma o primjeni njezinog dijela XI. od 28. srpnja 1994. od strane Europske zajednice (SL L 179, 23.6.1998., str. 1.).

6

(7)  Odluka Vijeća 98/414/EZ od 8. lipnja 1998. o ratifikaciji od strane Europske zajednice Sporazuma o provedbi odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visoko migracijskim ribljim stokovima (SL L 189, 3.7.1998., str. 14.).

7

(8)  Sporazum o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. koje se odnose na očuvanje i gospodarenje ribljim naseljima koja se nalaze u više različitih pojaseva i naselja vrlo migratornih vrsta riba.

8

(9)  Odluka Vijeća 96/428/EZ od 25. lipnja 1996. o prihvaćanju, od strane Zajednice, Sporazuma o promicanju sukladnosti s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje od strane ribarskih plovila na otvorenom moru (SL L 177, 16.7.1996., str. 24.).

9

(10)  Sporazum o promicanju sukladnosti s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje od strane ribarskih plovila na otvorenom moru (SL L 177, 16.7.1996., str. 24.).

10

(11)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.06.2008., str. 19.).

11

(12)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010, str. 7.).

12

(13)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

13

(14)  Rezolucija Vijeća od 3. studenoga 1976. o određenim vanjskim aspektima stvaranja ribolovne zone od 200 milja u Zajednici s učinkom od 1. siječnja 1977. (SL C 105, 7.5.1981., str. 1.).

14

(15)  Odluka Komisije 2005/629/EZ od 26. kolovoza 2005. o osnivanju Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (SL L 225, 31.8.2005., str. 18.).

15

(16)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

16

(17)  Odluka Vijeća 2004/585/EZ od 19. srpnja 2004. o osnivanju Regionalnih savjetodavnih vijeća u okviru zajedničke ribarstvene politike (SL L 256, 3.8.2004., str. 17.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2930/86 od 22. rujna 1986. o određivanju karakteristika ribarskih plovila (SL L 274, 25.9.1986., str. 1.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, izmjeni uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1936/2001 i (EZ) br. 601/2004 i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 1093/94 i (EZ) br. 1447/1999 (SL L 286, 29.10.2008., str. 1.).

21

(22)  ICES (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) zone su zone kako su definirane u Uredbi (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).

22

(23)  CECAF (istočni središnji Atlantik ili glavna ribolovna zona FAO-a 34) zone su zone kako su definirane u Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u određenim područjima osim na području sjevernog Atlantika (SL L 87, 31.3.2009., str. 1.).

23

(24)  Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, te o izmjeni Uredaba Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (Vidi stranicu 1 ovog Službenog lista).

24

(25)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 od 4. studenoga 2003. o upravljanju ribolovnim naporom koji se odnosi na određena ribolovna područja i resurse Zajednice i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 685/95 i (EZ) br. 2027/95 (SL L 289, 7.11.2003., str. 1.).

25

(26)  Uredba Vijeća (EZ) br. 639/2004 od 30. ožujka 2004. o upravljanju ribarskim flotama registriranim u najudaljenijim regijama Zajednice (SL L 102, 7.4.2004., str. 9.).

26

(27)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Zajedničkoj ribarstvenoj politici te o izmjeni Uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EC (SL L 354, 28.12.2013, str. 23)".

27

---

PRILOG I.

PRISTUP OBALNIM VODAMA U SMISLU ČLANKA 5. STAVKA 2.

1.   Obalne vode ujedinjene kraljevine

A.   PRISTUP ZA FRANCUSKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Berwick-upon-Tweed istočno
  Coquet Island istočno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Berwick-upon-Tweed istočno

Coquet Island istočno

Haringa

Neograničeno

| 2. | Flamborough Head istočno
  Spurn Head istočno |
| --- | --- |

2.

Flamborough Head istočno

Spurn Head istočno

Haringa

Neograničeno

| 3. | Lowestoft istočno
  Lyme Regis južno |
| --- | --- |

3.

Lowestoft istočno

Lyme Regis južno

Sve vrste

Neograničeno

| 4. | Lyme Regis južno
  Eddystone južno |
| --- | --- |

4.

Lyme Regis južno

Eddystone južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

| 5 | Eddystone južno
  Longships jugozapadno |
| --- | --- |

5

Eddystone južno

Longships jugozapadno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Školjkaši

Neograničeno

Hlap (jastog)

Neograničeno

Rakovi

Neograničeno

| 6. | Longships jugozapadno
  Hartland Point sjeverozapadno |
| --- | --- |

6.

Longships jugozapadno

Hartland Point sjeverozapadno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Rakovi

Neograničeno

Hlap (jastog)

Neograničeno

| 7. | Hartland Point do linije koja se proteže od sjevera Lundy Islanda |
| --- | --- |

7.

Hartland Point do linije koja se proteže od sjevera Lundy Islanda

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

| 8. | Od linije ravno zapadno od Lundy Islanda do Cardigan Harboura |
| --- | --- |

8.

Od linije ravno zapadno od Lundy Islanda do Cardigan Harboura

Sve vrste

Neograničeno

| 9. | Point Lynas sjeverno
  Morecambe Light Vessel istočno |
| --- | --- |

9.

Point Lynas sjeverno

Morecambe Light Vessel istočno

Sve vrste

Neograničeno

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

| 11. | New Island sjeveroistočno
  Sanda Island jugozapadno |
| --- | --- |

11.

New Island sjeveroistočno

Sanda Island jugozapadno

Sve vrste

Neograničeno

| 12. | Port Stewart sjeverno
  Barra Head zapadno |
| --- | --- |

12.

Port Stewart sjeverno

Barra Head zapadno

Sve vrste

Neograničeno

| 13. | Geografska širina 57°40'N
  Butt of Lewis zapadno |
| --- | --- |

13.

Geografska širina 57°40'N

Butt of Lewis zapadno

Sve vrste, osim školjaka

Neograničeno

| 14. | St Kilda, Otoci Flannan |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Otoci Flannan

Sve vrste

Neograničeno

| 15. | Zapadno od linije koja spaja svjetionik Butt of Lewis do točke 59°30'N-5°45'W |
| --- | --- |

15.

Zapadno od linije koja spaja svjetionik Butt of Lewis do točke 59°30'N-5°45'W

Sve vrste

Neograničeno

B.   PRISTUP ZA IRSKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Point Lynas sjeverno
  Mull of Galloway južno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Point Lynas sjeverno

Mull of Galloway južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

| 2. | Mull of Oa zapadno
  Barra Head zapadno |
| --- | --- |

2.

Mull of Oa zapadno

Barra Head zapadno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

C.   PRISTUP ZA NJEMAČKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Istočno od Shetlands i Fair Isle između linija koje se protežu ravno jugoistočno od svjetionika Sumbrugh Head prema sjeveroistoku od svjetionika Skroo i ravno jugozapadno od svjetionika Skadan |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Istočno od Shetlands i Fair Isle između linija koje se protežu ravno jugoistočno od svjetionika Sumbrugh Head prema sjeveroistoku od svjetionika Skroo i ravno jugozapadno od svjetionika Skadan

Haringa

Neograničeno

| 2. | Berwick-upon-Tweed istočno, svjetionik Whitby High istočno |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed istočno, svjetionik Whitby High istočno

Haringa

Neograničeno

| 3. | Svjetionik North Foreland istočno, novi svjetionik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

Svjetionik North Foreland istočno, novi svjetionik Dungeness južno

Haringa

Neograničeno

| 4. | Zona oko St Kilde |
| --- | --- |

4.

Zona oko St Kilde

Haringa

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

| 5. | Svjetionik Butt of Lewis zapadno do linije koja spaja svjetionik Butt of Lewis i točku 59°30'N-5°45'W |
| --- | --- |

5.

Svjetionik Butt of Lewis zapadno do linije koja spaja svjetionik Butt of Lewis i točku 59°30'N-5°45'W

Haringa

Neograničeno

| 6. | Zona oko North Rona i Sulisker (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Zona oko North Rona i Sulisker (Sulasgeir)

Haringa

Neograničeno

D.   PRISTUP ZA NIZOZEMSKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Istočno od Shetlands i Fair Isle između linija koje se protežu ravno jugoistočno od svjetionika Sumbrugh Head prema sjeveroistoku od svjetionika Skroo i ravno jugozapadno od svjetionika Skadan |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Istočno od Shetlands i Fair Isle između linija koje se protežu ravno jugoistočno od svjetionika Sumbrugh Head prema sjeveroistoku od svjetionika Skroo i ravno jugozapadno od svjetionika Skadan

Haringe

Neograničeno

| 2. | Berwick upon Tweed istočno, Flamborough Head istočno |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweed istočno, Flamborough Head istočno

Haringe

Neograničeno

| 3. | North Foreland istočno, novi svjetionik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

North Foreland istočno, novi svjetionik Dungeness južno

Haringe

Neograničeno

E.   PRISTUP ZA BELGIJU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Berwick-upon-Tweed istočno
  Coquet Island istočno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Ujedinjene Kraljevine (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Berwick-upon-Tweed istočno

Coquet Island istočno

Haringe

Neograničeno

| 2. | Cromer sjeverno
  North Foreland istočno |
| --- | --- |

2.

Cromer sjeverno

North Foreland istočno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

| 3. | North Foreland istočno
  Novi svjetionik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

North Foreland istočno

Novi svjetionik Dungeness južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

| 4. | Novi svjetionik Dungeness južno, Selsey Bill južno |
| --- | --- |

4.

Novi svjetionik Dungeness južno, Selsey Bill južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

| 5. | Straight Point jugoistočno, South Bishop sjeverozapadno |
| --- | --- |

5.

Straight Point jugoistočno, South Bishop sjeverozapadno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

2.   Obalne vode irske

A.   PRISTUP ZA FRANCUSKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Irske (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Erris Head sjeverozapadno
  Sybil Point zapadno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Irske (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Erris Head sjeverozapadno

Sybil Point zapadno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

| 2. | Mizen Head južno
  Stags južno |
| --- | --- |

2.

Mizen Head južno

Stags južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

| 3. | Stags južno
  Cork južno |
| --- | --- |

3.

Stags južno

Cork južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

| 4. | Cork južno, Carnsore Point južno |
| --- | --- |

4.

Cork južno, Carnsore Point južno

Sve vrste

Neograničeno

| 5. | Carnsore Point južno, Haulbowline jugoistočno |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point južno, Haulbowline jugoistočno

Sve vrste, osim školjaka

Neograničeno

B.   PRISTUP ZA UJEDINJENU KRALJEVINU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Irske (6 do 12 milja) | | |
| 1. | Mine Head južno
  Hook Point |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Irske (6 do 12 milja)

1.

Mine Head južno

Hook Point

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

Školjkaši

Neograničeno

C.   PRISTUP ZA NIZOZEMSKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Irske (6 do 12 milja) | | |
| 1. | Stags južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Irske (6 do 12 milja)

1.

Stags južno

Carnsore Point južno

Haringe

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

D.   PRISTUP ZA NJEMAČKU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Irske (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Old Head of Kinsale južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Irske (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Old Head of Kinsale južno

Carnsore Point južno

Haringa

Neograničeno

| 2. | Cork južno
  Carnsore Point južno |
| --- | --- |

2.

Cork južno

Carnsore Point južno

Skuša

Neograničeno

E.   PRISTUP ZA BELGIJU

| Geografsko područje | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- |
| Obala Irske (6 do 12 nautičkih milja) | | |
| 1. | Cork južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko područje

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Irske (6 do 12 nautičkih milja)

1.

Cork južno

Carnsore Point južno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

| 2. | Wicklow Head istočno
  Carlingford Lough jugoistočno |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head istočno

Carlingford Lough jugoistočno

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

3.   Obalne vode belgije

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 do 12 nautičkih milja | Nizozemska | Sve vrste | Neograničeno |
| | Francuska | Haringa | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

3 do 12 nautičkih milja

Nizozemska

Sve vrste

Neograničeno

Francuska

Haringa

Neograničeno

4.   Obalne vode danske

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| Obala Sjevernog mora (danska/njemačka granica do Hanstholma) (6 do 12 nautičkih milja) | | | |
| | |
| danska/njemačka granica do Blåvands Huka | Njemačka | Iverak | Neograničeno |
| Kozice | Neograničeno |
| Nizozemska | Iverak | Neograničeno |
| Iverak zlatopjeg; list | Neograničeno |
| Od Blåvands Huka do Bovbjerga | Belgija | Bakalar | Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja |
| Koljak | Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja |
| Njemačka | Iverak | Neograničeno |
| Nizozemska | Iverak zlatopjeg | Neograničeno |
| List | Neograničeno |
| Od Thyborøna do Hanstholma | Belgija | Pišmolj | Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja |
| Iverak zlatopjeg | Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja |
| Njemačka | Iverak | Neograničeno |
| Papalina | Neograničeno |
| Bakalar | Neograničeno |
| Crni bakalar | Neograničeno |
| Koljak | Neograničeno |
| Skuša | Neograničeno |
| Haringa | Neograničeno |
| Pišmolj | Neograničeno |
| Nizozemska | Bakalar | Neograničeno |
| Iverak zlatopjeg | Neograničeno |
| List | Neograničeno |
| Skagerrak
  (Hanstholm do Skagen)
  (4 do 12 nautičkih milja) | Belgija | Iverak zlatopjeg | Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja |
| Njemačka | Iverak | Neograničeno |
| Papalina | Neograničeno |
| Bakalar | Neograničeno |
| Crni bakalar | Neograničeno |
| Koljak | Neograničeno |
| Skuša | Neograničeno |
| Haringa | Neograničeno |
| Pišmolj | Neograničeno |
| Nizozemska | Bakalar | Neograničeno |
| Iverak zlatopjeg | Neograničeno |
| List | Neograničeno |
| Kattegat (3 do 12 milja) | Njemačka | Bakalar | Neograničeno |
| Iverak | Neograničeno |
| Škamp | Neograničeno |
| Haringa | Neograničeno |
| Sjeverno od Zeelanda do paralele zemljopisne širine koja prolazi kroz svjetionik Forsnæs | Njemačka | Papalina | Neograničeno |
| Baltičko more
  (uključujući Belts, Sound, Bornholm)
  (3 do 12 nautičkih milja) | Njemačka | Iverak | Neograničeno |
| Bakalar | Neograničeno |
| Haringa | Neograničeno |
| Papalina | Neograničeno |
| Jegulja | Neograničeno |
| Losos | Neograničeno |
| Pišmolj | Neograničeno |
| Skuša | Neograničeno |
| Skagerrak
  (4 do 12 milja) | Švedska | Sve vrste | Neograničeno |
| Kattegat
  (3 do 12 milja (1)) | Švedska | Sve vrste | Neograničeno |
| Baltičko more
  (3 do 12 milja) | Švedska | Sve vrste | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Sjevernog mora (danska/njemačka granica do Hanstholma) (6 do 12 nautičkih milja)

danska/njemačka granica do Blåvands Huka

Njemačka

Iverak

Neograničeno

Kozice

Neograničeno

Nizozemska

Iverak

Neograničeno

Iverak zlatopjeg; list

Neograničeno

Od Blåvands Huka do Bovbjerga

Belgija

Bakalar

Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja

Koljak

Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja

Njemačka

Iverak

Neograničeno

Nizozemska

Iverak zlatopjeg

Neograničeno

List

Neograničeno

Od Thyborøna do Hanstholma

Belgija

Pišmolj

Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja

Iverak zlatopjeg

Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja

Njemačka

Iverak

Neograničeno

Papalina

Neograničeno

Bakalar

Neograničeno

Crni bakalar

Neograničeno

Koljak

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Pišmolj

Neograničeno

Nizozemska

Bakalar

Neograničeno

Iverak zlatopjeg

Neograničeno

List

Neograničeno

Skagerrak

(Hanstholm do Skagen)

(4 do 12 nautičkih milja)

Belgija

Iverak zlatopjeg

Neograničeno samo od 1. lipnja do 31. srpnja

Njemačka

Iverak

Neograničeno

Papalina

Neograničeno

Bakalar

Neograničeno

Crni bakalar

Neograničeno

Koljak

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Pišmolj

Neograničeno

Nizozemska

Bakalar

Neograničeno

Iverak zlatopjeg

Neograničeno

List

Neograničeno

Kattegat (3 do 12 milja)

Njemačka

Bakalar

Neograničeno

Iverak

Neograničeno

Škamp

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Sjeverno od Zeelanda do paralele zemljopisne širine koja prolazi kroz svjetionik Forsnæs

Njemačka

Papalina

Neograničeno

Baltičko more

(uključujući Belts, Sound, Bornholm)

(3 do 12 nautičkih milja)

Njemačka

Iverak

Neograničeno

Bakalar

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Papalina

Neograničeno

Jegulja

Neograničeno

Losos

Neograničeno

Pišmolj

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

Skagerrak

(4 do 12 milja)

Švedska

Sve vrste

Neograničeno

Kattegat

(3 do 12 milja (1))

Švedska

Sve vrste

Neograničeno

Baltičko more

(3 do 12 milja)

Švedska

Sve vrste

Neograničeno

5.   Obalne vode njemačke

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| Obala Sjevernog mora
  (3 do 12 nautičkih milja)
  sve obale | Danska | Pridnene (demerzalne) vrste | Neograničeno |
| Papalina | Neograničeno |
| Ribe iz porodice Ammodytidae | Neograničeno |
| Nizozemska | Pridnene (demerzalne) vrste | Neograničeno |
| Kozice | Neograničeno |
| Dansko/njemačka granica do sjeverne točke Amruma na 54°43′N | Danska | Kozice | Neograničeno |
| Zona oko Helgolanda | Ujedinjena Kraljevina | Bakalar | Neograničeno |
| Iverak zlatopjeg | Neograničeno |
| Baltička obala
  (3 do 12 milja) | Danska | Bakalar | Neograničeno |
| Iverak zlatopjeg | Neograničeno |
| Haringa | Neograničeno |
| Papalina | Neograničeno |
| Jegulja | Neograničeno |
| Pišmolj | Neograničeno |
| Skuša | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Obala Sjevernog mora

(3 do 12 nautičkih milja)

sve obale

Danska

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Papalina

Neograničeno

Ribe iz porodice Ammodytidae

Neograničeno

Nizozemska

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Kozice

Neograničeno

Dansko/njemačka granica do sjeverne točke Amruma na 54°43′N

Danska

Kozice

Neograničeno

Zona oko Helgolanda

Ujedinjena Kraljevina

Bakalar

Neograničeno

Iverak zlatopjeg

Neograničeno

Baltička obala

(3 do 12 milja)

Danska

Bakalar

Neograničeno

Iverak zlatopjeg

Neograničeno

Haringa

Neograničeno

Papalina

Neograničeno

Jegulja

Neograničeno

Pišmolj

Neograničeno

Skuša

Neograničeno

6.   Obalne vode francuske i prekomorskih departmana

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| Sjeveroistočna atlantska obala
  (6 do 12 nautičkih milja) | | | |
| belgijska/francuska granica do istoka departmana Manche (ušće Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30" N-1° 2 'WNNE) | Belgija | Pridnene (demerzalne) vrste | Neograničeno |
| Školjkaši | Neograničeno |
| Nizozemska | Sve vrste | Neograničeno |
| Dunkerque (2° 20' E) do Cap d'Antifer (0° 10' E) | Njemačka | Haringa | Neograničeno samo od 1. listopada do 31. prosinca |
| Belgijsko/francuska granica do Cap d'Alprech zapadno
  (50° 42 30"N — 1° 33' 30" E) | Ujedinjena Kraljevina | Haringa | Neograničeno |
| Atlantska obala (6 do 12 nautičkih milja) | | | |
| španjolska/francuska granica do 46° 08′ N | Španjolska | Inćuni | Usmjeren ribolov, neograničen samo od 1. ožujka do 30. lipnja |
| Ribolov živim mamcem samo od 1. srpnja do 31. listopada |
| Srdela | Neograničeno samo od 1. siječnja do 28. veljače i od 1. srpnja do 31. prosinca |
| Osim toga, aktivnosti vezane uz gore-navedene vrste moraju se provoditi u skladu i u okviru aktivnosti koje su se provodile tijekom 1984. |
| Obala Sredozemlja
  (6 do 12 nautičkih milja) | | | |
| Španjolska granica Cap Leucate | Španjolska | Sve vrste | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Sjeveroistočna atlantska obala

(6 do 12 nautičkih milja)

belgijska/francuska granica do istoka departmana Manche (ušće Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30" N-1° 2 'WNNE)

Belgija

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Školjkaši

Neograničeno

Nizozemska

Sve vrste

Neograničeno

Dunkerque (2° 20' E) do Cap d'Antifer (0° 10' E)

Njemačka

Haringa

Neograničeno samo od 1. listopada do 31. prosinca

Belgijsko/francuska granica do Cap d'Alprech zapadno

(50° 42 30"N — 1° 33' 30" E)

Ujedinjena Kraljevina

Haringa

Neograničeno

Atlantska obala (6 do 12 nautičkih milja)

španjolska/francuska granica do 46° 08′ N

Španjolska

Inćuni

Usmjeren ribolov, neograničen samo od 1. ožujka do 30. lipnja

Ribolov živim mamcem samo od 1. srpnja do 31. listopada

Srdela

Neograničeno samo od 1. siječnja do 28. veljače i od 1. srpnja do 31. prosinca

Osim toga, aktivnosti vezane uz gore-navedene vrste moraju se provoditi u skladu i u okviru aktivnosti koje su se provodile tijekom 1984.

Obala Sredozemlja

(6 do 12 nautičkih milja)

Španjolska granica Cap Leucate

Španjolska

Sve vrste

Neograničeno

7.   Obalne vode španjolske

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantska obala (6 do 12 nautičkih milja) | | | |
| Francusko/španjolska granica do svjetionika Cap Mayor (3° 47' W) | Francuska | Pelagijske vrste | Neograničeno u skladu s i u okviru aktivnosti koje su se provodile tijekom 1984. godine. |
| Obala Sredozemlja
  (6 do 12 nautičkih milja) | | | |
| Francuska granica/Cap Creus | Francuska | Sve vrste | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Atlantska obala (6 do 12 nautičkih milja)

Francusko/španjolska granica do svjetionika Cap Mayor (3° 47' W)

Francuska

Pelagijske vrste

Neograničeno u skladu s i u okviru aktivnosti koje su se provodile tijekom 1984. godine.

Obala Sredozemlja

(6 do 12 nautičkih milja)

Francuska granica/Cap Creus

Francuska

Sve vrste

Neograničeno

8.   Obalne vode hrvatske
   (2)

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 milja ograničeno na morski prostor pod suverenošću Hrvatske koji se nalazi sjeverno od 45 stupnjeva i 10 minuta paralele sjeverne zemljopisne širine uz zapadnu obalu istre, od vanjskog ruba teritorijalnog mora Hrvatske, gdje ta paralela dodiruje kopno zapadne obale Istre (Grgatov rt Funtana) | Slovenija | Pridnene i male pelagične vrste uključujući srdele i inćune. | 100 tona za najviše 25 ribarskih plovila, što uključuje 5 ribarskih plovila opremljenih povlačnim mrežama koćama |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

12 milja ograničeno na morski prostor pod suverenošću Hrvatske koji se nalazi sjeverno od 45 stupnjeva i 10 minuta paralele sjeverne zemljopisne širine uz zapadnu obalu istre, od vanjskog ruba teritorijalnog mora Hrvatske, gdje ta paralela dodiruje kopno zapadne obale Istre (Grgatov rt Funtana)

Slovenija

Pridnene i male pelagične vrste uključujući srdele i inćune.

100 tona za najviše 25 ribarskih plovila, što uključuje 5 ribarskih plovila opremljenih povlačnim mrežama koćama

9.   Obalne vode nizozemske

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| (3 do 12 nautičkih milja) cjelokupna obala | Belgija | Sve vrste | Neograničeno |
| Danska | Pridnene (demerzalne) vrste | Neograničeno |
| Papalina | Neograničeno |
| Ribe iz porodice Ammodytidae | Neograničeno |
| Šarun | Neograničeno |
| Njemačka | Bakalar | Neograničeno |
| Kozice | Neograničeno |
| (6 do 12 nautičkih milja) cjelokupna obala | Francuska | Sve vrste | Neograničeno |
| Južna točka Texela, zapadno do nizozemske/njemačke granice | Ujedinjena Kraljevina | Pridnene (demerzalne) vrste | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

(3 do 12 nautičkih milja) cjelokupna obala

Belgija

Sve vrste

Neograničeno

Danska

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

Papalina

Neograničeno

Ribe iz porodice Ammodytidae

Neograničeno

Šarun

Neograničeno

Njemačka

Bakalar

Neograničeno

Kozice

Neograničeno

(6 do 12 nautičkih milja) cjelokupna obala

Francuska

Sve vrste

Neograničeno

Južna točka Texela, zapadno do nizozemske/njemačke granice

Ujedinjena Kraljevina

Pridnene (demerzalne) vrste

Neograničeno

10.   Obalne vode slovenije
   (3)

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 milja ograničeno na morski prostor pod suverenošću Slovenije koji se nalazi sjeverno od 45 stupnjeva i 10 minuta paralele sjeverne zemljopisne širine uz zapadnu obalu Istre, od vanjskog ruba teritorijalnog mora Hrvatske, gdje ta paralela dodiruje kopno zapadne obale Istre (Grgatov rt Funtana) | Hrvatska | Pridnene i male pelagične vrste uključujući srdele i inćune | 100 tona za najviše 25 ribarskih plovila, što uključuje 5 ribarskih plovila opremljenih povlačnim mrežama koćama |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

12 milja ograničeno na morski prostor pod suverenošću Slovenije koji se nalazi sjeverno od 45 stupnjeva i 10 minuta paralele sjeverne zemljopisne širine uz zapadnu obalu Istre, od vanjskog ruba teritorijalnog mora Hrvatske, gdje ta paralela dodiruje kopno zapadne obale Istre (Grgatov rt Funtana)

Hrvatska

Pridnene i male pelagične vrste uključujući srdele i inćune

100 tona za najviše 25 ribarskih plovila, što uključuje 5 ribarskih plovila opremljenih povlačnim mrežama koćama

11.   Obalne vode finske

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltičko more (4 do 12 milja) (4) | Švedska | Sve vrste | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Baltičko more (4 do 12 milja) (4)

Švedska

Sve vrste

Neograničeno

12.   Obalne vode švedske

| Geografsko područje | Država članica | Vrste | Važnost ili posebna obilježja |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4 do 12 nautičkih milja) | Danska | Sve vrste | Neograničeno |
| Kattegat (3 do 12 milja (5)) | Danska | Sve vrste | Neograničeno |
| Baltičko more (4 do 12 milja) | Danska | Sve vrste | Neograničeno |
| Finska | Sve vrste | Neograničeno |

Geografsko područje

Država članica

Vrste

Važnost ili posebna obilježja

Skagerrak (4 do 12 nautičkih milja)

Danska

Sve vrste

Neograničeno

Kattegat (3 do 12 milja (5))

Danska

Sve vrste

Neograničeno

Baltičko more (4 do 12 milja)

Danska

Sve vrste

Neograničeno

Finska

Sve vrste

Neograničeno

---

(1)  Mjereno od obale.

(2)  Gore navedeni režim primjenjuje se od potpune provedbe arbitražne odluke koja proizlazi iz Sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Hrvatske, potpisanog u Stockholmu 4. studenoga 2009.

(3)  Gore navedeni režim primjenjuje se od potpune provedbe arbitražne odluke koja proizlazi iz Sporazuma o arbitraži između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Hrvatske, potpisanog u Stockholmu 4. studenoga 2009.

(4)  3 do 12 milja oko otoka Bogskär.

(5)  Mjereno od obale.

---

PRILOG II.

GORNJE GRANICE RIBOLOVNOG KAPACITETA

Gornje granice kapaciteta

| Država članica | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 18 962 | 51 586 |
| Bugarska | 7 250 | 62 708 |
| Hrvatska | 53 452 | 426 064 |
| Danska | 88 762 | 313 333 |
| Njemačka | 71 117 | 167 078 |
| Estonija | 21 677 | 52 566 |
| Irska | 77 568 | 210 083 |
| Grčka | 84 123 | 469 061 |
| Španjolska (uključujući najudaljenije regije) | 423 550 | 964 826 |
| Francuska (uključujući najudaljenije regije) | 214 282 | 1 166 328 |
| Italija | 173 506 | 1 070 028 |
| Cipar | 11 021 | 47 803 |
| Latvija | 46 418 | 58 496 |
| Litva | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Nizozemska | 166 859 | 350 736 |
| Poljska | 38 270 | 90 650 |
| Portugal (uključujući najudaljenije regije) | 114 549 | 386 539 |
| Rumunjska | 1 908 | 6 356 |
| Slovenija | 675 | 8 867 |
| Finska | 18 066 | 181 717 |
| Švedska | 43 386 | 210 829 |
| Ujedinjena Kraljevina | 231 106 | 909 141 |

Država članica

GT

kW

Belgija

18 962

51 586

Bugarska

7 250

62 708

Hrvatska

53 452

426 064

Danska

88 762

313 333

Njemačka

71 117

167 078

Estonija

21 677

52 566

Irska

77 568

210 083

Grčka

84 123

469 061

Španjolska (uključujući najudaljenije regije)

423 550

964 826

Francuska (uključujući najudaljenije regije)

214 282

1 166 328

Italija

173 506

1 070 028

Cipar

11 021

47 803

Latvija

46 418

58 496

Litva

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Nizozemska

166 859

350 736

Poljska

38 270

90 650

Portugal (uključujući najudaljenije regije)

114 549

386 539

Rumunjska

1 908

6 356

Slovenija

675

8 867

Finska

18 066

181 717

Švedska

43 386

210 829

Ujedinjena Kraljevina

231 106

909 141

Gornje granice kapaciteta

| Najudaljenije regije Unije | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Španjolska |
| Kanarski otoci: L (1)< 12 m. vode Unije | 2 617 | 20 863 |
| Kanarski otoci: L > 12 m. Vode Unije | 3 059 | 10 364 |
| Kanarski otoci: L > 12 m. Međunarodne vode i vode trećih zemalja | 28 823 | 45 593 |
| Francuska |
| Otok Reunion: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Otok Reunion: Pelagijske vrste. L < 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Francuska Gvajana: Pridnene i pelagijske vrste. Dužina < 12 m | 903 | 11 644 |
| Francuska Gvajana: Plovila za ribolov kozica | 7 560 | 19 726 |
| Francuska Gvajana: Pelagijske vrste. Plovila za ribolov na otvorenom moru. | 3 500 | 5 000 |
| Martinik: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinik: Pelagijske vrste. L < 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Gvadalupa: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Gvadalupa: Pelagijske vrste. L < 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugal |
| Madeira: Pridnene vrste. L < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: Pelagijske vrste. Mreža potegača. L > 12 m | 181 | 777 |
| Azori: Pridnene vrste. L < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Azori: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m | 12 979 | 25 721 |

Najudaljenije regije Unije

GT

kW

Španjolska

Kanarski otoci: L (1)< 12 m. vode Unije

2 617

20 863

Kanarski otoci: L > 12 m. Vode Unije

3 059

10 364

Kanarski otoci: L > 12 m. Međunarodne vode i vode trećih zemalja

28 823

45 593

Francuska

Otok Reunion: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m

1 050

19 320

Otok Reunion: Pelagijske vrste. L < 12 m

10 002

31 465

Francuska Gvajana: Pridnene i pelagijske vrste. Dužina < 12 m

903

11 644

Francuska Gvajana: Plovila za ribolov kozica

7 560

19 726

Francuska Gvajana: Pelagijske vrste. Plovila za ribolov na otvorenom moru.

3 500

5 000

Martinik: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m

5 409

142 116

Martinik: Pelagijske vrste. L < 12 m

1 046

3 294

Gvadalupa: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m

6 188

162 590

Gvadalupa: Pelagijske vrste. L < 12 m

500

1 750

Portugal

Madeira: Pridnene vrste. L < 12 m

604

3 969

Madeira: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m

4 114

12 734

Madeira: Pelagijske vrste. Mreža potegača. L > 12 m

181

777

Azori: Pridnene vrste. L < 12 m

2 617

29 870

Azori: Pridnene i pelagijske vrste. L < 12 m

12 979

25 721

---

(1)  „L” znači cjelokupna dužina plovila.

---

PRILOG III.

SAVJETODAVNA VIJEĆA

1.   Naziv i područje nadležnosti savjetodavnih vijeća

| Naziv | Područja nadležnosti |
| --- | --- |
| Baltičko more | ICES zone IIIb., IIIc. i IIId. |
| Crno more | Geografsko podpodručje GFCM kako je definirano rezolucijom GFCM/33/2009/2 |
| Sredozemno more | Pomorske vode Sredozemlja istočno od linije 5°36′ zapadno |
| Sjeverno more | ICES zone IV. i IIIa. |
| Sjeverozapadne vode | ICES zone V. (isključujući Va. i samo vode Unije Vb.), VI. i VII. |
| Jugozapadne vode | ICES zone VIII., IX. i X. (vode oko Azora) i zone CECAF-a 34.1.1., 34.1.2. i 34.2.0. (vode oko Madeire i Kanarskih otoka) |
| Najudaljenije regije | Vode Unije oko najudaljenijih regija iz članka 349. stavka 1. Ugovora podijeljene na tri morska bazena: Zapadni Atlantik, Istočni Atlantik i Indijski ocean; |
| Pelagijski stokovi (plavi pišmolj, skuša, šarun, haringa, porodica ribe Antigonia Capros) | Sva geografska područja osim Baltičkog mora i Sredozemnog mora |
| Flota za ribolov na otvorenom moru / na velikim udaljenostima | Vode koje ne pripadaju Uniji |
| Akvakultura | Akvakultura kako je definirano u članku 4. |
| Tržišta | Sva područja tržišta |

Naziv

Područja nadležnosti

Baltičko more

ICES zone IIIb., IIIc. i IIId.

Crno more

Geografsko podpodručje GFCM kako je definirano rezolucijom GFCM/33/2009/2

Sredozemno more

Pomorske vode Sredozemlja istočno od linije 5°36′ zapadno

Sjeverno more

ICES zone IV. i IIIa.

Sjeverozapadne vode

ICES zone V. (isključujući Va. i samo vode Unije Vb.), VI. i VII.

Jugozapadne vode

ICES zone VIII., IX. i X. (vode oko Azora) i zone CECAF-a 34.1.1., 34.1.2. i 34.2.0. (vode oko Madeire i Kanarskih otoka)

Najudaljenije regije

Vode Unije oko najudaljenijih regija iz članka 349. stavka 1. Ugovora podijeljene na tri morska bazena: Zapadni Atlantik, Istočni Atlantik i Indijski ocean;

Pelagijski stokovi (plavi pišmolj, skuša, šarun, haringa, porodica ribe Antigonia Capros)

Sva geografska područja osim Baltičkog mora i Sredozemnog mora

Flota za ribolov na otvorenom moru / na velikim udaljenostima

Vode koje ne pripadaju Uniji

Akvakultura

Akvakultura kako je definirano u članku 4.

Tržišta

Sva područja tržišta

2.   Funkcioniranje i financiranje savjetodavnih vijeća

| (a) | Na općoj skupštini i izvršnom odboru, 60 % mjesta dodjeljuje se predstavnicima ribara, a u savjetodavnom vijeću za akvakulturu predstavnicima subjekata ribarstva, i predstavnicima prerađivačkog i tržišnog sektora, a 40 % predstavnicima ostalih interesnih skupina koje su zahvaćene ZRP-om, primjerice organizacija za zaštitu okoliša i skupina potrošača. |
| --- | --- |

(a)

Na općoj skupštini i izvršnom odboru, 60 % mjesta dodjeljuje se predstavnicima ribara, a u savjetodavnom vijeću za akvakulturu predstavnicima subjekata ribarstva, i predstavnicima prerađivačkog i tržišnog sektora, a 40 % predstavnicima ostalih interesnih skupina koje su zahvaćene ZRP-om, primjerice organizacija za zaštitu okoliša i skupina potrošača.

| (b) | Osim za savjetodavno vijeće za akvakulturu i savjetodavno vijeće za tržišta, barem je jedan predstavnik ribolovnog podsektora iz svake dotične države članice član izvršnog odbora. |
| --- | --- |

(b)

Osim za savjetodavno vijeće za akvakulturu i savjetodavno vijeće za tržišta, barem je jedan predstavnik ribolovnog podsektora iz svake dotične države članice član izvršnog odbora.

| (c) | Članovi izvršnog odbora, kada je to moguće, donose preporuke konsenzusom. Ako nije moguće postići konsenzus, različita mišljenja koja su izrazili članovi navode se u preporukama koje donosi većina prisutnih članova s pravom glasa. |
| --- | --- |

(c)

Članovi izvršnog odbora, kada je to moguće, donose preporuke konsenzusom. Ako nije moguće postići konsenzus, različita mišljenja koja su izrazili članovi navode se u preporukama koje donosi većina prisutnih članova s pravom glasa.

| (d) | Svako savjetodavno vijeće konsenzusom imenuje predsjedatelja. Predsjedatelj djeluje nepristrano. |
| --- | --- |

(d)

Svako savjetodavno vijeće konsenzusom imenuje predsjedatelja. Predsjedatelj djeluje nepristrano.

| (e) | Svako savjetodavno vijeće donosi mjere potrebne da se osigura transparentnost i poštivanje svakog izraženog mišljenja. |
| --- | --- |

(e)

Svako savjetodavno vijeće donosi mjere potrebne da se osigura transparentnost i poštivanje svakog izraženog mišljenja.

| (f) | Preporuke koje je donio izvršni odbor se odmah stavljaju na raspolaganje općoj skupštini, Komisiji, dotičnim državama članicama i, na zahtjev, svakom građaninu. |
| --- | --- |

(f)

Preporuke koje je donio izvršni odbor se odmah stavljaju na raspolaganje općoj skupštini, Komisiji, dotičnim državama članicama i, na zahtjev, svakom građaninu.

| (g) | Sastanci opće skupštine otvoreni su za javnost. Sastanci izvršnog odbora otvoreni su za javnost, osim u iznimnim slučajevima kada većina izvršnog odbora odluči drugačije. |
| --- | --- |

(g)

Sastanci opće skupštine otvoreni su za javnost. Sastanci izvršnog odbora otvoreni su za javnost, osim u iznimnim slučajevima kada većina izvršnog odbora odluči drugačije.

| (h) | Europske i nacionalne organizacije koje predstavljaju ribarstveni sektor, kao i ostale interesne skupine mogu predlagati članove dotičnim državama članicama. Te države članice postižu dogovor oko članova opće skupštine. |
| --- | --- |

(h)

Europske i nacionalne organizacije koje predstavljaju ribarstveni sektor, kao i ostale interesne skupine mogu predlagati članove dotičnim državama članicama. Te države članice postižu dogovor oko članova opće skupštine.

| (i) | Predstavnicima nacionalnih i regionalnih administracija koji imaju ribolovne interese na dotičnom području i istraživačima iz znanstvenih instituta i instituta za istraživanje ribarstva država članica te iz međunarodnih znanstvenih institucija koje savjetuju Komisiju dopušteno je da kao promatrači sudjeluju na sastancima savjetodavnog vijeća. Svaki kvalificirani znanstvenik može također biti pozvan. |
| --- | --- |

(i)

Predstavnicima nacionalnih i regionalnih administracija koji imaju ribolovne interese na dotičnom području i istraživačima iz znanstvenih instituta i instituta za istraživanje ribarstva država članica te iz međunarodnih znanstvenih institucija koje savjetuju Komisiju dopušteno je da kao promatrači sudjeluju na sastancima savjetodavnog vijeća. Svaki kvalificirani znanstvenik može također biti pozvan.

| (j) | Predstavnici Europskog parlamenta i Komisije mogu sudjelovati kao aktivni promatrači na sastancima savjetodavnog vijeća. |
| --- | --- |

(j)

Predstavnici Europskog parlamenta i Komisije mogu sudjelovati kao aktivni promatrači na sastancima savjetodavnog vijeća.

| (k) | Predstavnici ribarstvenog sektora i ostalih interesnih skupina iz trećih zemalja, uključujući predstavnike iz RFMO-ova koji imaju ribolovni interes u području ili ribarstvu koje obuhvaća savjetodavno vijeće, mogu biti pozvani sudjelovati u savjetodavnom vijeću kao aktivni promatrači kada se raspravljaju pitanja koja na njih utječu. |
| --- | --- |

(k)

Predstavnici ribarstvenog sektora i ostalih interesnih skupina iz trećih zemalja, uključujući predstavnike iz RFMO-ova koji imaju ribolovni interes u području ili ribarstvu koje obuhvaća savjetodavno vijeće, mogu biti pozvani sudjelovati u savjetodavnom vijeću kao aktivni promatrači kada se raspravljaju pitanja koja na njih utječu.

| (l) | Savjetodavna vijeća mogu se prijaviti za primanje financijske pomoći Unije kao tijela koja rade na postizanju cilja od općeg europskog interesa. |
| --- | --- |

(l)

Savjetodavna vijeća mogu se prijaviti za primanje financijske pomoći Unije kao tijela koja rade na postizanju cilja od općeg europskog interesa.

| (m) | Komisija potpisuje sporazum o bespovratnim sredstvima sa svakim savjetodavnim vijećem s ciljem pružanja financijske potpore vijeću u operativnim troškovima, uključujući troškove pismenog i usmenog prevođenja. |
| --- | --- |

(m)

Komisija potpisuje sporazum o bespovratnim sredstvima sa svakim savjetodavnim vijećem s ciljem pružanja financijske potpore vijeću u operativnim troškovima, uključujući troškove pismenog i usmenog prevođenja.

| (n) | Komisija može izvršiti sve provjere koje smatra potrebnima kako bi se osigurala usklađenost sa zadaćama dodijeljenim savjetodavnim vijećima. |
| --- | --- |

(n)

Komisija može izvršiti sve provjere koje smatra potrebnima kako bi se osigurala usklađenost sa zadaćama dodijeljenim savjetodavnim vijećima.

| (o) | Svako savjetodavno vijeće jednom godišnje podnosi svoj proračun i izvješće o svojim aktivnostima Komisiji i dotičnim državama članicama. |
| --- | --- |

(o)

Svako savjetodavno vijeće jednom godišnje podnosi svoj proračun i izvješće o svojim aktivnostima Komisiji i dotičnim državama članicama.

| (p) | Komisija ili Revizorski sud mogu, u svakom trenutku, zatražiti da reviziju provede ili vanjsko tijelo koje Komisija ili Revizorski sud odabere ili da reviziju provedu sami odjeli Komisije ili Revizorskog suda. |
| --- | --- |

(p)

Komisija ili Revizorski sud mogu, u svakom trenutku, zatražiti da reviziju provede ili vanjsko tijelo koje Komisija ili Revizorski sud odabere ili da reviziju provedu sami odjeli Komisije ili Revizorskog suda.

| (q) | Svako savjetodavno vijeće imenuje službenog revizora za razdoblje tijekom kojeg prima sredstva Unije. |
| --- | --- |

(q)

Svako savjetodavno vijeće imenuje službenog revizora za razdoblje tijekom kojeg prima sredstva Unije.

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/62

---

UREDBA (EU) br. 1381/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. prosinca 2013.

o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 19. stavak 2., članak 21. stavak 2. i članke 114., 168., 169. i 197.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Europska unija temelji se na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca. Osobe u Uniji imaju pravo uživati prava koja su im dodijeljena Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Ugovorom o Europskoj uniji (UEU). Nadalje, Povelja Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), koja je stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona postala pravno obvezujuća u cijeloj Uniji, odražava temeljna prava i slobode koja su zajamčena osobama u Uniji. Ta bi se prava trebala promicati i poštovati. Trebalo bi zajamčiti potpuno uživanje tih prava, kao i prava koja proizlaze iz međunarodnih konvencija kojima je Unija pristupila, kao što je Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, te ukloniti eventualne prepreke. Osim toga, uživanje ovih prava povlači za sobom odgovornosti i dužnosti prema drugim osobama, ljudskoj zajednici i budućim generacijama. |
| --- | --- |

(1)

Europska unija temelji se na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca. Osobe u Uniji imaju pravo uživati prava koja su im dodijeljena Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Ugovorom o Europskoj uniji (UEU). Nadalje, Povelja Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), koja je stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona postala pravno obvezujuća u cijeloj Uniji, odražava temeljna prava i slobode koja su zajamčena osobama u Uniji. Ta bi se prava trebala promicati i poštovati. Trebalo bi zajamčiti potpuno uživanje tih prava, kao i prava koja proizlaze iz međunarodnih konvencija kojima je Unija pristupila, kao što je Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, te ukloniti eventualne prepreke. Osim toga, uživanje ovih prava povlači za sobom odgovornosti i dužnosti prema drugim osobama, ljudskoj zajednici i budućim generacijama.

| (2) | U Stockholmskom programu (4) Europsko vijeće ponovo je potvrdilo prioritet razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde te je kao politički prioritet navelo postizanje Europe prava. Financiranje je bilo utvrđeno kao jedno od važnih sredstava za uspješnu provedbu političkih prioriteta Stockholmskog programa. Ambiciozne ciljeve postavljene Ugovorima i Stockholmskim programom trebalo bi, među ostalim, postići uspostavom, za razdoblje 2014. ‒ 2020., fleksibilnog i učinkovitog Programa o pravima, jednakosti i građanstvu („Program”), koji bi trebao olakšati planiranje i provedbu. Opći i posebni ciljevi Programa trebali bi se tumačiti u skladu s relevantnim strateškim smjernicama koje je definiralo Europsko vijeće. |
| --- | --- |

(2)

U Stockholmskom programu (4) Europsko vijeće ponovo je potvrdilo prioritet razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde te je kao politički prioritet navelo postizanje Europe prava. Financiranje je bilo utvrđeno kao jedno od važnih sredstava za uspješnu provedbu političkih prioriteta Stockholmskog programa. Ambiciozne ciljeve postavljene Ugovorima i Stockholmskim programom trebalo bi, među ostalim, postići uspostavom, za razdoblje 2014. ‒ 2020., fleksibilnog i učinkovitog Programa o pravima, jednakosti i građanstvu („Program”), koji bi trebao olakšati planiranje i provedbu. Opći i posebni ciljevi Programa trebali bi se tumačiti u skladu s relevantnim strateškim smjernicama koje je definiralo Europsko vijeće.

| (3) | Komunikacijom Komisije od 3. ožujka 2010. o strategiji Europa 2020. određuje se strategija za pametan, održiv i uključiv rast. Podrška i promicanje prava osoba unutar Unije, borba protiv diskriminacije i nejednakosti te promoviranje građanstva Unije doprinose promicanju posebnih ciljeva i vodećih inicijativa strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Komunikacijom Komisije od 3. ožujka 2010. o strategiji Europa 2020. određuje se strategija za pametan, održiv i uključiv rast. Podrška i promicanje prava osoba unutar Unije, borba protiv diskriminacije i nejednakosti te promoviranje građanstva Unije doprinose promicanju posebnih ciljeva i vodećih inicijativa strategije Europa 2020.

| (4) | Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člankom 19. UFEU-a predviđene su radnje radi suzbijanja diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. Nediskriminacija je također sadržana u članku 21. Povelje, koji bi se trebao primjenjivati u okviru granica članka 51. Povelje i u skladu s tim člankom. Trebalo bi se prilagoditi posebnim značajkama različitih oblika diskriminacije te usporedno s tim razviti odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije na temelju jedne ili više osnova. |
| --- | --- |

(4)

Nediskriminacija je temeljno načelo Unije. Člankom 19. UFEU-a predviđene su radnje radi suzbijanja diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. Nediskriminacija je također sadržana u članku 21. Povelje, koji bi se trebao primjenjivati u okviru granica članka 51. Povelje i u skladu s tim člankom. Trebalo bi se prilagoditi posebnim značajkama različitih oblika diskriminacije te usporedno s tim razviti odgovarajuće mjere za sprečavanje i borbu protiv diskriminacije na temelju jedne ili više osnova.

| (5) | Program bi se trebao provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije koje imaju iste ciljeve i na način da se te aktivnosti uzajamno podržavaju, posebice s onima navedenima u Komunikaciji Komisije od 5. travnja 2011. pod nazivom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (5) i u zaključcima Vijeća od 19. svibnja 2011. o Okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020., kojima se države članice pozivaju da potaknu rješavanje pitanja socijalne i gospodarske isključenosti Roma provođenjem pristupa ujednačavanja u četirima ključnim područjima - obrazovanju, zaposlenosti, zdravstvu i stanovanju, kao i osiguravanjem da se Rome ne diskriminira, već da im se omogući jednako priznanje njihovih temeljnih prava i da se poduzmu mjere s ciljem ukidanja segregacije tamo gdje ona postoji, posebno u područjima obrazovanja i stanovanja. |
| --- | --- |

(5)

Program bi se trebao provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije koje imaju iste ciljeve i na način da se te aktivnosti uzajamno podržavaju, posebice s onima navedenima u Komunikaciji Komisije od 5. travnja 2011. pod nazivom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (5) i u zaključcima Vijeća od 19. svibnja 2011. o Okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020., kojima se države članice pozivaju da potaknu rješavanje pitanja socijalne i gospodarske isključenosti Roma provođenjem pristupa ujednačavanja u četirima ključnim područjima - obrazovanju, zaposlenosti, zdravstvu i stanovanju, kao i osiguravanjem da se Rome ne diskriminira, već da im se omogući jednako priznanje njihovih temeljnih prava i da se poduzmu mjere s ciljem ukidanja segregacije tamo gdje ona postoji, posebno u područjima obrazovanja i stanovanja.

| (6) | Rasizam, ksenofobija, homofobija i drugi oblici netolerancije predstavljaju izravno kršenje načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava, a na tim je načelima utemeljena Unija i ta su načela zajednička državama članicama. Stoga je borba protiv tih pojava trajan cilj koji zahtijeva koordinirano djelovanje, uključujući i dodjelom sredstava. Te pojave uključuju, između ostalog, javno poticanje nasilja ili mržnje usmjerene na skupinu osoba ili člana takve skupine, kao i ostala kažnjiva djela kada su počinjena na rasističkoj, ksenofobnoj ili homofobnoj osnovi. U tom bi kontekstu posebnu pažnju trebalo obratiti i na sprječavanje i borbu protiv svih oblika nasilja, mržnje, segregacije i stigmatizacije, kao i borbu protiv tiraniziranja (bullying), zlostavljanja i netolerantnog ponašanja, primjerice u javnoj upravi, policiji, pravosuđu, u školi i na radnom mjestu. |
| --- | --- |

(6)

Rasizam, ksenofobija, homofobija i drugi oblici netolerancije predstavljaju izravno kršenje načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava, a na tim je načelima utemeljena Unija i ta su načela zajednička državama članicama. Stoga je borba protiv tih pojava trajan cilj koji zahtijeva koordinirano djelovanje, uključujući i dodjelom sredstava. Te pojave uključuju, između ostalog, javno poticanje nasilja ili mržnje usmjerene na skupinu osoba ili člana takve skupine, kao i ostala kažnjiva djela kada su počinjena na rasističkoj, ksenofobnoj ili homofobnoj osnovi. U tom bi kontekstu posebnu pažnju trebalo obratiti i na sprječavanje i borbu protiv svih oblika nasilja, mržnje, segregacije i stigmatizacije, kao i borbu protiv tiraniziranja (bullying), zlostavljanja i netolerantnog ponašanja, primjerice u javnoj upravi, policiji, pravosuđu, u školi i na radnom mjestu.

| (7) | Ravnopravnost između žena i muškaraca jedna je od temeljnih vrijednosti Unije. Nejednakim postupanjem prema ženama i muškarcima krše se temeljna prava. Osim toga, promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca također doprinosi postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Cilj promicanja ravnopravnosti između žena i muškaraca trebao bi se provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije ili država članica koje imaju iste ciljeve i na način da se te aktivnosti uzajamno podržavaju, posebice s onima navedenima u Europskom paktu za ravnopravnost spolova za razdoblje od 2011. do 2020. |
| --- | --- |

(7)

Ravnopravnost između žena i muškaraca jedna je od temeljnih vrijednosti Unije. Nejednakim postupanjem prema ženama i muškarcima krše se temeljna prava. Osim toga, promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca također doprinosi postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Cilj promicanja ravnopravnosti između žena i muškaraca trebao bi se provoditi zajedno s ostalim aktivnostima Unije ili država članica koje imaju iste ciljeve i na način da se te aktivnosti uzajamno podržavaju, posebice s onima navedenima u Europskom paktu za ravnopravnost spolova za razdoblje od 2011. do 2020.

| (8) | Diskriminacija na temelju spola uključuje, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, diskriminaciju koja proizlazi iz promjene spola. U provedbi Programa također bi trebalo obratiti pažnju na promjene u pravu Unije i u sudskoj praksi Suda Europske unije u vezi s daljnjim rodnim aspektima, uključujući rodni identitet. |
| --- | --- |

(8)

Diskriminacija na temelju spola uključuje, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, diskriminaciju koja proizlazi iz promjene spola. U provedbi Programa također bi trebalo obratiti pažnju na promjene u pravu Unije i u sudskoj praksi Suda Europske unije u vezi s daljnjim rodnim aspektima, uključujući rodni identitet.

| (9) | Pravo svake osobe da se prema njoj odnosi dostojanstveno na radnom mjestu i u društvu općenito izraz je tih temeljnih vrijednosti Unije te je potrebno koordinirano djelovanje kako bi se omogućile ciljane aktivnosti povezane s tržištem zapošljavanja. Stoga bi djelovanja u području ravnopravnosti spolova i nediskriminacije trebale uključivati promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca kao i borbu protiv diskriminacije na radnom mjestu i na tržištu zapošljavanja. |
| --- | --- |

(9)

Pravo svake osobe da se prema njoj odnosi dostojanstveno na radnom mjestu i u društvu općenito izraz je tih temeljnih vrijednosti Unije te je potrebno koordinirano djelovanje kako bi se omogućile ciljane aktivnosti povezane s tržištem zapošljavanja. Stoga bi djelovanja u području ravnopravnosti spolova i nediskriminacije trebale uključivati promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca kao i borbu protiv diskriminacije na radnom mjestu i na tržištu zapošljavanja.

| (10) | Nasilje nad djecom, mladima i ženama, kao i nad drugim rizičnim skupinama, u svim oblicima, predstavlja kršenje temeljnih prava i ozbiljnu prijetnju zdravlju. Takvo je nasilje prisutno diljem Unije te ima ozbiljne posljedice na fizičko i psihološko zdravlje žrtava, kao i na cjelokupno društvo. Potrebna je snažna politička volja i koordinirano djelovanje utemeljeno na metodama i rezultatima programâ Daphne (6) kako bi se riješila ta situacija i zaštitilo žrtve. Poduzimanje mjera za suzbijanje nasilja nad ženama doprinosi promicanju ravnopravnosti žena i muškaraca. S obzirom na to da je financiranje u okviru programâ Daphne bilo izuzetno uspješno od njihovog pokretanja 1997. godine, kako u pogledu njihove popularnosti kod zainteresiranih strana (tijela javne vlasti, akademskih institucija i nevladinih organizacija), tako i u pogledu učinkovitosti financiranih projekata, ključno je da se u provedbi Programa zadrži ime „Daphne” kada se radi o posebnom cilju koji teži sprečavaju i suzbijanju nasilja nad djecom, mladima i ženama kako bi profil programâ Daphne ostao što viši. |
| --- | --- |

(10)

Nasilje nad djecom, mladima i ženama, kao i nad drugim rizičnim skupinama, u svim oblicima, predstavlja kršenje temeljnih prava i ozbiljnu prijetnju zdravlju. Takvo je nasilje prisutno diljem Unije te ima ozbiljne posljedice na fizičko i psihološko zdravlje žrtava, kao i na cjelokupno društvo. Potrebna je snažna politička volja i koordinirano djelovanje utemeljeno na metodama i rezultatima programâ Daphne (6) kako bi se riješila ta situacija i zaštitilo žrtve. Poduzimanje mjera za suzbijanje nasilja nad ženama doprinosi promicanju ravnopravnosti žena i muškaraca. S obzirom na to da je financiranje u okviru programâ Daphne bilo izuzetno uspješno od njihovog pokretanja 1997. godine, kako u pogledu njihove popularnosti kod zainteresiranih strana (tijela javne vlasti, akademskih institucija i nevladinih organizacija), tako i u pogledu učinkovitosti financiranih projekata, ključno je da se u provedbi Programa zadrži ime „Daphne” kada se radi o posebnom cilju koji teži sprečavaju i suzbijanju nasilja nad djecom, mladima i ženama kako bi profil programâ Daphne ostao što viši.

| (11) | Člankom 3. stavkom 3. UEU-a od Unije se zahtijeva da promiče zaštitu prava djece i suzbija diskriminaciju. Djeca su ranjiva, posebno u stanju siromaštva, socijalne isključenosti ili invaliditeta, ili u drugim specifičnim situacijama u kojima su izložena riziku, kao što su zanemarivanje, otmica i nestanak. Potrebno je poduzeti mjere u svrhu promicanja prava djeteta i doprinosa zaštiti djece od ozljeda i nasilja koji predstavljaju opasnost za njihovo fizičko i psihičko zdravlje te predstavljaju kršenje njihovih prava na razvoj, zaštitu i dostojanstvo. |
| --- | --- |

(11)

Člankom 3. stavkom 3. UEU-a od Unije se zahtijeva da promiče zaštitu prava djece i suzbija diskriminaciju. Djeca su ranjiva, posebno u stanju siromaštva, socijalne isključenosti ili invaliditeta, ili u drugim specifičnim situacijama u kojima su izložena riziku, kao što su zanemarivanje, otmica i nestanak. Potrebno je poduzeti mjere u svrhu promicanja prava djeteta i doprinosa zaštiti djece od ozljeda i nasilja koji predstavljaju opasnost za njihovo fizičko i psihičko zdravlje te predstavljaju kršenje njihovih prava na razvoj, zaštitu i dostojanstvo.

| (12) | Osobne podatke i dalje bi trebalo učinkovito štititi u kontekstu stalnog tehnološkog razvoja i globalizacije. Pravni okvir Unije za zaštitu podataka trebao bi se učinkovito i dosljedno primjenjivati unutar Unije. Kako bi se to postiglo, Unija bi trebala moći podržati napore država članica da provedu taj pravni okvir, stavljajući poseban naglasak na to da se pojedincima osigura učinkovito ostvarivanje njihovih prava. |
| --- | --- |

(12)

Osobne podatke i dalje bi trebalo učinkovito štititi u kontekstu stalnog tehnološkog razvoja i globalizacije. Pravni okvir Unije za zaštitu podataka trebao bi se učinkovito i dosljedno primjenjivati unutar Unije. Kako bi se to postiglo, Unija bi trebala moći podržati napore država članica da provedu taj pravni okvir, stavljajući poseban naglasak na to da se pojedincima osigura učinkovito ostvarivanje njihovih prava.

| (13) | Građani bi trebali biti više svjesni svojih prava koja proizlaze iz građanstva Unije, to jest svojeg prava da se slobodno kreću i borave u Uniji, prava da glasuju i budu birani na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici u kojoj imaju boravište pod istim uvjetima kao i državljani te države, prava na podnošenje peticije Europskom parlamentu na bilo kojem jeziku Ugovorâ, prava na podnošenje inicijativa građana, kao i prava na podnošenje pritužbi Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, te bi trebali moći izvršavati ta prava. Poticanje građana da igraju aktivniju ulogu u demokraciji na razini Unije ojačat će europsko civilno društvo, kao i razvoj europskog identiteta. Građani bi se trebali osjećati opušteno što se tiče života, putovanja, studiranja, rada i volontiranja u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije, bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. |
| --- | --- |

(13)

Građani bi trebali biti više svjesni svojih prava koja proizlaze iz građanstva Unije, to jest svojeg prava da se slobodno kreću i borave u Uniji, prava da glasuju i budu birani na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici u kojoj imaju boravište pod istim uvjetima kao i državljani te države, prava na podnošenje peticije Europskom parlamentu na bilo kojem jeziku Ugovorâ, prava na podnošenje inicijativa građana, kao i prava na podnošenje pritužbi Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, te bi trebali moći izvršavati ta prava. Poticanje građana da igraju aktivniju ulogu u demokraciji na razini Unije ojačat će europsko civilno društvo, kao i razvoj europskog identiteta. Građani bi se trebali osjećati opušteno što se tiče života, putovanja, studiranja, rada i volontiranja u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije, bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze.

| (14) | Pojedinci u svojstvu potrošača ili poduzetnika na unutarnjem tržištu trebali bi moći ostvarivati svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u prekograničnom kontekstu. |
| --- | --- |

(14)

Pojedinci u svojstvu potrošača ili poduzetnika na unutarnjem tržištu trebali bi moći ostvarivati svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u prekograničnom kontekstu.

| (15) | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a, Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije. Praćenje i evaluacija trebali bi se provoditi redovito kako bi se ocijenio način na koji se aktivnosti Programa bave pitanjima ravnopravnosti spolova i nediskriminacije. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a, Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije. Praćenje i evaluacija trebali bi se provoditi redovito kako bi se ocijenio način na koji se aktivnosti Programa bave pitanjima ravnopravnosti spolova i nediskriminacije.

| (16) | Iskustvo djelovanja na razini Unije pokazalo je da ostvarivanje ciljeva Programa u praksi zahtijeva kombinaciju instrumenata, uključujući pravne akte, inicijative politike i financiranje. Financiranje je važno sredstvo koje nadopunjuje zakonodavne mjere. |
| --- | --- |

(16)

Iskustvo djelovanja na razini Unije pokazalo je da ostvarivanje ciljeva Programa u praksi zahtijeva kombinaciju instrumenata, uključujući pravne akte, inicijative politike i financiranje. Financiranje je važno sredstvo koje nadopunjuje zakonodavne mjere.

| (17) | Osim što imaju realnu vrijednost za korisnike, djelovanja financirana u okviru Programa mogu pružati dokaze na kojima će se temeljiti poboljšana izrada politika na nacionalnoj razini i na razini Unije. Na primjer, programi Daphne omogućili su stvarni prijenos znanja i dobre prakse između svih uključenih zainteresiranih strana, uključujući države članice, u pogledu sprječavanja i suzbijanja nasilja nad djecom, mladima i ženama. |
| --- | --- |

(17)

Osim što imaju realnu vrijednost za korisnike, djelovanja financirana u okviru Programa mogu pružati dokaze na kojima će se temeljiti poboljšana izrada politika na nacionalnoj razini i na razini Unije. Na primjer, programi Daphne omogućili su stvarni prijenos znanja i dobre prakse između svih uključenih zainteresiranih strana, uključujući države članice, u pogledu sprječavanja i suzbijanja nasilja nad djecom, mladima i ženama.

| (18) | U Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se potreba za racionalizacijom i pojednostavljenjem financiranja Unije. Osobito s obzirom na sadašnju gospodarsku krizu, od presudne je važnosti da sredstva Unije budu što bolje strukturirana i da se njima što pažljivije upravlja. Smisleno pojednostavljenje financiranja i učinkovito upravljanje financiranjem može se ostvariti smanjenjem broja programa i racionalizacijom, pojednostavljenjem i usklađivanjem pravila i postupaka financiranja. |
| --- | --- |

(18)

U Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se potreba za racionalizacijom i pojednostavljenjem financiranja Unije. Osobito s obzirom na sadašnju gospodarsku krizu, od presudne je važnosti da sredstva Unije budu što bolje strukturirana i da se njima što pažljivije upravlja. Smisleno pojednostavljenje financiranja i učinkovito upravljanje financiranjem može se ostvariti smanjenjem broja programa i racionalizacijom, pojednostavljenjem i usklađivanjem pravila i postupaka financiranja.

| (19) | Odgovarajući na potrebu za pojednostavljenjem financiranja, učinkovitim upravljanjem financiranjem i lakšim pristupom financiranju, Program bi trebao nastaviti i razvijati aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju dijela 4. („Borba protiv diskriminacije i raznolikost”) i dijela 5. („Jednakost spolova”) programa Progress, uspostavljenog Odlukom br. 1672/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), programa „Temeljna prava i građanstvo”, uspostavljenog Odlukom Vijeća 2007/252/EZ (8) i programa Daphne III. Srednjoročne evaluacije tih programa uključuju preporuke čiji je cilj poboljšati provedbu tih programa. Rezultati tih srednjoročnih evaluacija, kao i rezultati ex-post evaluacija trebaju se uzeti u obzir u provedbi Programa. |
| --- | --- |

(19)

Odgovarajući na potrebu za pojednostavljenjem financiranja, učinkovitim upravljanjem financiranjem i lakšim pristupom financiranju, Program bi trebao nastaviti i razvijati aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju dijela 4. („Borba protiv diskriminacije i raznolikost”) i dijela 5. („Jednakost spolova”) programa Progress, uspostavljenog Odlukom br. 1672/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), programa „Temeljna prava i građanstvo”, uspostavljenog Odlukom Vijeća 2007/252/EZ (8) i programa Daphne III. Srednjoročne evaluacije tih programa uključuju preporuke čiji je cilj poboljšati provedbu tih programa. Rezultati tih srednjoročnih evaluacija, kao i rezultati ex-post evaluacija trebaju se uzeti u obzir u provedbi Programa.

| (20) | Osiguranje optimalne uporabe financijskih resursa i poboljšanje učinkovitosti potrošnje trebali bi biti vodeća načela za postizanje ciljeva programa. Adekvatno bi financiranje trebalo biti zajamčeno kako bi se podržali napori uspostave Europe prava. Važno je osigurati da se Program provodi na najučinkovitiji i najpristupačniji mogući način te da se istovremeno svim sudionicima jamči pravna sigurnost i pristup. Kako bi se olakšao pristup financiranju svim potencijalnim korisnicima, trebalo bi također pojednostaviti postupke u vezi sa zahtjevom i zahtjeve financijskog upravljanja te ukloniti administrativna opterećenja. |
| --- | --- |

(20)

Osiguranje optimalne uporabe financijskih resursa i poboljšanje učinkovitosti potrošnje trebali bi biti vodeća načela za postizanje ciljeva programa. Adekvatno bi financiranje trebalo biti zajamčeno kako bi se podržali napori uspostave Europe prava. Važno je osigurati da se Program provodi na najučinkovitiji i najpristupačniji mogući način te da se istovremeno svim sudionicima jamči pravna sigurnost i pristup. Kako bi se olakšao pristup financiranju svim potencijalnim korisnicima, trebalo bi također pojednostaviti postupke u vezi sa zahtjevom i zahtjeve financijskog upravljanja te ukloniti administrativna opterećenja.

| (21) | U Komunikaciji Komisije od 19. listopada 2010. pod nazivom „Revizija proračuna EU-a” i Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se važnost usmjeravanja financiranja na djelovanja s jasnom europskom dodanom vrijednošću, to jest gdje intervencija Unije može donijeti dodanu vrijednost u usporedbi s djelovanjem samih država članica. Djelovanja koja obuhvaća ova Uredba trebala bi doprinijeti razvoju uzajamnog povjerenja među državama članicama, poboljšavajući prekograničnu suradnju i umrežavanje te ostvarujući točnu, usklađenu i dosljednu primjenu prava Unije. Aktivnosti financiranja također bi trebale doprinijeti tome da svi uključeni učinkovitije i bolje upoznaju pravo i politike Unije te pružiti dobru analitičku bazu za potporu i razvoj prava i politika Unije, time doprinoseći njihovoj provedbi i ispravnoj primjeni. Intervencija Unije omogućuje dosljedno ostvarivanje tih aktivnosti diljem Unije te donosi ekonomije razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje. |
| --- | --- |

(21)

U Komunikaciji Komisije od 19. listopada 2010. pod nazivom „Revizija proračuna EU-a” i Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se važnost usmjeravanja financiranja na djelovanja s jasnom europskom dodanom vrijednošću, to jest gdje intervencija Unije može donijeti dodanu vrijednost u usporedbi s djelovanjem samih država članica. Djelovanja koja obuhvaća ova Uredba trebala bi doprinijeti razvoju uzajamnog povjerenja među državama članicama, poboljšavajući prekograničnu suradnju i umrežavanje te ostvarujući točnu, usklađenu i dosljednu primjenu prava Unije. Aktivnosti financiranja također bi trebale doprinijeti tome da svi uključeni učinkovitije i bolje upoznaju pravo i politike Unije te pružiti dobru analitičku bazu za potporu i razvoj prava i politika Unije, time doprinoseći njihovoj provedbi i ispravnoj primjeni. Intervencija Unije omogućuje dosljedno ostvarivanje tih aktivnosti diljem Unije te donosi ekonomije razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje.

| (22) | Prilikom odabira djelovanja za financiranje u okviru Programa, Komisija bi trebala ocijeniti prijedloge na temelju prethodno utvrđenih kriterija. Ti bi kriteriji trebali uključivati ocjenjivanje europske dodane vrijednosti predloženih djelovanja. Nacionalni projekti i projekti manjeg opsega također mogu imati europsku dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

(22)

Prilikom odabira djelovanja za financiranje u okviru Programa, Komisija bi trebala ocijeniti prijedloge na temelju prethodno utvrđenih kriterija. Ti bi kriteriji trebali uključivati ocjenjivanje europske dodane vrijednosti predloženih djelovanja. Nacionalni projekti i projekti manjeg opsega također mogu imati europsku dodanu vrijednost.

| (23) | Tijela ili subjekti koji nastoje postići cilj od općeg europskog interesa u područjima obuhvaćenima Programom trebala bi se smatrati ključnim čimbenicima u mjeri u kojoj su dokazali, ili se očekuje da mogu dokazati, da značajno utječu na ostvarenje tog cilja te bi trebali primiti financijska sredstva u skladu s postupcima i kriterijima utvrđenima u godišnjim programima rada koje je donijela Komisija u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(23)

Tijela ili subjekti koji nastoje postići cilj od općeg europskog interesa u područjima obuhvaćenima Programom trebala bi se smatrati ključnim čimbenicima u mjeri u kojoj su dokazali, ili se očekuje da mogu dokazati, da značajno utječu na ostvarenje tog cilja te bi trebali primiti financijska sredstva u skladu s postupcima i kriterijima utvrđenima u godišnjim programima rada koje je donijela Komisija u skladu s ovom Uredbom.

| (24) | Usklađene usluge od društvenog značaja trebale bi se tumačiti u smislu članka 2. Odluke Komisije br. 116/2007/EZ (9). |
| --- | --- |

(24)

Usklađene usluge od društvenog značaja trebale bi se tumačiti u smislu članka 2. Odluke Komisije br. 116/2007/EZ (9).

| (25) | Tijela i subjekti koji imaju pristup Programu trebali bi uključivati nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti. |
| --- | --- |

(25)

Tijela i subjekti koji imaju pristup Programu trebali bi uključivati nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti.

| (26) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za čitavo trajanje Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013 između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (10), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(26)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za čitavo trajanje Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013 između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (10), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (27) | Kako bi se osigurala dovoljna fleksibilnost Programa u odgovaranju na potrebe koje se mijenjaju i odgovarajuće prioritete politike za cijelo vrijeme njegova trajanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom postotaka navedenih u Prilogu ovoj Uredbi za svaku skupinu posebnih ciljeva koja bi premašivala te postotke za više od 5 postotnih bodova. U svrhu ocjene potrebe za takvim delegiranim aktom, ti bi se postoci trebali izračunavati na temelju financijske omotnice za čitavo trajanje Programa, a ne na temelju godišnjih odobrenih sredstava. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osigurala dovoljna fleksibilnost Programa u odgovaranju na potrebe koje se mijenjaju i odgovarajuće prioritete politike za cijelo vrijeme njegova trajanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom postotaka navedenih u Prilogu ovoj Uredbi za svaku skupinu posebnih ciljeva koja bi premašivala te postotke za više od 5 postotnih bodova. U svrhu ocjene potrebe za takvim delegiranim aktom, ti bi se postoci trebali izračunavati na temelju financijske omotnice za čitavo trajanje Programa, a ne na temelju godišnjih odobrenih sredstava. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (28) | Ova bi se Uredba trebala provoditi u punoj usklađenosti s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (11) („Financijska uredba”). Osobito u odnosu na uvjete prihvatljivosti poreza na dodanu vrijednost (PDV) koji plaćaju korisnici bespovratnih sredstava, prihvatljivost PDV-a ne bi smjela ovisiti o pravnom statusu korisnika za aktivnosti koje mogu obavljati privatna i javna tijela i subjekti pod istim pravnim uvjetima. Uzimajući u obzir posebnu prirodu ciljeva i aktivnosti obuhvaćenih ovom Uredbom, u pozivima na dostavu prijedloga trebalo bi se razjasniti da će, za aktivnosti koje mogu obavljati i javna i privatna tijela i subjekti, neodbitni PDV koji je nastao za javna tijela i subjekte biti prihvatljiv, u mjeri u kojoj je plaćen za provedbu aktivnosti, kao što su osposobljavanje ili podizanje svijesti, koje se ne mogu smatrati izvršavanjem javne vlasti. Ovom bi se Uredbom također trebala iskoristiti sredstva pojednostavljenja uvedena Financijskom uredbom. Nadalje, cilj kriterija za određivanje djelovanja koja treba podupirati trebao bi biti dodjela raspoloživih financijskih resursa djelovanjima koja stvaraju najjači učinak u odnosu na cilj politike kojem se teži. |
| --- | --- |

(28)

Ova bi se Uredba trebala provoditi u punoj usklađenosti s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (11) („Financijska uredba”). Osobito u odnosu na uvjete prihvatljivosti poreza na dodanu vrijednost (PDV) koji plaćaju korisnici bespovratnih sredstava, prihvatljivost PDV-a ne bi smjela ovisiti o pravnom statusu korisnika za aktivnosti koje mogu obavljati privatna i javna tijela i subjekti pod istim pravnim uvjetima. Uzimajući u obzir posebnu prirodu ciljeva i aktivnosti obuhvaćenih ovom Uredbom, u pozivima na dostavu prijedloga trebalo bi se razjasniti da će, za aktivnosti koje mogu obavljati i javna i privatna tijela i subjekti, neodbitni PDV koji je nastao za javna tijela i subjekte biti prihvatljiv, u mjeri u kojoj je plaćen za provedbu aktivnosti, kao što su osposobljavanje ili podizanje svijesti, koje se ne mogu smatrati izvršavanjem javne vlasti. Ovom bi se Uredbom također trebala iskoristiti sredstva pojednostavljenja uvedena Financijskom uredbom. Nadalje, cilj kriterija za određivanje djelovanja koja treba podupirati trebao bi biti dodjela raspoloživih financijskih resursa djelovanjima koja stvaraju najjači učinak u odnosu na cilj politike kojem se teži.

| (29) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na donošenje godišnjih programa rada. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12). |
| --- | --- |

(29)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na donošenje godišnjih programa rada. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

| (30) | Godišnji programi rada koje Komisija donese u skladu s ovom Uredbom trebali bi osigurati prikladnu raspodjelu financijskih sredstava između bespovratnih sredstava i ugovora o javnoj nabavi. Sredstva iz Programa trebala bi se izdvojiti ponajprije za bespovratna sredstva, uz istovremeno održavanje dostatne razine financiranja za nabavu. Najmanji postotak godišnjih izdataka koji se dodjeljuje za bespovratna sredstva trebao bi biti uspostavljen u godišnjim programima rada i ne bi smio biti manji od 65%. Kako bi se olakšalo planiranje projekata i sufinanciranje koje provode zainteresirane strane, Komisija bi trebala uspostaviti jasan vremenski raspored za pozive na dostavu prijedloga, odabir projekata i odluke o dodjeli. |
| --- | --- |

(30)

Godišnji programi rada koje Komisija donese u skladu s ovom Uredbom trebali bi osigurati prikladnu raspodjelu financijskih sredstava između bespovratnih sredstava i ugovora o javnoj nabavi. Sredstva iz Programa trebala bi se izdvojiti ponajprije za bespovratna sredstva, uz istovremeno održavanje dostatne razine financiranja za nabavu. Najmanji postotak godišnjih izdataka koji se dodjeljuje za bespovratna sredstva trebao bi biti uspostavljen u godišnjim programima rada i ne bi smio biti manji od 65%. Kako bi se olakšalo planiranje projekata i sufinanciranje koje provode zainteresirane strane, Komisija bi trebala uspostaviti jasan vremenski raspored za pozive na dostavu prijedloga, odabir projekata i odluke o dodjeli.

| (31) | Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije, trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno između Programa i programa Pravosuđe uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1382/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) programa ‘Europa za građane’, programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i drugih programa u područjima zapošljavanja i društvenih pitanja; unutarnjih poslova; zdravstva i zaštite potrošača; obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta; informacijskog društva; proširenja, posebno Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) i europskih strukturnih i investicijskih fondova, čije su zajedničke odredbe utvrđene u Uredbi (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15). |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije, trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno između Programa i programa Pravosuđe uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1382/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) programa ‘Europa za građane’, programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i drugih programa u područjima zapošljavanja i društvenih pitanja; unutarnjih poslova; zdravstva i zaštite potrošača; obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta; informacijskog društva; proširenja, posebno Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) i europskih strukturnih i investicijskih fondova, čije su zajedničke odredbe utvrđene u Uredbi (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15).

| (32) | Komisija bi trebala osigurati sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, kao što je Europski institut za ravnopravnost spolova i Agencija za temeljna prava, te bi trebala uzeti u obzir rad drugih nacionalnih i međunarodnih čimbenika u područjima obuhvaćenima Programom. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi trebala osigurati sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije, kao što je Europski institut za ravnopravnost spolova i Agencija za temeljna prava, te bi trebala uzeti u obzir rad drugih nacionalnih i međunarodnih čimbenika u područjima obuhvaćenima Programom.

| (33) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa izdataka, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava te, prema potrebi, određivanje administrativnih i financijskih sankcija, u skladu s Financijskom uredbom. |
| --- | --- |

(33)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa izdataka, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava te, prema potrebi, određivanje administrativnih i financijskih sankcija, u skladu s Financijskom uredbom.

| (34) | S ciljem provedbe načela dobrog financijskog upravljanja, ova Uredba trebala bi osigurati odgovarajuća sredstva za ocjenu svoje učinkovitosti. U tu svrhu trebala bi definirati opće i posebne ciljeve. Kako bi se izmjerilo postizanje tih posebnih ciljeva, trebalo bi uspostaviti skup konkretnih i mjerljivih pokazatelja koji bi trebali biti važeći tijekom čitavog trajanja Programa. Komisija bi jednom godišnje Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi izvješće o praćenju, koje bi se trebalo temeljiti, među ostalim, na pokazateljima određenima u ovoj Uredbi te koje bi trebalo pružiti informacije o korištenju raspoloživih sredstava. |
| --- | --- |

(34)

S ciljem provedbe načela dobrog financijskog upravljanja, ova Uredba trebala bi osigurati odgovarajuća sredstva za ocjenu svoje učinkovitosti. U tu svrhu trebala bi definirati opće i posebne ciljeve. Kako bi se izmjerilo postizanje tih posebnih ciljeva, trebalo bi uspostaviti skup konkretnih i mjerljivih pokazatelja koji bi trebali biti važeći tijekom čitavog trajanja Programa. Komisija bi jednom godišnje Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi izvješće o praćenju, koje bi se trebalo temeljiti, među ostalim, na pokazateljima određenima u ovoj Uredbi te koje bi trebalo pružiti informacije o korištenju raspoloživih sredstava.

| (35) | Pri provedbi Programa Komisija bi trebala uzeti u obzir cilj pravedne geografske raspodjele sredstava te pružiti pomoć u onim državama članicama gdje postoji relativno mali broj financiranih djelovanja. Komisija bi pri provedbi Programa također trebala uzeti u obzir treba li, prema međunarodno priznatim indeksima/tijelima za praćenje, poduzeti mjere u nekim državama članicama kako bi se osiguralo učinkovito postizanje ciljeva Programa te bi trebala podržati djelovanje država članica ili civilnog društva u tim područjima. |
| --- | --- |

(35)

Pri provedbi Programa Komisija bi trebala uzeti u obzir cilj pravedne geografske raspodjele sredstava te pružiti pomoć u onim državama članicama gdje postoji relativno mali broj financiranih djelovanja. Komisija bi pri provedbi Programa također trebala uzeti u obzir treba li, prema međunarodno priznatim indeksima/tijelima za praćenje, poduzeti mjere u nekim državama članicama kako bi se osiguralo učinkovito postizanje ciljeva Programa te bi trebala podržati djelovanje država članica ili civilnog društva u tim područjima.

| (36) | U skladu s člankom 180. stavkom 1. točkom (l) Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (16)(„pravila za primjenu”), u sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi utvrditi odredbe o vidljivosti financijske potpore Unije, osim u opravdanim slučajevima kada javno iskazivanje nije moguće ili primjereno. |
| --- | --- |

(36)

U skladu s člankom 180. stavkom 1. točkom (l) Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (16)(„pravila za primjenu”), u sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi utvrditi odredbe o vidljivosti financijske potpore Unije, osim u opravdanim slučajevima kada javno iskazivanje nije moguće ili primjereno.

| (37) | U skladu s člankom 35. stavcima 2. i 3. Financijske uredbe i člankom 21. njezinih pravila za primjenu, Komisija bi trebala staviti na raspolaganje, na odgovarajući način i pravodobno, podatke o primateljima te naravi i svrsi mjera koje se financiraju iz općeg proračuna Unije. Ti bi se podaci trebali staviti na raspolaganje uz poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, a posebno zaštite osobnih podataka. |
| --- | --- |

(37)

U skladu s člankom 35. stavcima 2. i 3. Financijske uredbe i člankom 21. njezinih pravila za primjenu, Komisija bi trebala staviti na raspolaganje, na odgovarajući način i pravodobno, podatke o primateljima te naravi i svrsi mjera koje se financiraju iz općeg proračuna Unije. Ti bi se podaci trebali staviti na raspolaganje uz poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, a posebno zaštite osobnih podataka.

| (38) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest doprinos daljnjem razvoju područja gdje se jednakost i prava osoba, kako su sadržani u UEU-u, UFEU-u, Povelji i u međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima kojima je Unija pristupila, promiču, štite i učinkovito provode, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(38)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest doprinos daljnjem razvoju područja gdje se jednakost i prava osoba, kako su sadržani u UEU-u, UFEU-u, Povelji i u međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima kojima je Unija pristupila, promiču, štite i učinkovito provode, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (39) | Kako bi se osigurao kontinuitet financiranja aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju dijelova 4. i 5. Odluke br. 1672/2006/EZ, Odluke 2007/252/EZ i Odluke br. 779/2007/EZ, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave, |
| --- | --- |

(39)

Kako bi se osigurao kontinuitet financiranja aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju dijelova 4. i 5. Odluke br. 1672/2006/EZ, Odluke 2007/252/EZ i Odluke br. 779/2007/EZ, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uspostava i trajanje Programa

1.   Ovom Uredbom uspostavlja se Program o pravima, jednakosti i građanstvu („Program”).

2.   Program obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

Članak 2.

Europska dodana vrijednost

1.   Programom se financiraju djelovanja s europskom dodanom vrijednošću. U tu svrhu Komisija osigurava da djelovanja odabrana za financiranje imaju za cilj ostvarivanje rezultata s europskom dodanom vrijednošću.

2.   Europska dodana vrijednost djelovanja, uključujući vrijednost djelovanja manjeg opsega i nacionalnih djelovanja, ocjenjuje se s obzirom na kriterije kao što su njihov doprinos dosljednoj i koherentnoj provedbi prava Unije, kao i osviještenost šire javnosti o pravima koja iz njega proizlaze, njihov potencijal u smislu razvoja uzajamnog povjerenja među državama članicama te poboljšanja prekogranične suradnje, njihov transnacionalni učinak, njihov doprinos razradi i širenju najbolje prakse ili njihov potencijal u smislu doprinosa stvaranju minimalnih standarda, praktičnih alata i rješenja za postupanje u odnosu na prekogranične izazove ili izazove diljem Unije.

Članak 3.

Opći cilj

Opći je cilj Programa doprinijeti, u skladu s člankom 4., daljnjem razvoju područja gdje se jednakost i prava osoba, kako su sadržani u UEU-u, UFEU-u, Povelji i u međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima kojima je Unija pristupila, promiču, štite i učinkovito provode.

Članak 4.

Posebni ciljevi

1.   Kako bi ostvario opći cilj naveden u članku 3., Program ima sljedeće posebne ciljeve:

| (a) | promicati učinkovitu provedbu načela nediskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te poštovati načelo nediskriminacije na osnovama predviđenima u članku 21. Povelje; |
| --- | --- |

(a)

promicati učinkovitu provedbu načela nediskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te poštovati načelo nediskriminacije na osnovama predviđenima u članku 21. Povelje;

| (b) | sprječavati i suzbijati rasizam, ksenofobiju, homofobiju i druge oblike netolerancije; |
| --- | --- |

(b)

sprječavati i suzbijati rasizam, ksenofobiju, homofobiju i druge oblike netolerancije;

| (c) | promicati i štiti prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

(c)

promicati i štiti prava osoba s invaliditetom;

| (d) | promicati ravnopravnost između žena i muškaraca te poticati rodno osviještenu politiku; |
| --- | --- |

(d)

promicati ravnopravnost između žena i muškaraca te poticati rodno osviještenu politiku;

| (e) | sprječavati i suzbijati sve oblike nasilja nad djecom, mladima i ženama, kao i nasilja nad drugim rizičnim skupinama, posebno skupinama koje su u opasnosti od nasilja u bliskim odnosima, te zaštititi žrtve od takvog nasilja. |
| --- | --- |

(e)

sprječavati i suzbijati sve oblike nasilja nad djecom, mladima i ženama, kao i nasilja nad drugim rizičnim skupinama, posebno skupinama koje su u opasnosti od nasilja u bliskim odnosima, te zaštititi žrtve od takvog nasilja.

| (f) | promicati i štititi prava djece; |
| --- | --- |

(f)

promicati i štititi prava djece;

| (g) | doprinositi osiguravanju najviše razine zaštite privatnosti i osobnih podataka; |
| --- | --- |

(g)

doprinositi osiguravanju najviše razine zaštite privatnosti i osobnih podataka;

| (h) | promicati i jačati ostvarivanje prava koja proizlaze iz građanstva Unije; |
| --- | --- |

(h)

promicati i jačati ostvarivanje prava koja proizlaze iz građanstva Unije;

| (i) | omogućiti pojedincima da u svojstvu potrošača ili poduzetnika na unutarnjem tržištu ostvare svoja prava koja proizlaze iz prava Unije, a odnose se na projekte financirane u okviru Programa za potrošače. |
| --- | --- |

(i)

omogućiti pojedincima da u svojstvu potrošača ili poduzetnika na unutarnjem tržištu ostvare svoja prava koja proizlaze iz prava Unije, a odnose se na projekte financirane u okviru Programa za potrošače.

2.   Posebni se ciljevi programa posebice ostvaruju putem:

| (a) | jačanja osviještenosti i poznavanja prava i politika Unije te prava, vrijednosti i načela na kojima se Unija temelji; |
| --- | --- |

(a)

jačanja osviještenosti i poznavanja prava i politika Unije te prava, vrijednosti i načela na kojima se Unija temelji;

| (b) | pružanja potpore učinkovitoj, sveobuhvatnoj i dosljednoj provedbi i primjeni instrumenata prava i politika Unije u državama članicama te njihovom praćenju i evaluaciji; |
| --- | --- |

(b)

pružanja potpore učinkovitoj, sveobuhvatnoj i dosljednoj provedbi i primjeni instrumenata prava i politika Unije u državama članicama te njihovom praćenju i evaluaciji;

| (c) | promicanja prekogranične suradnje, poboljšanja uzajamnog znanja i jačanja uzajamnog povjerenja među svim zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

(c)

promicanja prekogranične suradnje, poboljšanja uzajamnog znanja i jačanja uzajamnog povjerenja među svim zainteresiranim stranama;

| (d) | poboljšanja poznavanja i razumijevanja potencijalnih prepreka ostvarenju prava i načela zajamčenih UEU-om, UFEU-om, Poveljom, međunarodnim konvencijama kojima je Unija pristupila i sekundarnim zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(d)

poboljšanja poznavanja i razumijevanja potencijalnih prepreka ostvarenju prava i načela zajamčenih UEU-om, UFEU-om, Poveljom, međunarodnim konvencijama kojima je Unija pristupila i sekundarnim zakonodavstvom Unije.

Članak 5.

Vrste djelovanja

1.   Program financira, između ostalog, sljedeće vrste djelovanja:

| (a) | analitičke aktivnosti, poput prikupljanja podataka i statistike; razvoja zajedničkih metodologija i, prema potrebi, pokazatelja ili mjerila vrijednosti; studija, istraživanja, analiza i anketa; evaluacija; izrade i objave vodiča, izvješća i obrazovnog materijala; radionica, seminara, stručnih skupova i konferencija; |
| --- | --- |

(a)

analitičke aktivnosti, poput prikupljanja podataka i statistike; razvoja zajedničkih metodologija i, prema potrebi, pokazatelja ili mjerila vrijednosti; studija, istraživanja, analiza i anketa; evaluacija; izrade i objave vodiča, izvješća i obrazovnog materijala; radionica, seminara, stručnih skupova i konferencija;

| (b) | aktivnosti osposobljavanja, poput razmjene osoblja, radionica, seminara, tečajeva obuke instruktora i razvoja internetskih alata za osposobljavanje ili drugih modula osposobljavanja; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti osposobljavanja, poput razmjene osoblja, radionica, seminara, tečajeva obuke instruktora i razvoja internetskih alata za osposobljavanje ili drugih modula osposobljavanja;

| (c) | uzajamno učenje, suradnju, aktivnosti podizanja svijesti i širenja kao što su prepoznavanje i razmjena dobre prakse, inovativnih pristupa i iskustava; organiziranje stručnih pregleda te uzajamnog učenja; organiziranje konferencija, seminara, kampanja za medije, uključujući u internetskim medijima; informativne kampanje, uključujući institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije u onoj mjeri u kojoj su povezani s ciljevima Programa; sastavljanje i objavu materijala za širenje informacija o Programu i njegovim rezultatima; razvoj, djelovanje i održavanje sustava i alata koristeći informacijske i komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

uzajamno učenje, suradnju, aktivnosti podizanja svijesti i širenja kao što su prepoznavanje i razmjena dobre prakse, inovativnih pristupa i iskustava; organiziranje stručnih pregleda te uzajamnog učenja; organiziranje konferencija, seminara, kampanja za medije, uključujući u internetskim medijima; informativne kampanje, uključujući institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije u onoj mjeri u kojoj su povezani s ciljevima Programa; sastavljanje i objavu materijala za širenje informacija o Programu i njegovim rezultatima; razvoj, djelovanje i održavanje sustava i alata koristeći informacijske i komunikacijske tehnologije;

| (d) | potporu glavnim čimbenicima čije aktivnosti doprinose provedbi ciljeva Programa, kao što je potpora nevladinim organizacijama u provedbi djelovanja s europskom dodanom vrijednošću, potpora ključnim europskim čimbenicima, mrežama na europskoj razini te usklađenim uslugama od društvenog značaja; potporu državama članicama u provedbi prava i politika Unije; i potporu za aktivnosti umrežavanja na europskoj razini među specijaliziranim tijelima i subjektima, kao i nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima te nevladinim organizacijama, uključujući potporu kroz bespovratna sredstva za djelovanja ili operativna bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(d)

potporu glavnim čimbenicima čije aktivnosti doprinose provedbi ciljeva Programa, kao što je potpora nevladinim organizacijama u provedbi djelovanja s europskom dodanom vrijednošću, potpora ključnim europskim čimbenicima, mrežama na europskoj razini te usklađenim uslugama od društvenog značaja; potporu državama članicama u provedbi prava i politika Unije; i potporu za aktivnosti umrežavanja na europskoj razini među specijaliziranim tijelima i subjektima, kao i nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima te nevladinim organizacijama, uključujući potporu kroz bespovratna sredstva za djelovanja ili operativna bespovratna sredstva.

2.   Kako bi se osigurala uključiva perspektiva, korisnici potiču sudjelovanje relevantnih ciljanih skupina u djelovanjima financiranima Programom.

Članak 6.

Sudjelovanje

1.   Pristup Programu otvoren je svim tijelima i subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u:

| (a) | državama članicama; |
| --- | --- |

(a)

državama članicama;

| (b) | zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s tim sporazumom; |
| --- | --- |

(b)

zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s tim sporazumom;

| (c) | zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatima i zemljama koje pristupaju Uniji, u skladu s općim načelima i općim uvjetima utvrđenima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima te odlukama Vijeća za pridruživanje, ili sličnim sporazumima. |
| --- | --- |

(c)

zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatima i zemljama koje pristupaju Uniji, u skladu s općim načelima i općim uvjetima utvrđenima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima te odlukama Vijeća za pridruživanje, ili sličnim sporazumima.

2.   Profitna tijela i subjekti imaju pristup Programu samo zajedno s neprofitnim ili javnim organizacijama.

3.   Tijela i subjekti koji imaju zakonit poslovni nastan u trećim zemljama, osim onih koji sudjeluju u Programu u skladu sa stavkom 1. točkama (b) i (c), a posebno zemljama u kojima se primjenjuje Europska politika susjedstva, mogu biti povezani s djelovanjima Programa na vlastiti trošak, ako to služi svrsi tih djelovanja.

4.   Komisija može surađivati s međunarodnim organizacijama pod uvjetima utvrđenima u relevantnom godišnjem programu rada. Pristup Programu otvoren je međunarodnim organizacijama koje su aktivne u područjima obuhvaćenima Programom u skladu s Financijskom uredbom i relevantnim godišnjim programom rada.

Članak 7.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2014. –2020. iznosi 439 473 000 EUR.

2.   Raspodjela financijskih sredstava Programa također može obuhvaćati izdatke koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, potrebne za upravljanje Programom i ocjenu postizanja njegovih ciljeva. Dodjela financijskih sredstava može obuhvaćati izdatke koji se odnose na potrebne studije, sastanke stručnjaka, informacijske i komunikacijske aktivnosti, uključujući institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, kao i izdatke povezane s mrežama informacijske tehnologije koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija; i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom od strane Komisije.

3.   Europski parlament i Vijeće odobravaju raspoloživa godišnja odobrena sredstva u okviru granica predviđenih u višegodišnjem financijskom okviru uspostavljenom Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (17).

4.   U okviru financijske omotnice za Program, iznosi se raspoređuju za svaku skupinu posebnih ciljeva u skladu s postocima navedenima u Prilogu.

5.   Komisija ne odstupa od dodijeljenih postotaka financijske omotnice, kako je navedeno u Prilogu, za više od 5 postotnih bodova za svaku skupinu posebnih ciljeva. Ako se pokaže da je potrebno premašiti to ograničenje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 8.a za izmjenu svake brojke iz Priloga za više od 5 te najviše 10 postotnih bodova.

Članak 8.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7. stavka 5 dodjeljuje se Komisiji za razdoblje trajanja Programa.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7. stavka 5. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 9.

Provedbene mjere

1.   Komisija provodi Program u skladu s Financijskom uredbom.

2.   Kako bi provela Program, Komisija donosi godišnje programe rada u obliku provedbenih akata. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2.

3.   Svakim godišnjim programom rada provode se ciljevi Programa, određujući sljedeće:

| (a) | djelovanja koja će se poduzeti, u skladu s općim i posebnim ciljevima navedenima u članku 3. i članku 4. stavku 1., uključujući okvirnu raspodjelu financijskih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja koja će se poduzeti, u skladu s općim i posebnim ciljevima navedenima u članku 3. i članku 4. stavku 1., uključujući okvirnu raspodjelu financijskih sredstava;

| (b) | osnovne kriterije prihvatljivosti, odabira i dodjele koji će se koristiti za odabir prijedlogâ koji će primiti financijske doprinose u skladu s člankom 84. Financijske uredbe i člankom 94. njezinih pravila za primjenu. |
| --- | --- |

(b)

osnovne kriterije prihvatljivosti, odabira i dodjele koji će se koristiti za odabir prijedlogâ koji će primiti financijske doprinose u skladu s člankom 84. Financijske uredbe i člankom 94. njezinih pravila za primjenu.

| (c) | najmanji postotak godišnjih izdataka koji će se izdvojiti za bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(c)

najmanji postotak godišnjih izdataka koji će se izdvojiti za bespovratna sredstva.

4.   Osigurava se odgovarajuća i pravedna raspodjela financijske potpore između različitih područja obuhvaćenih posebnim ciljevima iz članka 4. stavka 1., istovremeno uzimajući u obzir razinu financijskih sredstava već dodijeljenih u okviru prethodnih programa za razdoblje 2007. –2013. koji su uspostavljeni odlukama iz članka 15. Prilikom odlučivanja o raspodjeli sredstava među tim područjima u godišnjim programima rada, Komisija uzima u obzir potrebu da se održi dostatna razina financiranja i osigurava kontinuitet djelovanja i predvidljivost financiranja u svim područjima obuhvaćenima posebnim ciljevima iz članka 4. stavka 1.

5.   Pozivi na dostavu prijedloga objavljuju se na godišnjoj osnovi.

Članak 10.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 11.

Komplementarnost

1.   Komisija, u suradnji s državama članicama, osigurava sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s drugim instrumentima Unije uključujući, između ostalog, s programom Pravosuđe, programom „Europa za građane” i programom Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije, te drugim programima u područjima zapošljavanja i društvenih pitanja; unutarnjih poslova, zdravstva i zaštite potrošača; obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta; informacijskog društva; i proširenja, posebno Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) i europskih strukturnih i investicijskih fondova.

2.   Komisija također osigurava sveobuhvatnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije koji djeluju u područjima obuhvaćenima ciljevima Programa.

3.   Program može dijeliti resurse s drugim instrumentima Unije, posebno s programom Pravosuđe, za potrebe provedbe onih djelovanja kroz koja se ispunjavaju ciljevi obaju programa. Djelovanje za koje su dodijeljena sredstva iz Programa može također potaknuti i dodjelu sredstava iz programa Pravosuđe, pod uvjetom da financiranje ne obuhvaća iste troškovne stavke.

Članak 12.

Zaštita financijskih interesa Unije

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, prilikom provedbe djelovanja koja se financiraju u okviru Programa financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti djelotvornim provjerama te, ukoliko se otkriju nepravilnosti, povratom pogrešno isplaćenih iznosa te prema potrebi učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.

2.   Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije, i na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije u okviru Programa.

3.   Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (18) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (19) s ciljem utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom financiranim u okviru Programa.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i s međunarodnim organizacijama, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovori koji su rezultat provedbe ovog Programa, sadrže odredbe kojima se izričito ovlašćuju Komisija, Revizorski sud i OLAF za provedbu revizija i istraga iz tih stavaka, u skladu s njihovim nadležnostima.

Članak 13.

Praćenje i evaluacija

1.   Komisija na godišnjoj osnovi prati Program kako bi pratila provedbu djelovanja koja se izvršavaju u njegovom okviru te ostvarivanje posebnih ciljeva navedenih u članku 4. Praćenje također osigurava sredstvo za ocjenu načina rješavanja pitanja ravnopravnosti spolova, nediskriminacije i zaštite djece u djelovanjima Programa.

2.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi:

| (a) | godišnje izvješće o praćenju, koje se temelji na pokazateljima navedenima u članku 14. stavku 2., i uporabi dostupnih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

godišnje izvješće o praćenju, koje se temelji na pokazateljima navedenima u članku 14. stavku 2., i uporabi dostupnih sredstava;

| (b) | privremeno evaluacijsko izvješće najkasnije 30. lipnja 2018.; |
| --- | --- |

(b)

privremeno evaluacijsko izvješće najkasnije 30. lipnja 2018.;

| (c) | ex-post evaluacijsko izvješće najkasnije 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

(c)

ex-post evaluacijsko izvješće najkasnije 31. prosinca 2021.

3.   U privremenom evaluacijskom izvješću ocjenjuje se postizanje ciljeva Programa, učinkovitost iskorištavanja resursa i europska dodana vrijednost Programa u svrhu određivanja treba li financiranje u područjima koja su obuhvaćena Programom produljiti, izmijeniti ili suspendirati nakon 2020. Također ispituje mogućnosti za eventualno pojednostavljenje Programa, njegovu unutarnju i vanjsku koherentnost te jesu li svi ciljevi i djelovanja i dalje relevantni. U njemu se uzimaju u obzir rezultati ex-post evaluacija prethodnih programa za razdoblje 2007. –2013. uspostavljenih odlukama iz članka 15.

4.   U ex-post evaluacijskom izvješću ocjenjuje se dugoročni utjecaj Programa i održivost njegovih učinaka s ciljem utjecanja na odluku o sljedećem programu.

Članak 14.

Pokazatelji

1.   U skladu s člankom 13. pokazatelji navedeni u stavku 2. ovog članka služe kao osnova za praćenje i evaluaciju opsega u kojem je svaki od posebnih ciljeva Programa navedenih u članku 4. postignut putem djelovanja predviđenih u članku 5. Oni se mjere u odnosu na unaprijed definirana polazišta koja odražavaju situaciju prije provedbe. Prema potrebi, pokazatelji se raščlanjuju, među ostalim, prema spolu, dobi i invaliditetu.

2.   Pokazatelji iz stavka 1. uključuju, između ostalog, sljedeće:

| (a) | broj i postotak osoba u ciljanoj skupini do kojih su dospjele aktivnosti podizanja svijesti koje su financirane u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

broj i postotak osoba u ciljanoj skupini do kojih su dospjele aktivnosti podizanja svijesti koje su financirane u okviru Programa;

| (b) | broj zainteresiranih strana koje sudjeluju, između ostalog, u aktivnostima osposobljavanja, razmjenama, studijskim putovanjima, radionicama i seminarima financiranima u okviru Programa; |
| --- | --- |

(b)

broj zainteresiranih strana koje sudjeluju, između ostalog, u aktivnostima osposobljavanja, razmjenama, studijskim putovanjima, radionicama i seminarima financiranima u okviru Programa;

| (c) | poboljšanje u razini poznavanja prava i politika Unije i, prema potrebi, prava, vrijednosti i načela na kojima se temelji Unija, u skupinama koje sudjeluju u aktivnostima financiranima u okviru Programa u usporedbi s cjelokupnom ciljanom skupinom; |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje u razini poznavanja prava i politika Unije i, prema potrebi, prava, vrijednosti i načela na kojima se temelji Unija, u skupinama koje sudjeluju u aktivnostima financiranima u okviru Programa u usporedbi s cjelokupnom ciljanom skupinom;

| (d) | broj slučajeva, aktivnosti i rezultata prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

(d)

broj slučajeva, aktivnosti i rezultata prekogranične suradnje;

| (e) | ocjenu koju sudionici daju u vezi s aktivnostima u kojima su sudjelovali te (očekivanom) održivosti aktivnosti; |
| --- | --- |

(e)

ocjenu koju sudionici daju u vezi s aktivnostima u kojima su sudjelovali te (očekivanom) održivosti aktivnosti;

| (f) | geografsku pokrivenost aktivnosti financiranih Programom; |
| --- | --- |

(f)

geografsku pokrivenost aktivnosti financiranih Programom;

| (g) | broj zahtjeva i bespovratnih sredstava koji se odnose na svaki posebni cilj; |
| --- | --- |

(g)

broj zahtjeva i bespovratnih sredstava koji se odnose na svaki posebni cilj;

| (h) | razinu financiranja koju su zatražili podnositelji zahtjeva i koja je odobrena u odnosu na svaki posebni cilj. |
| --- | --- |

(h)

razinu financiranja koju su zatražili podnositelji zahtjeva i koja je odobrena u odnosu na svaki posebni cilj.

3.   Pored pokazatelja navedenih u stavku 2., u privremenim i ex-post evaluacijskom izvješćima Programa između ostalog se ocjenjuje:

| (a) | europska dodana vrijednost Programa, uključujući evaluaciju aktivnosti Programa s obzirom na slične inicijative koje su izrađene na nacionalnoj ili europskoj razini bez potpore financijskim sredstvima Unije te njihove (očekivane) rezultate; i prednosti i/ili nedostaci financiranja Unije u usporedbi s nacionalnim financiranjem za dotičnu vrstu aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

europska dodana vrijednost Programa, uključujući evaluaciju aktivnosti Programa s obzirom na slične inicijative koje su izrađene na nacionalnoj ili europskoj razini bez potpore financijskim sredstvima Unije te njihove (očekivane) rezultate; i prednosti i/ili nedostaci financiranja Unije u usporedbi s nacionalnim financiranjem za dotičnu vrstu aktivnosti;

| (b) | razina financiranja u odnosu na postignute rezultate (učinkovitost); |
| --- | --- |

(b)

razina financiranja u odnosu na postignute rezultate (učinkovitost);

| (c) | moguće administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, učinkovitijoj i djelotvornijoj provedbi Programa (prostor za pojednostavljenje). |
| --- | --- |

(c)

moguće administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, učinkovitijoj i djelotvornijoj provedbi Programa (prostor za pojednostavljenje).

Članak 15.

Prijelazne mjere

Djelovanja započeta na temelju dijela 4. („Borba protiv diskriminacije i raznolikost”) i dijela 5. („Jednakost spolova”) Odluke br. 1672/2006/EZ, Odluke br. 2007/252/EZ ili Odluke br. 779/2007/EZ i dalje su regulirana odredbama tih odluka, sve do njihovog završetka. U odnosu na ta djelovanja, upućivanje na odbore predviđene u članku 13. Odluke br. 1672/2006/EZ, članku 10. Odluke br. 2007/252/EZ i članku 10. Odluke 779/2007/EZ tumači se kao upućivanje na odbor predviđen u članku 10. stavku 1. ove Uredbe.

Članak 16.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 108.

1

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 43.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 16. prosinca 2013.

3

(4)  SL C 115, 4.5.2010., str. 1.

4

(5)  SL C 258, 2.9.2011., str. 6.

5

(6)  Odluka br. 293/2000/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. siječnja 2000. o donošenju programa djelovanja Zajednice (program Daphne) (2000. ‒ 2003.) o preventivnim mjerama za suzbijanje nasilja nad djecom, mladima i ženama (SL L 34, 9.2.2000., str. 1.); Odluka br. 803/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o donošenju programa djelovanja Zajednice (2004. ‒ 2008.) za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad djecom, mladima i ženama te za zaštitu žrtava i ugroženih skupina (program Daphne II) (SL L 143, 30.4.2004., str. 1.); Odluka br. 779/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o uspostavi posebnog programa za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad djecom, mladima i ženama te zaštitu žrtava i ugroženih skupina za razdoblje 2007. –2013. (Program Daphne III) u okviru Općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe” (SL L 173, 3.7.2007., str. 19.).

6

(7)  Odluka br. 1672/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Programa Zajednice za zapošljavanje i socijalnu solidarnost - Progress (SL L 315, 15.11.2006., str.1.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2007/252/EZ od 19. travnja 2007. o uspostavljanju posebnog programa „Temeljna prava i građanstvo” za razdoblje 2007. –2013. u okviru Općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe” (SL L 110, 27.4.2007., str. 33.)

8

(9)  Odluka Komisije br. 116/2007/EZ od 15. veljače 2007. o rezerviranju nacionalnog numeracijskog raspona koji počinje brojem „116” za usklađene brojeve za usklađene usluge od društvenog značaja (SL L 49, 17.2.2007., str. 30.).

9

(10)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

12

(13)  Uredba (EU) br. 1382/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Pravosuđe za razdoblje 2014. –2020. (Vidi stranicu 73 ovog Službenog lista).

13

(14)  Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013 o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost - Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238).

14

(15)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013 o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320).

15

(16)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2014. ‒ 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884).

17

(18)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

19

---

PRILOG

DODJELA SREDSTAVA

U okviru financijske omotnice za Program, svakoj skupini posebnih ciljeva navedenih u članku 4. stavku 1. dodjeljuju se iznosi kako slijedi:

| Skupina posebnih ciljeva | Udio u financijskoj omotnici (u %) |
| --- | --- |
| Skupina 1. | 57 % |

Skupina posebnih ciljeva

Udio u financijskoj omotnici (u %)

Skupina 1.

57 %

| — | promicati učinkovitu provedbu načela nediskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te poštovati načelo nediskriminacije na osnovama predviđenima u članku 21. Povelje; |
| --- | --- |

—

promicati učinkovitu provedbu načela nediskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te poštovati načelo nediskriminacije na osnovama predviđenima u članku 21. Povelje;

| — | sprječavati i suzbijati rasizam, ksenofobiju, homofobiju i druge oblike netolerancije; |
| --- | --- |

—

sprječavati i suzbijati rasizam, ksenofobiju, homofobiju i druge oblike netolerancije;

| — | promicati i štititi prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

promicati i štititi prava osoba s invaliditetom;

| — | promicati ravnopravnost između žena i muškaraca te poticati rodno osviještenu politiku; |
| --- | --- |

—

promicati ravnopravnost između žena i muškaraca te poticati rodno osviještenu politiku;

| Skupina 2. | 43 % |
| --- | --- |

Skupina 2.

43 %

| — | sprječavati i suzbijati sve oblike nasilja nad djecom, mladima i ženama, kao i nasilja nad drugim rizičnim skupinama, posebno skupinama koje su u opasnosti od nasilja u bliskim odnosima, te zaštititi žrtve od takvog nasilja; |
| --- | --- |

—

sprječavati i suzbijati sve oblike nasilja nad djecom, mladima i ženama, kao i nasilja nad drugim rizičnim skupinama, posebno skupinama koje su u opasnosti od nasilja u bliskim odnosima, te zaštititi žrtve od takvog nasilja;

| — | promicati i štititi prava djece; |
| --- | --- |

—

promicati i štititi prava djece;

| — | doprinositi osiguravanju najviše razine zaštite privatnosti i osobnih podataka; |
| --- | --- |

—

doprinositi osiguravanju najviše razine zaštite privatnosti i osobnih podataka;

| — | promicati i jačati ostvarivanje prava koja proizlaze iz građanstva Unije; |
| --- | --- |

—

promicati i jačati ostvarivanje prava koja proizlaze iz građanstva Unije;

| — | omogućiti pojedincima da u svojstvu potrošača ili poduzetnika na unutarnjem tržištu ostvare svoja prava koja proizlaze iz prava Unije, a odnose se na projekte financirane u okviru Programa za potrošače. |
| --- | --- |

—

omogućiti pojedincima da u svojstvu potrošača ili poduzetnika na unutarnjem tržištu ostvare svoja prava koja proizlaze iz prava Unije, a odnose se na projekte financirane u okviru Programa za potrošače.

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/73

---

UREDBA (EU) br. 1382/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. prosinca 2013.

o uspostavi programa Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavke 1. i 2., članak 82. stavak 1. i članak 84.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde u kojem je osobama dozvoljeno slobodno kretanje. U tu svrhu Unija može donijeti mjere za razvoj pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima te za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala. U daljnjem razvoju europskog područja pravde trebalo bi osigurati poštovanje temeljnih prava i zajedničkih načela, poput nediskriminacije, ravnopravnosti spolova, učinkovitog pristupa pravosuđu za sve, vladavine prava i neovisnog pravosudnog sustava koji dobro funkcionira. |
| --- | --- |

(1)

Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se stvaranje područja slobode, sigurnosti i pravde u kojem je osobama dozvoljeno slobodno kretanje. U tu svrhu Unija može donijeti mjere za razvoj pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima te za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja kriminala. U daljnjem razvoju europskog područja pravde trebalo bi osigurati poštovanje temeljnih prava i zajedničkih načela, poput nediskriminacije, ravnopravnosti spolova, učinkovitog pristupa pravosuđu za sve, vladavine prava i neovisnog pravosudnog sustava koji dobro funkcionira.

| (2) | U Stockholmskom programu (4) Europsko vijeće ponovo je potvrdilo prioritet razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde te je kao svoj politički prioritet navelo postizanje Europe prava i pravde. Financiranje je bilo utvrđeno kao jedno od važnih sredstava za uspješnu provedbu političkih prioriteta Stockholmskog programa. Ambiciozne ciljeve postavljene Ugovorima i Stockholmskim programom trebalo bi, među ostalim, postići uspostavom, za razdoblje 2014.–2020., fleksibilnog i učinkovitog programa Pravosuđe („Program”) koji bi trebao olakšati planiranje i provedbu. Opći i posebni ciljevi Programa trebali bi se tumačiti u skladu s relevantnim strateškim smjernicama koje je definiralo Europsko vijeće. |
| --- | --- |

(2)

U Stockholmskom programu (4) Europsko vijeće ponovo je potvrdilo prioritet razvoja područja slobode, sigurnosti i pravde te je kao svoj politički prioritet navelo postizanje Europe prava i pravde. Financiranje je bilo utvrđeno kao jedno od važnih sredstava za uspješnu provedbu političkih prioriteta Stockholmskog programa. Ambiciozne ciljeve postavljene Ugovorima i Stockholmskim programom trebalo bi, među ostalim, postići uspostavom, za razdoblje 2014.–2020., fleksibilnog i učinkovitog programa Pravosuđe („Program”) koji bi trebao olakšati planiranje i provedbu. Opći i posebni ciljevi Programa trebali bi se tumačiti u skladu s relevantnim strateškim smjernicama koje je definiralo Europsko vijeće.

| (3) | Komunikacijom Komisije od 3. ožujka 2010. o strategiji Europa 2020. određuje se strategija za pametan, održiv i uključiv rast. Područje pravde koje dobro funkcionira i u kojem su uklonjene prepreke za prekogranične sudske postupke i pristup pravosuđu u prekograničnim slučajevima trebalo bi se razvijati kao ključni element za podršku posebnim ciljevima i vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i olakšavanje mehanizama namijenjenih promicanju rasta. |
| --- | --- |

(3)

Komunikacijom Komisije od 3. ožujka 2010. o strategiji Europa 2020. određuje se strategija za pametan, održiv i uključiv rast. Područje pravde koje dobro funkcionira i u kojem su uklonjene prepreke za prekogranične sudske postupke i pristup pravosuđu u prekograničnim slučajevima trebalo bi se razvijati kao ključni element za podršku posebnim ciljevima i vodećim inicijativama strategije Europa 2020. i olakšavanje mehanizama namijenjenih promicanju rasta.

| (4) | Za potrebe ove Uredbe, pojam „sudsko i pravosudno osoblje” trebalo bi se tumačiti tako da uključuje suce, tužitelje i sudske službenike, kao i druge pravne stručnjake povezane sa sudstvom, poput odvjetnika, javnih bilježnika, sudskih izvršitelja, probacijskih službenika, miritelja i sudskih tumača. |
| --- | --- |

(4)

Za potrebe ove Uredbe, pojam „sudsko i pravosudno osoblje” trebalo bi se tumačiti tako da uključuje suce, tužitelje i sudske službenike, kao i druge pravne stručnjake povezane sa sudstvom, poput odvjetnika, javnih bilježnika, sudskih izvršitelja, probacijskih službenika, miritelja i sudskih tumača.

| (5) | Pravosudno osposobljavanje nalazi se u središtu izgradnje međusobnog povjerenja i poboljšava suradnju između pravosudnih tijela i stručnjaka u raznim državama članicama. Pravosudno osposobljavanje trebalo bi se smatrati osnovnim elementom u promicanju istinske europske pravosudne kulture u kontekstu Komunikacije Komisije od 13. rujna 2011. pod nazivom „Izgradnja povjerenja u pravosuđe diljem EU-a. Nova dimenzija europskog pravosudnog osposobljavanja”, Rezolucije Vijeća o osposobljavanju sudaca, tužitelja i pravosudnog osoblja u Europskoj uniji (5), zaključaka Vijeća od 27. i 28. listopada 2011. o europskom pravosudnom osposobljavanju i Rezolucije Europskog parlamenta od 14. ožujka 2012. o pravosudnom osposobljavanju. |
| --- | --- |

(5)

Pravosudno osposobljavanje nalazi se u središtu izgradnje međusobnog povjerenja i poboljšava suradnju između pravosudnih tijela i stručnjaka u raznim državama članicama. Pravosudno osposobljavanje trebalo bi se smatrati osnovnim elementom u promicanju istinske europske pravosudne kulture u kontekstu Komunikacije Komisije od 13. rujna 2011. pod nazivom „Izgradnja povjerenja u pravosuđe diljem EU-a. Nova dimenzija europskog pravosudnog osposobljavanja”, Rezolucije Vijeća o osposobljavanju sudaca, tužitelja i pravosudnog osoblja u Europskoj uniji (5), zaključaka Vijeća od 27. i 28. listopada 2011. o europskom pravosudnom osposobljavanju i Rezolucije Europskog parlamenta od 14. ožujka 2012. o pravosudnom osposobljavanju.

| (6) | Pravosudno osposobljavanje može uključivati različite čimbenike, kao što su pravna, pravosudna i upravna tijela država članica, akademske institucije, nacionalna tijela odgovorna za pravosudno osposobljavanje, organizacije ili mreže za osposobljavanje na europskoj razini ili mreže sudskih koordinatora prava Unije. Tijela i subjekti koji ostvaruju opći europski interes u području osposobljavanja u pravosuđu, poput Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), Akademije za europsko pravo (ERA), Europske mreže sudbenih vijeća (ENCJ), Udruženja državnih savjeta i najviših upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Mreže predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (RPCSJUE) i Europskog instituta za javnu upravu (EIPA), trebali bi nastaviti igrati ulogu u promicanju programa osposobljavanja za sudsko i pravosudno osoblje s istinskom europskom dimenzijom te bi im se stoga trebala dodijeliti odgovarajuća financijska potpora u skladu s postupcima i kriterijima navedenima u godišnjim programima rada koje donosi Komisija u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(6)

Pravosudno osposobljavanje može uključivati različite čimbenike, kao što su pravna, pravosudna i upravna tijela država članica, akademske institucije, nacionalna tijela odgovorna za pravosudno osposobljavanje, organizacije ili mreže za osposobljavanje na europskoj razini ili mreže sudskih koordinatora prava Unije. Tijela i subjekti koji ostvaruju opći europski interes u području osposobljavanja u pravosuđu, poput Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), Akademije za europsko pravo (ERA), Europske mreže sudbenih vijeća (ENCJ), Udruženja državnih savjeta i najviših upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe), Mreže predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (RPCSJUE) i Europskog instituta za javnu upravu (EIPA), trebali bi nastaviti igrati ulogu u promicanju programa osposobljavanja za sudsko i pravosudno osoblje s istinskom europskom dimenzijom te bi im se stoga trebala dodijeliti odgovarajuća financijska potpora u skladu s postupcima i kriterijima navedenima u godišnjim programima rada koje donosi Komisija u skladu s ovom Uredbom.

| (7) | Unija bi trebala olakšati aktivnosti osposobljavanja o provedbi prava Unije time što bi plaće sudskog i pravosudnog osoblja koje sudjeluje i koje isplaćuju tijela država članica smatrala prihvatljivim troškovima ili sufinanciranjem u naravi, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) („Financijska uredba”). |
| --- | --- |

(7)

Unija bi trebala olakšati aktivnosti osposobljavanja o provedbi prava Unije time što bi plaće sudskog i pravosudnog osoblja koje sudjeluje i koje isplaćuju tijela država članica smatrala prihvatljivim troškovima ili sufinanciranjem u naravi, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6) („Financijska uredba”).

| (8) | Pristup pravosuđu trebao bi osobito uključivati pristup sudovima, alternativnim načinima rješavanja sporova te nositeljima javnih dužnosti koji su prema zakonu obvezni strankama osigurati neovisan i nepristran pravni savjet. |
| --- | --- |

(8)

Pristup pravosuđu trebao bi osobito uključivati pristup sudovima, alternativnim načinima rješavanja sporova te nositeljima javnih dužnosti koji su prema zakonu obvezni strankama osigurati neovisan i nepristran pravni savjet.

| (9) | U prosincu 2012. Vijeće je podržalo strategiju EU-a o drogama (2013.–2020.) (7) čiji je cilj zauzeti uravnoteženi pristup koji se temelji na istovremenom smanjenju potražnje za drogama i njihove ponude, potvrđujući pritom da su smanjenje potražnje za drogama i smanjenje njihove ponude elementi koji se međusobno dopunjuju u politici nedopuštenih droga. Jedan od glavnih ciljeva te strategije ostaje doprinijeti mjerljivu smanjenju potražnje za drogama, ovisnosti o drogama te zdravstvenih i socijalnih rizika i štete povezanih s drogama. Dok se program za sprečavanje zlouporabe droga i informiranje, uspostavljen Odlukom br. 1150/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), temeljio na pravnoj osnovi javnog zdravlja i odnosio na te aspekte; Program se temelji na drugoj pravnoj osnovi i cilj bi mu trebao biti daljnji razvoj europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i povjerenju, posebice promicanjem pravosudne suradnje. Stoga, odgovarajući na potrebu za pojednostavljenjem i u skladu s pravnom osnovom svakog programa, program Zdravlje za rast može poduprijeti mjere kojima se dopunjuje djelovanje država članica u ostvarivanju cilja smanjenja štete za zdravlje povezane s drogama, uključujući informiranje i sprečavanje. |
| --- | --- |

(9)

U prosincu 2012. Vijeće je podržalo strategiju EU-a o drogama (2013.–2020.) (7) čiji je cilj zauzeti uravnoteženi pristup koji se temelji na istovremenom smanjenju potražnje za drogama i njihove ponude, potvrđujući pritom da su smanjenje potražnje za drogama i smanjenje njihove ponude elementi koji se međusobno dopunjuju u politici nedopuštenih droga. Jedan od glavnih ciljeva te strategije ostaje doprinijeti mjerljivu smanjenju potražnje za drogama, ovisnosti o drogama te zdravstvenih i socijalnih rizika i štete povezanih s drogama. Dok se program za sprečavanje zlouporabe droga i informiranje, uspostavljen Odlukom br. 1150/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), temeljio na pravnoj osnovi javnog zdravlja i odnosio na te aspekte; Program se temelji na drugoj pravnoj osnovi i cilj bi mu trebao biti daljnji razvoj europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i povjerenju, posebice promicanjem pravosudne suradnje. Stoga, odgovarajući na potrebu za pojednostavljenjem i u skladu s pravnom osnovom svakog programa, program Zdravlje za rast može poduprijeti mjere kojima se dopunjuje djelovanje država članica u ostvarivanju cilja smanjenja štete za zdravlje povezane s drogama, uključujući informiranje i sprečavanje.

| (10) | Drugi važan element strategije EU-a o drogama (2013.–2020.) jest smanjenje ponude droga. Dok bi Instrument za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, trebao podupirati djelovanja čiji je cilj sprečavanje trgovine drogama i drugih vrsta kriminala i borba protiv njih, a osobito mjere protiv proizvodnje, izrade, ekstrakcije, prodaje, prijevoza, uvoza i izvoza nedopuštenih droga, uključujući posjedovanje i prodaju s ciljem sudjelovanja u aktivnostima trgovine drogama, Program bi trebao obuhvatiti one aspekte politike u vezi s drogama koji nisu obuhvaćeni Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, ili programom Zdravlje za rast, a koji su blisko povezani s njegovim općim ciljem. |
| --- | --- |

(10)

Drugi važan element strategije EU-a o drogama (2013.–2020.) jest smanjenje ponude droga. Dok bi Instrument za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, trebao podupirati djelovanja čiji je cilj sprečavanje trgovine drogama i drugih vrsta kriminala i borba protiv njih, a osobito mjere protiv proizvodnje, izrade, ekstrakcije, prodaje, prijevoza, uvoza i izvoza nedopuštenih droga, uključujući posjedovanje i prodaju s ciljem sudjelovanja u aktivnostima trgovine drogama, Program bi trebao obuhvatiti one aspekte politike u vezi s drogama koji nisu obuhvaćeni Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, ili programom Zdravlje za rast, a koji su blisko povezani s njegovim općim ciljem.

| (11) | U svakom slučaju, trebalo bi osigurati nastavak financiranja prioriteta u okviru programskog razdoblja od 2007. do 2013. koji ostaju ciljevi nove strategije EU-a o drogama (2013.–2020.) te bi stoga trebala biti dostupna sredstva iz programa Zdravlje za rast, Instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, i Programa, u skladu s njihovim prioritetima i pravnim osnovama, uz istovremeno izbjegavanje dvostrukog financiranja. |
| --- | --- |

(11)

U svakom slučaju, trebalo bi osigurati nastavak financiranja prioriteta u okviru programskog razdoblja od 2007. do 2013. koji ostaju ciljevi nove strategije EU-a o drogama (2013.–2020.) te bi stoga trebala biti dostupna sredstva iz programa Zdravlje za rast, Instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, i Programa, u skladu s njihovim prioritetima i pravnim osnovama, uz istovremeno izbjegavanje dvostrukog financiranja.

| (12) | U skladu s člankom 3. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989., Program bi trebao podupirati zaštitu prava djeteta, uključujući pravo na zakonit postupak, pravo na razumijevanje postupka, pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na integritet i dostojanstvo. Cilj Programa trebao bi biti, osobito, povećanje zaštite djeteta u okviru pravosudnih sustava i pristupa djece pravosuđu te bi trebao uključiti promicanje prava djeteta u provedbu svih svojih djelovanja. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989., Program bi trebao podupirati zaštitu prava djeteta, uključujući pravo na zakonit postupak, pravo na razumijevanje postupka, pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života te pravo na integritet i dostojanstvo. Cilj Programa trebao bi biti, osobito, povećanje zaštite djeteta u okviru pravosudnih sustava i pristupa djece pravosuđu te bi trebao uključiti promicanje prava djeteta u provedbu svih svojih djelovanja.

| (13) | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a, Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podupirati uključivanje ciljeva u području ravnopravnosti između žena i muškaraca te nediskriminacije. Praćenje i evaluacija trebali bi se provoditi redovito kako bi se ocijenio način na koji se aktivnosti Programa bave pitanjima ravnopravnosti spolova i nediskriminacije. |
| --- | --- |

(13)

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a, Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podupirati uključivanje ciljeva u području ravnopravnosti između žena i muškaraca te nediskriminacije. Praćenje i evaluacija trebali bi se provoditi redovito kako bi se ocijenio način na koji se aktivnosti Programa bave pitanjima ravnopravnosti spolova i nediskriminacije.

| (14) | Iskustvo djelovanja na razini Unije pokazalo je da ostvarivanje ciljeva Programa u praksi zahtijeva kombinaciju instrumenata, uključujući pravne akte, inicijative politike i financiranje. Financiranje je važno sredstvo koje nadopunjuje zakonodavne mjere. |
| --- | --- |

(14)

Iskustvo djelovanja na razini Unije pokazalo je da ostvarivanje ciljeva Programa u praksi zahtijeva kombinaciju instrumenata, uključujući pravne akte, inicijative politike i financiranje. Financiranje je važno sredstvo koje nadopunjuje zakonodavne mjere.

| (15) | U svojim zaključcima od 22. i 23. rujna 2011. o poboljšanju učinkovitosti budućih financijskih programa Unije koji podupiru pravosudnu suradnju, Vijeće je istaknulo važnu ulogu koju imaju programi financiranja Unije u učinkovitoj provedbi pravne stečevine Unije te je ponovno naglasilo potrebu za transparentnijim, fleksibilnijim, dosljednijim i jednostavnijim pristupom tim programima. |
| --- | --- |

(15)

U svojim zaključcima od 22. i 23. rujna 2011. o poboljšanju učinkovitosti budućih financijskih programa Unije koji podupiru pravosudnu suradnju, Vijeće je istaknulo važnu ulogu koju imaju programi financiranja Unije u učinkovitoj provedbi pravne stečevine Unije te je ponovno naglasilo potrebu za transparentnijim, fleksibilnijim, dosljednijim i jednostavnijim pristupom tim programima.

| (16) | U Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se potreba za racionalizacijom i pojednostavljenjem financiranja Unije. Osobito s obzirom na sadašnju gospodarsku krizu, od presudne je važnosti da sredstva Unije budu što bolje strukturirana i da se njima što pažljivije upravlja. Smisleno pojednostavljenje financiranja i učinkovito upravljanje financiranjem može se ostvariti smanjenjem broja programa i racionalizacijom, pojednostavljenjem i usklađenjem pravila i postupaka financiranja. |
| --- | --- |

(16)

U Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se potreba za racionalizacijom i pojednostavljenjem financiranja Unije. Osobito s obzirom na sadašnju gospodarsku krizu, od presudne je važnosti da sredstva Unije budu što bolje strukturirana i da se njima što pažljivije upravlja. Smisleno pojednostavljenje financiranja i učinkovito upravljanje financiranjem može se ostvariti smanjenjem broja programa i racionalizacijom, pojednostavljenjem i usklađenjem pravila i postupaka financiranja.

| (17) | Odgovarajući na potrebu za pojednostavljenjem financiranja, učinkovitim upravljanjem financiranjem i lakšim pristupom financiranju, Program bi trebao nastaviti i razvijati aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju triju programa uspostavljenih Odlukom Vijeća 2007/126/PUP (9), Odlukom br. 1149/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) i Odlukom br. 1150/2007/EZ. Srednjoročne evaluacije tih programa uključuju preporuke čiji je cilj poboljšati provedbu tih programa. Rezultati tih srednjoročnih evaluacija, kao i rezultati ex-post evaluacija trebaju se uzeti u obzir u provedbi Programa. |
| --- | --- |

(17)

Odgovarajući na potrebu za pojednostavljenjem financiranja, učinkovitim upravljanjem financiranjem i lakšim pristupom financiranju, Program bi trebao nastaviti i razvijati aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju triju programa uspostavljenih Odlukom Vijeća 2007/126/PUP (9), Odlukom br. 1149/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) i Odlukom br. 1150/2007/EZ. Srednjoročne evaluacije tih programa uključuju preporuke čiji je cilj poboljšati provedbu tih programa. Rezultati tih srednjoročnih evaluacija, kao i rezultati ex-post evaluacija trebaju se uzeti u obzir u provedbi Programa.

| (18) | U Komunikaciji Komisije od 19. listopada 2010. pod nazivom „Revizija proračuna EU-a” i Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se važnost fokusiranja financiranja na aktivnosti s jasnom europskom dodanom vrijednosti, to jest gdje intervencija Unije može donijeti dodanu vrijednost u usporedbi s djelovanjem samih država članica. Djelovanja koja obuhvaća ova Uredba trebala bi doprinijeti stvaranju europskog područja pravde promicanjem načela uzajamnog priznavanja, razvojem uzajamnog povjerenja između država članica, poboljšanjem prekogranične suradnje i umrežavanja te ostvarivanjem točne, usklađene i dosljedne primjene prava Unije. Aktivnosti financiranja također bi trebale doprinijeti tome da svi uključeni učinkovitije i bolje upoznaju pravo i politike Unije te pružati dobru analitičku bazu za potporu i razvoj prava i politika Unije, time doprinoseći njihovoj provedbi i ispravnoj primjeni. Intervencija Unije omogućuje dosljedno ostvarivanje tih aktivnosti diljem Unije te donosi ekonomije razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje. |
| --- | --- |

(18)

U Komunikaciji Komisije od 19. listopada 2010. pod nazivom „Revizija proračuna EU-a” i Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za strategiju Europa 2020.” ističe se važnost fokusiranja financiranja na aktivnosti s jasnom europskom dodanom vrijednosti, to jest gdje intervencija Unije može donijeti dodanu vrijednost u usporedbi s djelovanjem samih država članica. Djelovanja koja obuhvaća ova Uredba trebala bi doprinijeti stvaranju europskog područja pravde promicanjem načela uzajamnog priznavanja, razvojem uzajamnog povjerenja između država članica, poboljšanjem prekogranične suradnje i umrežavanja te ostvarivanjem točne, usklađene i dosljedne primjene prava Unije. Aktivnosti financiranja također bi trebale doprinijeti tome da svi uključeni učinkovitije i bolje upoznaju pravo i politike Unije te pružati dobru analitičku bazu za potporu i razvoj prava i politika Unije, time doprinoseći njihovoj provedbi i ispravnoj primjeni. Intervencija Unije omogućuje dosljedno ostvarivanje tih aktivnosti diljem Unije te donosi ekonomije razmjera. Pored toga, Unija je u boljem položaju od država članica za rješavanje prekograničnih pitanja i osiguravanje europske platforme za uzajamno učenje.

| (19) | Prilikom odabira djelovanja za financiranje u okviru Programa, Komisija bi trebala ocijeniti prijedloge na temelju prethodno utvrđenih kriterija. Ti bi kriteriji trebali uključivati ocjenjivanje europske dodane vrijednosti predloženih djelovanja. Nacionalni projekti i projekti manjeg opsega također mogu imati europsku dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

(19)

Prilikom odabira djelovanja za financiranje u okviru Programa, Komisija bi trebala ocijeniti prijedloge na temelju prethodno utvrđenih kriterija. Ti bi kriteriji trebali uključivati ocjenjivanje europske dodane vrijednosti predloženih djelovanja. Nacionalni projekti i projekti manjeg opsega također mogu imati europsku dodanu vrijednost.

| (20) | Tijela i subjekti koji imaju pristup Programu trebali bi uključivati nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti. |
| --- | --- |

(20)

Tijela i subjekti koji imaju pristup Programu trebali bi uključivati nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti.

| (21) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za čitavo trajanje Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (11), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(21)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za čitavo trajanje Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (11), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (22) | Kako bi se osigurala dovoljna fleksibilnost Programa u odgovaranju na potrebe koje se mijenjaju i odgovarajuće prioritete politike za cijelo vrijeme njegova trajanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom postotaka navedenih u Prilogu ovoj Uredbi za svaki posebni cilj koja bi premašivala te postotke za više od 5 postotnih bodova. U svrhu ocjene potrebe za takvim delegiranim aktom, ti bi se postoci trebali izračunavati na temelju financijske omotnice za čitavo trajanje Programa, a ne na temelju godišnjih odobrenih sredstava. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osigurala dovoljna fleksibilnost Programa u odgovaranju na potrebe koje se mijenjaju i odgovarajuće prioritete politike za cijelo vrijeme njegova trajanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom postotaka navedenih u Prilogu ovoj Uredbi za svaki posebni cilj koja bi premašivala te postotke za više od 5 postotnih bodova. U svrhu ocjene potrebe za takvim delegiranim aktom, ti bi se postoci trebali izračunavati na temelju financijske omotnice za čitavo trajanje Programa, a ne na temelju godišnjih odobrenih sredstava. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (23) | Ova bi se Uredba trebala provoditi u punoj usklađenosti s Financijskom uredbom. Osobito u odnosu na uvjete prihvatljivosti poreza na dodanu vrijednost (PDV) koji plaćaju korisnici bespovratnih sredstava, prihvatljivost PDV-a ne bi smjela ovisiti o pravnom statusu korisnika za aktivnosti koje mogu obavljati privatna i javna tijela i subjekti pod istim pravnim uvjetima. Uzimajući u obzir posebnu prirodu ciljeva i aktivnosti obuhvaćenih ovom Uredbom, u pozivima na dostavu prijedloga trebalo bi se razjasniti da će, za aktivnosti koje mogu obavljati i javna i privatna tijela i subjekti, neodbitni PDV koji je nastao za javna tijela i subjekte biti prihvatljiv, u mjeri u kojoj je plaćen za provedbu aktivnosti, kao što su osposobljavanje ili podizanje svijesti, koje se ne mogu smatrati izvršavanjem javne vlasti. Ovom bi se Uredbom također trebala iskoristiti sredstva za pojednostavljenje uvedena Financijskom uredbom. Nadalje, cilj kriterija za određivanje djelovanja koja treba podupirati trebao bi biti dodjela raspoloživih financijskih sredstava djelovanjima koja stvaraju najjači učinak u odnosu na cilj politike kojem se teži. |
| --- | --- |

(23)

Ova bi se Uredba trebala provoditi u punoj usklađenosti s Financijskom uredbom. Osobito u odnosu na uvjete prihvatljivosti poreza na dodanu vrijednost (PDV) koji plaćaju korisnici bespovratnih sredstava, prihvatljivost PDV-a ne bi smjela ovisiti o pravnom statusu korisnika za aktivnosti koje mogu obavljati privatna i javna tijela i subjekti pod istim pravnim uvjetima. Uzimajući u obzir posebnu prirodu ciljeva i aktivnosti obuhvaćenih ovom Uredbom, u pozivima na dostavu prijedloga trebalo bi se razjasniti da će, za aktivnosti koje mogu obavljati i javna i privatna tijela i subjekti, neodbitni PDV koji je nastao za javna tijela i subjekte biti prihvatljiv, u mjeri u kojoj je plaćen za provedbu aktivnosti, kao što su osposobljavanje ili podizanje svijesti, koje se ne mogu smatrati izvršavanjem javne vlasti. Ovom bi se Uredbom također trebala iskoristiti sredstva za pojednostavljenje uvedena Financijskom uredbom. Nadalje, cilj kriterija za određivanje djelovanja koja treba podupirati trebao bi biti dodjela raspoloživih financijskih sredstava djelovanjima koja stvaraju najjači učinak u odnosu na cilj politike kojem se teži.

| (24) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na donošenje godišnjih programa rada. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12). |
| --- | --- |

(24)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na donošenje godišnjih programa rada. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).

| (25) | Godišnji programi rada koje Komisija donese u skladu s ovom Uredbom trebali bi osigurati prikladnu raspodjelu sredstava između bespovratnih sredstava i ugovora o javnoj nabavi. Sredstva iz Programa trebala bi se izdvojiti ponajprije za bespovratna sredstva, uz istovremeno održavanje dostatne razine financiranja za nabavu. Najmanji postotak godišnjih izdataka koji se dodjeljuje za bespovratna sredstva trebao bi biti uspostavljen u godišnjim programima rada i ne bi smio biti manji od 65 %. Kako bi se olakšalo planiranje projekata i sufinanciranje koje provode zainteresirane strane, Komisija bi trebala uspostaviti jasan vremenski raspored za pozive na dostavu prijedloga, odabir projekata i odluke o dodjeli. |
| --- | --- |

(25)

Godišnji programi rada koje Komisija donese u skladu s ovom Uredbom trebali bi osigurati prikladnu raspodjelu sredstava između bespovratnih sredstava i ugovora o javnoj nabavi. Sredstva iz Programa trebala bi se izdvojiti ponajprije za bespovratna sredstva, uz istovremeno održavanje dostatne razine financiranja za nabavu. Najmanji postotak godišnjih izdataka koji se dodjeljuje za bespovratna sredstva trebao bi biti uspostavljen u godišnjim programima rada i ne bi smio biti manji od 65 %. Kako bi se olakšalo planiranje projekata i sufinanciranje koje provode zainteresirane strane, Komisija bi trebala uspostaviti jasan vremenski raspored za pozive na dostavu prijedloga, odabir projekata i odluke o dodjeli.

| (26) | Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije, trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno između Programa i programa o pravima, jednakosti i građanstvu uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13), Instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, programa Zdravlje za rast, programa Erasmus+ uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14), Okvirnog programa Obzor 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II). |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije, trebalo bi tražiti dosljednost, komplementarnost i sinergije između programa financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno između Programa i programa o pravima, jednakosti i građanstvu uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13), Instrumenta za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, programa Zdravlje za rast, programa Erasmus+ uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14), Okvirnog programa Obzor 2020. uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II).

| (27) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa izdataka, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava te, prema potrebi, određivanje administrativnih i financijskih sankcija, u skladu s Financijskom uredbom. |
| --- | --- |

(27)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa izdataka, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava te, prema potrebi, određivanje administrativnih i financijskih sankcija, u skladu s Financijskom uredbom.

| (25) | S ciljem provedbe načela dobrog financijskog upravljanja, ova Uredba trebala bi osigurati odgovarajuća sredstva za ocjenu svoje učinkovitosti. U tu svrhu trebala bi definirati opće i posebne ciljeve. Kako bi se izmjerilo postizanje tih posebnih ciljeva, trebalo bi uspostaviti skup konkretnih i mjerljivih pokazatelja koji bi trebali biti važeći tijekom čitavog trajanja Programa. Komisija bi jednom godišnje Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi izvješće o praćenju, koje bi se trebalo temeljiti, među ostalim, na pokazateljima određenima u ovoj Uredbi te koje bi trebalo pružiti informacije o korištenju raspoloživih sredstava. |
| --- | --- |

(25)

S ciljem provedbe načela dobrog financijskog upravljanja, ova Uredba trebala bi osigurati odgovarajuća sredstva za ocjenu svoje učinkovitosti. U tu svrhu trebala bi definirati opće i posebne ciljeve. Kako bi se izmjerilo postizanje tih posebnih ciljeva, trebalo bi uspostaviti skup konkretnih i mjerljivih pokazatelja koji bi trebali biti važeći tijekom čitavog trajanja Programa. Komisija bi jednom godišnje Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi izvješće o praćenju, koje bi se trebalo temeljiti, među ostalim, na pokazateljima određenima u ovoj Uredbi te koje bi trebalo pružiti informacije o korištenju raspoloživih sredstava.

| (29) | Program bi se trebao djelotvorno provoditi, u skladu s dobrim financijskim upravljanjem, te istovremeno omogućavati potencijalnim podnositeljima zahtjeva da djelotvorno pristupe Programu. Kako bi podržala djelotvoran pristup Programu, Komisija bi trebala nastojati što više pojednostaviti i uskladiti postupke podnošenja zahtjeva i dokumente, administrativne formalnosti i zahtjeve u vezi s financijskim upravljanjem, ukloniti administrativna opterećenja i poticati zahtjeve za dodjelu bespovratnih sredstava subjekata koji se nalaze u državama članicama koje su nedovoljno zastupljene u Programu. Komisija bi na posebnoj internetskoj stranici trebala objavljivati informacije o Programu, njegovim ciljevima, razne pozive na dostavu prijedloga i njihov vremenski raspored. Temeljni dokumenti i smjernice u vezi s pozivima na dostavu prijedloga trebali bi biti dostupni na svim službenim jezicima institucija Unije. |
| --- | --- |

(29)

Program bi se trebao djelotvorno provoditi, u skladu s dobrim financijskim upravljanjem, te istovremeno omogućavati potencijalnim podnositeljima zahtjeva da djelotvorno pristupe Programu. Kako bi podržala djelotvoran pristup Programu, Komisija bi trebala nastojati što više pojednostaviti i uskladiti postupke podnošenja zahtjeva i dokumente, administrativne formalnosti i zahtjeve u vezi s financijskim upravljanjem, ukloniti administrativna opterećenja i poticati zahtjeve za dodjelu bespovratnih sredstava subjekata koji se nalaze u državama članicama koje su nedovoljno zastupljene u Programu. Komisija bi na posebnoj internetskoj stranici trebala objavljivati informacije o Programu, njegovim ciljevima, razne pozive na dostavu prijedloga i njihov vremenski raspored. Temeljni dokumenti i smjernice u vezi s pozivima na dostavu prijedloga trebali bi biti dostupni na svim službenim jezicima institucija Unije.

| (30) | U skladu s člankom 180. stavkom 1. točkom (l) Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (16) („pravila za primjenu”), u sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi utvrditi odredbe o vidljivosti financijske potpore Unije, osim u opravdanim slučajevima kada javno iskazivanje nije moguće ili primjereno. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 180. stavkom 1. točkom (l) Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (16) („pravila za primjenu”), u sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi utvrditi odredbe o vidljivosti financijske potpore Unije, osim u opravdanim slučajevima kada javno iskazivanje nije moguće ili primjereno.

| (31) | U skladu s člankom 35. stavcima 2. i 3. Financijske uredbe i člankom 21. pravila za primjenu, Komisija bi trebala staviti na raspolaganje, na odgovarajući način i pravodobno, podatke o primateljima te naravi i svrsi mjera koje se financiraju iz općeg proračuna Unije. Ti bi se podaci trebali staviti na raspolaganje uz poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, a posebno zaštite osobnih podataka. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s člankom 35. stavcima 2. i 3. Financijske uredbe i člankom 21. pravila za primjenu, Komisija bi trebala staviti na raspolaganje, na odgovarajući način i pravodobno, podatke o primateljima te naravi i svrsi mjera koje se financiraju iz općeg proračuna Unije. Ti bi se podaci trebali staviti na raspolaganje uz poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, a posebno zaštite osobnih podataka.

| (32) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest doprinos daljnjem razvoju europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i uzajamnom povjerenju, posebno promicanjem pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(32)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest doprinos daljnjem razvoju europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i uzajamnom povjerenju, posebno promicanjem pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (33) | U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska je obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Irska je obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.

| (34) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(34)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (35) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(35)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (36) | Kako bi se osigurao kontinuitet financiranja aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju Odluke 2007/126/PUP, Odluke br. 1149/2007/EZ i Odluke br. 1150/2007/EZ, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave, |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se osigurao kontinuitet financiranja aktivnosti koje su se prethodno provodile na temelju Odluke 2007/126/PUP, Odluke br. 1149/2007/EZ i Odluke br. 1150/2007/EZ, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uspostava i trajanje Programa

1.   Ovom Uredbom uspostavlja se program Pravosuđe („Program”).

2.   Program obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

Članak 2.

Europska dodana vrijednost

1.   Programom se financiraju djelovanja s europskom dodanom vrijednošću koja doprinose daljnjem razvoju europskog područja pravde. U tom smislu, Komisija osigurava da djelovanja odabrana za financiranje imaju za cilj ostvarivanje rezultata s europskom dodanom vrijednošću.

2.   Europska dodana vrijednost djelovanja, uključujući vrijednost djelovanja manjeg opsega i nacionalnih djelovanja, ocjenjuje se s obzirom na kriterije poput njihova doprinosa dosljednoj i koherentnoj provedbi prava Unije, kao i osviještenosti šire javnosti o pravima koja iz nje proizlaze, njihova potencijala u smislu razvoja uzajamnog povjerenja među državama članicama i poboljšavanja prekogranične suradnje, njihova transnacionalnog učinka, njihova doprinosa razrađivanju i širenju najbolje prakse ili njihova potencijala u smislu stvaranja praktičnih alata i rješenja za postupanje u odnosu na prekogranične izazove ili izazove širom Unije.

Članak 3.

Opći cilj

Opći cilj Programa jest doprinijeti daljnjem razvoju europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i uzajamnom povjerenju, posebice promicanjem pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima.

Članak 4.

Posebni ciljevi

1.   Kako bi ostvario opći cilj naveden u članku 3., Program ima sljedeće posebne ciljeve:

| (a) | olakšavanje i podupiranje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima; |
| --- | --- |

(a)

olakšavanje i podupiranje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima;

| (b) | podupiranje i promicanje pravosudnog osposobljavanja, uključujući jezično osposobljavanje u području pravne terminologije, radi promicanja zajedničke pravne i pravosudne kulture; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje i promicanje pravosudnog osposobljavanja, uključujući jezično osposobljavanje u području pravne terminologije, radi promicanja zajedničke pravne i pravosudne kulture;

| (c) | olakšavanje djelotvornog pristupa pravosuđu za sve, uključujući promicanje i podupiranje prava žrtava kriminala, uz poštovanje prava na obranu; |
| --- | --- |

(c)

olakšavanje djelotvornog pristupa pravosuđu za sve, uključujući promicanje i podupiranje prava žrtava kriminala, uz poštovanje prava na obranu;

| (d) | podupiranje inicijativa u području politike u vezi s drogama u pogledu aspekata pravosudne suradnje i sprečavanja kriminala koji su blisko povezani s općim ciljem Programa, u mjeri u kojoj nisu obuhvaćeni Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, ili programom Zdravlje za rast; |
| --- | --- |

(d)

podupiranje inicijativa u području politike u vezi s drogama u pogledu aspekata pravosudne suradnje i sprečavanja kriminala koji su blisko povezani s općim ciljem Programa, u mjeri u kojoj nisu obuhvaćeni Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, ili programom Zdravlje za rast;

2.   Posebni ciljevi Programa osobito se ostvaruju putem:

| (a) | jačanja osviještenosti i poznavanja prava i politika Unije; |
| --- | --- |

(a)

jačanja osviještenosti i poznavanja prava i politika Unije;

| (b) | s ciljem osiguravanja djelotvorne pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima, povećavanja poznavanja prava Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, instrumenata pravosudne suradnje i relevantne sudske prakse Suda Europske unije te komparativnog prava; |
| --- | --- |

(b)

s ciljem osiguravanja djelotvorne pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima, povećavanja poznavanja prava Unije, uključujući materijalno i postupovno pravo, instrumenata pravosudne suradnje i relevantne sudske prakse Suda Europske unije te komparativnog prava;

| (c) | podupiranja djelotvorne, sveobuhvatne i dosljedne provedbe i primjene instrumenata Unije u državama članicama te njihova praćenja i evaluacije; |
| --- | --- |

(c)

podupiranja djelotvorne, sveobuhvatne i dosljedne provedbe i primjene instrumenata Unije u državama članicama te njihova praćenja i evaluacije;

| (d) | promicanja prekogranične suradnje, poboljšavanja uzajamnog poznavanja i razumijevanja građanskog i kaznenog prava te pravnih i pravosudnih sustava država članica te jačanja uzajamnog povjerenja; |
| --- | --- |

(d)

promicanja prekogranične suradnje, poboljšavanja uzajamnog poznavanja i razumijevanja građanskog i kaznenog prava te pravnih i pravosudnih sustava država članica te jačanja uzajamnog povjerenja;

| (e) | poboljšanja poznavanja i razumijevanja mogućih prepreka neometanom funkcioniranju europskog područja pravde; |
| --- | --- |

(e)

poboljšanja poznavanja i razumijevanja mogućih prepreka neometanom funkcioniranju europskog područja pravde;

| (f) | poboljšanja učinkovitosti pravosudnih sustava i njihove suradnje putem informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući prekograničnu interoperabilnost sustava i aplikacija. |
| --- | --- |

(f)

poboljšanja učinkovitosti pravosudnih sustava i njihove suradnje putem informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući prekograničnu interoperabilnost sustava i aplikacija.

Članak 5.

Uključivanje

U provedbi svih svojih djelovanja Program nastoji promicati ravnopravnost između žena i muškaraca te promicati prava djeteta, između ostalog putem pravosuđa prilagođenog djeci. Također je usklađen sa zabranom diskriminacije na bilo kojoj osnovi navedenoj u članku 21. Povelje, u skladu s ograničenjima utvrđenima u članku 51. Povelje i u njihovu okviru.

Članak 6.

Vrste djelovanja

1.   Program financira, između ostalog, sljedeće vrste djelovanja:

| (a) | analitičke aktivnosti, poput prikupljanja podataka i statistike; razvoja zajedničkih metodologija i, prema potrebi, pokazatelja ili mjerila vrijednosti; studija, istraživanja, analiza i anketa; evaluacija; izrade i objave vodiča, izvješća i obrazovnog materijala; radionica, seminara, stručnih skupova i konferencija; |
| --- | --- |

(a)

analitičke aktivnosti, poput prikupljanja podataka i statistike; razvoja zajedničkih metodologija i, prema potrebi, pokazatelja ili mjerila vrijednosti; studija, istraživanja, analiza i anketa; evaluacija; izrade i objave vodiča, izvješća i obrazovnog materijala; radionica, seminara, stručnih skupova i konferencija;

| (b) | aktivnosti osposobljavanja, poput razmjene osoblja, radionica, seminara, tečajeva obuke instruktora, uključujući jezično osposobljavanje u području pravne terminologije, i razvoj internetskih alata za osposobljavanje ili drugih modula osposobljavanja za članove sudskog i pravosudnog osoblja; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti osposobljavanja, poput razmjene osoblja, radionica, seminara, tečajeva obuke instruktora, uključujući jezično osposobljavanje u području pravne terminologije, i razvoj internetskih alata za osposobljavanje ili drugih modula osposobljavanja za članove sudskog i pravosudnog osoblja;

| (c) | uzajamno učenje, suradnju, aktivnosti podizanja svijesti i širenja kao što su prepoznavanje i razmjena dobre prakse, inovativnih pristupa i iskustava; organiziranje stručnih pregleda te uzajamnog učenja; organiziranje konferencija, seminara, informativnih kampanja, uključujući institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije u mjeri u kojoj se oni odnose na ciljeve Programa; prikupljanje i objavu materijala radi širenja informacija o Programu i njegovih rezultata; razvoj, funkcioniranje i održavanje sustava i alata korištenjem informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući daljnji razvoj europskog portala e-pravosuđa kao alata za poboljšanje pristupa građana pravosuđu; |
| --- | --- |

(c)

uzajamno učenje, suradnju, aktivnosti podizanja svijesti i širenja kao što su prepoznavanje i razmjena dobre prakse, inovativnih pristupa i iskustava; organiziranje stručnih pregleda te uzajamnog učenja; organiziranje konferencija, seminara, informativnih kampanja, uključujući institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije u mjeri u kojoj se oni odnose na ciljeve Programa; prikupljanje i objavu materijala radi širenja informacija o Programu i njegovih rezultata; razvoj, funkcioniranje i održavanje sustava i alata korištenjem informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući daljnji razvoj europskog portala e-pravosuđa kao alata za poboljšanje pristupa građana pravosuđu;

| (d) | potporu glavnim čimbenicima čije aktivnosti doprinose provedbi ciljeva Programa, kao što je potpora državama članicama u provedbi prava i politika Unije, potporu ključnim europskim čimbenicima i mrežama na europskoj razini, uključujući u području pravosudnog osposobljavanja; i potporu aktivnostima umrežavanja na europskoj razini među specijaliziranim tijelima i subjektima, kao i među nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima te nevladinim organizacijama. |
| --- | --- |

(d)

potporu glavnim čimbenicima čije aktivnosti doprinose provedbi ciljeva Programa, kao što je potpora državama članicama u provedbi prava i politika Unije, potporu ključnim europskim čimbenicima i mrežama na europskoj razini, uključujući u području pravosudnog osposobljavanja; i potporu aktivnostima umrežavanja na europskoj razini među specijaliziranim tijelima i subjektima, kao i među nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima te nevladinim organizacijama.

2.   Europska mreža za pravosudno osposobljavanje prima operativna bespovratna sredstva za sufinanciranje izdataka povezanih s njezinim stalnim programom rada.

Članak 7.

Sudjelovanje

1.   Pristup Programu otvoren je svim tijelima i subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u:

| (a) | državama članicama; |
| --- | --- |

(a)

državama članicama;

| (b) | zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s tim sporazumom; |
| --- | --- |

(b)

zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s tim sporazumom;

| (c) | zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatima i zemljama koje pristupaju Uniji, u skladu s općim načelima i općim uvjetima utvrđenima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima te odlukama Vijeća za pridruživanje, ili sličnim sporazumima. |
| --- | --- |

(c)

zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatima i zemljama koje pristupaju Uniji, u skladu s općim načelima i općim uvjetima utvrđenima za sudjelovanje tih zemalja u programima Unije koji su uspostavljeni u odgovarajućim okvirnim sporazumima te odlukama Vijeća za pridruživanje, ili sličnim sporazumima.

2.   Profitna tijela i subjekti imaju pristup Programu samo zajedno s neprofitnim ili javnim organizacijama.

3.   Tijela i subjekti sa zakonitim poslovnim nastanom u trećim zemljama, osim onih koji sudjeluju u Programu u skladu sa stavkom 1. točkama (b) i (c), posebno u zemljama gdje se primjenjuje Europska politika susjedstva, mogu biti povezani s djelovanjima Programa na vlastiti trošak, ako to služi svrsi tih djelovanja.

4.   Komisija može surađivati s međunarodnim organizacijama pod uvjetima utvrđenima u relevantnom godišnjem programu rada. Pristup Programu omogućen je međunarodnim organizacijama koje su aktivne u područjima obuhvaćenima Programom u skladu s Financijskom uredbom i relevantnim godišnjim programom rada.

Članak 8.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2014.–2020. iznosi 377 604 000 EUR.

2.   Raspodjela financijskih sredstava Programa također može obuhvaćati izdatke koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, potrebne za upravljanje Programom i ocjenjivanje ostvarivanja njegovih ciljeva. Raspodjela financijskih sredstava može obuhvaćati izdatke koji se odnose na potrebne studije, sastanke stručnjaka, informacijske i komunikacijske aktivnosti, uključujući institucionalno priopćivanje političkih prioriteta Unije u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, kao i izdatke povezane s mrežama informacijske tehnologije koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija te drugu tehničku i administrativnu pomoć koja je potrebna u vezi s upravljanjem Programom od strane Komisije.

3.   Europski parlament i Vijeće odobravaju raspoloživa godišnja odobrena sredstva u okviru granica predviđenih u višegodišnjem financijskom okviru uspostavljenom Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (17).

4.   U okviru financijske omotnice za Program, iznosi se raspoređuju za svaki posebni cilj u skladu s postocima navedenima u Prilogu.

5.   Komisija ne odstupa od dodijeljenih postotaka financijske omotnice, kako je navedeno u Prilogu, za više od 5 postotnih bodova za svaki posebni cilj. Ako se pokaže da je potrebno premašiti to ograničenje, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 9. za izmjenu svake brojke iz Priloga za više od 5 te najviše 10 postotnih bodova.

Članak 9.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje trajanja Programa.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 5. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 10.

Provedbene mjere

1.   Komisija provodi Program u skladu s Financijskom uredbom.

2.   Kako bi provela Program, Komisija donosi godišnje programe rada u obliku provedbenih akata. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.

3.   Svakim godišnjim programom rada provode se ciljevi Programa određujući sljedeće:

| (a) | djelovanja koja će se poduzeti, u skladu s općim i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. i članku 4. stavku 1., uključujući okvirnu raspodjelu financijskih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja koja će se poduzeti, u skladu s općim i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. i članku 4. stavku 1., uključujući okvirnu raspodjelu financijskih sredstava;

| (b) | osnovne kriterije prihvatljivosti, odabira i dodjele koji će se koristiti za odabir prijedlogâ koji će primiti financijske doprinose, u skladu s člankom 84. Financijske uredbe i člankom 94. njezinih pravila za primjenu; |
| --- | --- |

(b)

osnovne kriterije prihvatljivosti, odabira i dodjele koji će se koristiti za odabir prijedlogâ koji će primiti financijske doprinose, u skladu s člankom 84. Financijske uredbe i člankom 94. njezinih pravila za primjenu;

| (c) | najmanji postotak godišnjih izdataka koji će se izdvojiti za bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(c)

najmanji postotak godišnjih izdataka koji će se izdvojiti za bespovratna sredstva.

4.   Osigurava se odgovarajuća i pravedna raspodjela financijske potpore između raznih područja obuhvaćenih ovom Uredbom. Prilikom odlučivanja o raspodjeli sredstava među tim područjima u godišnjim programima rada, Komisija uzima u obzir potrebu za održavanjem dovoljne razine financiranja za građansko i kazneno pravosuđe, kao i za pravosudno osposobljavanje te inicijative u području politike u vezi s drogama unutar područja obuhvaćenog Programom.

5.   Pozivi na dostavu prijedloga objavljuju se na godišnjoj osnovi.

6.   Kako bi se olakšale aktivnosti pravosudnog osposobljavanja, troškovi povezani sa sudjelovanjem sudskog i pravosudnog osoblja u tim aktivnostima i koji nastanu tijelima država članica uzimaju se u obzir u skladu s Financijskom uredbom prilikom osiguravanja odgovarajućeg financiranja.

Članak 11.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 12.

Komplementarnost

1.   Komisija, u suradnji s državama članicama, osigurava sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s drugim instrumentima Unije uključujući, između ostalog, s programom o pravima, jednakosti i građanstvu, Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, programom Zdravlje za rast, programom Erasmus+, Okvirnim programom Obzor 2020. i Instrumentom pretpristupne pomoći (IPA II).

2.   Komisija također osigurava sveukupnu dosljednost, komplementarnost i sinergije s radom tijela, ureda i agencija Unije koji djeluju u područjima obuhvaćenima ciljevima Programa, kao što su Eurojust, uspostavljen Odlukom Vijeća 2002/187/PUP (18), i Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA), uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (19).

3.   Program može dijeliti resurse s drugim instrumentima Unije, posebno s programom o pravima, jednakosti i građanstvu, za potrebe provedbe onih djelovanja kroz koje se ispunjavaju ciljevi obaju programa. Djelovanje za koje su dodijeljena sredstva iz Programa može potaknuti i dodjelu sredstava iz programa o pravima, jednakosti i građanstvu, pod uvjetom da financiranje ne obuhvaća iste troškovne stavke.

Članak 13.

Zaštita financijskih interesa Unije

1.   Komisija poduzima prikladne mjere kojima jamči da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru Programa, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti putem učinkovitih provjera i, ako se otkriju nepravilnosti, vraćanjem pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.

2.   Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije, i na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije u okviru Programa.

3.   Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (21) s ciljem utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji je financiran u okviru Programa.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i s međunarodnim organizacijama, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovori koji su rezultat provedbe ovog Programa, sadrže odredbe kojima se izričito ovlašćuju Komisija, Revizorski sud i OLAF za provedbu revizija i istraga iz tih stavaka, u skladu s njihovim nadležnostima.

Članak 14.

Praćenje i evaluacija

1.   Komisija na godišnjoj osnovi prati Program kako bi pratila provedbu djelovanja koja se izvršavaju u njegovu okviru te ostvarivanje posebnih ciljeva navedenih u članku 4. To praćenje također osigurava sredstvo za ocjenu načina bavljenja pitanjima ravnopravnosti spolova i nediskriminacije u djelovanjima Programa.

2.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi:

| (a) | godišnje izvješće o praćenju, koje se temelji na pokazateljima navedenima u članku 15. stavku 2., i uporabi dostupnih sredstava; |
| --- | --- |

(a)

godišnje izvješće o praćenju, koje se temelji na pokazateljima navedenima u članku 15. stavku 2., i uporabi dostupnih sredstava;

| (b) | privremeno evaluacijsko izvješće najkasnije 30. lipnja 2018.; |
| --- | --- |

(b)

privremeno evaluacijsko izvješće najkasnije 30. lipnja 2018.;

| (c) | ex-post evaluacijsko izvješće najkasnije 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

(c)

ex-post evaluacijsko izvješće najkasnije 31. prosinca 2021.

3.   U privremenom evaluacijskom izvješću ocjenjuje se ostvarivanje ciljeva Programa, učinkovitost iskorištavanja resursa i europska dodana vrijednost Programa u svrhu određivanja treba li financiranje u područjima koja su obuhvaćena Programom produljiti, izmijeniti ili suspendirati nakon 2020. Također ispituje mogućnosti za eventualno pojednostavljenje Programa, njegovu unutarnju i vanjsku sukladnost te jesu li svi ciljevi i djelovanja i dalje relevantni. U njemu se uzimaju u obzir rezultati ex-post evaluacija prethodnih programa za razdoblje od 2007. do 2013. uspostavljenih odlukama iz članka 16.

4.   U ex-post evaluacijskom izvješću ocjenjuje se dugoročni utjecaj Programa i održivost njegovih učinaka s ciljem utjecanja na odluku o sljedećem programu.

5.   Tim se evaluacijama ocjenjuje i način bavljenja pitanjima ravnopravnosti spolova i nediskriminacije u djelovanjima Programa.

Članak 15.

Pokazatelji

1.   U skladu s člankom 14. pokazatelji navedeni u stavku 2. ovog članka služe kao osnova za praćenje i evaluaciju opsega u kojem je ispunjen svaki od posebnih ciljeva Programa navedenih u članku 4. putem djelovanja predviđenih u članku 6. Oni se mjere u odnosu na unaprijed definirana polazišta koja odražavaju situaciju prije provedbe. Prema potrebi, pokazatelji se raščlanjuju, među ostalim, prema spolu, dobi i invaliditetu.

2.   Pokazatelji iz stavka 1. uključuju, između ostalog, sljedeće:

| (a) | broj i postotak osoba u ciljnoj skupini do kojih su dospjele aktivnosti podizanja svijesti financirane u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

broj i postotak osoba u ciljnoj skupini do kojih su dospjele aktivnosti podizanja svijesti financirane u okviru Programa;

| (b) | broj i postotak članova sudskog i pravosudnog osoblja u ciljnoj skupini koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja, razmjeni osoblja, studijskim posjetima, radionicama i seminarima koji se financiraju u okviru Programa; |
| --- | --- |

(b)

broj i postotak članova sudskog i pravosudnog osoblja u ciljnoj skupini koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja, razmjeni osoblja, studijskim posjetima, radionicama i seminarima koji se financiraju u okviru Programa;

| (c) | povećanje razine poznavanja prava i politika Unije unutar skupina koje sudjeluju u aktivnostima koje se financiraju u okviru Programa, u usporedbi s čitavom ciljnom skupinom; |
| --- | --- |

(c)

povećanje razine poznavanja prava i politika Unije unutar skupina koje sudjeluju u aktivnostima koje se financiraju u okviru Programa, u usporedbi s čitavom ciljnom skupinom;

| (d) | broj slučajeva, aktivnosti i rezultata prekogranične suradnje, uključujući i suradnju putem alata i postupaka informacijske tehnologije uspostavljenih na razini Unije; |
| --- | --- |

(d)

broj slučajeva, aktivnosti i rezultata prekogranične suradnje, uključujući i suradnju putem alata i postupaka informacijske tehnologije uspostavljenih na razini Unije;

| (e) | ocjenu koju sudionici daju u vezi s aktivnostima u kojima su sudjelovali i njihove (očekivane) održivosti; |
| --- | --- |

(e)

ocjenu koju sudionici daju u vezi s aktivnostima u kojima su sudjelovali i njihove (očekivane) održivosti;

| (f) | geografsku pokrivenost aktivnosti koje financira Program. |
| --- | --- |

(f)

geografsku pokrivenost aktivnosti koje financira Program.

3.   Pored pokazatelja navedenih u stavku 2., u privremenim i ex-post evaluacijskim izvješćima Programa između ostalog se ocjenjuje:

| (a) | uočeni učinak Programa na pristup pravosuđu na temelju kvalitativnih i kvantitativnih podataka prikupljenih na europskoj razini; |
| --- | --- |

(a)

uočeni učinak Programa na pristup pravosuđu na temelju kvalitativnih i kvantitativnih podataka prikupljenih na europskoj razini;

| (b) | broj i kvaliteta instrumenata i alata razvijenih putem djelovanja koja se financiraju u okviru Programa; |
| --- | --- |

(b)

broj i kvaliteta instrumenata i alata razvijenih putem djelovanja koja se financiraju u okviru Programa;

| (c) | europska dodana vrijednost Programa, uključujući evaluaciju aktivnosti Programa s obzirom na slične inicijative koje su razvijene na nacionalnoj ili europskoj razini bez potpore financijskim sredstvima Unije te njihove (očekivane) rezultate i prednosti i/ili nedostaci financiranja Unije u usporedbi s nacionalnim financiranjem za dotičnu vrstu aktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

europska dodana vrijednost Programa, uključujući evaluaciju aktivnosti Programa s obzirom na slične inicijative koje su razvijene na nacionalnoj ili europskoj razini bez potpore financijskim sredstvima Unije te njihove (očekivane) rezultate i prednosti i/ili nedostaci financiranja Unije u usporedbi s nacionalnim financiranjem za dotičnu vrstu aktivnosti;

| (d) | razina financiranja u odnosu na postignute rezultate (učinkovitost); |
| --- | --- |

(d)

razina financiranja u odnosu na postignute rezultate (učinkovitost);

| (e) | moguće administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, djelotvornijoj i učinkovitijoj provedbi Programa (prostor za pojednostavljenje). |
| --- | --- |

(e)

moguće administrativne, organizacijske i/ili strukturne prepreke neometanoj, djelotvornijoj i učinkovitijoj provedbi Programa (prostor za pojednostavljenje).

Članak 16.

Prijelazne mjere

Djelovanja započeta na temelju Odluke 2007/126/PUP, Odluke 1149/2007/EZ ili Odluke 1150/2007/EZ i dalje su regulirane odredbama tih odluka, sve do njihova završetka. U odnosu na ta djelovanja, upućivanje na odbore predviđene u članku 9. Odluke 2007/126/PUP, člancima 10. i 11. Odluke 1149/2007/EZ i članku 10. Odluke 1150/2007/EZ tumači se kao upućivanje na odbor predviđen u članku 11. stavku 1. ove Uredbe.

Članak 17.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  SL C 299, 4.10.2012., str. 103.

1

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 43.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 16. prosinca 2013.

3

(4)  SL C 115, 4.5.2010., str. 1.

4

(5)  SL C 299, 22.11.2008., str. 1.

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

6

(7)  SL C 402, 29.12.2012., str. 1..

7

(8)  Odluka br. 1150/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. rujna 2007. o uspostavi posebnog programa „Sprečavanje zlouporabe droga i informiranje” za razdoblje 2007.–2013. u okviru Općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe” (SL L 257, 3.10.2007., str. 23.).

8

(9)  Odluka Vijeća 2007/126/PUP od 12. veljače 2007. o utvrđivanju posebnog programa „Kazneno pravosuđe” kao dijela Općeg programa temeljnih prava i pravosuđa za razdoblje od 2007. do 2013. (SL L 58, 24.2.2007., str. 13.).

9

(10)  Odluka br. 1149/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. rujna 2007. o uspostavi posebnog programa „Civilno pravosuđe” za razdoblje 2007.-2013. u okviru općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe” (SL L 257, 3.10.2007., str. 16.).

10

(11)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

11

(12)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

12

(13)  Uredba (EU) No 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa o pravima, jednakosti i građanstvu za razdoblje 2014.–2020. (vidi stranicu 62 ovog Službenog lista).

13

(14)  Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104).

15

(16)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2014. ‒ 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884).

17

(18)  Odluka Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela (SL L 63, 6.3.2002., str. 1.).

18

(19)  Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (SL L 376, 27.12.2006., str. 1.).

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

21

---

PRILOG

DODJELA SREDSTAVA

U okviru financijske omotnice za Program, iznosi se dodjeljuju svakom posebnom cilju navedenom u članku 4. stavku 1. kako slijedi:

| | Posebni ciljevi | Udio u financijskoj omotnicu (u %) |
| --- | --- | --- |
| (a) | olakšavanje i podupiranje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima | 30 % |
| (b) | podupiranje i promicanje pravosudnog osposobljavanja, uključujući jezično osposobljavanje u području pravne terminologije, radi promicanja zajedničke pravne i pravosudne kulture | 35 % |
| (c) | olakšavanje djelotvornog pristupa pravosuđu za sve, uključujući promicanje i podupiranje prava žrtava kriminala, uz poštovanje prava na obranu | 30 % |
| (d) | podupiranje inicijativa u području politike u vezi s drogama u pogledu aspekata pravosudne suradnje i sprečavanja kriminala koji su blisko povezani s općim ciljem Programa, u mjeri u kojoj nisu obuhvaćeni Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, ili programom Zdravlje za rast | 5 %. |

Posebni ciljevi

Udio u financijskoj omotnicu (u %)

(a)

olakšavanje i podupiranje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima

30 %

(b)

podupiranje i promicanje pravosudnog osposobljavanja, uključujući jezično osposobljavanje u području pravne terminologije, radi promicanja zajedničke pravne i pravosudne kulture

35 %

(c)

olakšavanje djelotvornog pristupa pravosuđu za sve, uključujući promicanje i podupiranje prava žrtava kriminala, uz poštovanje prava na obranu

30 %

(d)

podupiranje inicijativa u području politike u vezi s drogama u pogledu aspekata pravosudne suradnje i sprečavanja kriminala koji su blisko povezani s općim ciljem Programa, u mjeri u kojoj nisu obuhvaćeni Instrumentom za financijsku potporu policijskoj suradnji, sprečavanju i suzbijanju kriminala te upravljanju krizama, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, ili programom Zdravlje za rast

5 %.

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/84

---

UREDBA (EU) br. 1383/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. prosinca 2013.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013.–2017.

(Tekst značajan za EGP i za Švicarsku)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) pruža se okvir i utvrđuju ciljevi i rezultati za izradu, razvoj i diseminaciju europske statistike u razdoblju od 2013. do 2017. godine. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) pruža se okvir i utvrđuju ciljevi i rezultati za izradu, razvoj i diseminaciju europske statistike u razdoblju od 2013. do 2017. godine.

| (2) | Uredbom (EU) br. 99/2013 određuje se samo financijska omotnica za 2013., koja je obuhvaćena programskim razdobljem od 2007. do 2013., te se poziva Komisija da Europskom parlamentu i Vijeću podnese zakonodavni prijedlog o uvođenju financijske alokacije za razdoblje od 2014. do 2017. najkasnije tri mjeseca nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 99/2013 određuje se samo financijska omotnica za 2013., koja je obuhvaćena programskim razdobljem od 2007. do 2013., te se poziva Komisija da Europskom parlamentu i Vijeću podnese zakonodavni prijedlog o uvođenju financijske alokacije za razdoblje od 2014. do 2017. najkasnije tri mjeseca nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020.

| (3) | Uredba Vijeća (EU) br. 1311/2013 (3) donesena je 2. prosinca 2013. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Vijeća (EU) br. 1311/2013 (3) donesena je 2. prosinca 2013.

| (4) | Uredbu (EU) br. 99/2013 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbu (EU) br. 99/2013 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih u ovoj Uredbi, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave, |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih u ovoj Uredbi, ona bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

U Uredbi (EU) br. 99/2013 članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Financiranje

1.   Financijska omotnica Unije za provedbu programa za 2013. iznosi od 57,3 milijuna EUR i obuhvaćena je programskim razdobljem od 2007. do 2013. Financijska omotnica Unije za provedbu programa za razdoblje od 2014. do 2017. iznosi 234,8 milijuna EUR i obuhvaćena je programskim razdobljem od 2014. do 2020. godine.

2.   Komisija provodi financijsku potporu Unije u skladu s Financijskom uredbom.

3.   Komisija donosi svoju odluku o godišnjim odobrenim sredstvima u skladu s nadležnostima Europskog parlamenta i Vijeća.”.

Članak 2.

Ova Uredbe stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 16. prosinca 2013.

1

(2)  Uredba (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o europskom statističkom programu za razdoblje 2013. – 2017. (SL L 39, 9.2.2013., str. 12.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

3

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/85

---

UREDBA (EU) br. 1384/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. prosinca 2013.

o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 55/2008 o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 55/2008 (2) uveden je poseban sustav autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu (dalje u tekstu: „Moldova”). Tim se sustavom svim proizvodima podrijetlom iz Moldove omogućuje slobodan pristup tržištu Unije, osim u slučaju određenih poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. toj uredbi, za koje su odobrene ograničene koncesije u obliku izuzeća od carina u okviru ograničenja carinskih kvota ili u obliku smanjenja carina. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 55/2008 (2) uveden je poseban sustav autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu (dalje u tekstu: „Moldova”). Tim se sustavom svim proizvodima podrijetlom iz Moldove omogućuje slobodan pristup tržištu Unije, osim u slučaju određenih poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. toj uredbi, za koje su odobrene ograničene koncesije u obliku izuzeća od carina u okviru ograničenja carinskih kvota ili u obliku smanjenja carina.

| (2) | U okviru Europske politike susjedstva (EPS), Akcijskog plana EPS-a EU-Moldova te Istočnog partnerstva, Moldova je donijela ambiciozan plan za političko pridruživanje i daljnju ekonomsku integraciju s EU-om. Moldova je postigla i znatan napredak u području regulatornog usklađivanja s ciljem konvergencije sa zakonodavstvom i normama Unije. |
| --- | --- |

(2)

U okviru Europske politike susjedstva (EPS), Akcijskog plana EPS-a EU-Moldova te Istočnog partnerstva, Moldova je donijela ambiciozan plan za političko pridruživanje i daljnju ekonomsku integraciju s EU-om. Moldova je postigla i znatan napredak u području regulatornog usklađivanja s ciljem konvergencije sa zakonodavstvom i normama Unije.

| (3) | Pregovori o novom sporazumu o pridruživanju, uključujući uspostavu detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine između Unije i Moldove, počeli su u siječnju 2010. i završili u srpnju 2013. Navedenim sporazumom predviđa se potpuna liberalizacija bilateralne trgovine vinom. |
| --- | --- |

(3)

Pregovori o novom sporazumu o pridruživanju, uključujući uspostavu detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine između Unije i Moldove, počeli su u siječnju 2010. i završili u srpnju 2013. Navedenim sporazumom predviđa se potpuna liberalizacija bilateralne trgovine vinom.

| (4) | Kako bi se podržali napori Moldove u okviru EPS-a i Istočnog partnerstva te omogućilo atraktivno i pouzdano tržište za njezin izvoz vina, trebalo bi bez odgađanja liberalizirati uvoz vina iz Moldove u Uniju. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se podržali napori Moldove u okviru EPS-a i Istočnog partnerstva te omogućilo atraktivno i pouzdano tržište za njezin izvoz vina, trebalo bi bez odgađanja liberalizirati uvoz vina iz Moldove u Uniju.

| (5) | Kako bi se osigurali kontinuitet trgovinskih tokova iz Moldove i pravna sigurnost za gospodarske subjekte, potrebno je da se autonomne trgovinske povlastice primjenjuju neprekidno do datuma njihova isteka navedenog u Uredbi (EZ) br. 55/2008. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurali kontinuitet trgovinskih tokova iz Moldove i pravna sigurnost za gospodarske subjekte, potrebno je da se autonomne trgovinske povlastice primjenjuju neprekidno do datuma njihova isteka navedenog u Uredbi (EZ) br. 55/2008.

| (6) | Uredbu (EZ) br. 55/2008 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Uredbu (EZ) br. 55/2008 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) No 55/2008 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 16. treći, četvrti i peti stavak brišu se; |
| --- | --- |

1.

u članku 16. treći, četvrti i peti stavak brišu se;

| 2. | u tablici u točki 1. Priloga I., posljednji redak koji se odnosi na redni broj 09.0514 „Vino od svježeg grožđa, osim pjenušavog vina” briše se. |
| --- | --- |

2.

u tablici u točki 1. Priloga I., posljednji redak koji se odnosi na redni broj 09.0514 „Vino od svježeg grožđa, osim pjenušavog vina” briše se.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 10. prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 16. prosinca 2013.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 55/2008 od 21. siječnja 2008. o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 980/2005 i Odluke Komisije 2005/924/EZ (SL L 20, 24.1.2008., str. 1.).

2

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/86

---

UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1385/2013

оd 17. prosinca 2013.

o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98 i (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EZ) br. 1069/2009, (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća zbog izmjene statusa departmana Mayotte u odnosu na Europsku uniju

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (2),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Odlukom Europskog vijeća 2012/419/EU (3), Europsko vijeće odlučilo je izmijeniti status prekomorske zemlje Mayotte u odnosu na Uniju od 1. siječnja 2014. Od tog datuma Mayotte prestaje biti prekomorsko područje i postaje najudaljenija regija Unije u smislu članka 349. odnosno članka 355. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Nakon ove izmjene pravnog statusa Mayottea, pravo Unije primjenjuje se na Mayotte od 1. siječnja 2014. Uzimajući u obzir specifično strukturalno socijalno i ekonomsko stanje Mayottea koje čine udaljenost, izoliranost, mala površina, nepovoljna topografija i klima, trebalo bi predvidjeti određene posebne mjere u više područja. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Europskog vijeća 2012/419/EU (3), Europsko vijeće odlučilo je izmijeniti status prekomorske zemlje Mayotte u odnosu na Uniju od 1. siječnja 2014. Od tog datuma Mayotte prestaje biti prekomorsko područje i postaje najudaljenija regija Unije u smislu članka 349. odnosno članka 355. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Nakon ove izmjene pravnog statusa Mayottea, pravo Unije primjenjuje se na Mayotte od 1. siječnja 2014. Uzimajući u obzir specifično strukturalno socijalno i ekonomsko stanje Mayottea koje čine udaljenost, izoliranost, mala površina, nepovoljna topografija i klima, trebalo bi predvidjeti određene posebne mjere u više područja.

| (2) | U području ribarstva i zdravlja životinja, trebalo bi izmijeniti sljedeće Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

U području ribarstva i zdravlja životinja, trebalo bi izmijeniti sljedeće Uredbe.

| (3) | U vezi s Uredbom Vijeća (EZ) br. 850/98 (4), vode oko Mayottea, kao nove najudaljenije regije, trebale bi biti uključene u područje primjene te Uredbe, a uporaba okružujućih mreža plivarica za ulov jata tuna i riba nalik tunama unutar područja od 24 milje od polazne crte otoka trebala bi biti zabranjena kako bi se sačuvala jata velikih migracijskih riba u blizini otoka Mayotte. |
| --- | --- |

(3)

U vezi s Uredbom Vijeća (EZ) br. 850/98 (4), vode oko Mayottea, kao nove najudaljenije regije, trebale bi biti uključene u područje primjene te Uredbe, a uporaba okružujućih mreža plivarica za ulov jata tuna i riba nalik tunama unutar područja od 24 milje od polazne crte otoka trebala bi biti zabranjena kako bi se sačuvala jata velikih migracijskih riba u blizini otoka Mayotte.

| (4) | U vezi s Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), zbog vrlo fragmentiranih i nedovoljno razvijenih marketinških programa Mayottea, primjena pravila o deklariranju proizvoda ribarstva značajno bi opteretila trgovce na malo, nerazmjerno vrijednosti informacije koja bi bila pružena potrošaču. Stoga je prikladno omogućiti privremeno odstupanje od pravila u vezi s deklariranjem proizvoda ribarstva ponuđenih na trgovinu na malo krajnjem potrošaču u Mayotteu. |
| --- | --- |

(4)

U vezi s Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), zbog vrlo fragmentiranih i nedovoljno razvijenih marketinških programa Mayottea, primjena pravila o deklariranju proizvoda ribarstva značajno bi opteretila trgovce na malo, nerazmjerno vrijednosti informacije koja bi bila pružena potrošaču. Stoga je prikladno omogućiti privremeno odstupanje od pravila u vezi s deklariranjem proizvoda ribarstva ponuđenih na trgovinu na malo krajnjem potrošaču u Mayotteu.

| (5) | U vezi s Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), potrebno je uvesti posebne mjere u vezi s ribolovnim kapacitetom i registrom ribarske flote. |
| --- | --- |

(5)

U vezi s Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), potrebno je uvesti posebne mjere u vezi s ribolovnim kapacitetom i registrom ribarske flote.

| (6) | Važan dio flote koja plovi pod francuskom zastavom te djeluje iz francuskog prekomorskog departmana Mayottea sastoji se od plovila duljine manje od 10 metara koja su raspršena oko otoka, nemaju iskrcajna mjesta i tek trebaju biti identificirana, izmjerena i opremljena minimalnom zaštitnom opremom kako bi bila uključena u registar ribarskih plovila Unije; posljedica toga je da Francuska neće biti u stanju dovršiti taj registar do 31. prosinca 2021. Međutim, Francuska bi trebala održavati privremeni registar flote koji garantira minimalnu identifikaciju plovila ovog segmenta kako bi izbjegla širenje neformalnih ribarskih plovila. |
| --- | --- |

(6)

Važan dio flote koja plovi pod francuskom zastavom te djeluje iz francuskog prekomorskog departmana Mayottea sastoji se od plovila duljine manje od 10 metara koja su raspršena oko otoka, nemaju iskrcajna mjesta i tek trebaju biti identificirana, izmjerena i opremljena minimalnom zaštitnom opremom kako bi bila uključena u registar ribarskih plovila Unije; posljedica toga je da Francuska neće biti u stanju dovršiti taj registar do 31. prosinca 2021. Međutim, Francuska bi trebala održavati privremeni registar flote koji garantira minimalnu identifikaciju plovila ovog segmenta kako bi izbjegla širenje neformalnih ribarskih plovila.

| (7) | U svjetlu činjenice da je Francuska Komisiji za tune u Indijskom oceanu (IOTC) predstavila plan razvoja koji opisuje indikativnu veličinu flote Mayottea i očekivanu evoluciju nedovoljno razvijene flote mehaničkih plovila s parangalima koji su kraći od 23 metara i plovila s okružujućim mrežama plivaricama baziranih u Mayotteu kao novoj najudaljenijoj regiji, na što niti jedna ugovorna stranka IOTC-a, uključujući Uniju, nije prigovorila, primjereno je koristiti referentne razine tog plana kao najviše gornje granice kapaciteta flote mehaničkih plovila s parangalom koji su kraći od 23 metara i plovila s okružujućim mrežama plivaricama registriranih u lukama Mayottea. Odstupajući od općenito primjenjivih pravila Unije, zbog postojećih specifične socijalne i ekonomske situacije u Mayotteu, Francuskoj treba omogućiti dovoljno vremena da uveća kapacitete nedovoljno razvijenog segmenta svoje flote manjih plovila do 2025. |
| --- | --- |

(7)

U svjetlu činjenice da je Francuska Komisiji za tune u Indijskom oceanu (IOTC) predstavila plan razvoja koji opisuje indikativnu veličinu flote Mayottea i očekivanu evoluciju nedovoljno razvijene flote mehaničkih plovila s parangalima koji su kraći od 23 metara i plovila s okružujućim mrežama plivaricama baziranih u Mayotteu kao novoj najudaljenijoj regiji, na što niti jedna ugovorna stranka IOTC-a, uključujući Uniju, nije prigovorila, primjereno je koristiti referentne razine tog plana kao najviše gornje granice kapaciteta flote mehaničkih plovila s parangalom koji su kraći od 23 metara i plovila s okružujućim mrežama plivaricama registriranih u lukama Mayottea. Odstupajući od općenito primjenjivih pravila Unije, zbog postojećih specifične socijalne i ekonomske situacije u Mayotteu, Francuskoj treba omogućiti dovoljno vremena da uveća kapacitete nedovoljno razvijenog segmenta svoje flote manjih plovila do 2025.

| (8) | U vezi s Uredbom (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7), trebalo bi napomenuti da Mayotte nema industrijskih kapaciteta za obradu nusproizvoda životinjskog podrijetla. Stoga je primjereno odobriti Francuskoj razdoblje od pet godina kako bi uspostavila infrastrukturu neophodnu za identificiranje, postupanje, transport, obradu i odlaganje nusproizvoda životinjskog podrijetla u Mayotteu u potpunosti sukladno Uredbi (EZ) br. 1069/2009. |
| --- | --- |

(8)

U vezi s Uredbom (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7), trebalo bi napomenuti da Mayotte nema industrijskih kapaciteta za obradu nusproizvoda životinjskog podrijetla. Stoga je primjereno odobriti Francuskoj razdoblje od pet godina kako bi uspostavila infrastrukturu neophodnu za identificiranje, postupanje, transport, obradu i odlaganje nusproizvoda životinjskog podrijetla u Mayotteu u potpunosti sukladno Uredbi (EZ) br. 1069/2009.

| (9) | U vezi s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (8), čini se da Francuska neće biti u stanju uskladiti se sa svim odredbama kontrole Unije za segment "Mayotte. Pelagijske i pridnene vrste. Duljina < 10 m" flote Mayottea do datuma kada će Mayotte postati najudaljenija regija. Plovila tog segmenta, raspršena oko otoka, nemaju određena iskrcajna mjesta i tek trebaju biti identificirana. Povrh toga, potrebno je obučiti ribare i kontrolore te uspostaviti prikladnu upravnu i fizičku infrastrukturu. Stoga je neophodno omogućiti privremeno odstupanje od određenih pravila u vezi s kontrolom ribarskih plovila i njihovih značajki, njihovih aktivnosti na moru, njihovoj opremi i njihovom ulovu, u svim stadijima, od plovila do tržišta u vezi tog segmenta flote. Međutim, kako bi postigla barem neke od najvažnijih ciljeva Uredbe (EZ) br. 1224/2009, Francuska bi trebala uspostaviti nacionalni sustav kontrole koji bi joj omogućio kontrolu i nadzor aktivnosti tog segmenta flote i pridržavanje međunarodnih obveza izvješćivanja Unije. |
| --- | --- |

(9)

U vezi s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (8), čini se da Francuska neće biti u stanju uskladiti se sa svim odredbama kontrole Unije za segment "Mayotte. Pelagijske i pridnene vrste. Duljina < 10 m" flote Mayottea do datuma kada će Mayotte postati najudaljenija regija. Plovila tog segmenta, raspršena oko otoka, nemaju određena iskrcajna mjesta i tek trebaju biti identificirana. Povrh toga, potrebno je obučiti ribare i kontrolore te uspostaviti prikladnu upravnu i fizičku infrastrukturu. Stoga je neophodno omogućiti privremeno odstupanje od određenih pravila u vezi s kontrolom ribarskih plovila i njihovih značajki, njihovih aktivnosti na moru, njihovoj opremi i njihovom ulovu, u svim stadijima, od plovila do tržišta u vezi tog segmenta flote. Međutim, kako bi postigla barem neke od najvažnijih ciljeva Uredbe (EZ) br. 1224/2009, Francuska bi trebala uspostaviti nacionalni sustav kontrole koji bi joj omogućio kontrolu i nadzor aktivnosti tog segmenta flote i pridržavanje međunarodnih obveza izvješćivanja Unije.

| (10) | Uredbe (EZ) br. 850/98, , (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1224/2009, (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Uredbe (EZ) br. 850/98, , (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1224/2009, (EU) br. 1379/2013 i (EU) br. 1380/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 850/98

Uredba (EZ) br. 850/98 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:






  „(h) | Regija 8
  Sve vode pred obalom francuskih departmana Réunion i Mayotte koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom Francuske.”, |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 2. stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

„(h)

Regija 8

Sve vode pred obalom francuskih departmana Réunion i Mayotte koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom Francuske.”,

| 2. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 34.g
  Ograničenja ribolova u zoni od 24 milja oko Mayottea
  Plovilima se zabranjuje uporaba okružujućih mreža plivarica za ulov jata tuna i riba nalik tunama unutar područja od 24 milje od obale Mayottea kao najudaljenije regije u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, računajući od polaznih crta od kojih se mjere teritorijalne vode.”. |
| --- | --- |

2.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 34.g

Ograničenja ribolova u zoni od 24 milja oko Mayottea

Plovilima se zabranjuje uporaba okružujućih mreža plivarica za ulov jata tuna i riba nalik tunama unutar područja od 24 milje od obale Mayottea kao najudaljenije regije u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, računajući od polaznih crta od kojih se mjere teritorijalne vode.”.

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1379/2013

U članku 35. Uredbe (EU) br. 1379/2013, dodaje se sljedeći stavak:

‘6.   Do 31. prosinca 2021. stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se na proizvode ponuđene na prodaju na malo krajnjem potrošaču u Mayotteu kao najudaljenijoj regiji u smislu članka 349. UFEU-a.’

Članak 3.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1380/2013

Uredba (EU) br. 1380/2013 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 23.a dodaje se sljedeći stavak:
  "4.   Odstupajući od stavka 1., Francuskoj se odobrava, do 31. prosinca 2025., da uvede novi kapacitet bez povlačenja odgovarajućeg kapaciteta za različite segmente u Mayotteu kao najudaljenijoj regiji u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako je navedeno u Prilogu II." |
| --- | --- |

1.

U članku 23.a dodaje se sljedeći stavak:

"4.   Odstupajući od stavka 1., Francuskoj se odobrava, do 31. prosinca 2025., da uvede novi kapacitet bez povlačenja odgovarajućeg kapaciteta za različite segmente u Mayotteu kao najudaljenijoj regiji u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako je navedeno u Prilogu II."

| 2. | U članku 36. dodaju se sljedeći stavci:
  "5.   Odstupajući od stavka 1., Francuska je izuzeta do 31. prosinca 2021. od obveze uvođenja u svoj registar ribarskih plovila Unije onih plovila koja su kraća od 10 metara duljine preko svega i djeluju iz Mayottea.
  6.   Do 31. prosinca 2021. Francuska je dužna voditi privremeni registar ribarskih plovila koja su kraća od 10 metara duljine preko svega i djeluju iz Mayottea. Taj registar sadrži, barem ime, duljinu preko svega i identifikacijsku šifru svakog plovila. Plovila registrirana u privremenom registru smatraju se plovilima registriranim u Mayotteu." |
| --- | --- |

2.

U članku 36. dodaju se sljedeći stavci:

"5.   Odstupajući od stavka 1., Francuska je izuzeta do 31. prosinca 2021. od obveze uvođenja u svoj registar ribarskih plovila Unije onih plovila koja su kraća od 10 metara duljine preko svega i djeluju iz Mayottea.

6.   Do 31. prosinca 2021. Francuska je dužna voditi privremeni registar ribarskih plovila koja su kraća od 10 metara duljine preko svega i djeluju iz Mayottea. Taj registar sadrži, barem ime, duljinu preko svega i identifikacijsku šifru svakog plovila. Plovila registrirana u privremenom registru smatraju se plovilima registriranim u Mayotteu."

| 3. | Unosi u pogledu Mayottea sadržani u Prilogu ovoj Uredbi umeću se u tablicu u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 nakon unosa „Gvadalupa: Pelagijske vrste. L > 12 m”. |
| --- | --- |

3.

Unosi u pogledu Mayottea sadržani u Prilogu ovoj Uredbi umeću se u tablicu u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 nakon unosa „Gvadalupa: Pelagijske vrste. L > 12 m”.

Članak 4.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1069/2009

U Uredbi (EZ) br. 1069/2009 članak 56. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 56.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 4. ožujka 2011.

Međutim, članak 4. primjenjuje se na Mayotte kao najudaljeniju regiju u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu„Mayotte”) od 1. siječnja 2021. Nusproizvodi životinjskog podrijetla i od njih dobiveni proizvodi proizvedeni u Mayotteu prije 1. siječnja 2021. moraju se ukloniti u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.”

Članak 5.

Izmjena Uredbe (EZ) br. 1224/2009

U Uredbi (EZ) br. 1224/2009, umeće se sljedeći članak:

„Članak 2.a

Primjena sustava kontrole Unije na određene segmente flote za Mayotte kao najudaljeniju regiju,

1.   Do 31. prosinca 2021. članak 5. stavak 3. i članci 6., 8., 41., 56., 58. do 62., 66., 68. i 109. ne primjenjuju se na Francusku u vezi s ribarskim plovilima koja su kraća od 10 metara duljine preko svega i koja djeluju iz Mayottea kao najudaljenije regije u smislu članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Mayotte”) te aktivnosti njihov ulov takvih ribarskih plovila.

2.   Do 30. rujna 2014. Francuska osniva pojednostavljeni i privremeni program kontrole primjenjiv na ribarska plovila koja su kraća od 10 metara ukupne duljine i koja djeluju iz Mayottea. Taj program dotičesljedeće teme:

| a) | znanje o kapacitetu ribolova; |
| --- | --- |

a)

znanje o kapacitetu ribolova;

| b) | pristup vodama Mayottea; |
| --- | --- |

b)

pristup vodama Mayottea;

| c) | primjenu obveze deklaracije; |
| --- | --- |

c)

primjenu obveze deklaracije;

| d) | određivanje tijela odgovornih za aktivnosti kontrole; |
| --- | --- |

d)

određivanje tijela odgovornih za aktivnosti kontrole;

| e) | mjere koje osiguravaju da je svako izvršenje nad plovilima duljim od 10 metara provedeno na nediskriminirajućoj osnovi. |
| --- | --- |

e)

mjere koje osiguravaju da je svako izvršenje nad plovilima duljim od 10 metara provedeno na nediskriminirajućoj osnovi.

Do 30. rujna 2020. Francuska predstavlja Komisiji akcijski plan u kojemu su utvrđene mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se osigurala potpuna provedba Uredbe (EZ) br. 1224/2009 od 1. siječnja 2022. u vezi s ribarskim plovilima koja su kraća od 10 metara duljine preko svega i koja djeluju iz Mayottea. Taj akcijski plan predmet je dijaloga između Francuske i Komisije. Francuska poduzima potrebne mjere za provedbu tog akcijskog plana.”

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Mišljenje od 12 prosinca 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  SL C 341, 21.11.2013., str. 97.

2

(3)  Odluka Europskog vijeća 2012/419/EU od 11. srpnja 2012. o izmjeni statusa prekomorske zemlje Mayotte u odnosu na Europsku uniju (SL L 204, 31.7.2012., str. 131.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.04.1998., str. 1.).

4

(5)  Vidi stranicu 1 ovog Službenog lista.

5

(6)  Vidi stranicu 22 ovog Službenog lista.

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (SL L 300, 14.11.2009., str. 1. ).

7

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.)

8

---

PRILOG

GORNJE GRANICE RIBOLOVNOG KAPACITETA ZA FLOTE REGISTRIRANE U MAYOTTEU KAO NAJUDALJENIJOJ REGIJI U SMISLU ČLANKA 349. UFEU-A

| Mayotte, Plovila s okružujućim mrežama plivaricama | 13 916 (1) | 24 000 (1) |
| --- | --- | --- |
| Mayotte,
  Mehanička plovila s parangalom < 23 m | 2 500 (1) | 8 500 (1) |
| Mayotte,
  Pridnene i pelagijske vrste. Plovila < 10 m | p.m. (2) | p.m. (2) |

Mayotte, Plovila s okružujućim mrežama plivaricama

13 916 (1)

24 000 (1)

Mayotte,

Mehanička plovila s parangalom < 23 m

2 500 (1)

8 500 (1)

Mayotte,

Pridnene i pelagijske vrste. Plovila < 10 m

p.m. (2)

p.m. (2)

---

(1)  U skladu s planom razvoja predstavljenom Komisiji za tune u Indijskom oceanu (IOTC) 7. siječnja 2011.

(2)  Gornje granice bit će navedene u ovoj tablici kada budu pripremljene, a najkasnije do 31. prosinca 2025.

---

DIREKTIVE

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/90

---

DIREKTIVA 2013/53/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 20. studenoga 2013.

o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 94/25/EZ

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktiva 94/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. lipnja 1994. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u vezi s rekreacijskim plovilima (3) donesena je u okviru uspostave unutarnjeg tržišta kako bi se uskladile sigurnosne karakteristike rekreacijskih plovila u svim državama članicama i kako bi se uklonile prepreke trgovini rekreacijskim plovilima između država članica. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 94/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. lipnja 1994. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica u vezi s rekreacijskim plovilima (3) donesena je u okviru uspostave unutarnjeg tržišta kako bi se uskladile sigurnosne karakteristike rekreacijskih plovila u svim državama članicama i kako bi se uklonile prepreke trgovini rekreacijskim plovilima između država članica.

| (2) | Direktiva 94/25/EZ prvotno je pokrivala samo rekreacijska plovila najmanje duljine trupa od 2,5 m i najveće duljine od 24 metra. Direktivom 2003/44/EZ Vijeća i Europskog parlamenta od 16. lipnja 2003. o izmjeni Direktive 94/25/EZ (4) područje primjene Direktive 94/25/EZ prošireno je na osobna plovila na vodomlazni pogon te su u izmijenjenu direktivu uključeni zahtjevi za zaštitom okoliša usvajanjem graničnih vrijednosti emisije ispušnih plinova (CO, HC, NOx i lebdećih čestica) i buke za porivne strojeve, kako za one s kompresijskim paljenjem, tako i za one s paljenjem iskrom. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 94/25/EZ prvotno je pokrivala samo rekreacijska plovila najmanje duljine trupa od 2,5 m i najveće duljine od 24 metra. Direktivom 2003/44/EZ Vijeća i Europskog parlamenta od 16. lipnja 2003. o izmjeni Direktive 94/25/EZ (4) područje primjene Direktive 94/25/EZ prošireno je na osobna plovila na vodomlazni pogon te su u izmijenjenu direktivu uključeni zahtjevi za zaštitom okoliša usvajanjem graničnih vrijednosti emisije ispušnih plinova (CO, HC, NOx i lebdećih čestica) i buke za porivne strojeve, kako za one s kompresijskim paljenjem, tako i za one s paljenjem iskrom.

| (3) | Direktiva 94/25/EZ temelji se na načelima Novog pristupa, kako je utvrđeno Rezolucijom Vijeća od 7. svibnja 1985. o novom pristupu tehničkom usklađivanju i normama (5). Stoga se njome utvrđuju samo bitni zahtjevi za rekreacijska plovila, dok tehničke pojedinosti donose Europski odbor za normizaciju (CEN) i Europski odbor za elektrotehničku normizaciju (Cenelec) u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (6). Ispunjavanjem tako utvrđenih usklađenih normi, čiji su referentni brojevi objavljeni u Službenom listu Europske unije, stvara se pretpostavka sukladnosti sa zahtjevima Direktive 94/25/EZ. Iskustvo je pokazalo da ta temeljna načela dobro funkcioniraju u tom sektoru te bi ih stoga trebalo zadržati, pa čak i dodatno promicati. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 94/25/EZ temelji se na načelima Novog pristupa, kako je utvrđeno Rezolucijom Vijeća od 7. svibnja 1985. o novom pristupu tehničkom usklađivanju i normama (5). Stoga se njome utvrđuju samo bitni zahtjevi za rekreacijska plovila, dok tehničke pojedinosti donose Europski odbor za normizaciju (CEN) i Europski odbor za elektrotehničku normizaciju (Cenelec) u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka osiguravanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (6). Ispunjavanjem tako utvrđenih usklađenih normi, čiji su referentni brojevi objavljeni u Službenom listu Europske unije, stvara se pretpostavka sukladnosti sa zahtjevima Direktive 94/25/EZ. Iskustvo je pokazalo da ta temeljna načela dobro funkcioniraju u tom sektoru te bi ih stoga trebalo zadržati, pa čak i dodatno promicati.

| (4) | Međutim, razvoj događaja na tržištu u području tehnologije doveo je do nastanka novih problema u vezi s okolišnim zahtjevima Direktive 94/25/EZ. Da bi se uzeo u obzir taj razvoj događaja i pružila pojašnjenja u vezi s okvirom u kojem je dopušteno na tržište stavljati proizvode obuhvaćene ovom Direktivom, određene aspekte Direktive 94/25/EZ trebalo bi preispitati i ojačati te bi u interesu jasnoće tu direktivu trebalo staviti izvan snage i zamijeniti ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(4)

Međutim, razvoj događaja na tržištu u području tehnologije doveo je do nastanka novih problema u vezi s okolišnim zahtjevima Direktive 94/25/EZ. Da bi se uzeo u obzir taj razvoj događaja i pružila pojašnjenja u vezi s okvirom u kojem je dopušteno na tržište stavljati proizvode obuhvaćene ovom Direktivom, određene aspekte Direktive 94/25/EZ trebalo bi preispitati i ojačati te bi u interesu jasnoće tu direktivu trebalo staviti izvan snage i zamijeniti ovom Direktivom.

| (5) | Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište (7) utvrđuju se horizontalne odredbe o akreditaciji tijela za ocjenjivanje sukladnosti, o oznakama CE te o okviru nadzora nad tržištem Unije i kontrole proizvoda koji ulaze na tržište Unije, a te se odredbe također primjenjuju na proizvode obuhvaćene ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(5)

Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište (7) utvrđuju se horizontalne odredbe o akreditaciji tijela za ocjenjivanje sukladnosti, o oznakama CE te o okviru nadzora nad tržištem Unije i kontrole proizvoda koji ulaze na tržište Unije, a te se odredbe također primjenjuju na proizvode obuhvaćene ovom Direktivom.

| (6) | Odlukom br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda (8) utvrđuju se zajednička načela i referentne odredbe za potrebe zakonodavstva koje se temelji na načelima Novog pristupa. Da bi se osigurala sukladnost s ostalim sektorskim propisima koji se odnose na pojedine proizvode, primjereno je uskladiti određene odredbe ove Direktive s navedenom odlukom, u mjeri u kojoj sektorske posebnosti ne zahtijevaju drugačije rješenje. Stoga bi s navedenom odlukom trebalo uskladiti određene definicije, opće obveze gospodarskih subjekata, pretpostavku sukladnosti, pravila koja se odnose na oznaku CE, zahtjeve za tijela za ocjenjivanje sukladnosti i postupke njihova prijavljivanja te odredbe povezane s postupcima koji se primjenjuju na proizvode koji predstavljaju rizik. Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji (9) utvrđuje se postupak za prigovore na usklađene norme kad one ne zadovoljavaju u potpunosti zahtjeve ove Direktive. |
| --- | --- |

(6)

Odlukom br. 768/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda (8) utvrđuju se zajednička načela i referentne odredbe za potrebe zakonodavstva koje se temelji na načelima Novog pristupa. Da bi se osigurala sukladnost s ostalim sektorskim propisima koji se odnose na pojedine proizvode, primjereno je uskladiti određene odredbe ove Direktive s navedenom odlukom, u mjeri u kojoj sektorske posebnosti ne zahtijevaju drugačije rješenje. Stoga bi s navedenom odlukom trebalo uskladiti određene definicije, opće obveze gospodarskih subjekata, pretpostavku sukladnosti, pravila koja se odnose na oznaku CE, zahtjeve za tijela za ocjenjivanje sukladnosti i postupke njihova prijavljivanja te odredbe povezane s postupcima koji se primjenjuju na proizvode koji predstavljaju rizik. Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji (9) utvrđuje se postupak za prigovore na usklađene norme kad one ne zadovoljavaju u potpunosti zahtjeve ove Direktive.

| (7) | Da bi se gospodarskim subjektima i nacionalnim tijelima olakšalo razumijevanje i ujednačena primjena ove Direktive, trebalo bi pojasniti područje primjene i definicije Direktive 94/25/EZ. Posebno bi trebalo pojasniti da se amfibijska vozila izuzimaju iz područja primjene ove Direktive. Također je nužno pobliže naznačiti koje se vrste kanua i kajaka izuzimaju iz područja primjene ove Direktive i pojasniti da ova Direktiva obuhvaća samo osobna plovila na vodomlazni pogon namijenjena za sport i razonodu. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se gospodarskim subjektima i nacionalnim tijelima olakšalo razumijevanje i ujednačena primjena ove Direktive, trebalo bi pojasniti područje primjene i definicije Direktive 94/25/EZ. Posebno bi trebalo pojasniti da se amfibijska vozila izuzimaju iz područja primjene ove Direktive. Također je nužno pobliže naznačiti koje se vrste kanua i kajaka izuzimaju iz područja primjene ove Direktive i pojasniti da ova Direktiva obuhvaća samo osobna plovila na vodomlazni pogon namijenjena za sport i razonodu.

| (8) | Također je primjereno definirati pojmove specifične za ovaj sektor, „plovilo građeno za osobnu upotrebu (samogradnja)”, „duljina trupa” i „privatni uvoznik”, kako bi se olakšalo razumijevanje i ujednačena primjena ove Direktive. Nužno je proširiti postojeću definiciju „porivnog stroja” kako bi obuhvatila i inovativna rješenja pogona. |
| --- | --- |

(8)

Također je primjereno definirati pojmove specifične za ovaj sektor, „plovilo građeno za osobnu upotrebu (samogradnja)”, „duljina trupa” i „privatni uvoznik”, kako bi se olakšalo razumijevanje i ujednačena primjena ove Direktive. Nužno je proširiti postojeću definiciju „porivnog stroja” kako bi obuhvatila i inovativna rješenja pogona.

| (9) | Proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom koji su stavljeni na tržište Unije ili pušteni u upotrebu trebali bi biti u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije, dok bi gospodarski subjekti trebali biti odgovorni za sukladnost proizvoda u skladu sa svojim ulogama u lancu opskrbe, kako bi se osigurala visoka razina zaštite javnog interesa, kao što su zdravlje i sigurnost te zaštita potrošača i okoliša, te kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(9)

Proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom koji su stavljeni na tržište Unije ili pušteni u upotrebu trebali bi biti u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije, dok bi gospodarski subjekti trebali biti odgovorni za sukladnost proizvoda u skladu sa svojim ulogama u lancu opskrbe, kako bi se osigurala visoka razina zaštite javnog interesa, kao što su zdravlje i sigurnost te zaštita potrošača i okoliša, te kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije.

| (10) | Svi gospodarski subjekti koji sudjeluju u lancu opskrbe i distribucije trebali bi poduzeti odgovarajuće mjere da osiguraju da proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom uz pravilnu izradu i održavanje ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost osoba, imovinu i okoliš, te da na tržište stavljaju samo proizvode koji su u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije. Ovom Direktivom trebala bi se utvrditi jasna i proporcionalna raspodjela obveza koje odgovaraju ulozi svakog subjekta koji sudjeluje u lancu opskrbe i distribucije. |
| --- | --- |

(10)

Svi gospodarski subjekti koji sudjeluju u lancu opskrbe i distribucije trebali bi poduzeti odgovarajuće mjere da osiguraju da proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom uz pravilnu izradu i održavanje ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost osoba, imovinu i okoliš, te da na tržište stavljaju samo proizvode koji su u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije. Ovom Direktivom trebala bi se utvrditi jasna i proporcionalna raspodjela obveza koje odgovaraju ulozi svakog subjekta koji sudjeluje u lancu opskrbe i distribucije.

| (11) | Budući da određene zadatke može izvršiti samo proizvođač, potrebno je napraviti jasnu razliku između proizvođača i subjekata u ostatku lanca distribucije. Također je potrebno jasno razlikovati uvoznika i distributera jer uvoznik unosi proizvode iz trećih zemalja na tržište Unije. Stoga bi uvoznik trebao zajamčiti da su navedeni proizvodi u skladu s primjenjivim zahtjevima Unije. |
| --- | --- |

(11)

Budući da određene zadatke može izvršiti samo proizvođač, potrebno je napraviti jasnu razliku između proizvođača i subjekata u ostatku lanca distribucije. Također je potrebno jasno razlikovati uvoznika i distributera jer uvoznik unosi proizvode iz trećih zemalja na tržište Unije. Stoga bi uvoznik trebao zajamčiti da su navedeni proizvodi u skladu s primjenjivim zahtjevima Unije.

| (12) | S obzirom na to da posjeduje detaljno znanje o postupku projektiranja i proizvodnje, proizvođač je u najboljem položaju za provedbu potpunog postupka ocjenjivanja sukladnosti. Stoga bi ocjenjivanje sukladnosti trebalo i dalje ostati isključivo obveza proizvođača. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na to da posjeduje detaljno znanje o postupku projektiranja i proizvodnje, proizvođač je u najboljem položaju za provedbu potpunog postupka ocjenjivanja sukladnosti. Stoga bi ocjenjivanje sukladnosti trebalo i dalje ostati isključivo obveza proizvođača.

| (13) | Potrebno je osigurati da su proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom koji se unose iz trećih zemalja na tržište Unije u skladu sa svim primjenjivim zahtjevima Unije, a posebno da su proizvođači proveli odgovarajuće postupke ocjenjivanja navedenih proizvoda. Stoga bi trebalo osigurati da uvoznici provjeravaju ispunjavaju li proizvodi koje stavljaju na tržište zahtjeve koji se primjenjuju te da na tržište ne stavljaju proizvode koji ne ispunjavaju navedene zahtjeve ili koji predstavljaju rizik. Iz istog bi razloga trebalo osigurati da uvoznici provjeravaju jesu li izvršeni postupci ocjenjivanja sukladnosti te jesu li oznake CE i dokumentacija koju su izradili proizvođači dostupni nadzornim tijelima u svrhu inspekcije. |
| --- | --- |

(13)

Potrebno je osigurati da su proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom koji se unose iz trećih zemalja na tržište Unije u skladu sa svim primjenjivim zahtjevima Unije, a posebno da su proizvođači proveli odgovarajuće postupke ocjenjivanja navedenih proizvoda. Stoga bi trebalo osigurati da uvoznici provjeravaju ispunjavaju li proizvodi koje stavljaju na tržište zahtjeve koji se primjenjuju te da na tržište ne stavljaju proizvode koji ne ispunjavaju navedene zahtjeve ili koji predstavljaju rizik. Iz istog bi razloga trebalo osigurati da uvoznici provjeravaju jesu li izvršeni postupci ocjenjivanja sukladnosti te jesu li oznake CE i dokumentacija koju su izradili proizvođači dostupni nadzornim tijelima u svrhu inspekcije.

| (14) | Kada distributer proizvod obuhvaćen ovom Direktivom stavlja na raspolaganje na tržištu nakon što ga je proizvođač ili uvoznik stavio na tržište, trebao bi postupati s dužnom pažnjom da osigura da njegovo rukovanje proizvodom ne utječe negativno na sukladnost proizvoda. I od uvoznika i od distributera očekuje se posebna pažnja pri postupanju u vezi sa zahtjevima koji se primjenjuju na stavljanje proizvoda na tržište ili njegovo stavljanje na raspolaganje na tržištu. |
| --- | --- |

(14)

Kada distributer proizvod obuhvaćen ovom Direktivom stavlja na raspolaganje na tržištu nakon što ga je proizvođač ili uvoznik stavio na tržište, trebao bi postupati s dužnom pažnjom da osigura da njegovo rukovanje proizvodom ne utječe negativno na sukladnost proizvoda. I od uvoznika i od distributera očekuje se posebna pažnja pri postupanju u vezi sa zahtjevima koji se primjenjuju na stavljanje proizvoda na tržište ili njegovo stavljanje na raspolaganje na tržištu.

| (15) | Pri stavljanju na tržište proizvoda obuhvaćenog ovom Direktivom, uvoznici bi trebali na proizvodu navesti svoje ime i adresu na kojoj se s njima može stupiti u kontakt. Trebalo bi utvrditi odstupanja od ovog zahtjeva za slučajeve u kojima navođenje tih podataka nije moguće zbog veličine ili prirode sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(15)

Pri stavljanju na tržište proizvoda obuhvaćenog ovom Direktivom, uvoznici bi trebali na proizvodu navesti svoje ime i adresu na kojoj se s njima može stupiti u kontakt. Trebalo bi utvrditi odstupanja od ovog zahtjeva za slučajeve u kojima navođenje tih podataka nije moguće zbog veličine ili prirode sastavnih dijelova.

| (16) | Svaki gospodarski subjekt koji na tržište stavlja proizvode pod svojim imenom ili trgovačkom oznakom, ili mijenja proizvod na način koji bi mogao utjecati na njegovu sukladnost sa zahtjevima koji se primjenjuju, trebao bi se smatrati proizvođačem i preuzeti obveze proizvođača. |
| --- | --- |

(16)

Svaki gospodarski subjekt koji na tržište stavlja proizvode pod svojim imenom ili trgovačkom oznakom, ili mijenja proizvod na način koji bi mogao utjecati na njegovu sukladnost sa zahtjevima koji se primjenjuju, trebao bi se smatrati proizvođačem i preuzeti obveze proizvođača.

| (17) | S obzirom na to da su bliski tržištu, distributeri i uvoznici trebali bi biti uključeni u aktivnosti nadzora tržišta koje provode nadležna nacionalna tijela te bi se trebali pripremiti na aktivno sudjelovanje tako da pružaju tim nadležnim tijelima sve potrebne podatke o određenom proizvodu. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na to da su bliski tržištu, distributeri i uvoznici trebali bi biti uključeni u aktivnosti nadzora tržišta koje provode nadležna nacionalna tijela te bi se trebali pripremiti na aktivno sudjelovanje tako da pružaju tim nadležnim tijelima sve potrebne podatke o određenom proizvodu.

| (18) | Uvoz rekreacijskih plovila i osobnih plovila na vodomlazni pogon iz trećih zemalja u Uniju od strane fizičkih ili pravnih osoba s poslovnim nastanom unutar Unije je posebnost tog sektora. Međutim, Direktiva 94/25/EZ sadrži mali broj odredaba koje se primjenjuju ili bi se moglo smatrati da se primjenjuju na privatne uvoznike u vezi s ocjenjivanjem sukladnosti (ocjenjivanje nakon izgradnje). Stoga je potrebno pojasniti koje su ostale obveze privatnih uvoznika, koje bi načelno trebale biti usklađene s obvezama proizvođača, uz neke iznimke povezane s nekomercijalnom prirodom njihovih aktivnosti. |
| --- | --- |

(18)

Uvoz rekreacijskih plovila i osobnih plovila na vodomlazni pogon iz trećih zemalja u Uniju od strane fizičkih ili pravnih osoba s poslovnim nastanom unutar Unije je posebnost tog sektora. Međutim, Direktiva 94/25/EZ sadrži mali broj odredaba koje se primjenjuju ili bi se moglo smatrati da se primjenjuju na privatne uvoznike u vezi s ocjenjivanjem sukladnosti (ocjenjivanje nakon izgradnje). Stoga je potrebno pojasniti koje su ostale obveze privatnih uvoznika, koje bi načelno trebale biti usklađene s obvezama proizvođača, uz neke iznimke povezane s nekomercijalnom prirodom njihovih aktivnosti.

| (19) | Osiguranje sljedivosti proizvoda duž čitavog lanca opskrbe pomaže pojednostavljenju nadzora nad tržištem i čini ga učinkovitijim. Učinkoviti sustav sljedivosti olakšava tijelima za nadzor nad tržištem zadaću praćenja gospodarskih subjekata koji su nesukladne proizvode stavili na raspolaganje na tržištu. |
| --- | --- |

(19)

Osiguranje sljedivosti proizvoda duž čitavog lanca opskrbe pomaže pojednostavljenju nadzora nad tržištem i čini ga učinkovitijim. Učinkoviti sustav sljedivosti olakšava tijelima za nadzor nad tržištem zadaću praćenja gospodarskih subjekata koji su nesukladne proizvode stavili na raspolaganje na tržištu.

| (20) | Radi jasnoće i usklađenosti s ostalim direktivama Novog pristupa, nužno je izričito navesti da se proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom mogu staviti na tržište ili pustiti u upotrebu samo ako zadovoljavaju opće zahtjeve da ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost osoba, imovinu i okoliš i samo ako zadovoljavaju bitne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(20)

Radi jasnoće i usklađenosti s ostalim direktivama Novog pristupa, nužno je izričito navesti da se proizvodi obuhvaćeni ovom Direktivom mogu staviti na tržište ili pustiti u upotrebu samo ako zadovoljavaju opće zahtjeve da ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost osoba, imovinu i okoliš i samo ako zadovoljavaju bitne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi.

| (21) | Što se tiče motora prilagođenih za upotrebu u pomorstvu kao porivni strojevi, kod kojih je prvotni motor već homologiran u skladu s Direktivom 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1997. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugrađuju u izvancestovne pokretne strojeve (10), ili s Uredbom (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških vozila (Euro VI) i o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila (11), osobe koje prilagođavaju motore trebale bi se moći osloniti na dokaz o sukladnosti koji je izdao prvotni proizvođač motora, kada to prilagođavanje ne mijenja karakteristike ispušnih plinova. |
| --- | --- |

(21)

Što se tiče motora prilagođenih za upotrebu u pomorstvu kao porivni strojevi, kod kojih je prvotni motor već homologiran u skladu s Direktivom 97/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1997. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na mjere protiv emisije plinovitih i krutih onečišćujućih tvari iz motora s unutarnjim izgaranjem koji se ugrađuju u izvancestovne pokretne strojeve (10), ili s Uredbom (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških vozila (Euro VI) i o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila (11), osobe koje prilagođavaju motore trebale bi se moći osloniti na dokaz o sukladnosti koji je izdao prvotni proizvođač motora, kada to prilagođavanje ne mijenja karakteristike ispušnih plinova.

| (22) | Mogućnosti za daljnje smanjenje graničnih vrijednosti emisije ispušnih plinova motora rekreacijskih plovila ocijenjene su u izvještaju o mogućnostima daljnjeg poboljšanja ekoloških svojstava motora rekreacijskih plovila, podnesenom u skladu s člankom 2. Direktive 2003/44/EZ. U tom je izvješću zaključeno da je primjereno postaviti strože granične vrijednosti od onih predviđenih Direktivom 2003/44/EZ. Granične vrijednosti trebale bi biti utvrđene na razini koja odražava tehnički razvitak čišćih tehnologija brodskih motora te omogućava napredak prema usklađivanju graničnih vrijednosti emisija ispušnih plinova diljem svijeta. S druge strane, trebalo bi podignuti granične vrijednosti ugljikova monoksida (CO) da se omogući značajno smanjenje ostalih zagađivača zraka, da se uzme u obzir tehnološka izvedivost i postigne što brža provedba i istodobno osigurati prihvatljivost socioekonomskog utjecaja na ovaj gospodarski sektor. |
| --- | --- |

(22)

Mogućnosti za daljnje smanjenje graničnih vrijednosti emisije ispušnih plinova motora rekreacijskih plovila ocijenjene su u izvještaju o mogućnostima daljnjeg poboljšanja ekoloških svojstava motora rekreacijskih plovila, podnesenom u skladu s člankom 2. Direktive 2003/44/EZ. U tom je izvješću zaključeno da je primjereno postaviti strože granične vrijednosti od onih predviđenih Direktivom 2003/44/EZ. Granične vrijednosti trebale bi biti utvrđene na razini koja odražava tehnički razvitak čišćih tehnologija brodskih motora te omogućava napredak prema usklađivanju graničnih vrijednosti emisija ispušnih plinova diljem svijeta. S druge strane, trebalo bi podignuti granične vrijednosti ugljikova monoksida (CO) da se omogući značajno smanjenje ostalih zagađivača zraka, da se uzme u obzir tehnološka izvedivost i postigne što brža provedba i istodobno osigurati prihvatljivost socioekonomskog utjecaja na ovaj gospodarski sektor.

| (23) | Ovisno o vrsti goriva i snazi motora, trebalo bi upotrebljavati cikluse testiranja za brodske motore opisane u relevantnim usklađenim normama, a dok oni ne budu dostupni, one opisane u relevantnoj ISO normi, uzimajući u obzir vrijednosti određene u Prilogu I. dijelu B točki 2.3. Trebalo bi razviti cikluse testiranja za sve motore s izgaranjem koji su dio pogonskog sustava, uključujući hibridne instalacije. |
| --- | --- |

(23)

Ovisno o vrsti goriva i snazi motora, trebalo bi upotrebljavati cikluse testiranja za brodske motore opisane u relevantnim usklađenim normama, a dok oni ne budu dostupni, one opisane u relevantnoj ISO normi, uzimajući u obzir vrijednosti određene u Prilogu I. dijelu B točki 2.3. Trebalo bi razviti cikluse testiranja za sve motore s izgaranjem koji su dio pogonskog sustava, uključujući hibridne instalacije.

| (24) | Testna goriva koja se upotrebljavaju za ocjenjivanje sukladnosti plovila s graničnim vrijednostima emisije ispušnih plinova trebala bi odražavati sastav goriva koja se upotrebljavaju na relevantnom tržištu te bi se stoga za homologaciju u Europskoj uniji trebala upotrebljavati europska testna goriva. Međutim, budući da proizvođači iz trećih zemalja nemaju nužno pristup europskim referentnim gorivima, nužno je dopustiti nadležnim tijelima za homologaciju da prihvate testiranje motora drugim referentnim gorivima. Izbor referentnih goriva ipak bi trebao biti ograničen na specifikacije utvrđene u relevantnoj ISO normi da bi se osigurala kvaliteta i usporedivost rezultata testova. |
| --- | --- |

(24)

Testna goriva koja se upotrebljavaju za ocjenjivanje sukladnosti plovila s graničnim vrijednostima emisije ispušnih plinova trebala bi odražavati sastav goriva koja se upotrebljavaju na relevantnom tržištu te bi se stoga za homologaciju u Europskoj uniji trebala upotrebljavati europska testna goriva. Međutim, budući da proizvođači iz trećih zemalja nemaju nužno pristup europskim referentnim gorivima, nužno je dopustiti nadležnim tijelima za homologaciju da prihvate testiranje motora drugim referentnim gorivima. Izbor referentnih goriva ipak bi trebao biti ograničen na specifikacije utvrđene u relevantnoj ISO normi da bi se osigurala kvaliteta i usporedivost rezultata testova.

| (25) | U cilju doprinosa zaštiti morskog okoliša, primjereno je donijeti zahtjev kojim se propisuje obvezna ugradnja spremnika otpadnih voda u plovila opremljena zahodom. |
| --- | --- |

(25)

U cilju doprinosa zaštiti morskog okoliša, primjereno je donijeti zahtjev kojim se propisuje obvezna ugradnja spremnika otpadnih voda u plovila opremljena zahodom.

| (26) | Statistike pomorskih nezgoda pokazuju da je rizik prevrtanja nastanjivih višetrupnih rekreacijskih plovila nizak. Unatoč ovom niskom riziku, primjereno je smatrati da rizik prevrtanja nastanjivih višetrupnih rekreacijskih plovila postoji i, ako je takvo prevrtanje moguće, ona bi u slučaju prevrnuća trebala ostati u plutajućem stanju, a evakuacija bi trebala biti izvediva u praksi. |
| --- | --- |

(26)

Statistike pomorskih nezgoda pokazuju da je rizik prevrtanja nastanjivih višetrupnih rekreacijskih plovila nizak. Unatoč ovom niskom riziku, primjereno je smatrati da rizik prevrtanja nastanjivih višetrupnih rekreacijskih plovila postoji i, ako je takvo prevrtanje moguće, ona bi u slučaju prevrnuća trebala ostati u plutajućem stanju, a evakuacija bi trebala biti izvediva u praksi.

| (27) | U skladu s načelom supsidijarnosti, odredbe ove Direktive ne bi smjele utjecati na pravo država članica da za plovidbu u određenim vodama propišu zahtjeve koje smatraju nužnima za zaštitu okoliša, uključujući zaštitu od zagađenja bukom, za strukturu plovnih putova i osiguranje sigurnosti plovnih putova, pod uvjetom da te odredbe ne zahtijevaju preinaku plovila koje je u sukladnosti s ovom Direktivom i da su te odredbe opravdane i proporcionalne s ciljevima koje treba postići. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s načelom supsidijarnosti, odredbe ove Direktive ne bi smjele utjecati na pravo država članica da za plovidbu u određenim vodama propišu zahtjeve koje smatraju nužnima za zaštitu okoliša, uključujući zaštitu od zagađenja bukom, za strukturu plovnih putova i osiguranje sigurnosti plovnih putova, pod uvjetom da te odredbe ne zahtijevaju preinaku plovila koje je u sukladnosti s ovom Direktivom i da su te odredbe opravdane i proporcionalne s ciljevima koje treba postići.

| (28) | Oznaka CE, koja označuje sukladnost proizvoda, vidljiva je posljedica cijelog postupka koji obuhvaća ocjenjivanje sukladnosti u širem smislu. Opća načela kojima se upravlja oznakama CE utvrđena su u Uredbi (EZ) br. 765/2008. Pravila o stavljanju oznake CE na plovilo, sastavne dijelove i porivne strojeve trebalo bi utvrditi u ovoj Direktivi. Primjereno je proširiti obvezu stavljanja oznake CE također na sve ugrađene brodske motore i krmene propulzore bez integralnog ispuha za koje se smatra da ispunjavaju bitne zahtjeve iz ove Direktive. |
| --- | --- |

(28)

Oznaka CE, koja označuje sukladnost proizvoda, vidljiva je posljedica cijelog postupka koji obuhvaća ocjenjivanje sukladnosti u širem smislu. Opća načela kojima se upravlja oznakama CE utvrđena su u Uredbi (EZ) br. 765/2008. Pravila o stavljanju oznake CE na plovilo, sastavne dijelove i porivne strojeve trebalo bi utvrditi u ovoj Direktivi. Primjereno je proširiti obvezu stavljanja oznake CE također na sve ugrađene brodske motore i krmene propulzore bez integralnog ispuha za koje se smatra da ispunjavaju bitne zahtjeve iz ove Direktive.

| (29) | Od presudne je važnosti razjasniti proizvođačima, privatnim uvoznicima i korisnicima da stavljanjem oznake CE na proizvod proizvođač izjavljuje da je proizvod u skladu sa svim primjenjivim zahtjevima te da preuzima potpunu odgovornost za njega. |
| --- | --- |

(29)

Od presudne je važnosti razjasniti proizvođačima, privatnim uvoznicima i korisnicima da stavljanjem oznake CE na proizvod proizvođač izjavljuje da je proizvod u skladu sa svim primjenjivim zahtjevima te da preuzima potpunu odgovornost za njega.

| (30) | Oznaka CE trebala bi biti jedina oznaka sukladnosti koja pokazuje da je proizvod obuhvaćen ovom Direktivom sukladan s zakonodavstvom Unije o usklađivanju. Međutim, trebale bi se dopustiti i druge oznake pod uvjetom da pridonose poboljšanju zaštite potrošača, a nisu obuhvaćene zakonodavstvom Unije o usklađivanju. |
| --- | --- |

(30)

Oznaka CE trebala bi biti jedina oznaka sukladnosti koja pokazuje da je proizvod obuhvaćen ovom Direktivom sukladan s zakonodavstvom Unije o usklađivanju. Međutim, trebale bi se dopustiti i druge oznake pod uvjetom da pridonose poboljšanju zaštite potrošača, a nisu obuhvaćene zakonodavstvom Unije o usklađivanju.

| (31) | Da bi se osiguralo poštovanje bitnih zahtjeva, nužno je utvrditi primjerene postupke ocjenjivanja sukladnosti kojih se proizvođač mora pridržavati. Ti postupci trebali bi se utvrditi na temelju modula ocjenjivanja sukladnosti iz Odluke br. 768/2008/EZ. Ti postupci trebali bi se osmisliti uzimajući u obzir stupanj rizika koji mogu predstavljati plovila, motori i sastavni dijelovi. Stoga bi svaku kategoriju suglasnosti trebalo upotpuniti primjerenim postupkom ili izborom između nekoliko ekvivalentnih postupaka. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se osiguralo poštovanje bitnih zahtjeva, nužno je utvrditi primjerene postupke ocjenjivanja sukladnosti kojih se proizvođač mora pridržavati. Ti postupci trebali bi se utvrditi na temelju modula ocjenjivanja sukladnosti iz Odluke br. 768/2008/EZ. Ti postupci trebali bi se osmisliti uzimajući u obzir stupanj rizika koji mogu predstavljati plovila, motori i sastavni dijelovi. Stoga bi svaku kategoriju suglasnosti trebalo upotpuniti primjerenim postupkom ili izborom između nekoliko ekvivalentnih postupaka.

| (32) | Iskustvo je pokazalo da je primjereno dopustiti širi raspon modula ocjenjivanja sukladnosti za sastavne dijelove. Što se tiče ocjenjivanja sukladnosti zahtjeva u vezi s emisijom ispušnih plinova i emisijom buke, trebalo bi razlikovati slučajeve gdje su korištene usklađene norme i gdje one nisu korištene jer je u posljednjem slučaju opravdano zahtijevati stroži postupak ocjenjivanja sukladnosti. Nadalje, trebalo bi ukinuti mogućnost korištenja podataka o referentnom brodu za testiranje emisija buke, koja je suvišna jer se ne upotrebljava u praksi. |
| --- | --- |

(32)

Iskustvo je pokazalo da je primjereno dopustiti širi raspon modula ocjenjivanja sukladnosti za sastavne dijelove. Što se tiče ocjenjivanja sukladnosti zahtjeva u vezi s emisijom ispušnih plinova i emisijom buke, trebalo bi razlikovati slučajeve gdje su korištene usklađene norme i gdje one nisu korištene jer je u posljednjem slučaju opravdano zahtijevati stroži postupak ocjenjivanja sukladnosti. Nadalje, trebalo bi ukinuti mogućnost korištenja podataka o referentnom brodu za testiranje emisija buke, koja je suvišna jer se ne upotrebljava u praksi.

| (33) | Da bi podaci o prihvatljivom radnom okruženju plovila bili jasni, nazivi projektnih kategorija plovila trebali bi se temeljiti samo na bitnim okolišnim uvjetima za plovidbu, to jest snazi vjetra i značajnoj valnoj visini. Četiri projektne kategorije, A, B, C i D, za potrebe projekta navode raspone snage vjetra i značajnu valnu visinu s pojašnjenjima. |
| --- | --- |

(33)

Da bi podaci o prihvatljivom radnom okruženju plovila bili jasni, nazivi projektnih kategorija plovila trebali bi se temeljiti samo na bitnim okolišnim uvjetima za plovidbu, to jest snazi vjetra i značajnoj valnoj visini. Četiri projektne kategorije, A, B, C i D, za potrebe projekta navode raspone snage vjetra i značajnu valnu visinu s pojašnjenjima.

| (34) | Direktiva 94/25/EZ sadrži pravila o ocjenjivanju rekreacijskih plovila nakon izgradnje koje provodi bilo koja fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu u slučaju da proizvođač ne ispunjava obveze u pogledu sukladnosti proizvoda s tom direktivom. Radi usklađenosti, primjereno je proširiti područje primjene ocjenjivanja nakon izgradnje tako da obuhvaća ne samo rekreacijska plovila nego i osobna plovila na vodomlazni pogon. Radi jasnoće, trebalo bi pobliže naznačiti u kojim se situacijama može upotrebljavati ocjenjivanje nakon izgradnje. Nadalje, u slučaju uvoza, njegovo korištenje trebalo bi se ograničiti na nekomercijalni uvoz od strane privatnih uvoznika kako bi se spriječila zloporaba ocjenjivanja nakon izgradnje u komercijalne svrhe. Također je potrebno obveze osobe koja traži ocjenjivanje nakon izgradnje proširiti na dostavljanje dokumenata prijavljenom tijelu da bi se osiguralo pouzdano ocjenjivanje sukladnosti proizvoda od strane prijavljenog tijela. |
| --- | --- |

(34)

Direktiva 94/25/EZ sadrži pravila o ocjenjivanju rekreacijskih plovila nakon izgradnje koje provodi bilo koja fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu u slučaju da proizvođač ne ispunjava obveze u pogledu sukladnosti proizvoda s tom direktivom. Radi usklađenosti, primjereno je proširiti područje primjene ocjenjivanja nakon izgradnje tako da obuhvaća ne samo rekreacijska plovila nego i osobna plovila na vodomlazni pogon. Radi jasnoće, trebalo bi pobliže naznačiti u kojim se situacijama može upotrebljavati ocjenjivanje nakon izgradnje. Nadalje, u slučaju uvoza, njegovo korištenje trebalo bi se ograničiti na nekomercijalni uvoz od strane privatnih uvoznika kako bi se spriječila zloporaba ocjenjivanja nakon izgradnje u komercijalne svrhe. Također je potrebno obveze osobe koja traži ocjenjivanje nakon izgradnje proširiti na dostavljanje dokumenata prijavljenom tijelu da bi se osiguralo pouzdano ocjenjivanje sukladnosti proizvoda od strane prijavljenog tijela.

| (35) | Budući da je nužno zajamčiti jednako visok stupanj učinkovitosti tijela koja provode ocjenjivanje sukladnosti proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom na cjelokupnom području Unije i budući da bi sva takva tijela trebala obavljati svoju funkciju na jednakoj razini i pod uvjetima poštenog tržišnog natjecanja, trebali bi se utvrditi obvezni zahtjevi za tijela za ocjenjivanje sukladnosti koja žele biti prijavljena za pružanje usluga ocjenjivanja sukladnosti u okviru ove Direktive. |
| --- | --- |

(35)

Budući da je nužno zajamčiti jednako visok stupanj učinkovitosti tijela koja provode ocjenjivanje sukladnosti proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom na cjelokupnom području Unije i budući da bi sva takva tijela trebala obavljati svoju funkciju na jednakoj razini i pod uvjetima poštenog tržišnog natjecanja, trebali bi se utvrditi obvezni zahtjevi za tijela za ocjenjivanje sukladnosti koja žele biti prijavljena za pružanje usluga ocjenjivanja sukladnosti u okviru ove Direktive.

| (36) | Kako bi se osigurala dosljedna razina kvalitete prilikom ocjenjivanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom, potrebno je ne samo utvrditi zahtjeve koje moraju ispuniti tijela za ocjenjivanje sukladnosti koja žele biti prijavljena, već je istodobno potrebno utvrditi zahtjeve koje moraju ispuniti tijela koja provode prijavljivanje, kao i ostala tijela koja sudjeluju u ocjenjivanju, prijavljivanju i nadziranju prijavljenih tijela. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se osigurala dosljedna razina kvalitete prilikom ocjenjivanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom, potrebno je ne samo utvrditi zahtjeve koje moraju ispuniti tijela za ocjenjivanje sukladnosti koja žele biti prijavljena, već je istodobno potrebno utvrditi zahtjeve koje moraju ispuniti tijela koja provode prijavljivanje, kao i ostala tijela koja sudjeluju u ocjenjivanju, prijavljivanju i nadziranju prijavljenih tijela.

| (37) | Uredba (EZ) br. 765/2008 nadopunjuje i ojačava postojeći okvir za nadzor tržišta proizvoda obuhvaćenih zakonodavstvom Unije o usklađivanju, uključujući proizvode obuhvaćene ovom Direktivom. Stoga bi države članice trebale organizirati i provesti nadzor tržišta tih proizvoda u skladu s tom uredbom i, gdje je to primjenjivo, u skladu s Direktivom 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (12). |
| --- | --- |

(37)

Uredba (EZ) br. 765/2008 nadopunjuje i ojačava postojeći okvir za nadzor tržišta proizvoda obuhvaćenih zakonodavstvom Unije o usklađivanju, uključujući proizvode obuhvaćene ovom Direktivom. Stoga bi države članice trebale organizirati i provesti nadzor tržišta tih proizvoda u skladu s tom uredbom i, gdje je to primjenjivo, u skladu s Direktivom 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (12).

| (38) | Da bi se povećala transparentnost i skratilo vrijeme obrade podataka, potrebno je poboljšati postojeći postupak zaštitnih mjera koji dopušta Komisiji da ispita jesu li mjere koje je poduzela neka država članica protiv proizvoda koje smatra nesukladnima opravdane, s ciljem povećanja učinkovitosti i korištenja stručnog znanja dostupnog u državama članicama. |
| --- | --- |

(38)

Da bi se povećala transparentnost i skratilo vrijeme obrade podataka, potrebno je poboljšati postojeći postupak zaštitnih mjera koji dopušta Komisiji da ispita jesu li mjere koje je poduzela neka država članica protiv proizvoda koje smatra nesukladnima opravdane, s ciljem povećanja učinkovitosti i korištenja stručnog znanja dostupnog u državama članicama.

| (39) | Postojeći sustav trebalo bi upotpuniti postupkom koji dopušta zainteresiranim strankama da budu obaviještene o mjerama koje se poduzimaju u vezi s proizvodima obuhvaćenima ovom Direktivom koji predstavljaju rizik za zdravlje i sigurnost osoba ili za druge aspekte zaštite javnog interesa. Također bi trebalo dopustiti tijelima za nadzor tržišta da, u suradnji s relevantnim gospodarskim subjektima, djeluju u ranijoj fazi u odnosu na navedene proizvode. |
| --- | --- |

(39)

Postojeći sustav trebalo bi upotpuniti postupkom koji dopušta zainteresiranim strankama da budu obaviještene o mjerama koje se poduzimaju u vezi s proizvodima obuhvaćenima ovom Direktivom koji predstavljaju rizik za zdravlje i sigurnost osoba ili za druge aspekte zaštite javnog interesa. Također bi trebalo dopustiti tijelima za nadzor tržišta da, u suradnji s relevantnim gospodarskim subjektima, djeluju u ranijoj fazi u odnosu na navedene proizvode.

| (40) | U slučaju kada su države članice i Komisija suglasne u vezi s opravdanjem mjere koju poduzima država članica, ne bi se trebalo zahtijevati daljnje posredovanje Komisije. |
| --- | --- |

(40)

U slučaju kada su države članice i Komisija suglasne u vezi s opravdanjem mjere koju poduzima država članica, ne bi se trebalo zahtijevati daljnje posredovanje Komisije.

| (41) | Da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja i novih znanstvenih spoznaja, Komisiji bi se trebala delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za izmjene Priloga I. dijela B točaka 2.3, 2.4 i 2.5, kao i odjeljka 3. i Priloga I. dijela C odjeljka 3. te priloga V., VII. i IX. To će Komisiji ubuduće omogućiti da uvede cikluse testiranja za hibridne motore i testne mješavine biogoriva u tablicu testnih goriva nakon što ta testna goriva budu prihvaćena na međunarodnoj razini. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(41)

Da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja i novih znanstvenih spoznaja, Komisiji bi se trebala delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za izmjene Priloga I. dijela B točaka 2.3, 2.4 i 2.5, kao i odjeljka 3. i Priloga I. dijela C odjeljka 3. te priloga V., VII. i IX. To će Komisiji ubuduće omogućiti da uvede cikluse testiranja za hibridne motore i testne mješavine biogoriva u tablicu testnih goriva nakon što ta testna goriva budu prihvaćena na međunarodnoj razini. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (42) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (13). |
| --- | --- |

(42)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (13).

| (43) | Savjetodavni postupak trebalo bi koristiti za donošenje provedbenih akata koji zahtijevaju od države članice koja provodi prijavljivanje da poduzme nužne korektivne mjere prema prijavljenim tijelima koja ne ispunjavaju ili su prestala ispunjavati zahtjeve za njihovo prijavljivanje. |
| --- | --- |

(43)

Savjetodavni postupak trebalo bi koristiti za donošenje provedbenih akata koji zahtijevaju od države članice koja provodi prijavljivanje da poduzme nužne korektivne mjere prema prijavljenim tijelima koja ne ispunjavaju ili su prestala ispunjavati zahtjeve za njihovo prijavljivanje.

| (44) | Postupak ispitivanja trebalo bi koristiti za donošenje provedbenih akata koji osiguravaju da se ova Direktiva primjenjuje na ujednačen način, pogotovo u pogledu dodatnih odredbi utvrđenih u članku 24. o postupcima ocjenjivanja sukladnosti i u pogledu zahtjeva u vezi s projektnim kategorijama plovila, identifikacijom plovila, pločicom graditelja, priručnikom za vlasnika, plinskim sustavom, sprečavanjem ispuštanja, upitnikom za izvješćivanje i navigacijskim svjetlima. |
| --- | --- |

(44)

Postupak ispitivanja trebalo bi koristiti za donošenje provedbenih akata koji osiguravaju da se ova Direktiva primjenjuje na ujednačen način, pogotovo u pogledu dodatnih odredbi utvrđenih u članku 24. o postupcima ocjenjivanja sukladnosti i u pogledu zahtjeva u vezi s projektnim kategorijama plovila, identifikacijom plovila, pločicom graditelja, priručnikom za vlasnika, plinskim sustavom, sprečavanjem ispuštanja, upitnikom za izvješćivanje i navigacijskim svjetlima.

| (45) | Komisija bi trebala putem provedbenih akata i s obzirom na njihovu posebnu narav, bez primjene Uredbe (EU) br. 182/2011, odrediti jesu li mjere koje su države članice poduzele u vezi s proizvodom koji predstavlja rizik za zdravlje ili sigurnost osoba, za imovinu ili okoliš opravdane ili ne. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi trebala putem provedbenih akata i s obzirom na njihovu posebnu narav, bez primjene Uredbe (EU) br. 182/2011, odrediti jesu li mjere koje su države članice poduzele u vezi s proizvodom koji predstavlja rizik za zdravlje ili sigurnost osoba, za imovinu ili okoliš opravdane ili ne.

| (46) | Komisija bi trebala donijeti odmah primjenjive provedbene akte kada, u valjano utemeljenim slučajevima povezanima s ocjenjivanjem sukladnosti, projektnim kategorijama plovila, navigacijskim svjetlima, sprečavanjem ispuštanja i plinskim napravama, koji predstavljaju rizik za zdravlje ili sigurnost osoba, za imovinu ili okoliš, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi. |
| --- | --- |

(46)

Komisija bi trebala donijeti odmah primjenjive provedbene akte kada, u valjano utemeljenim slučajevima povezanima s ocjenjivanjem sukladnosti, projektnim kategorijama plovila, navigacijskim svjetlima, sprečavanjem ispuštanja i plinskim napravama, koji predstavljaju rizik za zdravlje ili sigurnost osoba, za imovinu ili okoliš, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi.

| (47) | U skladu s uvriježenom praksom, odbor uspostavljen na temelju ove Direktive može igrati korisnu ulogu u ispitivanju pitanja koja se tiču primjene ove Direktive, a koja postavlja ili njegov predsjednik ili predstavnik države članice, u skladu sa svojim poslovnikom. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s uvriježenom praksom, odbor uspostavljen na temelju ove Direktive može igrati korisnu ulogu u ispitivanju pitanja koja se tiču primjene ove Direktive, a koja postavlja ili njegov predsjednik ili predstavnik države članice, u skladu sa svojim poslovnikom.

| (48) | Da bi se zajamčilo praćenje i učinkovitost ove Direktive, trebalo bi države članice trebale bi ispuniti upitnik o primjeni ove Direktive. Komisija bi tada trebala sastaviti i objaviti izvješće o primjeni ove Direktive. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se zajamčilo praćenje i učinkovitost ove Direktive, trebalo bi države članice trebale bi ispuniti upitnik o primjeni ove Direktive. Komisija bi tada trebala sastaviti i objaviti izvješće o primjeni ove Direktive.

| (49) | Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za povredu ove Direktive i osigurati njihovu provedbu. Te sankcije trebale bi biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(49)

Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama za povredu ove Direktive i osigurati njihovu provedbu. Te sankcije trebale bi biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

| (50) | Da bi se proizvođačima i drugim gospodarskim subjektima dalo dovoljno vremena za prilagodbu zahtjevima iz ove Direktive, potrebno je osigurati dovoljno dugo prijelazno razdoblje nakon stupanja na snagu ove Direktive tijekom kojeg se na tržište još uvijek mogu stavljati proizvodi sukladni s Direktivom 94/25/EZ. |
| --- | --- |

(50)

Da bi se proizvođačima i drugim gospodarskim subjektima dalo dovoljno vremena za prilagodbu zahtjevima iz ove Direktive, potrebno je osigurati dovoljno dugo prijelazno razdoblje nakon stupanja na snagu ove Direktive tijekom kojeg se na tržište još uvijek mogu stavljati proizvodi sukladni s Direktivom 94/25/EZ.

| (51) | Da bi se malim i srednjim proizvođačima izvanbrodskih porivnih strojeva s paljenjem iskrom snage jednake ili manje od 15 kW olakšala primjena ove Direktive te da bi im se omogućilo da se prilagode novim zahtjevima, primjereno je predvidjeti poseban prijelazni period za te proizvođače. |
| --- | --- |

(51)

Da bi se malim i srednjim proizvođačima izvanbrodskih porivnih strojeva s paljenjem iskrom snage jednake ili manje od 15 kW olakšala primjena ove Direktive te da bi im se omogućilo da se prilagode novim zahtjevima, primjereno je predvidjeti poseban prijelazni period za te proizvođače.

| (52) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest osiguravanje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja i sigurnosti te zaštite okoliša, uz istodobno jamčenje funkcioniranja unutarnjeg tržišta na temelju usklađenih zahtjeva za proizvode obuhvaćene ovom Direktivom i minimalnih zahtjeva za nadzor tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ga se zbog njegovog opsega i učinka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(52)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, to jest osiguravanje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja i sigurnosti te zaštite okoliša, uz istodobno jamčenje funkcioniranja unutarnjeg tržišta na temelju usklađenih zahtjeva za proizvode obuhvaćene ovom Direktivom i minimalnih zahtjeva za nadzor tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ga se zbog njegovog opsega i učinka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti određenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti određenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (53) | Direktivu 94/25/EZ stoga bi trebalo staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(53)

Direktivu 94/25/EZ stoga bi trebalo staviti izvan snage,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Direktivom utvrđuju zahtjevi za projektiranje i proizvodnju proizvoda navedenih u članku 2. stavku 1. te pravila o njihovom slobodnom kretanju unutar Unije.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na sljedeće proizvode:

| (a) | rekreacijska plovila i djelomično dovršena rekreacijska plovila; |
| --- | --- |

(a)

rekreacijska plovila i djelomično dovršena rekreacijska plovila;

| (b) | osobna plovila na vodomlazni pogon i djelomično dovršena osobna plovila na vodomlazni pogon; |
| --- | --- |

(b)

osobna plovila na vodomlazni pogon i djelomično dovršena osobna plovila na vodomlazni pogon;

| (c) | sastavne dijelove navedene u Prilogu II. ako se odvojeno stavljaju na tržište Unije, dalje u tekstu „sastavni dijelovi”; |
| --- | --- |

(c)

sastavne dijelove navedene u Prilogu II. ako se odvojeno stavljaju na tržište Unije, dalje u tekstu „sastavni dijelovi”;

| (d) | porivne strojeve koji su ugrađeni ili su posebno namijenjeni ugradnji na plovilo ili u njega; |
| --- | --- |

(d)

porivne strojeve koji su ugrađeni ili su posebno namijenjeni ugradnji na plovilo ili u njega;

| (e) | porivne strojeve ugrađene na plovilo ili u njega koji podliježu značajnim preinakama motora; |
| --- | --- |

(e)

porivne strojeve ugrađene na plovilo ili u njega koji podliježu značajnim preinakama motora;

| (f) | plovila koja podliježu značajnim preinakama plovila. |
| --- | --- |

(f)

plovila koja podliježu značajnim preinakama plovila.

2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na sljedeće proizvode:

| (a) | u pogledu zahtjeva projektiranja i izgradnje propisanih u Prilogu I. dijelu A:






  i. | plovila namijenjena isključivo za utrke, uključujući plovila za veslačke utrke i trening, koje je kao takve označio proizvođač; |
| --- | --- | --- |

(a)

u pogledu zahtjeva projektiranja i izgradnje propisanih u Prilogu I. dijelu A:

i.

plovila namijenjena isključivo za utrke, uključujući plovila za veslačke utrke i trening, koje je kao takve označio proizvođač;

| ii. | kanue i kajake, projektirane za pokretanje isključivo na ljudski pogon, gondole i pedaline; |
| --- | --- |

ii.

kanue i kajake, projektirane za pokretanje isključivo na ljudski pogon, gondole i pedaline;

| iii. | daske za jedrenje, projektirane isključivo za pokretanje na vjetreni pogon i za upravljanje od strane jedne ili više osoba koje stoje; |
| --- | --- |

iii.

daske za jedrenje, projektirane isključivo za pokretanje na vjetreni pogon i za upravljanje od strane jedne ili više osoba koje stoje;

| iv. | daske za jahanje na valovima; |
| --- | --- |

iv.

daske za jahanje na valovima;

| v. | originalna povijesna plovila i pojedinačne replike projektirane prije 1950., građene pretežito od izvornih materijala i označene kao takve od strane proizvođača; |
| --- | --- |

v.

originalna povijesna plovila i pojedinačne replike projektirane prije 1950., građene pretežito od izvornih materijala i označene kao takve od strane proizvođača;

| vi. | eksperimentalna plovila, pod uvjetom da se ne stavljaju na tržište Unije; |
| --- | --- |

vi.

eksperimentalna plovila, pod uvjetom da se ne stavljaju na tržište Unije;

| vii. | plovila građena za vlastite potrebe graditelja (samogradnje), pod uvjetom da se nakon toga ne stavljaju na tržište Unije tijekom razdoblja od pet godina od puštanja plovila u upotrebu; |
| --- | --- |

vii.

plovila građena za vlastite potrebe graditelja (samogradnje), pod uvjetom da se nakon toga ne stavljaju na tržište Unije tijekom razdoblja od pet godina od puštanja plovila u upotrebu;

| viii. | plovila posebno namijenjena za uporabu s posadom i za komercijalni prijevoz putnika, ne dovodeći u pitanje stavak 3., bez obzira na broj putnika; |
| --- | --- |

viii.

plovila posebno namijenjena za uporabu s posadom i za komercijalni prijevoz putnika, ne dovodeći u pitanje stavak 3., bez obzira na broj putnika;

| ix. | ronilice; |
| --- | --- |

ix.

ronilice;

| x. | lebdjelice; |
| --- | --- |

x.

lebdjelice;

| xi. | hidrokrilna plovila; |
| --- | --- |

xi.

hidrokrilna plovila;

| xii. | plovila na parni pogon s vanjskim izgaranjem koja se kao pogonskim gorivom koriste ugljenom, drvom, uljem ili plinom; |
| --- | --- |

xii.

plovila na parni pogon s vanjskim izgaranjem koja se kao pogonskim gorivom koriste ugljenom, drvom, uljem ili plinom;

| xiii. | amfibijska vozila, tj. motorna vozila koja se kreću na kotačima ili na gusjenicama i kojima se može upravljati i na vodi i na kopnu; |
| --- | --- |

xiii.

amfibijska vozila, tj. motorna vozila koja se kreću na kotačima ili na gusjenicama i kojima se može upravljati i na vodi i na kopnu;

| (b) | u pogledu zahtjeva za emisiju ispušnih plinova propisanih u Prilogu I. dijelu B:






  i. | porivne strojeve koji su ugrađeni ili su posebno namijenjeni ugradnji na sljedeće proizvode:






  — | plovila namijenjena isključivo za utrke i koje je kao takve označio proizvođač; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u pogledu zahtjeva za emisiju ispušnih plinova propisanih u Prilogu I. dijelu B:

i.

porivne strojeve koji su ugrađeni ili su posebno namijenjeni ugradnji na sljedeće proizvode:

—

plovila namijenjena isključivo za utrke i koje je kao takve označio proizvođač;

| — | eksperimentalna plovila, pod uvjetom da se ne stavljaju na tržište Unije; |
| --- | --- |

—

eksperimentalna plovila, pod uvjetom da se ne stavljaju na tržište Unije;

| — | plovila posebno namijenjena za uporabu s posadom i za komercijalni prijevoz putnika, ne dovodeći u pitanje stavak 3., bez obzira na broj putnika; |
| --- | --- |

—

plovila posebno namijenjena za uporabu s posadom i za komercijalni prijevoz putnika, ne dovodeći u pitanje stavak 3., bez obzira na broj putnika;

| — | ronilice; |
| --- | --- |

—

ronilice;

| — | lebdjelice; |
| --- | --- |

—

lebdjelice;

| — | hidrokrilna plovila; |
| --- | --- |

—

hidrokrilna plovila;

| — | amfibijska vozila, tj. motorna vozila koja se kreću na kotačima ili na gusjenicama i kojima se može upravljati i na vodi i na kopnu; |
| --- | --- |

—

amfibijska vozila, tj. motorna vozila koja se kreću na kotačima ili na gusjenicama i kojima se može upravljati i na vodi i na kopnu;

| ii. | originalne i pojedinačne replike povijesnih porivnih strojeva izrađenih prema nacrtima prije 1950. koje nisu serijski proizvedene te su postavljene na plovilo navedeno u točki (a) podtočkama v. ili vii.; |
| --- | --- |

ii.

originalne i pojedinačne replike povijesnih porivnih strojeva izrađenih prema nacrtima prije 1950. koje nisu serijski proizvedene te su postavljene na plovilo navedeno u točki (a) podtočkama v. ili vii.;

| iii. | porivne strojeve građene za vlastite potrebe graditelja, pod uvjetom da se nakon toga ne stavljaju na tržište Unije tijekom razdoblja od pet godina od puštanja plovila u upotrebu; |
| --- | --- |

iii.

porivne strojeve građene za vlastite potrebe graditelja, pod uvjetom da se nakon toga ne stavljaju na tržište Unije tijekom razdoblja od pet godina od puštanja plovila u upotrebu;

| (c) | u pogledu zahtjeva u vezi s emisijom buke propisanih u Prilogu I. dijelu C:






  i. | sva plovila navedena u točki (b); |
| --- | --- | --- |

(c)

u pogledu zahtjeva u vezi s emisijom buke propisanih u Prilogu I. dijelu C:

i.

sva plovila navedena u točki (b);

| ii. | plovila građena za vlastite potrebe graditelja (samogradnje), pod uvjetom da se nakon toga ne stavljaju na tržište Unije tijekom razdoblja od pet godina od puštanja plovila u upotrebu. |
| --- | --- |

ii.

plovila građena za vlastite potrebe graditelja (samogradnje), pod uvjetom da se nakon toga ne stavljaju na tržište Unije tijekom razdoblja od pet godina od puštanja plovila u upotrebu.

3.   Činjenica da se isto plovilo također može upotrijebiti za iznajmljivanje ili sportsko i rekreacijsko osposobljavanje ne isključuje plovilo iz područja primjene ove Direktive kada se stavlja na tržište Unije u rekreacijske svrhe.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „plovilo” znači bilo koje rekreacijsko plovilo ili osobno plovilo na vodomlazni pogon; |
| --- | --- |

1.

„plovilo” znači bilo koje rekreacijsko plovilo ili osobno plovilo na vodomlazni pogon;

| 2. | „rekreacijsko plovilo” znači bilo koje plovilo bilo koje vrste, isključujući osobno plovilo na vodomlazni pogon, namijenjeno za sport i razonodu duljine trupa od 2,5 m do 24 m, neovisno o vrsti pogona; |
| --- | --- |

2.

„rekreacijsko plovilo” znači bilo koje plovilo bilo koje vrste, isključujući osobno plovilo na vodomlazni pogon, namijenjeno za sport i razonodu duljine trupa od 2,5 m do 24 m, neovisno o vrsti pogona;

| 3. | „osobno plovilo na vodomlazni pogon” znači plovilo namijenjeno za sport i razonodu duljine trupa manje od 4 m, opremljeno porivnim strojem i vodomlaznom pumpom kao glavnim pogonskim uređajem, projektirano tako da njime upravlja jedna ili više osoba koje sjede, stoje ili kleče na trupu, a ne unutar trupa; |
| --- | --- |

3.

„osobno plovilo na vodomlazni pogon” znači plovilo namijenjeno za sport i razonodu duljine trupa manje od 4 m, opremljeno porivnim strojem i vodomlaznom pumpom kao glavnim pogonskim uređajem, projektirano tako da njime upravlja jedna ili više osoba koje sjede, stoje ili kleče na trupu, a ne unutar trupa;

| 4. | „plovilo građeno za vlastite potrebe graditelja (samogradnja)” znači plovilo koje je pretežito izgradio njegov budući korisnik za vlastite potrebe; |
| --- | --- |

4.

„plovilo građeno za vlastite potrebe graditelja (samogradnja)” znači plovilo koje je pretežito izgradio njegov budući korisnik za vlastite potrebe;

| 5. | „porivni stroj” znači svaki motor s unutarnjim izgaranjem s paljenjem iskrom ili kompresijskim paljenjem koji se upotrebljava izravno ili neizravno u svrhu poriva plovila; |
| --- | --- |

5.

„porivni stroj” znači svaki motor s unutarnjim izgaranjem s paljenjem iskrom ili kompresijskim paljenjem koji se upotrebljava izravno ili neizravno u svrhu poriva plovila;

| 6. | „značajnija preinaka motora” znači preinaka porivnog stroja koja potencijalno može prouzročiti da motor prekorači granične vrijednosti emisije propisane u Prilogu I. dijelu B ili poveća nazivnu snagu motora za više od 15 %; |
| --- | --- |

6.

„značajnija preinaka motora” znači preinaka porivnog stroja koja potencijalno može prouzročiti da motor prekorači granične vrijednosti emisije propisane u Prilogu I. dijelu B ili poveća nazivnu snagu motora za više od 15 %;

| 7. | „značajnija preinaka plovila” znači preinaka plovila koja mijenja vrstu pogona plovila, uključuje značajniju preinaku motora ili mijenja plovilo u tolikoj mjeri da ono možda neće ispuniti temeljne sigurnosne i okolišne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi; |
| --- | --- |

7.

„značajnija preinaka plovila” znači preinaka plovila koja mijenja vrstu pogona plovila, uključuje značajniju preinaku motora ili mijenja plovilo u tolikoj mjeri da ono možda neće ispuniti temeljne sigurnosne i okolišne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi;

| 8. | „vrsta pogona” znači metoda kojom se pokreće plovilo; |
| --- | --- |

8.

„vrsta pogona” znači metoda kojom se pokreće plovilo;

| 9. | „porodica motora” znači proizvođačevo razvrstavanje motora koji prema projektu imaju slične osobine emisije ispušnih plinova ili buke; |
| --- | --- |

9.

„porodica motora” znači proizvođačevo razvrstavanje motora koji prema projektu imaju slične osobine emisije ispušnih plinova ili buke;

| 10. | „duljina trupa” znači duljina trupa mjerena u skladu s usklađenom normom. |
| --- | --- |

10.

„duljina trupa” znači duljina trupa mjerena u skladu s usklađenom normom.

| 11. | „stavljanje na raspolaganje na tržištu” znači svaka isporuka proizvoda za distribuiranje, potrošnju ili upotrebu na tržištu Unije u okviru komercijalne djelatnosti, s plaćanjem ili bez plaćanja; |
| --- | --- |

11.

„stavljanje na raspolaganje na tržištu” znači svaka isporuka proizvoda za distribuiranje, potrošnju ili upotrebu na tržištu Unije u okviru komercijalne djelatnosti, s plaćanjem ili bez plaćanja;

| 12. | „stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje na raspolaganje proizvoda na tržištu Unije; |
| --- | --- |

12.

„stavljanje na tržište” znači prvo stavljanje na raspolaganje proizvoda na tržištu Unije;

| 13. | „puštanje u upotrebu” znači prva upotreba proizvoda obuhvaćenog ovom Direktivom unutar Unije od strane krajnjeg korisnika; |
| --- | --- |

13.

„puštanje u upotrebu” znači prva upotreba proizvoda obuhvaćenog ovom Direktivom unutar Unije od strane krajnjeg korisnika;

| 14. | „proizvođač” znači svaka fizička ili pravna osoba koja proizvodi proizvod ili za koju se takav proizvod projektira ili proizvede te koja stavlja taj proizvod na tržište pod svojim imenom ili trgovačkom oznakom; |
| --- | --- |

14.

„proizvođač” znači svaka fizička ili pravna osoba koja proizvodi proizvod ili za koju se takav proizvod projektira ili proizvede te koja stavlja taj proizvod na tržište pod svojim imenom ili trgovačkom oznakom;

| 15. | „ovlašteni zastupnik” znači svaka fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije, koju je proizvođač pisano ovlastio da u njegovo ime obavlja određene zadaće; |
| --- | --- |

15.

„ovlašteni zastupnik” znači svaka fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije, koju je proizvođač pisano ovlastio da u njegovo ime obavlja određene zadaće;

| 16. | „uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije koja stavlja proizvod iz treće zemlje na tržište Unije; |
| --- | --- |

16.

„uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije koja stavlja proizvod iz treće zemlje na tržište Unije;

| 17. | „privatni uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije koja u okviru nekomercijalne djelatnosti uvozi proizvod iz treće zemlje na tržište Unije s namjerom da ga pusti u upotrebu za vlastite potrebe; |
| --- | --- |

17.

„privatni uvoznik” znači svaka fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom unutar Unije koja u okviru nekomercijalne djelatnosti uvozi proizvod iz treće zemlje na tržište Unije s namjerom da ga pusti u upotrebu za vlastite potrebe;

| 18. | „distributer” znači svaka fizička ili pravna osoba u lancu opskrbe, različita od proizvođača ili uvoznika, koja stavlja proizvod na raspolaganje na tržištu; |
| --- | --- |

18.

„distributer” znači svaka fizička ili pravna osoba u lancu opskrbe, različita od proizvođača ili uvoznika, koja stavlja proizvod na raspolaganje na tržištu;

| 19. | „gospodarski subjekti” znači proizvođač, ovlašteni zastupnik, uvoznik i distributer; |
| --- | --- |

19.

„gospodarski subjekti” znači proizvođač, ovlašteni zastupnik, uvoznik i distributer;

| 20. | „usklađena norma” znači usklađena norma kako je definirana u članku 2. točki 1. podtočki (c) Uredbe (EU) br. 1025/2012; |
| --- | --- |

20.

„usklađena norma” znači usklađena norma kako je definirana u članku 2. točki 1. podtočki (c) Uredbe (EU) br. 1025/2012;

| 21. | „akreditacija” znači akreditacija kako je definirana u članku 2. točki 10. Uredbe (EZ) br. 765/2008; |
| --- | --- |

21.

„akreditacija” znači akreditacija kako je definirana u članku 2. točki 10. Uredbe (EZ) br. 765/2008;

| 22. | „nacionalno akreditacijsko tijelo” znači nacionalno akreditacijsko tijelo kako je definirano u članku 2. točki 11. Uredbe (EZ) br. 765/2008; |
| --- | --- |

22.

„nacionalno akreditacijsko tijelo” znači nacionalno akreditacijsko tijelo kako je definirano u članku 2. točki 11. Uredbe (EZ) br. 765/2008;

| 23. | „ocjenjivanje sukladnosti” znači postupak kojim se utvrđuje jesu li ispunjeni zahtjevi ove Direktive koji se odnose na proizvod; |
| --- | --- |

23.

„ocjenjivanje sukladnosti” znači postupak kojim se utvrđuje jesu li ispunjeni zahtjevi ove Direktive koji se odnose na proizvod;

| 24. | „tijelo za ocjenjivanje sukladnosti” znači tijelo koje obavlja poslove ocjenjivanja sukladnosti, uključujući umjeravanje, testiranje, potvrđivanje i pregled; |
| --- | --- |

24.

„tijelo za ocjenjivanje sukladnosti” znači tijelo koje obavlja poslove ocjenjivanja sukladnosti, uključujući umjeravanje, testiranje, potvrđivanje i pregled;

| 25. | „opoziv” znači svaka mjera usmjerena na postizanje povratka proizvoda koji je već dostupan krajnjem korisniku; |
| --- | --- |

25.

„opoziv” znači svaka mjera usmjerena na postizanje povratka proizvoda koji je već dostupan krajnjem korisniku;

| 26. | „povlačenje” znači svaka mjera usmjerena na sprječavanje da proizvod u lancu opskrbe bude dostupan na tržištu; |
| --- | --- |

26.

„povlačenje” znači svaka mjera usmjerena na sprječavanje da proizvod u lancu opskrbe bude dostupan na tržištu;

| 27. | „nadzor tržišta” znači aktivnosti koje provode i mjere koje poduzimaju javna tijela kako bi osigurala da proizvodi ispunjavaju zahtjeve koji se primjenjuju utvrđene zakonodavstvom Unije o usklađivanju te da ne ugrožavaju zdravlje, sigurnost ili bilo koji drugi aspekt zaštite javnog interesa; |
| --- | --- |

27.

„nadzor tržišta” znači aktivnosti koje provode i mjere koje poduzimaju javna tijela kako bi osigurala da proizvodi ispunjavaju zahtjeve koji se primjenjuju utvrđene zakonodavstvom Unije o usklađivanju te da ne ugrožavaju zdravlje, sigurnost ili bilo koji drugi aspekt zaštite javnog interesa;

| 28. | „oznaka CE” znači oznaka kojom proizvođač označuje da je proizvod sukladan sa zahtjevima koji se primjenjuju utvrđenima zakonodavstvom Unije o usklađivanju koje propisuje njezino stavljanje; |
| --- | --- |

28.

„oznaka CE” znači oznaka kojom proizvođač označuje da je proizvod sukladan sa zahtjevima koji se primjenjuju utvrđenima zakonodavstvom Unije o usklađivanju koje propisuje njezino stavljanje;

| 29. | „zakonodavstvo Unije o usklađivanju” znači svako zakonodavstvo Unije kojim se usklađuju uvjeti za stavljanje proizvoda na tržište. |
| --- | --- |

29.

„zakonodavstvo Unije o usklađivanju” znači svako zakonodavstvo Unije kojim se usklađuju uvjeti za stavljanje proizvoda na tržište.

Članak 4.

Bitni zahtjevi

1.   Proizvodi iz članka 2. stavka 1. mogu se staviti na raspolaganje ili pustiti u upotrebu samo ako ne ugrožavaju zdravlje i sigurnost osoba, imovinu i okoliš uz pravilno održavanje i upotrebu u skladu s predviđenom namjenom, i samo pod uvjetom da ispunjavaju važeće bitne zahtjeve utvrđene u Prilogu I.

2.   Države članice osiguravaju da se proizvodi iz članka 2. stavka 1. ne stavljaju na raspolaganje na tržištu niti puštaju u upotrebu ako nisu u skladu sa zahtjevima iz stavka 1.

Članak 5.

Nacionalne odredbe u vezi s plovidbom

Ova Direktiva ne sprečava države članice da za plovidbu u određenim vodama donesu odredbe za zaštitu okoliša, strukturu plovnih putova i za osiguranje sigurnosti plovnih putova, pod uvjetom da te odredbe ne zahtijevaju preinaku plovila koje je sukladno s ovom Direktivom i da su te odredbe opravdane i proporcionalne.

Članak 6.

Slobodno kretanje

1.   Države članice ne sprečavaju da se plovila sukladna s ovom Direktivom stave na raspolaganje na tržištu ili, ne dovodeći u pitanje članak 5., puste u upotrebu na njihovom državnom području.

2.   Države članice ne sprečavaju da se na raspolaganje na tržištu stave djelomično dovršena plovila ako proizvođač ili uvoznik izjave, u skladu s Prilogom III., da će ih dovršiti netko drugi.

3.   Države članice ne sprečavaju da se stave na raspolaganje na tržištu ili puste u upotrebu sastavni dijelovi sukladni s ovom Direktivom koji su namijenjeni ugradnji u plovilo, u skladu s izjavom proizvođača ili uvoznika iz članka 15.

4.   Države članice ne sprečavaju da se stave na raspolaganje na tržištu ili puste u upotrebu sljedeći porivni strojevi:

| (a) | motori, ugrađeni ili ne u plovilo, sukladni s ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(a)

motori, ugrađeni ili ne u plovilo, sukladni s ovom Direktivom;

| (b) | motori, ugrađeni u plovilo i homologirani u skladu s Direktivom 97/68/EZ sukladni sa stupnjem III A, stupnjem III B ili stupnjem IV graničnih vrijednosti emisija za motore s kompresijskim paljenjem, koji se ne upotrebljavaju za pogon plovila na unutarnjim plovnim putovima, lokomotiva i motornih vlakova, kako je predviđeno u Prilogu I. točki 4.1.2. navedene direktive, sukladni s ovom Direktivom, izuzevši zahtjeve za emisiju ispušnih plinova propisane u Prilogu I. dijelu B; |
| --- | --- |

(b)

motori, ugrađeni u plovilo i homologirani u skladu s Direktivom 97/68/EZ sukladni sa stupnjem III A, stupnjem III B ili stupnjem IV graničnih vrijednosti emisija za motore s kompresijskim paljenjem, koji se ne upotrebljavaju za pogon plovila na unutarnjim plovnim putovima, lokomotiva i motornih vlakova, kako je predviđeno u Prilogu I. točki 4.1.2. navedene direktive, sukladni s ovom Direktivom, izuzevši zahtjeve za emisiju ispušnih plinova propisane u Prilogu I. dijelu B;

| (c) | motori ugrađeni u plovilo i homologirani u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009, sukladni s ovom Direktivom, izuzevši zahtjeve za emisiju ispušnih plinova propisane u Prilogu I. dijelu B. |
| --- | --- |

(c)

motori ugrađeni u plovilo i homologirani u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009, sukladni s ovom Direktivom, izuzevši zahtjeve za emisiju ispušnih plinova propisane u Prilogu I. dijelu B.

Točke (b) i (c) prvog podstavka primjenjuju se podložno uvjetu da prilikom prilagođavanja motora za ugradnju u plovilo, osoba koja ga prilagođava osigurava da se u potpunosti uzimaju u obzir podaci i druge dostupne informacije od proizvođača motora kako bi se osiguralo da će taj motor, nakon ugradnje u skladu s uputama za ugradnju koje dostavlja osoba koja prilagođava motor, i dalje ispunjavati zahtjeve za emisiju ispušnih plinova iz Direktive 97/68/EZ ili Uredbe (EZ) br. 595/2009, prema izjavi proizvođača motora. Osoba koja prilagođava motor izjavljuje, kako je navedeno u članku 15., da će motor prema izjavi proizvođača motora i dalje ispunjavati zahtjeve za emisiju ispušnih plinova iz Direktive 97/68/EZ ili Uredbe (EZ) br. 595/2009 prilikom ugradnje u skladu s uputama za ugradnju koje dostavlja osoba koja prilagođava motor.

5.   Države članice ne sprečavaju da se na sajmovima, izložbama i sličnim događanjima izlažu i proizvodi iz članka 2. stavka 1. koji nisu sukladni s ovom Direktivom pod uvjetom da je vidljivim znakom jasno označeno da takvi proizvodi nisu sukladni s ovom Direktivom te da ne mogu biti stavljeni na raspolaganje niti pušteni u upotrebu u Uniji dok se ne usklade sa zahtjevima ove Direktive.

POGLAVLJE II.

OBVEZE GOSPODARSKIH SUBJEKATA I PRIVATNIH UVOZNIKA

Članak 7.

Obveze proizvođača

1.   Prilikom stavljanja svojih proizvoda na tržište, proizvođači osiguravaju da je njihov proizvod projektiran i proizveden u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 4. stavku 1. i u Prilogu I.

2.   Proizvođači izrađuju tehničku dokumentaciju u skladu s člankom 25. te provode ili osiguravaju provođenje primjenjivog postupka ocjenjivanja sukladnosti proizvoda u skladu s člancima od 19. do 22. i člankom 24.

U slučaju kada je sukladnost proizvoda s propisanim zahtjevima dokazana navedenim postupkom, proizvođači sastavljaju izjavu, kako je navedeno u članku 15., te označavaju i stavljaju oznaku CE, kao što je utvrđeno u člancima 17. i 18.

3.   Proizvođači čuvaju tehničku dokumentaciju i kopiju izjave, kako je navedeno u članku 15., 10 godina nakon što je proizvod stavljen na tržište.

4.   Proizvođači osiguravaju da se provode postupci u cilju održanja sukladnosti proizvodne serije. Promjene u oblikovanju ili karakteristikama proizvoda te promjene u usklađenim normama na temelju kojih je objavljena sukladnost proizvoda na primjeren se način uzimaju u obzir.

Kada se to smatra prikladnim, s obzirom na rizike koje predstavlja proizvod, a kako bi zaštitio zdravlje i sigurnost potrošača, proizvođač provodi testiranje uzoraka proizvoda koji se stavljaju na raspolaganje na tržištu, istražuje i prema potrebi vodi evidenciju o pritužbama, nesukladnim proizvodima i opozivima proizvoda te obavješćuje distributere o svakom takvom praćenju.

5.   Proizvođači osiguravaju da njihov proizvod nosi broj tipa, šarže ili serije ili bilo koji drugi element koji omogućuje njihovu identifikaciju ili, kada to ne dopušta veličina ili priroda sastavnih dijelova, da se traženi podaci navode na ambalaži ili u dokumentima koji prate proizvod.

6.   Proizvođači na proizvodu ili, kada to nije moguće, na ambalaži proizvoda ili u dokumentu koji prati proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registriranu trgovačku oznaku i adresu na kojoj su dostupni za informacije o proizvodu. Adresa sadržava jedinstveno mjesto na kojem je moguće stupiti u kontakt s proizvođačem.

7.   Proizvođači osiguravaju da je uz proizvod priložen priručnik za vlasnika s uputama i informacijama o sigurnosti na jeziku ili jezicima koji su lako razumljivi potrošačima i drugim krajnjim korisnicima, na način na koji je utvrdila dotična država članica.

8.   Proizvođači koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije u skladu s ovom Direktivom, bez odgode poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi se navedeni proizvod prema potrebi uskladio, povukao s tržišta ili opozvao. Nadalje, u slučaju kada proizvod predstavlja rizik, proizvođači bez odgode o tome obavješćuju nadležna nacionalna tijela one države članice u kojoj su navedeni proizvod stavili na raspolaganje na tržištu, posebno navodeći detalje o nesukladnosti te o svim poduzetim korektivnim mjerama.

9.   Proizvođači na temelju obrazloženog zahtjeva nadležnog nacionalnog tijela pružaju sve podatke i dokumentaciju potrebnu za dokazivanje sukladnosti proizvoda, na jeziku koji to tijelo može lako razumjeti. Također surađuju s navedenim tijelom na njegov zahtjev, u svim radnjama koje se poduzimaju kako bi se uklonili rizici koje predstavljaju proizvodi koje su stavili na tržište.

Članak 8.

Ovlašteni zastupnici

1.   Izdavanjem pisanog ovlaštenja proizvođač može imenovati ovlaštenog zastupnika.

2.   Obveze utvrđene u članku 7. stavku 1. i sastavljanje tehničke dokumentacije nisu dio ovlaštenja ovlaštenog zastupnika.

3.   Ovlašteni zastupnik obavlja zadaće specificirane u ovlaštenju koje je dobio od proizvođača. Tim se ovlaštenjem ovlaštenom zastupniku omogućava najmanje sljedeće:

| (a) | da čuva kopiju izjave, kako je navedeno u članku 15., i tehničku dokumentaciju na raspolaganju nacionalnim nadzornim tijelima tijekom 10 godina nakon što je proizvod stavljen na tržište; |
| --- | --- |

(a)

da čuva kopiju izjave, kako je navedeno u članku 15., i tehničku dokumentaciju na raspolaganju nacionalnim nadzornim tijelima tijekom 10 godina nakon što je proizvod stavljen na tržište;

| (b) | da na temelju opravdanog zahtjeva nadležnog nacionalnog tijela tom tijelu dostavi sve podatke i dokumentaciju potrebnu za dokazivanje sukladnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

da na temelju opravdanog zahtjeva nadležnog nacionalnog tijela tom tijelu dostavi sve podatke i dokumentaciju potrebnu za dokazivanje sukladnosti proizvoda;

| (c) | da surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima, na njihov zahtjev, u svakoj poduzetoj radnji u svrhu uklanjanja rizika koje predstavljaju proizvodi obuhvaćeni njihovim ovlaštenjem. |
| --- | --- |

(c)

da surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima, na njihov zahtjev, u svakoj poduzetoj radnji u svrhu uklanjanja rizika koje predstavljaju proizvodi obuhvaćeni njihovim ovlaštenjem.

Članak 9.

Obveze uvoznika

1.   Uvoznici na tržište Unije stavljaju samo sukladne proizvode.

2.   Prije stavljanja proizvoda na tržište, uvoznici osiguravaju da je proizvođač proveo odgovarajući postupak ocjenjivanja sukladnosti. Oni također osiguravaju da je proizvođač sastavio tehničku dokumentaciju kojom dokazuje da proizvod nosi oznaku CE, kako je navedeno u članku 17., i da su uz njega priloženi svi potrebni dokumenti u skladu s člankom 15. i Prilogom I. dijelom A točkom 2.5., Prilogom I. dijelom B točkom 4. i Prilogom I. dijelom C točkom 2., te da je proizvođač zadovoljio sve zahtjeve utvrđene u članku 7. stavcima 5. i 6.

U slučaju kada uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 4. stavku 1. i u Prilogu I., ne smije staviti proizvod na tržište sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Nadalje, ako proizvod predstavlja rizik, uvoznik o tome obavješćuje proizvođača i tijela za nadzor tržišta.

3.   Uvoznici na proizvodu ili, u slučaju sastavnih dijelova gdje to nije moguće, na ambalaži ili u dokumentu koji prati proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registriranu trgovačku oznaku i adresu na kojoj su dostupni za informacije o proizvodu.

4.   Uvoznici osiguravaju da je uz proizvod priložen priručnik za vlasnika s uputama i informacijama o sigurnosti na jeziku ili jezicima koji su lako razumljivi potrošačima i drugim krajnjim korisnicima, na način koji je utvrdila dotična država članica.

5.   Uvoznici osiguravaju da, dok je proizvod pod njihovom odgovornošću, uvjeti skladištenja ili prijevoza ne ugrožavaju njegovu sukladnost sa zahtjevima iz članka 4. stavka 1. i Priloga I.

6.   Kada se to smatra prikladnim s obzirom na rizike koje predstavlja proizvod, a kako bi zaštitili zdravlje i sigurnost potrošača, uvoznici provode testiranje uzoraka proizvoda koji se stavljaju na raspolaganje na tržištu, istražuju i prema potrebi vode evidenciju o pritužbama, nesukladnim proizvodima i opozivima proizvoda te obavješćuju distributera o takvom praćenju.

7.   Uvoznici koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na tržište nije u skladu s ovom Direktivom bez odgode poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi se navedeni proizvod prema potrebi uskladio, povukao s tržišta ili opozvao. Nadalje, u slučaju kada proizvod predstavlja rizik, uvoznici bez odgode o tome obavješćuju nadležna nacionalna tijela one države članice u kojoj su navedeni proizvod stavili na raspolaganje na tržištu, posebno navodeći detalje o nesukladnosti te o svim poduzetim korektivnim mjerama.

8.   Uvoznici tijekom 10 godina nakon što je proizvod stavljen na tržište čuvaju kopiju izjave, kako je navedeno u članku 15., na raspolaganju tijelima za nadzor tržišta i osiguravaju da tehnička dokumentacija bude raspoloživa tim tijelima na njihov zahtjev.

9.   Uvoznici na temelju opravdanog zahtjeva nadležnog nacionalnog tijela osiguravaju sve podatke i dokumentaciju potrebnu za dokazivanje sukladnosti proizvoda, na jeziku lako razumljivom tom tijelu. Također surađuju s navedenim tijelom na njegov zahtjev, u svim radnjama koje se poduzimaju kako bi se uklonili rizici koje predstavljaju proizvodi koje su stavili na tržište.

Članak 10.

Obveze distributera

1.   Kad stavljaju proizvod na raspolaganje na tržištu, distributeri djeluju s dužnom pažnjom u odnosu na zahtjeve ove Direktive.

2.   Prije stavljanja proizvoda na raspolaganje na tržište, distributeri provjeravaju je li proizvod označen oznakom CE, kako je navedeno u članku 17., jesu li uz njega priloženi dokumenti koji se zahtijevaju u članku 7. stavku 7., članku 15., Prilogu I. dijelu A točki 2.5., Prilogu I. dijelu B točki 4. i Prilogu I. dijelu C točki 2., kao i upute i informacije o sigurnosti na jeziku ili jezicima koji su lako razumljivi potrošačima i drugim krajnjim korisnicima unutar one države članice u kojoj će se proizvod staviti na tržište, te jesu li proizvođač i uvoznik ispunili sve zahtjeve utvrđene u članku 7. stavcima 5. i 6. i članku 9. stavku 3.

Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da proizvod nije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 4. stavku 1. i u Prilogu I., ne smije staviti proizvod na raspolaganje na tržište sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Nadalje, ako proizvod predstavlja rizik, distributer o tome obavješćuje proizvođača ili uvoznika, kao i tijela za nadzor tržišta.

3.   Distributeri osiguravaju da, dok je proizvod pod njihovom odgovornošću, uvjeti skladištenja ili prijevoza ne ugrožavaju njegovu sukladnost sa zahtjevima iz članka 4. stavka 1. i Priloga I.

4.   Distributeri koji smatraju ili imaju razloga vjerovati da proizvod koji su stavili na raspolaganje na tržištu nije u skladu s ovom Direktivom, osiguravaju poduzimanje svih potrebnih korektivnih mjera kako bi se navedeni proizvod prema potrebi uskladio, povukao s tržišta ili opozvao. Nadalje, u slučaju kada proizvod predstavlja rizik, distributeri bez odgode o tome obavješćuju nadležna nacionalna tijela one države članice u kojoj su navedeni proizvod stavili na raspolaganje na tržištu, posebno navodeći detalje o nesukladnosti te o svim poduzetim korektivnim mjerama.

5.   Distributeri na temelju opravdanog zahtjeva nadležnog nacionalnog tijela tom tijelu osiguravaju sve podatke i dokumentaciju potrebnu za dokazivanje sukladnosti proizvoda. Oni surađuju s navedenim tijelom, na njegov zahtjev, u svim radnjama koje se poduzimaju kako bi se uklonili rizici koje predstavljaju proizvodi koje su stavili na tržište.

Članak 11.

Slučajevi u kojima se obveze proizvođača primjenjuju na uvoznike i distributere

Uvoznik ili distributer smatraju se proizvođačem u smislu ove Direktive te podliježu obvezama proizvođača na temelju članka 7. kada proizvod stavljaju na tržište pod svojim imenom ili trgovačkom oznakom ili kada proizvod koji je već stavljen na tržište preinačuju na način koji može utjecati na njegovu sukladnost sa zahtjevima ove Direktive.

Članak 12.

Obveze privatnih uvoznika

1.   Ako proizvođač ne ispunjava obveze u vezi sa sukladnosti proizvoda s ovom Direktivom, privatni uvoznik, prije puštanja proizvoda u upotrebu, osigurava da je proizvod projektiran i proizveden u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 4. stavku 1. i Prilogu I. te ispunjava ili osigurava ispunjavanje obveza proizvođača utvrđenih u članku 7. stavcima 2., 3., 7. i 9.

2.   Ako od proizvođača ne može dobiti propisanu tehničku dokumentaciju, privatni uvoznik osigurava njezinu izradu na temelju prikladnog stručnog znanja.

3.   Privatni uvoznik osigurava da su na proizvodu navedeni ime i adresa prijavljenog tijela koje je provelo ocjenjivanje sukladnosti.

Članak 13.

Identifikacija gospodarskih subjekata

1.   Na zahtjev tijela za nadzor tržišta, gospodarski subjekti daju podatke o identitetu:

| (a) | svakog gospodarskog subjekta koji im je isporučio proizvod; |
| --- | --- |

(a)

svakog gospodarskog subjekta koji im je isporučio proizvod;

| (b) | svakog gospodarskog subjekta kojemu su isporučili proizvod. |
| --- | --- |

(b)

svakog gospodarskog subjekta kojemu su isporučili proizvod.

Gospodarski subjekti moraju biti u stanju dostaviti informacije iz prvog podstavka tijekom 10 godina nakon što im je proizvod isporučen i tijekom 10 godina nakon što su oni isporučili proizvod.

2.   Na zahtjev tijela za nadzor tržišta, privatni uvoznici daju podatke o identitetu gospodarskog subjekta koji im je isporučio proizvod.

Privatni uvoznici moraju biti u stanju dostaviti informacije iz prvog podstavka tijekom 10 godina nakon što im je proizvod isporučen.

POGLAVLJE III.

SUKLADNOST PROIZVODA

Članak 14.

Pretpostavka sukladnosti

Smatra se da su proizvodi koji su u skladu s usklađenim normama ili njihovim dijelovima upute na koje su objavljene u Službenom listu Europske unije također u skladu sa zahtjevima obuhvaćenima tim normama ili njihovim dijelovima, utvrđenima u članku 4. stavku 1. i Prilogu I.

Članak 15.

EU izjava o sukladnosti i izjava u skladu s Prilogom III.

1.   U EU izjavi o sukladnosti navodi se da je dokazano ispunjenje zahtjeva navedenih u članku 4. stavku 1. i Prilogu I. ili zahtjeva navedenih u članku 6. stavku 4. točkama (b) ili (c).

2.   EU izjava o sukladnosti ima oglednu strukturu utvrđenu u Prilogu IV. ovoj Direktivi, sadrži elemente navedene u relevantnim modulima utvrđenima u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ, kao i u Prilogu V. ovoj Direktivi, te se redovito ažurira. Prevodi se na jezik ili jezike koje zahtijeva država članica na čije je tržište proizvod stavljen na raspolaganje ili pušten u upotrebu.

3.   Sastavljanjem EU izjave o sukladnosti, privatni uvoznik ili osoba koja prilagođava motor, kako je navedeno u članku 6. stavku 4. točkama (b) i (c), preuzima odgovornost za sukladnost proizvoda.

4.   EU izjava o sukladnosti iz stavka 3. prilaže se sljedećim proizvodima kada se stavljaju na raspolaganje na tržištu ili se puštaju u upotrebu:

| (a) | plovilima; |
| --- | --- |

(a)

plovilima;

| (b) | sastavnim dijelovima ako se odvojeno stavljaju na tržište; |
| --- | --- |

(b)

sastavnim dijelovima ako se odvojeno stavljaju na tržište;

| (c) | porivnim strojevima. |
| --- | --- |

(c)

porivnim strojevima.

5.   Izjava proizvođača ili uvoznika utvrđena u Prilogu III. za djelomično dovršena plovila sadrži elemente navedene u tom Prilogu i prilaže se djelomično dovršenim plovilima. Prevodi se na jezik ili jezike koje zahtijeva država članica na čijem je tržištu proizvod stavljen na raspolaganje.

Članak 16.

Opća načela stavljanja oznake CE

Oznaka CE podliježe općim načelima utvrđenima u članku 30. Uredbe (EZ) br. 765/2008.

Članak 17.

Proizvodi podložni stavljanju oznake CE

1.   Sljedeći proizvodi podliježu stavljanju oznake CE kad se stavljaju na raspolaganje na tržištu ili se puštaju u upotrebu:

| (a) | plovila; |
| --- | --- |

(a)

plovila;

| (b) | sastavni dijelovi; |
| --- | --- |

(b)

sastavni dijelovi;

| (c) | porivni strojevi. |
| --- | --- |

(c)

porivni strojevi.

2.   Države članice pretpostavljaju da su proizvodi iz stavka 1. koji nose oznaku CE sukladni s ovom Direktivom.

Članak 18.

Pravila i uvjeti stavljanja oznake CE

1.   Oznaka CE stavlja se na proizvode iz članka 17. stavka 1. tako da bude vidljiva, čitljiva i neizbrisiva. U slučaju sastavnih dijelova, kada navedeno zbog veličine ili naravi proizvoda nije moguće ili opravdano, oznaka se stavlja na ambalažu i u priložene dokumente. U slučaju plovila, oznaka CE stavlja se na pločicu graditelja plovila koja je postavljena odvojeno od identifikacijskog broja plovila. U slučaju porivnog stroja, oznaka CE stavlja se na motor.

2.   Oznaka CE stavlja se prije nego što je proizvod stavljen na tržište ili pušten u upotrebu. Oznaka CE i identifikacijski broj iz stavka 3. mogu biti popraćeni piktogramom ili bilo kojom drugom oznakom kojom se naznačuje poseban rizik ili način upotrebe.

3.   Oznaka CE popraćena je identifikacijskim brojem prijavljenog tijela ako je to tijelo uključeno u fazu kontrole proizvodnje ili u ocjenjivanje nakon izgradnje.

Identifikacijski broj prijavljenog tijela stavlja samo tijelo ili, prema njegovim uputama, proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik, ili osoba navedena u članku 19. stavcima 2., 3. ili 4.

POGLAVLJE IV.

OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI

Članak 19.

Postupci ocjenjivanja sukladnosti koji se primjenjuju

1.   Proizvođač primjenjuje postupke utvrđene u modulima iz članaka 20., 21. i 22. prije stavljanja na tržište proizvoda iz članka 2. stavka 1.

2.   Privatni uvoznik primjenjuje postupak iz članka 23. prije puštanja u upotrebu proizvoda iz članka 2. stavka 1. ako proizvođač nije proveo ocjenjivanje sukladnosti za dotični proizvod.

3.   Svaka osoba koja stavlja na tržište ili pušta u upotrebu porivni stroj ili plovilo nakon njihove značajnije preinake, ili bilo koja osoba koja mijenja predviđenu svrhu plovila koje nije obuhvaćeno ovom Direktivom tako da nakon toga ulazi u njezino područje primjene, primjenjuje postupak iz članka 23. prije nego što proizvod stavi na tržište ili ga pusti u upotrebu.

4.   Svaka osoba koja stavlja na tržište plovilo građeno za vlastite potrebe (samogradnju) prije isteka petogodišnjeg razdoblja iz članka 2. stavka 2. točke (a) podtočke vii. primjenjuje postupak iz članka 23. prije stavljanja proizvoda na tržište.

Članak 20.

Projektiranje i izgradnja

1.   Za projektiranje i izgradnju rekreacijskih plovila primjenjuju se sljedeći postupci utvrđeni u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ:

| (a) | za projektne kategorije A i B iz Priloga I. dijela A točke 1.:






  i. | za rekreacijska plovila duljine trupa od 2,5 m do manje od 12 m, bilo koji od sljedećih modula:






  — | modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda); |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

za projektne kategorije A i B iz Priloga I. dijela A točke 1.:

i.

za rekreacijska plovila duljine trupa od 2,5 m do manje od 12 m, bilo koji od sljedećih modula:

—

modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda);

| — | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- |

—

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| — | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

—

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| — | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

—

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

| ii. | za rekreacijska plovila duljine trupa od 12 m do 24 m, bilo koji od sljedećih modula:






  — | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- | --- |

ii.

za rekreacijska plovila duljine trupa od 12 m do 24 m, bilo koji od sljedećih modula:

—

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| — | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

—

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| — | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

—

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

| (b) | za projektnu kategoriju C iz Priloga I. dijela A točke 1:






  i. | za rekreacijska plovila duljine trupa od 2,5 m do manje od 12 m, bilo koji od sljedećih modula:






  — | kada su ispunjene usklađene norme u vezi s Prilogom I. dijelom A točkama 3.2 i 3.3: modul A (unutarnja kontrola proizvodnje), modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda), modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice) ili modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

za projektnu kategoriju C iz Priloga I. dijela A točke 1:

i.

za rekreacijska plovila duljine trupa od 2,5 m do manje od 12 m, bilo koji od sljedećih modula:

—

kada su ispunjene usklađene norme u vezi s Prilogom I. dijelom A točkama 3.2 i 3.3: modul A (unutarnja kontrola proizvodnje), modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda), modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice) ili modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće),

| — | kada nisu ispunjene usklađene norme u vezi s Prilogom I. dijelom A točkama 3.2 i 3.3: modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda), modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice) ili modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće), |
| --- | --- |

—

kada nisu ispunjene usklađene norme u vezi s Prilogom I. dijelom A točkama 3.2 i 3.3: modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda), modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice) ili modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće),

| ii. | za rekreacijska plovila duljine trupa od 12 m do 24 m, bilo koji od sljedećih modula:






  — | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- | --- |

ii.

za rekreacijska plovila duljine trupa od 12 m do 24 m, bilo koji od sljedećih modula:

—

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| — | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

—

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| — | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

—

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

| (c) | za projektnu kategoriju D iz Priloga I. dijela A točke 1:
  za rekreacijska plovila duljine trupa od 2,5 m do 24 m, bilo koji od sljedećih modula:






  — | modul A (unutarnja kontrola proizvodnje); |
| --- | --- | --- |

(c)

za projektnu kategoriju D iz Priloga I. dijela A točke 1:

za rekreacijska plovila duljine trupa od 2,5 m do 24 m, bilo koji od sljedećih modula:

—

modul A (unutarnja kontrola proizvodnje);

| — | modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda); |
| --- | --- |

—

modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda);

| — | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- |

—

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| — | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

—

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| — | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

—

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

2.   Za projektiranje i izgradnju osobnih plovila na vodomlazni pogon primjenjuje se bilo koji od sljedećih postupaka utvrđenih u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ:

| (a) | modul A (unutarnja kontrola proizvodnje); |
| --- | --- |

(a)

modul A (unutarnja kontrola proizvodnje);

| (b) | modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda); |
| --- | --- |

(b)

modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda);

| (c) | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- |

(c)

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| (d) | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

(d)

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| (e) | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

(e)

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

3.   Za projektiranje i izgradnju sastavnih dijelova primjenjuje se bilo koji od sljedećih postupaka utvrđenih u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ:

| (a) | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- |

(a)

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| (b) | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

(b)

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| (c) | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

(c)

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

Članak 21.

Emisije ispušnih plinova

U vezi s emisijama ispušnih plinova, za proizvode iz članka 2. stavka 1. točaka (d) i (e), proizvođač motora primjenjuje sljedeće postupke utvrđene u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ:

| (a) | ako se testovi provode uz primjenu usklađene norme, bilo koji od sljedećih modula:






  i. | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F; |
| --- | --- | --- |

(a)

ako se testovi provode uz primjenu usklađene norme, bilo koji od sljedećih modula:

i.

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulima C, D, E ili F;

| ii. | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

ii.

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| iii. | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće); |
| --- | --- |

iii.

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće);

| (b) | ako se testovi provode bez primjene usklađene norme, bilo koji od sljedećih modula:






  i. | modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulom C 1; |
| --- | --- | --- |

(b)

ako se testovi provode bez primjene usklađene norme, bilo koji od sljedećih modula:

i.

modul B (EU ispitivanje tipa) zajedno s modulom C 1;

| ii. | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice). |
| --- | --- |

ii.

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice).

Članak 22.

Emisije buke

1.   U vezi s emisijama buke, za rekreacijska plovila s krmenim propulzorima bez integralnog ispuha ili ugrađenog pogonskog sustava motora kao i za rekreacijska plovila s krmenim propulzorima bez integralnog ispuha ili s ugrađenim pogonskim sustavima motora koji su predmet značajnije preinake te se stavljaju na tržište unutar pet godina nakon preinake, proizvođač primjenjuje sljedeće postupke utvrđene u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ:

| (a) | ako se testovi provode uz primjenu usklađene norme za mjerenje buke, bilo koji od sljedećih modula:






  i. | modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda); |
| --- | --- | --- |

(a)

ako se testovi provode uz primjenu usklađene norme za mjerenje buke, bilo koji od sljedećih modula:

i.

modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda);

| ii. | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

ii.

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| iii. | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

iii.

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

| (b) | ako se testovi provode bez primjene usklađene norme za mjerenje buke, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice). |
| --- | --- |

(b)

ako se testovi provode bez primjene usklađene norme za mjerenje buke, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice).

| (c) | kada se za ocjenjivanje upotrebljava metoda Froudeovog broja i omjera snage i istisnine, bilo koji od sljedećih modula:






  i. | modul A (unutarnja kontrola proizvodnje); |
| --- | --- | --- |

(c)

kada se za ocjenjivanje upotrebljava metoda Froudeovog broja i omjera snage i istisnine, bilo koji od sljedećih modula:

i.

modul A (unutarnja kontrola proizvodnje);

| ii. | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

ii.

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| iii. | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

iii.

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

2.   U vezi s emisijama buke za osobna plovila na vodomlazni pogon te izvanbrodske porivne strojeve i krmene propulzore s integralnim ispuhom namijenjene ugradnji u rekreacijsko plovilo, proizvođač osobnog plovila ili motora primjenjuje sljedeće postupke utvrđene u Prilogu II. Odluci br. 768/2008/EZ:

| (a) | ako se testovi provode uz primjenu usklađene norme za mjerenje buke, bilo koji od sljedećih modula:






  i. | modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda); |
| --- | --- | --- |

(a)

ako se testovi provode uz primjenu usklađene norme za mjerenje buke, bilo koji od sljedećih modula:

i.

modul A1 (unutarnja kontrola proizvodnje i nadzirano testiranje proizvoda);

| ii. | modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice); |
| --- | --- |

ii.

modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice);

| iii. | modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće). |
| --- | --- |

iii.

modul H (sukladnost na temelju jamčenja potpune kakvoće).

| (b) | ako se testovi provode bez primjene usklađene norme za mjerenje buke, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice). |
| --- | --- |

(b)

ako se testovi provode bez primjene usklađene norme za mjerenje buke, modul G (sukladnost na temelju provjere jedinice).

Članak 23.

Ocjenjivanje nakon izgradnje

Ocjenjivanje nakon izgradnje iz članka 19. stavaka 2., 3. i 4. provodi se kao što je utvrđeno u Prilogu V.

Članak 24.

Dodatni zahtjevi

1.   Kada se upotrebljava modul B iz Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ, EU ispitivanje tipa provodi se na način opisan u točki 2. drugoj alineji tog modula.

Tip proizvodnje iz modula B može obuhvaćati više verzija proizvoda pod uvjetom da:

| (a) | razlike između verzija ne utječu na razinu sigurnosti i na druge zahtjeve u vezi s performansama proizvoda; i |
| --- | --- |

(a)

razlike između verzija ne utječu na razinu sigurnosti i na druge zahtjeve u vezi s performansama proizvoda; i

| (b) | verzije proizvoda navedene su u odgovarajućem certifikatu o EU ispitivanju tipa, putem izmjena originalnog certifikata ako je to nužno. |
| --- | --- |

(b)

verzije proizvoda navedene su u odgovarajućem certifikatu o EU ispitivanju tipa, putem izmjena originalnog certifikata ako je to nužno.

2.   Kada se upotrebljava modul A1 iz Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ, pregledi proizvoda provode se na jednom ili više plovila iz proizvodnog programa proizvođača i primjenjuju se dodatni zahtjevi utvrđeni u Prilogu VI. ovoj Direktivi.

3.   Nije moguće upotrijebiti akreditirana interna tijela iz modula A1 i C1 iz Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ.

4.   Kada se upotrebljava modul F iz Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ, postupak opisan u Prilogu VII. ovoj Direktivi primjenjuje se na ocjenjivanje sukladnosti sa zahtjevima za emisiju ispušnih plinova.

5.   Kada se upotrebljava modul C iz Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ, u vezi s ocjenjivanjem sukladnosti sa zahtjevima za emisiju ispušnih plinova ove Direktive, i ako proizvođač ne radi u skladu s odgovarajućim sustavom kvalitete iz modula H Priloga II. Odluci br. 768/2008/EZ, prijavljeno tijelo koje izabere proizvođač provodi ili organizira provođenje pregleda proizvoda u nasumičnim razmacima koje određuje to tijelo da bi se potvrdila kvaliteta internih pregleda proizvoda. Ako razina kvalitete nije zadovoljavajuća ili ako je neophodno potvrditi valjanost podataka koje je podnio proizvođač, primjenjuje se metoda utvrđena u Prilogu VIII. ovoj Direktivi.

Članak 25.

Tehnička dokumentacija

1.   Tehnička dokumentacija iz članka 7. stavka 2. sadrži sve relevantne podatke i pojedinosti sredstava koje proizvođač upotrebljava kako bi osigurao da proizvod zadovoljava zahtjeve utvrđene u članku 4. stavku 1. i Prilogu I. Pogotovo mora sadržavati relevantne dokumente popisane u Prilogu IX.

2.   Tehnička dokumentacija osigurava da se projektiranje, rad i ocjenjivanje sukladnosti mogu jasno razumjeti.

POGLAVLJE V.

PRIJAVLJIVANJE TIJELA ZA OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI

Članak 26.

Prijavljivanje

Države članice obavješćuju Komisiju i druge države članice o tijelima ovlaštenima da na temelju ove Direktive provode zadaće ocjenjivanja sukladnosti trećih stranaka.

Članak 27.

Tijela koja provode prijavljivanje

1.   Države članice imenuju tijelo koje provodi prijavljivanje, a koje je odgovorno za utvrđivanje i provedbu potrebnih postupaka za ocjenjivanje i prijavljivanje tijela za ocjenjivanje sukladnosti za potrebe ove Direktive, te za praćenje prijavljenih tijela, uključujući praćenje njihove sukladnosti s odredbama članka 32.

2.   Države članice mogu odlučiti da će prenijeti poslove ocjenjivanja i praćenja navedene u stavku 1. nacionalnom akreditacijskom tijelu u smislu Uredbe (EZ) br. 765/2008 i u skladu s njom.

3.   Kada tijelo koje provodi prijavljivanje delegira ili na neki drugi način povjeri ocjenjivanje, prijavljivanje ili praćenje navedeno u stavku 1. tijelu koje nije vladino tijelo, navedeno tijelo mora biti pravni subjekt te mora biti sukladno mutatis mutandis sa zahtjevima utvrđenima u članku 28. Osim toga, to tijelo na raspolaganju mora imati rješenja kojima se obuhvaćaju odgovornosti koje potječu iz njegovih aktivnosti.

4.   Tijelo koje provodi prijavljivanje preuzima potpunu odgovornost za zadaće koje obavlja tijelo navedeno u stavku 3.

Članak 28.

Zahtjevi u vezi s tijelima koja provode prijavljivanje

1.   Tijelo koje provodi prijavljivanje osniva se na način da ne dolazi do sukoba interesa s tijelima za ocjenjivanje sukladnosti.

2.   Tijelo koje provodi prijavljivanje organizirano je i djeluje tako da čuva objektivnost i nepristranost svojih aktivnosti.

3.   Tijelo koje provodi prijavljivanje organizirano je tako da sve odluke koje se odnose na prijavljivanje tijela za ocjenjivanje sukladnosti donose mjerodavne osobe različite od onih koje provode ocjenjivanje.

4.   Tijelo koje provodi prijavljivanje ne nudi niti obavlja aktivnosti koje provode tijela za ocjenjivanje sukladnosti kao niti usluge savjetovanja na tržišnoj ili konkurentskoj osnovi.

5.   Tijelo koje provodi prijavljivanje štiti povjerljivost prikupljenih podataka.

6.   Tijelo koje provodi prijavljivanje raspolaže dostatnim brojem stručnih djelatnika za ispravnu provedbu svojih zadaća.

Članak 29.

Obveza obavješćivanja tijela koja provode prijavljivanje

Države članice obavješćuju Komisiju o svojim postupcima za ocjenjivanje i prijavljivanje tijela za ocjenjivanje sukladnosti i praćenje prijavljenih tijela, kao i o svim promjenama s time u vezi.

Komisija osigurava da su dotične informacije dostupne javnosti.

Članak 30.

Zahtjevi u vezi s prijavljenim tijelima

1.   U svrhu prijavljivanja na temelju ove Direktive, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti zadovoljava zahtjeve propisane u stavcima od 2. do 11.

2.   Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti osniva se na temelju nacionalnog prava i ima pravnu osobnost.

3.   Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti je tijelo koje ima svojstvo treće strane i neovisno je o organizaciji ili proizvodu koji ocjenjuje.

Tijelo koje pripada poslovnom udruženju ili strukovnom savezu koji zastupaju poduzeća uključena u projektiranje, proizvodnju, isporuku, sklapanje, upotrebu ili održavanje proizvoda koje ono ocjenjuje, može se smatrati tijelom za ocjenjivanje sukladnosti pod uvjetom da dokaže svoju neovisnost te da ne postoji sukob interesa.

4.   Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti, njegovo najviše rukovodstvo i djelatnici odgovorni za provedbu ocjenjivanja sukladnosti ne smiju biti projektant, proizvođač, dobavljač, instalater, kupac, vlasnik, korisnik ili održavatelj proizvoda koji se ocjenjuju, kao ni zastupnik ijedne od tih strana. To ne isključuje upotrebu ocijenjenih proizvoda nužnih za radnje tijela na ocjenjivanju sukladnosti ili upotrebu takvih proizvoda u osobne svrhe.

Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti, njegovo rukovodstvo i djelatnici odgovorni za provedbu ocjenjivanja sukladnosti ne smiju biti izravno uključeni u projektiranje ili proizvodnju, stavljanje na tržište, ugradnju, upotrebu ili održavanje tih proizvoda, kao ni zastupati strane koje sudjeluju u tim djelatnostima. Ne smiju sudjelovati ni u jednoj djelatnosti koja bi mogla biti u sukobu s njihovom neovisnošću prosudbe ili integritetom u vezi s aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti za koje su prijavljeni. Navedeno se posebno odnosi na usluge savjetovanja.

Tijela za ocjenjivanje sukladnosti osiguravaju da aktivnosti njihovih poduzeća kćeri ili podizvoditelja ne utječu na povjerljivost, objektivnost ili nepristranost njihovih aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti.

5.   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti i njegovi djelatnici provode poslove ocjenjivanja sukladnosti s najvišim stupnjem profesionalnog integriteta i neophodne tehničke stručnosti na određenome području, bez ikakvih pritisaka i poticaja, posebno financijskih, koji bi mogli utjecati na njihovu prosudbu ili na rezultate njihovih aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti, posebno od strane osoba ili skupina osoba koje su zainteresirane za rezultate tih aktivnosti.

6.   Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti u stanju je obavljati sve zadaće ocjenjivanja sukladnosti koje su mu dodijeljene prema odredbama iz članaka od 19. do 24., a za koje je tijelo za ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno, bez obzira na to obavlja li navedene zadaće samo ili se one obavljaju u njegovo ime i pod njegovom odgovornošću.

U svakom trenutku te za svaki zasebni postupak ocjenjivanja sukladnosti i svaki tip ili kategoriju proizvoda za koje je prijavljeno, tijelo za ocjenjivanje sukladnosti ima na raspolaganju potrebne:

| (a) | djelatnike s tehničkim znanjem te dostatnim i primjerenim iskustvom za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti; |
| --- | --- |

(a)

djelatnike s tehničkim znanjem te dostatnim i primjerenim iskustvom za obavljanje zadaća ocjenjivanja sukladnosti;

| (b) | opise postupaka u skladu s kojima provodi ocjenjivanje sukladnosti, koji osiguravaju transparentnost i mogućnost ponavljanja tih postupaka.
  Raspolaže primjerenim metodama i postupcima kojima se pravi razlika između zadaća koje obavlja kao prijavljeno tijelo i drugih aktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

opise postupaka u skladu s kojima provodi ocjenjivanje sukladnosti, koji osiguravaju transparentnost i mogućnost ponavljanja tih postupaka.

Raspolaže primjerenim metodama i postupcima kojima se pravi razlika između zadaća koje obavlja kao prijavljeno tijelo i drugih aktivnosti;

| (c) | postupke za obavljanje aktivnosti koji uzimaju u obzir veličinu poduzeća, sektor u kojem djeluje, njegovu strukturu, stupanj složenosti dotične tehnologije proizvoda te masovnu ili serijsku prirodu proizvodnog procesa. |
| --- | --- |

(c)

postupke za obavljanje aktivnosti koji uzimaju u obzir veličinu poduzeća, sektor u kojem djeluje, njegovu strukturu, stupanj složenosti dotične tehnologije proizvoda te masovnu ili serijsku prirodu proizvodnog procesa.

Raspolaže sredstvima potrebnima za primjereno obavljanje tehničkih i administrativnih zadaća povezanih s aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti te pristup potrebnoj opremi ili objektima.

7.   Djelatnici odgovorni za provođenje aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti imaju:

| (a) | temeljito tehničko i stručno obrazovanje koje obuhvaća sve aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti za koje je tijelo za ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno; |
| --- | --- |

(a)

temeljito tehničko i stručno obrazovanje koje obuhvaća sve aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti za koje je tijelo za ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno;

| (b) | zadovoljavajuće znanje o zahtjevima ocjenjivanja koje provode i odgovarajuće ovlaštenje za obavljanje navedenih ocjenjivanja; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljavajuće znanje o zahtjevima ocjenjivanja koje provode i odgovarajuće ovlaštenje za obavljanje navedenih ocjenjivanja;

| (c) | odgovarajuće znanje i razumijevanje bitnih zahtjeva, primjenjivih usklađenih normi, relevantnog zakonodavstva Unije o usklađivanju i relevantnog nacionalnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

odgovarajuće znanje i razumijevanje bitnih zahtjeva, primjenjivih usklađenih normi, relevantnog zakonodavstva Unije o usklađivanju i relevantnog nacionalnog zakonodavstva;

| (d) | sposobnost izrade potvrda, bilješki i izvješća kojima se dokazuje da su ocjenjivanja izvršena. |
| --- | --- |

(d)

sposobnost izrade potvrda, bilješki i izvješća kojima se dokazuje da su ocjenjivanja izvršena.

8.   Jamči se nepristranost tijela za ocjenjivanje sukladnosti, njihovih rukovodstava i djelatnika koji provode ocjenjivanje.

Naknada za rad rukovodstva i djelatnika tijela za ocjenjivanje sukladnosti ne smije ovisiti o broju provedenih ocjenjivanja ni o njihovim rezultatima.

9.   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti osigurana su od odgovornosti, osim u slučaju ako odgovornost preuzima država članica u skladu sa svojim nacionalnim pravom, ili ako je država članica izravno odgovorna za ocjenjivanje sukladnosti.

10.   Djelatnici tijela za ocjenjivanje sukladnosti čuvaju poslovnu tajnu koja se odnosi na sve podatke prikupljene pri obavljanju svojih zadaća na temelju članaka od 19. do 24. ili bilo koje odredbe nacionalnog prava kojom se tomu daje učinak, osim u vezi s nadležnim vlastima države članice u kojoj se navedene aktivnosti obavljaju. Vlasnička prava su zaštićena.

11.   Tijela za ocjenjivanje sukladnosti sudjeluju u relevantnim aktivnostima normizacije i aktivnostima koordinacijske skupine prijavljenoga tijela, uspostavljene na temelju članka 42., ili osiguravaju da su njihovi djelatnici koji provode ocjenjivanje o tome obaviješteni, te kao opće načelo primjenjuju administrativne odluke i dokumente koji su izrađeni kao rezultat rada te skupine.

Članak 31.

Pretpostavka sukladnosti

Kada tijelo za ocjenjivanje sukladnosti dokaže svoju sukladnost s kriterijima utvrđenima u relevantnim usklađenim normama ili njihovim dijelovima, upute na koje su objavljene u Službenom listu Europske unije, smatra se da ispunjava zahtjeve određene u članku 30., u mjeri u kojoj primjenjive usklađene norme obuhvaćaju te zahtjeve.

Članak 32.

Poduzeća kćeri prijavljenih tijela i njihovo podugovaranje

1.   U slučaju da prijavljeno tijelo podugovori posebne zadaće povezane s ocjenjivanjem sukladnosti ili se za to služi poduzećem kćeri, osigurava da podizvoditelj ili poduzeće kći ispunjavaju uvjete određene u članku 30. te o tome obavješćuje tijelo koje provodi prijavljivanje.

2.   Prijavljena tijela preuzimaju potpunu odgovornost za zadaće koje provode podizvoditelji ili poduzeća kćeri, bez obzira na mjesto njihova osnivanja.

3.   Poduzeće kći može podugovoriti ili provoditi aktivnosti samo u dogovoru s korisnikom usluge.

4.   Prijavljeno tijelo tijelima koja provode prijavljivanje stavlja na raspolaganje svu relevantnu dokumentaciju koja se odnosi na ocjenjivanje osposobljenosti podizvoditelja ili poduzeća kćeri, kao i posla koje isti obavljaju na temelju članaka od 19. do 24.

Članak 33.

Zahtjev za prijavljivanje

1.   Tijelo za ocjenjivanje sukladnosti podnosi zahtjev za prijavljivanje tijelima koja provode prijavljivanje one države članice u kojoj navedeno tijelo ima poslovni nastan.

2.   Zahtjevu iz stavka 1. priložen je opis aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti, jedan ili više modula za ocjenjivanje sukladnosti i jedan ili više proizvoda za koje navedeno tijelo tvrdi da je osposobljeno, kao i potvrdu o akreditaciji, ako ista postoji, a koju izdaje nacionalno akreditacijsko tijelo, u kojoj potvrđuje da tijelo za ocjenjivanje sukladnosti zadovoljava zahtjeve utvrđene u članku 30.

3.   U slučaju da tijelo za ocjenjivanje sukladnosti ne može predočiti potvrdu o akreditaciji, predočava tijelu koje provodi prijavljivanje sve dokumentirane dokaze potrebne za provjeru, priznavanje i redovito praćenje njegove sukladnosti sa zahtjevima utvrđenima u članku 30.

Članak 34.

Postupak prijavljivanja

1.   Tijela koja provode prijavljivanje mogu prijaviti samo tijela za ocjenjivanje sukladnosti koja su ispunila zahtjeve utvrđene u članku 30.

2.   Tijela koja provode prijavljivanje obavješćuju Komisiju i ostale države članice putem sredstva za elektroničko prijavljivanje koji je razvila i kojim upravlja Komisija.

3.   Prijava sadrži sve pojedinosti o aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti, modulu ili modulima za ocjenjivanje sukladnosti te proizvodu ili proizvodima koji se ocjenjuju te relevantnu potvrdu o stručnosti.

4.   U slučaju kada se prijavljivanje ne temelji na potvrdi o akreditaciji iz članka 33. stavka 2., tijelo koje provodi prijavljivanje predočava Komisiji i drugim državama članicama dokumentirani dokaz koji potvrđuje stručnost tijela za ocjenjivanje sukladnosti, kao i postojanje mehanizama koji jamče da će se to tijelo redovito pratiti i da će nastaviti ispunjavati zahtjeve utvrđene u članku 30.

5.   Dotično tijelo može obavljati aktivnosti prijavljenog tijela isključivo ako Komisija ili druge države članice ne ulože prigovor u roku od dva tjedna od dana prijavljivanja, u slučaju kada se upotrebljava potvrda o akreditaciji, ili u roku od dva mjeseca od dana prijavljivanja, u slučaju kada se ne upotrebljava akreditacija.

Samo se takvo tijelo smatra prijavljenim tijelom u smislu ove Direktive.

6.   Komisija i druge države članice obavješćuju se o svim naknadnim relevantnim izmjenama prijave.

Članak 35.

Identifikacijski brojevi i popis prijavljenih tijela

1.   Komisija svakom prijavljenom tijelu dodjeljuje identifikacijski broj.

Dodjeljuje samo jedan takav broj, čak i ako je tijelo prijavljeno na temelju više različitih akata Unije.

Osim toga, države članice prijavljenom tijelu dodjeljuju identifikacijsku oznaku koju je odobrilo tijelo koje provodi prijavljivanje, u svrhu provedbe ocjenjivanja sukladnosti nakon izgradnje.

2.   Komisija objavljuje popis tijela prijavljenih na temelju ove Direktive, uključujući identifikacijske brojeve i, prema potrebi, oznake koje su im dodijeljene i aktivnosti za koje su prijavljena.

Komisija osigurava ažuriranje navedenog popisa.

Članak 36.

Izmjene prijava

1.   U slučaju kada tijelo koje provodi prijavljivanje utvrdi ili dobije obavijest da prijavljeno tijelo više ne ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 30. ili da nije u mogućnosti ispuniti svoje obveze, tijelo koje provodi prijavljivanje prema potrebi ograničava, suspendira ili povlači prijavu, ovisno o ozbiljnosti neispunjavanja zahtjeva ili nepoštovanja navedenih obveza. O tome odmah obavješćuje Komisiju i ostale države članice.

2.   U slučaju ograničenja, suspenzije ili povlačenja prijave, odnosno u slučaju kada prijavljeno tijelo prestane sa svojom aktivnošću, država članica koja provodi prijavljivanje poduzima prikladne mjere kako bi osigurala da dosje tog tijela obrađuje drugo prijavljeno tijelo ili da je isti stavljen na raspolaganje odgovornim tijelima koja provode prijavljivanje i tijelima za nadzor tržišta, na njihov zahtjev.

Članak 37.

Preispitivanje osposobljenosti tijela koja provode prijavljivanje

1.   Komisija istražuje sve slučajeve u kojima posumnja ili bude upozorena na sumnju u osposobljenost prijavljenog tijela ili njegovu sposobnost da trajno ispunjava propisane zahtjeve i obveze.

2.   Država članica koja provodi prijavljivanje na zahtjev predočava Komisiji sve informacije u vezi s osnovom za prijavu ili s održavanjem osposobljenosti dotičnog tijela.

3.   Komisija osigurava da se sve informacije osjetljive prirode prikupljene tijekom istraživanja tretiraju na povjerljiv način.

4.   Ako Komisija utvrdi da prijavljeno tijelo ne ispunjava ili je prestalo ispunjavati zahtjeve potrebne za prijavljivanje, donosi provedbeni akt kojim zahtijeva od države članice koja provodi prijavljivanje da poduzme potrebne korektivne mjere, uključujući povlačenje prijave ako je to nužno.

Taj se provedbeni akt donosi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 50. stavka 2.

Članak 38.

Operativne obveze prijavljenih tijela

1.   Prijavljena tijela provode ocjenjivanja sukladnosti u skladu s postupcima ocjenjivanja sukladnosti kako je predviđeno u člancima od 19. do 24.

2.   Ocjenjivanje sukladnosti provodi se na proporcionalan način, izbjegavajući nepotrebna opterećenja gospodarskih subjekata i privatnih uvoznika. Tijela za ocjenjivanje sukladnosti obavljaju svoje aktivnosti uzimajući u obzir veličinu poduzeća, sektor u kojem djeluje, njegovu strukturu, stupanj složenosti dotične tehnologije proizvoda te masovnu ili serijsku prirodu proizvodnog procesa.

Pritom svejedno poštuju stupanj strogoće i razinu zaštite koji se zahtijevaju za sukladnost proizvoda s ovom Direktivom.

3.   Ako prijavljeno tijelo zaključi da proizvođač ili privatni uvoznik nije zadovoljio zahtjeve utvrđene u članku 4. stavku 1. i Prilogu I. ili u odgovarajućim usklađenim normama, zahtijeva od proizvođača ili od privatnog uvoznika poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera te ne izdaje potvrdu o sukladnosti.

4.   Ako prijavljeno tijelo tijekom praćenja sukladnosti, a nakon izdavanja potvrde, utvrdi da proizvod više nije sukladan, zahtijeva od proizvođača poduzimanje korektivnih mjera te prema potrebi suspendira ili povlači potvrdu.

5.   Ako korektivne mjere nisu poduzete ili nemaju traženi učinak, prijavljeno tijelo prema potrebi ograničava, suspendira ili povlači sve potvrde.

Članak 39.

Žalbeni postupak

Države članice osiguravaju da je dostupan žalbeni postupak protiv odluka prijavljenih tijela.

Članak 40.

Obveza obavješćivanja prijavljenih tijela

1.   Prijavljena tijela obavješćuju tijelo koje provodi prijavljivanje o sljedećem:

| (a) | o svakom odbijanju, ograničenju, suspenziji ili povlačenju potvrde; |
| --- | --- |

(a)

o svakom odbijanju, ograničenju, suspenziji ili povlačenju potvrde;

| (b) | o svim okolnostima koje utječu na područje primjene i uvjete za prijavljivanje; |
| --- | --- |

(b)

o svim okolnostima koje utječu na područje primjene i uvjete za prijavljivanje;

| (c) | o svakom zahtjevu za informacijama u vezi s aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti koji su im uputila tijela za nadzor tržišta; |
| --- | --- |

(c)

o svakom zahtjevu za informacijama u vezi s aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti koji su im uputila tijela za nadzor tržišta;

| (d) | na zahtjev, o aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti obavljenima u području za koje su prijavljeni, te o svim drugim obavljenim aktivnostima, uključujući prekogranične aktivnosti i podugovaranje. |
| --- | --- |

(d)

na zahtjev, o aktivnostima ocjenjivanja sukladnosti obavljenima u području za koje su prijavljeni, te o svim drugim obavljenim aktivnostima, uključujući prekogranične aktivnosti i podugovaranje.

2.   Prijavljena tijela drugim tijelima prijavljenima na temelju ove Direktive koja provode slične aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti i obuhvaćaju iste proizvode, osiguravaju relevantne informacije o pitanjima koja se odnose na negativne te, na zahtjev, na pozitivne rezultate ocjenjivanja sukladnosti.

Članak 41.

Razmjena iskustava

Komisija organizira razmjenu iskustava između nacionalnih tijela država članica koja su odgovorna za politiku prijavljivanja.

Članak 42.

Koordinacija prijavljenih tijela

Komisija osigurava primjerenu koordinaciju i suradnju između tijela prijavljenih na temelju ove Direktive i njihovo pravilno djelovanje u obliku jedne ili više sektorskih skupina prijavljenih tijela.

Države članice osiguravaju da tijela koja su prijavile sudjeluju u radu navedene skupine ili skupina, izravno ili putem imenovanih zastupnika.

POGLAVLJE VI.

NADZOR NAD TRŽIŠTEM UNIJE, KONTROLA PROIZVODA KOJI ULAZE NA TRŽIŠTE UNIJE I POSTUPCI ZAŠTITNIH MJERA

Članak 43.

Nadzor nad tržištem Unije i kontrola proizvoda koji ulaze na tržište Unije

Članak 15. stavak 3. i članci od 16. do 29. Uredbe (EZ) br. 765/2008 primjenjuju se na proizvode obuhvaćene ovom Direktivom.

Članak 44.

Postupci za rukovanje proizvodima koji predstavljaju rizik na nacionalnoj razini

1.   Kad tijela za nadzor nad tržištem neke države članice imaju dostatne razloge vjerovati da proizvod obuhvaćen ovom Direktivom predstavlja rizik za zdravlje ili sigurnost osoba, za imovinu ili za okoliš, ona procjenjuju ispunjava li dotični proizvod relevantne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi. Relevantni gospodarski subjekti ili privatni uvoznici, prema potrebi, surađuju s tijelima za nadzor tržišta.

U slučaju gospodarskog subjekta, kada tijela za nadzor tržišta tijekom navedene procjene otkriju da proizvod nije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Direktivi, ona bez odgode zahtijevaju od relevantnog gospodarskog subjekta da, u razumnom roku koji propišu i koji je razmjeran prirodi rizika, poduzme prikladne korektivne mjere kako bi proizvod uskladio s navedenim zahtjevima, povuče proizvod s tržišta ili ga opozove.

U slučaju privatnog uvoznika, kada tijela za nadzor tržišta tijekom navedene procjene otkriju da proizvod nije u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Direktivi, privatni uvoznik bez odgode se obavješćuje o prikladnim korektivnim mjerama koje se moraju poduzeti kako bi se proizvod uskladio s navedenim zahtjevima, suspendiralo puštanje proizvoda u upotrebu ili suspendirala upotreba proizvoda, razmjerno prirodi rizika.

Tijela za nadzor tržišta sukladno tome obavješćuju relevantno prijavljeno tijelo.

Na mjere navedene u drugom i trećem podstavku ovog stavka primjenjuje se članak 21. Uredbe (EZ) br. 765/2008.

2.   Ako tijela za nadzor tržišta smatraju da nesukladnost nije ograničena na njihovo državno područje, tada o rezultatima procjene te o mjerama koje su zatražili od relevantnog gospodarskoga subjekta obavješćuju Komisiju i ostale države članice.

3.   Gospodarski subjekt osigurava da su poduzete prikladne korektivne mjere u vezi sa svim dotičnim proizvodima koje je stavio na raspolaganje na tržištu na cijelom području Unije.

Privatni uvoznik osigurava da su poduzete prikladne korektivne mjere u vezi s proizvodom koji je uvezao u Uniju za osobnu upotrebu.

4.   Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme prikladne korektivne mjere unutar razdoblja navedenog u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor tržišta poduzimaju sve prikladne privremene mjere kako bi zabranila ili ograničila dostupnost proizvoda na svojim nacionalnim tržištima, odnosno povukla proizvod s tržišta ili ga opozvala.

Ako privatni uvoznik ne poduzme prikladne korektivne mjere, tijela za nadzor tržišta poduzimaju sve prikladne privremene mjere kako bi zabranila puštanje proizvoda u upotrebu, ili zabranila ili ograničila upotrebu proizvoda na svojem državnom području.

Tijela za nadzor tržišta o navedenim mjerama bez odlaganja obavješćuju Komisiju i ostale države članice.

5.   Informacija navedena u stavku 4. obuhvaća sve dostupne pojedinosti, a posebno podatke potrebne za identifikaciju nesukladnih proizvoda, podrijetlo proizvoda, prirodu navodne nesukladnosti i uključeni rizik, prirodu i trajanje poduzetih nacionalnih mjera i argumente koje je izrazio gospodarski subjekt ili privatni uvoznik. Tijela za nadzor tržišta posebno naznačuju je li nesukladnost posljedica:

| (a) | nemogućnosti proizvoda da zadovolji zahtjeve u vezi sa zdravljem ili sigurnošću osoba, zaštitom imovine ili okoliša utvrđene ovom Direktivom; ili |
| --- | --- |

(a)

nemogućnosti proizvoda da zadovolji zahtjeve u vezi sa zdravljem ili sigurnošću osoba, zaštitom imovine ili okoliša utvrđene ovom Direktivom; ili

| (b) | nedostataka usklađenih normi navedenih u članku 14. kojima se dodjeljuje pretpostavka sukladnosti. |
| --- | --- |

(b)

nedostataka usklađenih normi navedenih u članku 14. kojima se dodjeljuje pretpostavka sukladnosti.

6.   Države članice različite od države članice koja pokreće postupak na temelju ovog članka bez odlaganja obavješćuju Komisiju i druge države članice o svim usvojenim mjerama te o svim dodatnim informacijama koje imaju na raspolaganju, a koje se odnose na nesukladnost dotičnoga proizvoda i, u slučaju neslaganja s prijavljenim nacionalnim mjerama, o svojim prigovorima.

7.   Ako u roku od tri mjeseca od primitka informacije navedene u stavku 4. nijedna država članica ni Komisija nisu uložile prigovor na privremenu mjeru koju poduzima neka država članica, navedena mjera smatra se opravdanom.

8.   Države članice osiguravaju da se bez odlaganja poduzmu prikladne restriktivne mjere u vezi s dotičnim proizvodom, kao što je povlačenje proizvoda s tržišta.

Članak 45.

Postupak zaštitnih mjera Unije

1.   Ako su po završetku postupka navedenog u članku 44. stavcima 3. i 4. uloženi prigovori protiv mjere koju je poduzela država članica, odnosno ako Komisija smatra da je nacionalna mjera suprotna zakonodavstvu Unije, Komisija bez odlaganja započinje savjetovanje s državama članicama i relevantnim gospodarskim subjektom ili subjektima ili privatnim uvoznikom, te procjenjuje nacionalne mjere. Na temelju rezultata navedene procjene, Komisija donosi provedbeni akt koji određuje je li nacionalna mjera opravdana ili nije.

Komisija svoju odluku upućuje svim državama članicama te istu bez odlaganja dostavlja njima i relevantnom gospodarskom subjektu ili subjektima ili privatnom uvozniku.

2.   Ako se nacionalna mjera smatra opravdanom, sve države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se nesukladan proizvod povuče s njihovog tržišta te o tome obavješćuju Komisiju. Ako se nacionalna mjera smatra neopravdanom, dotična država članica povlači mjeru.

3.   Ako se nacionalna mjera smatra opravdanom i ako se nesukladnost proizvoda pripisuje nedostacima usklađenih normi iz članka 44. stavka 5. točke (b) ove Direktive, Komisija primjenjuje postupak iz članka 11. Uredbe (EU) br. 1025/2012.

Članak 46.

Formalna nesukladnost

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 44., država članica od gospodarskog subjekta ili privatnog uvoznika zahtijeva da dotičnu nesukladnost ukloni ako nastupi jedan od sljedećih slučajeva:

| (a) | oznaka CE postavljena je suprotno članku 16., članku 17. ili članku 18.; |
| --- | --- |

(a)

oznaka CE postavljena je suprotno članku 16., članku 17. ili članku 18.;

| (b) | oznaka CE, kako je navedeno u članku 17., nije postavljena; |
| --- | --- |

(b)

oznaka CE, kako je navedeno u članku 17., nije postavljena;

| (c) | EU izjava o sukladnosti ili izjava iz Priloga III. nije sastavljena; |
| --- | --- |

(c)

EU izjava o sukladnosti ili izjava iz Priloga III. nije sastavljena;

| (d) | EU izjava o sukladnosti ili izjava iz Priloga III. nije ispravno sastavljena; |
| --- | --- |

(d)

EU izjava o sukladnosti ili izjava iz Priloga III. nije ispravno sastavljena;

| (e) | tehnička dokumentacija nije dostupna ili nije potpuna; |
| --- | --- |

(e)

tehnička dokumentacija nije dostupna ili nije potpuna;

| (f) | informacije utvrđene u članku 7. stavku 6. ili članku 9. stavku 3. nedostaju, netočne su ili nepotpune; |
| --- | --- |

(f)

informacije utvrđene u članku 7. stavku 6. ili članku 9. stavku 3. nedostaju, netočne su ili nepotpune;

| (g) | nije ispunjen bilo koji drugi administrativni zahtjev predviđen u članku 7. ili članku 9. |
| --- | --- |

(g)

nije ispunjen bilo koji drugi administrativni zahtjev predviđen u članku 7. ili članku 9.

2.   U slučaju kada nesukladnost navedena u stavku 1. i dalje traje, dotična država članica poduzima sve prikladne mjere kako bi ograničila ili zabranila stavljanje proizvoda na raspolaganje na tržištu ili kako bi osigurala njegov opoziv ili povlačenje s tržišta, ili u slučaju da je proizvod uvezao privatni uvoznik, zabranila ili ograničila njegovu upotrebu.

POGLAVLJE VII.

DELEGIRANI AKTI I PROVEDBENI AKTI

Članak 47.

Delegirana ovlast

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 48. kojima se mijenja sljedeće:

| (a) | da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja i novih znanstvenih spoznaja:






  i. | Prilog I. dio B točke 2.3., 2.4. i 2.5., kao i odjeljak 3. te Prilog I. dio C odjeljak 3. |
| --- | --- | --- |

(a)

da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja i novih znanstvenih spoznaja:

i.

Prilog I. dio B točke 2.3., 2.4. i 2.5., kao i odjeljak 3. te Prilog I. dio C odjeljak 3.

| ii. | prilozi VII. I IX.; i |
| --- | --- |

ii.

prilozi VII. I IX.; i

| (b) | Prilog V. da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja, primjerenost osiguranja jednakovrijedne usklađenosti i nove znanstvene spoznaje. |
| --- | --- |

(b)

Prilog V. da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja, primjerenost osiguranja jednakovrijedne usklađenosti i nove znanstvene spoznaje.

Članak 48.

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 47. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 17. siječnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje na razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 47. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 47. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 49.

Provedbeni akti

1.   Da bi se uzeo u obzir razvoj tehničkog znanja te da bi se osiguralo da se ova Direktiva primjenjuje na jedinstven način, Komisija može donijeti provedbene akte koji se odnose na sljedeće:

| (a) | detaljne postupke za provedbu članka 24., uzimajući u obzir specifične potrebe ocjenjivanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(a)

detaljne postupke za provedbu članka 24., uzimajući u obzir specifične potrebe ocjenjivanja sukladnosti proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom;

| (b) | detaljnu primjenu projektnih kategorija plovila, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 1., uključujući smjernice u vezi s upotrebom vremenske terminologije i ondje korištenih mjernih ljestvica; |
| --- | --- |

(b)

detaljnu primjenu projektnih kategorija plovila, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 1., uključujući smjernice u vezi s upotrebom vremenske terminologije i ondje korištenih mjernih ljestvica;

| (c) | detaljne postupke za identifikaciju plovila, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 2.1., uključujući pojašnjenja terminologije, te upute i upravljanje oznakama proizvođača odobrenima za proizvođače s poslovnim nastanom izvan Unije; |
| --- | --- |

(c)

detaljne postupke za identifikaciju plovila, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 2.1., uključujući pojašnjenja terminologije, te upute i upravljanje oznakama proizvođača odobrenima za proizvođače s poslovnim nastanom izvan Unije;

| (d) | informacije o pločici graditelja, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 2.2.; |
| --- | --- |

(d)

informacije o pločici graditelja, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 2.2.;

| (e) | primjenu propisa o navigacijskim svjetlima, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 5.7.; |
| --- | --- |

(e)

primjenu propisa o navigacijskim svjetlima, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 5.7.;

| (f) | rješenja za sprečavanje ispuštanja, pogotovo što se tiče rada spremnika otpadnih voda, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 5.8.; |
| --- | --- |

(f)

rješenja za sprečavanje ispuštanja, pogotovo što se tiče rada spremnika otpadnih voda, kao što je utvrđeno u Prilogu I. dijelu A točki 5.8.;

| (g) | ugradnju i testiranje plinskih naprava i plinskih sustava trajno ugrađenih u plovila; |
| --- | --- |

(g)

ugradnju i testiranje plinskih naprava i plinskih sustava trajno ugrađenih u plovila;

| (h) | format i sadržaj priručnika za vlasnika; |
| --- | --- |

(h)

format i sadržaj priručnika za vlasnika;

| (i) | format i sadržaj upitnika za izvješćivanje koji ispunjavaju države članice kako je navedeno u članku 51. |
| --- | --- |

(i)

format i sadržaj upitnika za izvješćivanje koji ispunjavaju države članice kako je navedeno u članku 51.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 3.

2.   Iz valjano utemeljenih krajnje hitnih razloga, kada proizvod predstavlja ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost osoba, za imovinu ili okoliš, u vezi sa stavkom 1. točkama (a), (b), (e), (f) i (g), Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u skladu s postupkom iz članka 50. stavka 4.

Članak 50.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

4.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011, u vezi s njezinim člankom 5.

5.   Komisija se savjetuje s odborom o svim pitanjima za koje je Uredbom (EU) br. 1025/2012 ili nekim drugim pravnim aktom Unije propisano savjetovanje sa stručnjacima iz pojedinog sektora.

6.   Nadalje, odbor može ispitati bilo koje drugo pitanje koje se tiče primjene ove Direktive, a koje postavlja ili njegov predsjednik ili predstavnik države članice u skladu sa svojim poslovnikom.

POGLAVLJE VIII.

POSEBNE ADMINISTRATIVNE ODREDBE

Članak 51.

Izvješćivanje

Do 18. siječnja 2021. i svakih pet godina nakon toga, države članice ispunjavaju upitnik koji izdaje Komisija o primjeni ove Direktive.

Do 18. siječnja 2022. i svakih pet godina nakon toga, Komisija, s obzirom na odgovore država članica na upitnik iz prvog stavka, sastavlja izvješće o primjeni ove Direktive te ga podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

Članak 52.

Preispitivanje

Do 18. siječnja 2022. Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o sljedećem:

| (a) | o tehničkoj izvedivosti za daljnje smanjenje emisija brodskih porivnih strojeva i uvođenje zahtjeva za emisije isparavanjem i sustave goriva koji se primjenjuju na porivne strojeve i sustave uzimajući u obzir troškovnu učinkovitost tehnologija i potrebu za usklađivanjem vrijednosti na globalnoj razini za taj sektor, uzimajući u obzir sve značajne tržišne inicijative; i |
| --- | --- |

(a)

o tehničkoj izvedivosti za daljnje smanjenje emisija brodskih porivnih strojeva i uvođenje zahtjeva za emisije isparavanjem i sustave goriva koji se primjenjuju na porivne strojeve i sustave uzimajući u obzir troškovnu učinkovitost tehnologija i potrebu za usklađivanjem vrijednosti na globalnoj razini za taj sektor, uzimajući u obzir sve značajne tržišne inicijative; i

| (b) | o utjecaju projektnih kategorija plovila navedenih u Prilogu I., koje se temelje na otpornosti na snagu vjetra i značajnu valnu visinu, na informiranje potrošača i na proizvođače, pogotovo mala i srednja poduzeća, uzimajući u obzir razvoj događaja u području međunarodne normizacije. To izvješće uključuje procjenu o tome jesu li projektim kategorijama plovila potrebne dodatne specifikacije ili potpodjele i prema potrebi sadrži prijedloge za dodatne potkategorije. |
| --- | --- |

(b)

o utjecaju projektnih kategorija plovila navedenih u Prilogu I., koje se temelje na otpornosti na snagu vjetra i značajnu valnu visinu, na informiranje potrošača i na proizvođače, pogotovo mala i srednja poduzeća, uzimajući u obzir razvoj događaja u području međunarodne normizacije. To izvješće uključuje procjenu o tome jesu li projektim kategorijama plovila potrebne dodatne specifikacije ili potpodjele i prema potrebi sadrži prijedloge za dodatne potkategorije.

Izvješćima iz prvog stavka točaka (a) i (b) prema potrebi se prilažu zakonodavni prijedlozi.

Članak 53.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje mogu uključivati kaznenopravne sankcije za ozbiljna kršenja, koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredbi donesenih na temelju ove Direktive, i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale njihovu primjenu.

Predviđene sankcije su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, a mogu se i povećati ako je dotični gospodarski subjekt ili privatni uvoznik prethodno počinio slično kršenje ove Direktive.

POGLAVLJE IX.

ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE

Članak 54.

Prenošenje

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 18. siječnja 2016. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One primjenjuju te odredbe od 18. siječnja 2016. Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 55.

Prijelazno razdoblje

1.   Države članice ne sprečavaju da se stave na raspolaganje na tržište ili puste u upotrebu proizvodi obuhvaćeni Direktivom 94/25/EZ koji su u skladu s tom direktivom i koji su bili stavljeni na tržište ili pušteni u upotrebu prije 18. siječnja 2017.

2.   Države članice ne sprečavaju da se stave na raspolaganje na tržište ili puste u upotrebu izvanbrodski porivni strojevi s paljenjem iskrom s nazivnom snagom jednakom ili manjom od 15 kW koji su u skladu sa stupnjem I. graničnih vrijednosti emisije ispušnih plinova utvrđenih u Prilogu I. dijelu B točki 2.1. i koje su proizvela mala i srednja poduzeća kako su definirana u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (14) te su stavljeni na tržište prije 18. siječnja 2020.

Članak 56.

Stavljanje izvan snage

Direktiva 94/25/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 18. siječnja 2016. Upućivanja na direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu.

Članak 57.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 58.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 20. studenoga 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  SL C 43, 15.2.2012., str. 30.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 15. studenoga 2013.

2

(3)  SL L 164, 30.6.1994., str. 15.

3

(4)  SL L 214, 26.8.2003., str. 18.

4

(5)  SL C 136, 4.6.1985., str. 1.

5

(6)  SL L 204, 21.7.1998., str. 37.

6

(7)  SL L 218, 13.8.2008., str. 30.

7

(8)  SL L 218, 13.8.2008., str. 82.

8

(9)  SL L 316, 14.11.2012., str. 12.

9

(10)  SL L 59, 27.2.1998., str. 1.

10

(11)  SL L 188, 18.7.2009., str. 1.

11

(12)  SL L 11, 15.1.2002., str. 4.

12

(13)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

13

(14)  SL L 124, 20.5.2003., str. 36.

14

---

PRILOG I.

BITNI ZAHTJEVI

A.   Bitni zahtjevi za projektiranje i izgradnju proizvoda navedenih u članku 2. stavku 1.

1.   PROJEKTNE KATEGORIJE PLOVILA

| Projektna kategorija | Snaga vjetra
  (Beaufortova skala) | Značajna valna visina
  (H 1⁄3, metri) |
| --- | --- | --- |
| A | iznad 8 | iznad 4 |
| B | do uključivo 8 | do uključivo 4 |
| C | do uključivo 6 | do uključivo 2 |
| D | do uključivo 4 | do uključivo 0,3 |

Projektna kategorija

Snaga vjetra

(Beaufortova skala)

Značajna valna visina

(H 1⁄3, metri)

A

iznad 8

iznad 4

B

do uključivo 8

do uključivo 4

C

do uključivo 6

do uključivo 2

D

do uključivo 4

do uključivo 0,3

Pojašnjenja:

| A. | Smatra se da je rekreacijsko plovilo projektne kategorije A projektirano za vjetar čija snaga može biti veća od 8 Bf i za značajnu valnu visinu od 4 m i veću, pri čemu su isključeni ekstremni uvjeti, kao što su oluje, snažne oluje, orkani, tornada i ekstremni morski uvjeti ili golemi valovi. |
| --- | --- |

A.

Smatra se da je rekreacijsko plovilo projektne kategorije A projektirano za vjetar čija snaga može biti veća od 8 Bf i za značajnu valnu visinu od 4 m i veću, pri čemu su isključeni ekstremni uvjeti, kao što su oluje, snažne oluje, orkani, tornada i ekstremni morski uvjeti ili golemi valovi.

| B. | Smatra se da je rekreacijsko plovilo projektne kategorije B projektirano za snagu vjetra do uključivo 8 i značajnu valnu visinu do uključivo 4 m. |
| --- | --- |

B.

Smatra se da je rekreacijsko plovilo projektne kategorije B projektirano za snagu vjetra do uključivo 8 i značajnu valnu visinu do uključivo 4 m.

| C. | Smatra se da je plovilo projektne kategorije C projektirano za snagu vjetra do uključivo 6 i značajnu valnu visinu do uključivo 2 m. |
| --- | --- |

C.

Smatra se da je plovilo projektne kategorije C projektirano za snagu vjetra do uključivo 6 i značajnu valnu visinu do uključivo 2 m.

| D. | Smatra se da je plovilo projektne kategorije D projektirano za snagu vjetra do uključivo 4 i značajnu valnu visinu do uključivo 0,3 m, uz povremenu pojavu valova najveće visine do 0,5 m.
  Plovila svih projektnih kategorija moraju biti projektirana i izgrađena tako da izdrže ove parametre s obzirom na stabilitet, uzgon i ostale relevantne bitne zahtjeve iz ovog Priloga te da imaju dobru upravljivost. |
| --- | --- |

D.

Smatra se da je plovilo projektne kategorije D projektirano za snagu vjetra do uključivo 4 i značajnu valnu visinu do uključivo 0,3 m, uz povremenu pojavu valova najveće visine do 0,5 m.

Plovila svih projektnih kategorija moraju biti projektirana i izgrađena tako da izdrže ove parametre s obzirom na stabilitet, uzgon i ostale relevantne bitne zahtjeve iz ovog Priloga te da imaju dobru upravljivost.

2.   OPĆI ZAHTJEVI

2.1   Identifikacija plovila (L/cyl)

Svako plovilo označuje se identifikacijskim brojem koji sadrži sljedeće podatke:

| (1) | oznaku zemlje proizvođača, |
| --- | --- |

(1)

oznaku zemlje proizvođača,

| (2) | jedinstvenu oznaku proizvođača koju dodjeljuje nacionalno tijelo države članice, |
| --- | --- |

(2)

jedinstvenu oznaku proizvođača koju dodjeljuje nacionalno tijelo države članice,

| (3) | jedinstveni serijski broj; |
| --- | --- |

(3)

jedinstveni serijski broj;

| (4) | mjesec i godinu proizvodnje; |
| --- | --- |

(4)

mjesec i godinu proizvodnje;

| (5) | godinu modela. |
| --- | --- |

(5)

godinu modela.

Detaljni zahtjevi za identifikacijski broj navedeni u prvom stavku utvrđeni su u relevantnoj usklađenoj normi.

2.2   Pločica graditelja plovila

Svako plovilo posjeduje trajno pričvršćenu pločicu, postavljenu odvojeno od identifikacijskog broja plovila, koja sadrži najmanje sljedeće podatke:

| (a) | naziv proizvođača, registrirano trgovačko ime ili registriranu trgovačku oznaku, kao i adresu za kontakt; |
| --- | --- |

(a)

naziv proizvođača, registrirano trgovačko ime ili registriranu trgovačku oznaku, kao i adresu za kontakt;

| (b) | oznaku CE, kako je predviđeno u članku 18.; |
| --- | --- |

(b)

oznaku CE, kako je predviđeno u članku 18.;

| (c) | projektnu kategoriju plovila u skladu s odjeljkom 1.; |
| --- | --- |

(c)

projektnu kategoriju plovila u skladu s odjeljkom 1.;

| (d) | preporuku proizvođača u pogledu najvećeg opterećenja sukladno s točkom 3.6. ne uključujući težinu sadržaja fiksnih tankova, kada su puni; |
| --- | --- |

(d)

preporuku proizvođača u pogledu najvećeg opterećenja sukladno s točkom 3.6. ne uključujući težinu sadržaja fiksnih tankova, kada su puni;

| (e) | preporuku proizvođača u pogledu broja osoba za čiji je prijevoz plovilo projektirano. |
| --- | --- |

(e)

preporuku proizvođača u pogledu broja osoba za čiji je prijevoz plovilo projektirano.

U slučaju ocjenjivanja nakon izgradnje, podaci za kontakt i zahtjevi iz točke (a) uključuju podatke prijavljenog tijela koje je provelo ocjenjivanje sukladnosti.

2.3   Zaštita od pada s broda i sredstva za ponovno ukrcavanje

Plovila su projektirana na način da se u najvećoj mogućoj mjeri smanji rizik od pada s broda i olakša ponovno ukrcavanje. Osoba u vodi može dohvatiti sredstva za ponovno ukrcavanje ili može njima rukovati bez tuđe pomoći.

2.4   Vidljivost s glavnog položaja za kormilarenje

Za rekreacijska plovila, glavni položaj za kormilarenje u normalnim uvjetima plovidbe (brzina i opterećenje) pruža kormilaru dobru vidljivost u svim smjerovima.

2.5   Priručnik za vlasnika

Svaki proizvod opremljen je priručnikom za vlasnika u skladu s člankom 7. stavkom 7. i člankom 9. stavkom 4. Taj priručnik pruža sve informacije neophodne za sigurno korištenje proizvoda, pri čemu se posebna pozornost obraća na strukturu, održavanje, pravilan rad, sprečavanje rizika i upravljanje rizikom.

3.   ZAHTJEVI U POGLEDU CJELOVITOSTI I KONSTRUKCIJE

3.1   Struktura

Izbor i kombinacija materijala te konstrukcija plovila osiguravaju njegovu dovoljnu čvrstoću u svakom pogledu. Posebna pozornost obraća se projektnoj kategoriji u skladu s odjeljkom 1. i najvećem opterećenju prema preporuci proizvođača u skladu s točkom 3.6.

3.2   Stabilnost i nadvođe

Plovilo ima dovoljnu stabilnost i nadvođe s obzirom na svoju projektnu kategoriju u skladu s odjeljkom 1. i na najveće opterećenje prema preporuci proizvođača u skladu s točkom 3.6.

3.3   Uzgon i plovnost

Konstrukcija plovila osigurava da njegove uzgonske karakteristike odgovaraju njegovoj projektnoj kategoriji u skladu s odjeljkom 1., i najvećem opterećenju prema preporuci proizvođača u skladu s točkom 3.6. Sva nastanjiva višetrupna plovila kod kojih postoji mogućnost prevrtanja moraju imati dovoljan uzgon da bi i u slučaju prevrnuća ostala u plutajućem stanju.

Plovila duljine manje od šest metara kod kojih u plovidbi sukladno njihovoj projektnoj kategoriji postoji mogućnost poplavljivanja opskrbljena su odgovarajućim sredstvima za plutanje u uvjetima poplavljivanja.

3.4   Otvori na trupu, palubi i nadgrađu

Otvori na trupu, palubi ili palubama i nadgrađu ne umanjuju strukturnu cjelovitost plovila ili njegovu vremensku nepropusnost kada su zatvoreni.

Prozori, okna, vrata i poklopci grotala podnose pritisak vode koji se može pojaviti na položaju na kojemu se nalaze, kao i točkasto opterećenje uzrokovano težinom osoba koje se kreću palubom.

Oplatni ventili i prolazi namijenjeni propuštanju vode u trup ili iz njega, ispod vodne linije koja odgovara najvećem opterećenju prema preporuci proizvođača u skladu s točkom 3.6., opremljeni su lako pristupačnim sredstvima zatvaranja.

3.5   Naplavljivanje

Sva plovila projektirana su tako da u najvećoj mogućoj mjeri umanje rizik potonuća.

Prema potrebi, posebna pozornost obraća se na:

| (a) | kokpite i zdence koji moraju biti samoprazneći ili opremljeni drugim sredstvima sprečavanja ulaska vode u plovilo; |
| --- | --- |

(a)

kokpite i zdence koji moraju biti samoprazneći ili opremljeni drugim sredstvima sprečavanja ulaska vode u plovilo;

| (b) | sredstva za ventilaciju; |
| --- | --- |

(b)

sredstva za ventilaciju;

| (c) | odstranjivanje vode iz čamca pomoću pumpi ili drugih sredstava. |
| --- | --- |

(c)

odstranjivanje vode iz čamca pomoću pumpi ili drugih sredstava.

3.6   Najveće opterećenje prema preporuci proizvođača

Najveće opterećenje prema preporuci proizvođača (gorivo, voda, zalihe, razna oprema i ljudi (u kilogramima)) za koje je brod namijenjen, određuje se u skladu s projektnom kategorijom (odjeljak 1.), stabilnošću i nadvođem (točka 3.2) te uzgonom i plovnošću (točka 3.3).

3.7   Prostor za čamce za spašavanje

Sva rekreacijska plovila projektnih kategorija A i B i rekreacijska plovila projektnih kategorija C i D dulja od šest metara opremljena su prostorom ili prostorima za čamac ili čamce za spašavanje, dovoljno velike da prime onoliki broj osoba za koji je rekreacijsko plovilo namijenjeno prema preporuci proizvođača. Prostor odnosno prostori za čamce za spašavanje stalno su lako dostupni.

3.8   Mogućnost evakuacije

Sva nastanjiva višetrupna plovila kod postoji mogućnost prevrtanja opremljena su primjerenim izlazima u nuždi u slučaju prevrtanja. Kad postoje izlazi u nuždi predviđeni za korištenje u slučaju prevrtanja, oni ne smiju ugroziti strukturu (točka 3.1.), stabilitet (točka 3.2.) ili uzgon (točka 3.3.), bez obzira na to je li rekreacijsko plovilo uspravno ili prevrnuto.

Sva nastanjiva rekreacijska plovila opremljena su primjerenim izlazima u nuždi u slučaju požara.

3.9   Sidrenje, vez i tegalj

Na svim plovilima, uzimajući u obzir njihovu projektnu kategoriju i njihove karakteristike, ugrađen je odgovarajući broj čvrstih točaka ili drugih sredstava koji omogućavaju preuzimanje opterećenja sidrenja, veza i tegljenja plovila.

4.   UPRAVLJIVOST

Proizvođač osigurava da su karakteristike upravljivosti plovila zadovoljavajuće uz upotrebu najsnažnijeg porivnog stroja za koji je plovilo projektirano i izgrađeno. Za sve porivne strojeve, najveća nazivna snaga motora navedena je u priručniku za vlasnika.

5.   ZAHTJEVI U POGLEDU UGRADNJE

5.1   Motori i prostori za motor

5.1.1   Ugrađeni motor

Svi ugrađeni motori smješteni su unutar zatvorene prostorije odijeljene od boravišnog prostora na način da se smanji rizik od požara i širenja vatre, kao i opasnosti od otrovnih plinova, vrućine, buke ili vibracija u boravišnim prostorima.

Dijelovi motora i dodaci koje treba često nadzirati i/ili servisirati moraju biti lako dostupni.

Materijali za izolaciju unutar prostora za motor ne smiju biti zapaljivi.

5.1.2   Ventilacija

Prostor za motor provjetrava se. Prodor vode kroz otvore u prostor za motor mora se svesti na najmanju moguću mjeru.

5.1.3   Izloženi dijelovi

Ako motor nije zaštićen poklopcem ili vlastitom zatvorenom prostorijom, izloženi pokretni ili zagrijani dijelovi motora koji bi mogli uzrokovati ozljede ljudi moraju se učinkovito zaštititi.

5.1.4   Pokretanje izvanbrodskog porivnog stroja

Svaki izvanbrodski porivni stroj postavljen na bilo koje plovilo ima zaštitu od upućivanja motora u radnom položaju, osim:

| (a) | ako motor proizvodi statičku silu pogona manju od 500 N; |
| --- | --- |

(a)

ako motor proizvodi statičku silu pogona manju od 500 N;

| (b) | ako je motor opremljen uređajem koji ograničava silu pogona na manje od 500 N u trenutku upućivanja motora. |
| --- | --- |

(b)

ako je motor opremljen uređajem koji ograničava silu pogona na manje od 500 N u trenutku upućivanja motora.

5.1.5   Osobna plovila na vodomlazni pogon u kretanju bez vozača

Osobna plovila na vodomlazni pogon opremljena su ili uređajem za automatsko zaustavljanje porivnog stroja ili automatskim uređajem koji omogućava plovilu kružno gibanje prema naprijed smanjenom brzinom ako vozač namjerno napusti plovilo ili padne preko palube.

5.1.6   Izvanbrodski porivni strojevi s upravljanjem kormilom opremljeni su napravom za zaustavljanje u nuždi koja se može povezati s kormilarom.

5.2   Sustav goriva

5.2.1   Općenito

Sustavi i instalacije za punjenje, skladištenje, prozračivanje i dovod goriva projektirani su tako da se u najvećoj mogućoj mjeri smanji opasnost od požara ili eksplozije.

5.2.2   Spremnici goriva

Spremnici i cjevovodi goriva osigurani su i odvojeni ili zaštićeni od bilo kojeg izvora veće topline. Materijal i način izrade spremnika u skladu je s njihovom zapremninom i vrstom goriva.

Prostori za spremnike koji sadrže benzinsko gorivo provjetravaju se.

Spremnici koji sadrže benzinsko gorivo ne smiju biti dio trupa čamca te su:

| (a) | zaštićeni od opasnosti požara bilo kojeg motora i od svih ostalih izvora zapaljenja; |
| --- | --- |

(a)

zaštićeni od opasnosti požara bilo kojeg motora i od svih ostalih izvora zapaljenja;

| (b) | odvojeni od boravišnih prostora. |
| --- | --- |

(b)

odvojeni od boravišnih prostora.

Spremnici koji sadrže dizelsko gorivo smiju biti dio strukture trupa (strukturni spremnici).

5.3   Električni sustav

Električni sustavi projektirani su i ugrađeni tako da osiguraju pravilan rad plovila u normalnim uvjetima upotrebe te da je opasnost od požara ili strujnog udara umanjena u najvećoj mogućoj mjeri.

Svi strujni krugovi, osim strujnih krugova za pokretanje motora koji se napajaju iz akumulatorskih baterija, moraju biti sigurni kada su izloženi preopterećenju.

Pogonski strujni krugovi i ostali strujni krugovi ne smiju utjecati jedni na druge na način da bilo koji od njih prestane funkcionirati kao što je namijenjeno.

Osigurava se ventilacija radi sprečavanja nakupljanja eksplozivnih plinova koje bi mogle ispuštati akumulatorske baterije. Akumulatorske baterije čvrsto su postavljene i zaštićene od prodora vode.

5.4   Sustav kormilarenja

5.4.1   Općenito

Sustavi za kontrolu kormilarenja i pogona projektirani su, izvedeni i ugrađeni tako da omogućavaju kormilarski prijenos opterećenja u predvidivim uvjetima rada.

5.4.2   Mehanizmi za slučaj nužde

Svako rekreacijsko plovilo na jedra i rekreacijsko plovilo s jednim porivnim strojem i bez jedara opremljeno sustavom za daljinsko upravljanje kormilom ima opremu za upravljanje rekreacijskim plovilom u nuždi smanjenom brzinom.

5.5   Plinski sustav

Plinski sustavi za domaću upotrebu imaju sustav za regulaciju pritiska ispuštanjem para i projektirani su i ugrađeni tako da se izbjegne istjecanje plina i rizik od eksplozije te da ih je moguće testirati na istjecanje plina. Materijali i sastavni dijelovi prikladni su za vrstu plina koji se upotrebljava te podnose opterećenja i izloženosti svojstvena pomorskom okruženju.

Svaka plinska naprava koju je proizvođač namijenio za primjenu za koju se upotrebljava instalira se u skladu s uputama proizvođača. Svaka plinska naprava mora imati zasebnu dobavu plina kontroliranu zasebnim sredstvima zatvaranja dotoka plina. Odgovarajućom ventilacijom mora se spriječiti opasnost od istjecanja plina i produkata izgaranja.

Sva plovila s trajno ugrađenim plinskim sustavima imaju prostor u kojemu su smještene sve plinske boce. Taj prostor odvojen je od prostora za boravak, pristupačan je samo s vanjske strane i ventiliran prema van tako da se istekli plin odvodi izvan plovila.

Svi trajno ugrađeni plinski sustavi posebno se testiraju nakon instalacije.

5.6   Protupožarna zaštita

5.6.1   Općenito

Pri vrsti ugrađene opreme i projektiranju plovila uzima se u obzir rizik od požara i širenja vatre. Posebna pozornost obraća se na okruženje uređaja s otvorenom plamenom, na vruće površine ili motore i pomoćne strojeve, prelijevanje ulja i goriva, nepokrivene cijevi za ulje i gorivo te posebno na postavljanje električnih vodova koji moraju biti udaljeni od izvora topline i vrućih površina.

5.6.2   Oprema za gašenje požara

Rekreacijska plovila opskrbljena su opremom za gašenje požara primjerenom riziku od požara ili je naznačen položaj i zapremnina protupožarne opreme primjerene riziku od požara. Plovilo se ne smije pustiti u upotrebu ako nije opremljeno primjerenom protupožarnom opremom. Prostori za benzinske motore zaštićeni su sustavom za gašenje požara koji ne zahtijeva otvaranje tog prostora u slučaju požara. Prenosivi aparati za gašenje požara smješteni su na lako pristupačnim mjestima, a jedan je lako dostupan s glavnog položaja za kormilarenje rekreacijskog plovila.

5.7   Navigacijska svjetla, oblici i zvučni signali

Kada su postavljena, navigacijska svjetla, oblici i zvučni signali u skladu su s Konvencijom o međunarodnim pravilima o izbjegavanju sudara na moru (COLREG) iz 1972. godine ili s Europskim kodeksom za unutarnje plovne putove (CEVNI), kako je primjereno.

5.8   Sprečavanje ispuštanja i oprema koja omogućava prijenos otpada na kopno

Plovila su izgrađena tako da je onemogućeno slučajno ispuštanje štetnih tvari (ulja, goriva itd.) u vodu.

Svaki zahod ugrađen u rekreacijsko plovilo povezan je samo sa sustavom spremnika otpadnih voda ili sustavom za pročišćavanje voda.

Rekreacijska plovila s ugrađenim spremnicima otpadnih voda opremljena su standardnim priključkom za ispuštanje koji omogućava da se cijevi uređaja za prihvat priključe na ispusni cjevovod rekreacijskog plovila.

Povrh toga, sve cijevi za odvod fekalija koje prolaze kroz trup broda imaju ugrađene ventile koji se mogu osigurati u zatvorenom položaju.

B.   Bitni zahtjevi za emisije ispušnih plinova iz porivnih strojeva

Porivni strojevi sukladni su s bitnim zahtjevima za emisije ispušnih plinova utvrđenima u ovome dijelu.

1.   IDENTIFIKACIJA PORIVNOG STROJA

| 1.1 | Na svakom motoru jasno su naznačeni sljedeći podaci:






  (a) | naziv proizvođača motora, registrirano trgovačko ime ili registrirana trgovačka oznaka i adresa za kontakt; i, prema potrebi, ime i adresa za kontakt osobe koja prilagođava motor; |
| --- | --- | --- |

1.1

Na svakom motoru jasno su naznačeni sljedeći podaci:

(a)

naziv proizvođača motora, registrirano trgovačko ime ili registrirana trgovačka oznaka i adresa za kontakt; i, prema potrebi, ime i adresa za kontakt osobe koja prilagođava motor;

| (b) | tip motora, porodica motora, ako se primjenjuje; |
| --- | --- |

(b)

tip motora, porodica motora, ako se primjenjuje;

| (c) | jedinstveni serijski broj motora; |
| --- | --- |

(c)

jedinstveni serijski broj motora;

| (d) | oznaka CE, kako je predviđeno u članku 18. |
| --- | --- |

(d)

oznaka CE, kako je predviđeno u članku 18.

| 1.2 | Oznake iz točke 1.1. moraju trajati koliko i čitav uobičajeni vijek trajanja motora i moraju biti jasno čitljive i neizbrisive. Ako se upotrebljavaju naljepnice ili pločice, one moraju biti pričvršćene tako da ostanu pričvršćene tijekom čitavog uobičajenog vijeka trajanja motora te se ne mogu ukloniti, a da se ne unište ili ne oštete. |
| --- | --- |

1.2

Oznake iz točke 1.1. moraju trajati koliko i čitav uobičajeni vijek trajanja motora i moraju biti jasno čitljive i neizbrisive. Ako se upotrebljavaju naljepnice ili pločice, one moraju biti pričvršćene tako da ostanu pričvršćene tijekom čitavog uobičajenog vijeka trajanja motora te se ne mogu ukloniti, a da se ne unište ili ne oštete.

| 1.3 | Navedene oznake moraju se pričvrstiti na dio motora koji je neophodan za njegov normalan rad i koji tijekom vijeka trajanja motora obično nije potrebno zamijeniti. |
| --- | --- |

1.3

Navedene oznake moraju se pričvrstiti na dio motora koji je neophodan za njegov normalan rad i koji tijekom vijeka trajanja motora obično nije potrebno zamijeniti.

| 1.4 | Navedene oznake moraju biti smještene tako da ih se jasno vidjeti kada se motor sastavi od svih sastavnih dijelova koji su potrebni za normalan rad motora. |
| --- | --- |

1.4

Navedene oznake moraju biti smještene tako da ih se jasno vidjeti kada se motor sastavi od svih sastavnih dijelova koji su potrebni za normalan rad motora.

2.   ZAHTJEVI U POGLEDU EMISIJE ISPUŠNIH PLINOVA

Porivni strojevi projektiraju se, izgrađuju i sastavljaju tako da, pri pravilnoj ugradnji i pri normalnoj upotrebi, emisije ne prelaze granične vrijednosti iz točke 2.1. tablice 1. i točke 2.2. tablica 2. i 3.:

2.1   Vrijednosti koje se primjenjuju za potrebe članka 55. stavka 2. i tablice 2. iz točke 2.2.:

Tablica 1

| (g/kWh) |
| --- |
| Tip | Ugljični monoksid | Ugljikovodici | Dušikovi oksidi
  NOx | Čestice
  PT |
| | A | B | n | A | B | n | | |
| Dvotaktni motor s paljenjem iskrom | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 30,0 | 100,0 | 0,75 | 10,0 | Ne primjenjuje se |
| Četverotaktni motor s paljenjem iskrom | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 6,0 | 50,0 | 0,75 | 15,0 | Ne primjenjuje se |
| Kompresijsko paljenje | 5,0 | 0 | 0 | 1,5 | 2,0 | 0,5 | 9,8 | 1,0 |

(g/kWh)

Tip

Ugljični monoksid

Formula

Ugljikovodici

Formula

Dušikovi oksidi

NOx

Čestice

PT

A

B

n

A

B

n

Dvotaktni motor s paljenjem iskrom

150,0

600,0

1,0

30,0

100,0

0,75

10,0

Ne primjenjuje se

Četverotaktni motor s paljenjem iskrom

150,0

600,0

1,0

6,0

50,0

0,75

15,0

Ne primjenjuje se

Kompresijsko paljenje

5,0

0

0

1,5

2,0

0,5

9,8

1,0

Kada su A, B i n konstante sukladno s tablicom, PN je nazivna snaga motora u kW.

2.2   Vrijednosti se primjenjuju od 18. siječnja 2016.:

Tablica 2

Granične vrijednosti emisije ispušnih plinova za motore s kompresijskim paljenjem
   (2)

| Radni obujam motora:
  SV
  (L/cyl) | Nazivna snaga motora PN

  (kW) | Čestice
  PT
  (g/kWh) | Ugljikovodici + dušikovi oksidi



  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Vrijednosti navedene u tablici 1. |
| (1) | 0,30 | 4,7 |
| | 0,15 | 5,8 |
| | | 0,14 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,11 | 5,8 |

Radni obujam motora:

SV

(L/cyl)

Nazivna snaga motora PN

(kW)

Čestice

PT

(g/kWh)

Ugljikovodici + dušikovi oksidi

Formula

(g/kWh)

Formula

Formula

Vrijednosti navedene u tablici 1.

Formula

0,30

4,7

Formula

0,15

5,8

Formula

Formula

0,14

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,11

5,8

Tablica 3

Granične vrijednosti emisije ispušnih plinova za motore s paljenjem iskrom

| Tip motora | Nazivna snaga
  motora PN

  (kW) | Ugljični monoksid
  CO
  (g/kWh) | Ugljikovodici + dušikovi oksidi



  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Krmeni propulzori i ugrađeni motori | | 75 | 5 |
| | 350 | 16 |
| | 350 | 22 |
| Izvanbrodski motori i motori osobnih plovila | | | 30 |
| | | |
| | 300 | |

Tip motora

Nazivna snaga

motora PN

(kW)

Ugljični monoksid

CO

(g/kWh)

Ugljikovodici + dušikovi oksidi

Formula

(g/kWh)

Krmeni propulzori i ugrađeni motori

Formula

75

5

Formula

350

16

Formula

350

22

Izvanbrodski motori i motori osobnih plovila

Formula

Formula

30

Formula

Formula

Formula

Formula

300

Formula

2.3   Ciklusi testiranja:

Ciklusi testiranja i faktori ponderiranja koji se primjenjuju:

Upotrebljavaju se sljedeći zahtjevi ISO norme 8178-4:2007, uzimajući u obzir vrijednosti utvrđene u donjoj tablici.

Za motore s kompresijskim paljenjem s promjenjivim brojem okretaja primjenjuje se ciklus testiranja E1 ili E5 ili alternativno, iznad 130 kW, može se primjenjivati ciklus testiranja E3. Za motore s paljenjem iskrom s promjenjivim brojem okretaja primjenjuje se ciklus testiranja E4.

| Ciklus E1, broj postupka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brzina | Nazivna brzina | Srednja brzina | Brzina niskog praznog hoda |
| Zakretni moment, % | 100 | 75 | 75 | 50 | 0 |
| Faktor ponderiranja | 0,08 | 0,11 | 0,19 | 0,32 | 0,3 |
| Brzina | Nazivna brzina | Srednja brzina | Brzina niskog praznog hoda |
| Ciklus E3, broj postupka | 1 | 2 | 3 | 4 | |
| Brzina, % | 100 | 91 | 80 | 63 | |
| Snaga, % | 100 | 75 | 50 | 25 | |
| Faktor ponderiranja | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | |
| Ciklus E4, broj postupka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Brzina, % | 100 | 80 | 60 | 40 | Prazni hod |
| Zakretni moment, % | 100 | 71,6 | 46,5 | 25,3 | 0 |
| Faktor ponderiranja | 0,06 | 0,14 | 0,15 | 0,25 | 0,40 |
| Ciklus E5, broj postupka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Brzina, % | 100 | 91 | 80 | 63 | Prazni hod |
| Snaga, % | 100 | 75 | 50 | 25 | 0 |
| Faktor ponderiranja | 0,08 | 0,13 | 0,17 | 0,32 | 0,3 |

Ciklus E1, broj postupka

1

2

3

4

5

Brzina

Nazivna brzina

Srednja brzina

Brzina niskog praznog hoda

Zakretni moment, %

100

75

75

50

0

Faktor ponderiranja

0,08

0,11

0,19

0,32

0,3

Brzina

Nazivna brzina

Srednja brzina

Brzina niskog praznog hoda

Ciklus E3, broj postupka

1

2

3

4

Brzina, %

100

91

80

63

Snaga, %

100

75

50

25

Faktor ponderiranja

0,2

0,5

0,15

0,15

Ciklus E4, broj postupka

1

2

3

4

5

Brzina, %

100

80

60

40

Prazni hod

Zakretni moment, %

100

71,6

46,5

25,3

0

Faktor ponderiranja

0,06

0,14

0,15

0,25

0,40

Ciklus E5, broj postupka

1

2

3

4

5

Brzina, %

100

91

80

63

Prazni hod

Snaga, %

100

75

50

25

0

Faktor ponderiranja

0,08

0,13

0,17

0,32

0,3

Prijavljena tijela mogu prihvatiti testove provedene na temelju drugih ciklusa testiranja, kako je navedeno u usklađenoj normi i primjenjivo za radni ciklus motora.

2.4   Primjena porodice porivnog stroja i izbor osnovnog porivnog stroja

Proizvođač motora odgovoran je za određivanje motora iz svog proizvodnog programa koji se trebaju uključiti u porodicu motora..

Osnovni motor izabire se iz porodice motora na takav način da su njegove emisijske karakteristike reprezentativne za sve motore u toj porodici motora. Motor koji u sebi združuje obilježja za koja se očekuje da će, kad se mjere u primjenjivom ciklusu testiranja, prouzročiti najviše specifične emisije (izražene u g/kWh), trebao bi se izabrati kao osnovni motor te porodice.

2.5   Testna goriva

Testna goriva koja se upotrebljavaju u testiranju emisija ispušnih plinova imaju sljedeće karakteristike:

| Benzinska goriva |
| --- |
| Svojstvo | RF-02-99
  Bezolovni benzin | RF-02-03
  Bezolovni benzin |
| | min | max | min | max |
| Istraživački oktanski broj (RON) | 95 | — | 95 | — |
| Motorni oktanski broj (MON) | 85 | — | 85 | — |
| Gustoća na 15 °C (kg/m3) | 748 | 762 | 740 | 754 |
| Početno vrelište (°C) | 24 | 40 | 24 | 40 |
| Maseni udio sumpora (mg/kg) | — | 100 | — | 10 |
| Udio olova (mg/l) | — | 5 | — | 5 |
| Tlak para po Reidu (kPa) | 56 | 60 | — | — |
| Tlak para (DVPE) (kPa) | — | — | 56 | 60 |
| Dizelska goriva |
| Svojstvo | RF-06-99 | RF-06-03 |
| | min | max | min | max |
| Cetanski broj | 52 | 54 | 52 | 54 |
| Gustoća na 15 °C (kg/m3) | 833 | 837 | 833 | 837 |
| Početno vrelište (°C) | — | 370 | — | 370 |
| Plamište (°C) | 55 | — | 55 | — |
| Maseni udio sumpora (mg/kg) | Treba prijaviti | 300 (50) | — | 10 |
| Maseni udio pepela (%) | Treba prijaviti | 0,01 | — | 0,01 |

Benzinska goriva

Svojstvo

RF-02-99

Bezolovni benzin

RF-02-03

Bezolovni benzin

min

max

min

max

Istraživački oktanski broj (RON)

95

—

95

—

Motorni oktanski broj (MON)

85

—

85

—

Gustoća na 15 °C (kg/m3)

748

762

740

754

Početno vrelište (°C)

24

40

24

40

Maseni udio sumpora (mg/kg)

—

100

—

10

Udio olova (mg/l)

—

5

—

5

Tlak para po Reidu (kPa)

56

60

—

—

Tlak para (DVPE) (kPa)

—

—

56

60

Dizelska goriva

Svojstvo

RF-06-99

RF-06-03

min

max

min

max

Cetanski broj

52

54

52

54

Gustoća na 15 °C (kg/m3)

833

837

833

837

Početno vrelište (°C)

—

370

—

370

Plamište (°C)

55

—

55

—

Maseni udio sumpora (mg/kg)

Treba prijaviti

300 (50)

—

10

Maseni udio pepela (%)

Treba prijaviti

0,01

—

0,01

Prijavljena tijela mogu prihvatiti testove provedene na temelju drugih testnih goriva navedenih u usklađenoj normi.

3.   TRAJNOST

Proizvođač motora dostavlja upute za ugradnju i održavanje motora koje bi, ako se primjenjuju, trebale omogućavati motoru da pri normalnoj upotrebi ostane usklađen s ograničenjima utvrđenima u točkama 2.1. i 2.2. tijekom čitavog uobičajenog vijeka trajanja motora i u normalnim uvjetima upotrebe.

Proizvođač motora pribavlja navedene podatke prethodnim testiranjem izdržljivosti utemeljenim na normalnim radnim ciklusima i izračunom izdržljivosti sastavnih dijelova, tako da proizvođač može pripremiti neophodne upute za održavanje i izdati ih zajedno sa svim novim motorima prilikom prvog stavljanja na tržište.

Uobičajen vijek trajanja motora je sljedeći:

| (a) | za motore s kompresijskim paljenjem: 480 sati rada ili 10 godina, ovisno o tome što nastupi ranije; |
| --- | --- |

(a)

za motore s kompresijskim paljenjem: 480 sati rada ili 10 godina, ovisno o tome što nastupi ranije;

| (b) | za ugrađene motore s paljenjem iskrom ili krmene propulzore s integralnim ispuhom ili bez njega:






  i. | za kategoriju motora

  : 480 sati rada ili 10 godina, ovisno o tome što nastupi ranije; |
| --- | --- | --- |

(b)

za ugrađene motore s paljenjem iskrom ili krmene propulzore s integralnim ispuhom ili bez njega:

i.

Formula

| ii. | za motore iz kategorije

  : 150 sati rada ili tri godine, ovisno o tome što nastupi ranije; |
| --- | --- |

ii.

Formula

| iii. | za kategoriju motora

  : 50 sati rada ili godina dana, ovisno o tome što nastupi ranije; |
| --- | --- |

iii.

Formula

| (c) | za motore osobnih plovila na vodomlazni pogon: 350 sati rada ili pet godina, ovisno o tome što nastupi ranije; |
| --- | --- |

(c)

za motore osobnih plovila na vodomlazni pogon: 350 sati rada ili pet godina, ovisno o tome što nastupi ranije;

| (d) | za izvanbrodske motore: 350 sati rada ili 10 godina, ovisno o tome što nastupi ranije. |
| --- | --- |

(d)

za izvanbrodske motore: 350 sati rada ili 10 godina, ovisno o tome što nastupi ranije.

4.   PRIRUČNIK ZA VLASNIKA

Svaki motor opremljen je priručnikom za vlasnika na jeziku ili jezicima koji su lako razumljivi potrošačima i drugim krajnjim korisnicima, na način koji je utvrdila država članica u kojoj će se motor stavljati na tržište.

Priručnik:

| (a) | sadržava upute za ugradnju, korištenje i održavanje koji su neophodni kako bi se osigurao pravilan rad motora i ispunili zahtjevi iz odjeljka 3. (Trajnost); |
| --- | --- |

(a)

sadržava upute za ugradnju, korištenje i održavanje koji su neophodni kako bi se osigurao pravilan rad motora i ispunili zahtjevi iz odjeljka 3. (Trajnost);

| (b) | navodi snagu motora izmjerenu u skladu s usklađenom normom. |
| --- | --- |

(b)

navodi snagu motora izmjerenu u skladu s usklađenom normom.

C.   Bitni zahtjevi za emisije buke

Rekreacijska plovila s ugrađenim motorima ili krmenim propulzorima bez integralnog ispuha, osobna plovila na vodomlazni pogon i izvanbrodski motori te krmeni propulzori s integralnim ispuhom ispunjavaju bitne zahtjeve u vezi s emisijama buke utvrđene u ovom dijelu.

1.   RAZINE EMISIJE BUKE

| 1.1 | Rekreacijska plovila s ugrađenim motorima ili krmenim propulzorima bez integralnog ispuha, osobna plovila na vodomlazni pogon i izvanbrodski motori te krmeni propulzori s integralnim ispuhom projektiraju se, izgrađuju i sastavljaju tako da emisije buke ne prelaze granične vrijednosti iz sljedeće tablice:






  Nazivna snaga motora
  (jedan motor)
  u kW | Najveća razina tlaka zvuka = LpASmax

  u dB |
| --- | --- | --- |
| | 67 |
| | 72 |
| | 75 |

1.1

Rekreacijska plovila s ugrađenim motorima ili krmenim propulzorima bez integralnog ispuha, osobna plovila na vodomlazni pogon i izvanbrodski motori te krmeni propulzori s integralnim ispuhom projektiraju se, izgrađuju i sastavljaju tako da emisije buke ne prelaze granične vrijednosti iz sljedeće tablice:

Nazivna snaga motora

(jedan motor)

u kW

Najveća razina tlaka zvuka = LpASmax

u dB

Formula

67

Formula

72

Formula

75

pri čemu je PN = nazivna snaga jednog motora u kW pri nazivnoj brzini, a LpASmax = najveća razina tlaka zvuka u dB.

Za dvomotorne i višemotorne jedinice svih tipova motora može se primijeniti tolerancija od 3 dB.

| 1.2 | Kao alternativna mogućnost za testiranje razine buke, smatra se da rekreacijska plovila s ugrađenim motorom ili krmenim propulzorom bez integralnog ispuha ispunjavaju zahtjeve u vezi s bukom utvrđene u točki 1.1. ako imaju Froudeov broj ≤ 1.1 i omjer snage i istisnine ≤ 40 te ako su motor i ispušni sistem ugrađeni u skladu sa specifikacijama proizvođača motora. |
| --- | --- |

1.2

Kao alternativna mogućnost za testiranje razine buke, smatra se da rekreacijska plovila s ugrađenim motorom ili krmenim propulzorom bez integralnog ispuha ispunjavaju zahtjeve u vezi s bukom utvrđene u točki 1.1. ako imaju Froudeov broj ≤ 1.1 i omjer snage i istisnine ≤ 40 te ako su motor i ispušni sistem ugrađeni u skladu sa specifikacijama proizvođača motora.

| 1.3 | „Froudeov broj” Fn izračunava se tako da se najveća brzina rekreacijskog plovila V (m/s) podijeli s kvadratnim korijenom duljine vodne linije (m) pomnožene s danom gravitacijskom konstantom ubrzanja, g, od 9,8 m/s2




  „Omjer snage i istisnine” izračunava se tako da se snaga motora PN (u kW) podijeli s istisninom rekreacijskog plovila D (u tonama) |
| --- | --- |

1.3

„Froudeov broj” Fn izračunava se tako da se najveća brzina rekreacijskog plovila V (m/s) podijeli s kvadratnim korijenom duljine vodne linije (m) pomnožene s danom gravitacijskom konstantom ubrzanja, g, od 9,8 m/s2

Formula

„Omjer snage i istisnine” izračunava se tako da se snaga motora PN (u kW) podijeli s istisninom rekreacijskog plovila D (u tonama)

Formula

2.   PRIRUČNIK ZA VLASNIKA

Za rekreacijska plovila s ugrađenim motorima ili krmenim propulzorima bez integralnog ispuha i osobna plovila na vodomlazni pogon, priručnik za vlasnika, propisan na temelju dijela A, točke 2.5., sadržava informacije neophodne za održavanje rekreacijskog plovila i ispušnog sustava u takvom stanju koje će, u granicama mogućnosti, osigurati usklađenost s propisanim graničnim vrijednostima buke pri normalnoj upotrebi.

Za izvanbrodske motore i krmene propulzore s integralnim ispuhom, priručnik za vlasnika, propisan na temelju dijela B, odjeljka 4., sadržava upute neophodne za održavanje motora u takvom stanju koje će, u granicama mogućnosti, osigurati usklađenost s propisanim graničnim vrijednostima buke pri normalnoj upotrebi.

3.   TRAJNOST

Odredbe o trajnosti iz dijela B, odjeljka 3. primjenjuju se mutatis mutandis na usklađenost sa zahtjevima u vezi s emisijama buke utvrđenima u odjeljku 1. ovog dijela.

---

(1)

| + | Alternativno, motori s kompresijskim paljenjem s nazivnom snagom motora jednakom ili većom od 37 kW, a manjom od 75 kW i s radnim obujmom ispod 0,9 L/cyl ne prelaze graničnu vrijednost emisije čestica (PT) od 0,20 g/kWh i kombiniranu graničnu vrijednost emisija ugljikovodika i dušikovih oksida (

  ) od 5,8 g/kWh. |
| --- | --- |

+

Formula

(2)

| ++ | Nijedan motor s kompresijskim paljenjem ne smije prelaziti graničnu vrijednost emisije ugljičnog monoksida (CO) od 5,0 g/kWh. |
| --- | --- |

++

Nijedan motor s kompresijskim paljenjem ne smije prelaziti graničnu vrijednost emisije ugljičnog monoksida (CO) od 5,0 g/kWh.

---

PRILOG II.

SASTAVNI DIJELOVI PLOVILA

| (1) | oprema sa zaštitom od paljenja za ugrađene motore i benzinske krmene propulzore te prostore za spremnike za benzin; |
| --- | --- |

(1)

oprema sa zaštitom od paljenja za ugrađene motore i benzinske krmene propulzore te prostore za spremnike za benzin;

| (2) | zaštita od upućivanja motora u radnom položaju za izvanbrodske motore; |
| --- | --- |

(2)

zaštita od upućivanja motora u radnom položaju za izvanbrodske motore;

| (3) | kormila, mehanizmi kormilarenja i kabelski sustavi; |
| --- | --- |

(3)

kormila, mehanizmi kormilarenja i kabelski sustavi;

| (4) | spremnici za gorivo namijenjeni fiksnoj ugradnji i cijevi za gorivo; |
| --- | --- |

(4)

spremnici za gorivo namijenjeni fiksnoj ugradnji i cijevi za gorivo;

| (5) | montažni poklopci grotala i okna. |
| --- | --- |

(5)

montažni poklopci grotala i okna.

---

PRILOG III.

IZJAVA PROIZVOĐAČA ILI UVOZNIKA DJELOMIČNO DOVRŠENOG PLOVILA (ČLANAK 6. STAVAK 2.)

Izjava proizvođača ili uvoznika s poslovnim nastanom u Uniji iz članka 6. stavka 2. sadržava sljedeće:

| (a) | ime i adresu proizvođača; |
| --- | --- |

(a)

ime i adresu proizvođača;

| (b) | ime i adresu zastupnika proizvođača s poslovnim nastanom u Uniji i, prema potrebi, osobe odgovorne za stavljanje na tržište; |
| --- | --- |

(b)

ime i adresu zastupnika proizvođača s poslovnim nastanom u Uniji i, prema potrebi, osobe odgovorne za stavljanje na tržište;

| (c) | opis djelomično dovršenog plovila; |
| --- | --- |

(c)

opis djelomično dovršenog plovila;

| (d) | izjavu da djelomično dovršeno plovilo ispunjava bitne zahtjeve koji se primjenjuju u tom stupnju izgradnje; to uključuje upućivanja na korištenje relevantnih usklađenih normi ili upućivanja na specifikacije za koje se izjavljuje sukladnost na tom stupnju izgradnje; nadalje, namjeru da će plovilo dovršiti druga pravna ili fizička osoba uz potpunu sukladnost s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(d)

izjavu da djelomično dovršeno plovilo ispunjava bitne zahtjeve koji se primjenjuju u tom stupnju izgradnje; to uključuje upućivanja na korištenje relevantnih usklađenih normi ili upućivanja na specifikacije za koje se izjavljuje sukladnost na tom stupnju izgradnje; nadalje, namjeru da će plovilo dovršiti druga pravna ili fizička osoba uz potpunu sukladnost s ovom Direktivom.

---

PRILOG IV.

EU IZJAVA O SUKLADNOSTI br. xxxxx
   (1)

| 1. | Br. xxxxx (proizvod: proizvod, šarža, tip ili serijski broj): |
| --- | --- |

1.

Br. xxxxx (proizvod: proizvod, šarža, tip ili serijski broj):

| 2. | Ime i adresa proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika [Ovlašteni zastupnik također mora navesti poslovno ime i adresu proizvođača] ili privatnog zastupnika. |
| --- | --- |

2.

Ime i adresa proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika [Ovlašteni zastupnik također mora navesti poslovno ime i adresu proizvođača] ili privatnog zastupnika.

| 3. | Za izdavanje te izjave o sukladnosti odgovoran je isključivo proizvođač ili privatni uvoznik ili osoba iz članka 19. stavka 3. ili 4. Direktive 2013/53/EU. |
| --- | --- |

3.

Za izdavanje te izjave o sukladnosti odgovoran je isključivo proizvođač ili privatni uvoznik ili osoba iz članka 19. stavka 3. ili 4. Direktive 2013/53/EU.

| 4. | Predmet izjave (identifikacija proizvoda koja omogućava njegovu sljedivost. Može prema potrebi uključivati fotografiju). |
| --- | --- |

4.

Predmet izjave (identifikacija proizvoda koja omogućava njegovu sljedivost. Može prema potrebi uključivati fotografiju).

| 5. | Cilj izjave opisan u točki 4. u skladu je s relevantnim zakonodavstvom Unije o usklađivanju. |
| --- | --- |

5.

Cilj izjave opisan u točki 4. u skladu je s relevantnim zakonodavstvom Unije o usklađivanju.

| 6. | Upućivanja na relevantne usklađene norme ili upućivanja na druge tehničke specifikacije za koje je izjavljena sukladnost. |
| --- | --- |

6.

Upućivanja na relevantne usklađene norme ili upućivanja na druge tehničke specifikacije za koje je izjavljena sukladnost.

| 7. | Prema potrebi, prijavljeno tijelo ... (ime, broj) provelo je ... (opis mjere) i izdalo potvrdu. |
| --- | --- |

7.

Prema potrebi, prijavljeno tijelo ... (ime, broj) provelo je ... (opis mjere) i izdalo potvrdu.

| 8. | Identifikacija osobe ovlaštene za potpisivanje u ime proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika. |
| --- | --- |

8.

Identifikacija osobe ovlaštene za potpisivanje u ime proizvođača ili njegova ovlaštenog zastupnika.

| 9. | Dodatni podaci. | EU izjava o sukladnosti uključuje izjavu proizvođača porivnog stroja i osobe koja prilagođava motor u skladu s člankom 6. stavkom 4. točkama (b) i (c) da će:






  (a) | kad se ugradi u plovilo, u skladu s uputama za ugradnju koje prate motor, motor ispunjavati sljedeće:






  i. | zahtjeve o emisijama ispušnih plinova iz ove Direktive; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Dodatni podaci.

EU izjava o sukladnosti uključuje izjavu proizvođača porivnog stroja i osobe koja prilagođava motor u skladu s člankom 6. stavkom 4. točkama (b) i (c) da će:

(a)

kad se ugradi u plovilo, u skladu s uputama za ugradnju koje prate motor, motor ispunjavati sljedeće:

i.

zahtjeve o emisijama ispušnih plinova iz ove Direktive;

| ii. | granične vrijednosti Direktive 97/68/EZ što se tiče motora homologiranih u skladu s Direktivom 97/68/EZ koji su sukladni sa stupnjem III A, stupnjem III B ili stupnjem IV graničnih vrijednosti emisija za motore s kompresijskim paljenjem, koji se ne upotrebljavaju za pogon plovila na unutarnjim plovnim putovima, lokomotiva i motornih vlakova, kako je predviđeno u Prilogu I. točki 4.1.2. navedene direktive; ili |
| --- | --- |

ii.

granične vrijednosti Direktive 97/68/EZ što se tiče motora homologiranih u skladu s Direktivom 97/68/EZ koji su sukladni sa stupnjem III A, stupnjem III B ili stupnjem IV graničnih vrijednosti emisija za motore s kompresijskim paljenjem, koji se ne upotrebljavaju za pogon plovila na unutarnjim plovnim putovima, lokomotiva i motornih vlakova, kako je predviđeno u Prilogu I. točki 4.1.2. navedene direktive; ili

| iii. | granične vrijednosti Uredbe br. 595/2009 što se tiče motora homologiranih u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

iii.

granične vrijednosti Uredbe br. 595/2009 što se tiče motora homologiranih u skladu s tom Uredbom.

| | Motor se smije pustiti u upotrebu tek kad se plovilo u koje će biti ugrađen proglasi sukladnim, ako se to zahtijeva, s relevantnom odredbom ove Direktive. |
| --- | --- |

Motor se smije pustiti u upotrebu tek kad se plovilo u koje će biti ugrađen proglasi sukladnim, ako se to zahtijeva, s relevantnom odredbom ove Direktive.

| | Ako je motor stavljen na tržište tijekom dodatnog prijelaznog razdoblja predviđenog u članku 55. stavku 2., to se navodi u EU izjavi o sukladnosti. |
| --- | --- |

Ako je motor stavljen na tržište tijekom dodatnog prijelaznog razdoblja predviđenog u članku 55. stavku 2., to se navodi u EU izjavi o sukladnosti.

| | Potpisano za i u ime: | (mjesto i datum izdavanja) |
| --- | --- | --- |

Potpisano za i u ime:

(mjesto i datum izdavanja)

| | (ime, funkcija) (potpis) |
| --- | --- |

(ime, funkcija) (potpis)

---

(1)  Dodjela broja izjavi o sukladnosti fakultativna je.

---

PRILOG V.

JEDNAKOVRIJEDNA SUKLADNOST NA TEMELJU OCJENJIVANJA NAKON IZGRADNJE (MODUL PCA)

1.   Sukladnost na temelju ocjenjivanja nakon izgradnje je postupak ocjenjivanja jednakovrijedne sukladnosti proizvoda, gdje proizvođač nije preuzeo odgovornost za sukladnost proizvoda s ovom Direktivom, pri čemu fizička ili pravna osoba iz članka 19. stavaka 2., 3. ili 4., koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu na vlastitu odgovornost, preuzima odgovornost za jednakovrijednu sukladnost proizvoda. Ta osoba ispunjava obveze utvrđene u točkama 2. i 4. i osigurava i izjavljuje na vlastitu odgovornost da je dotični proizvod, koji podliježe odredbama iz točke 3., u skladu s važećim zahtjevima ove Direktive.

2.   Osoba koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu prijavljenom tijelu podnosi zahtjev za ocjenjivanje proizvoda nakon izgradnje te mu predočava dokumente i tehničku evidenciju, na temelju koje prijavljeno tijelo provodi ocjenjivanje sukladnosti proizvoda sa zahtjevima ove Direktive, kao i sve dostupne informacije o upotrebi proizvoda nakon njegova prvog puštanja u upotrebu.

Osoba koja stavlja takav proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu čuva te dokumente i informacije na raspolaganju relevantnim nacionalnim tijelima sljedećih 10 godina nakon ocjenjivanja jednakovrijedne sukladnosti proizvoda u skladu s postupkom ocjenjivanja nakon izgradnje.

3.   Prijavljeno tijelo ispituje pojedini proizvod i provodi izračune, testove i druga ocjenjivanja u opsegu koji je potreban za dokazivanje jednakovrijedne sukladnosti proizvoda s relevantnim zahtjevima ove Direktive.

Prijavljeno tijelo sastavlja i izdaje potvrdu i odgovarajuće izvješće o sukladnosti koje se odnosi na provedeno ocjenjivanje te čuva kopiju potvrde i odgovarajuće izvješće o sukladnosti na raspolaganju nacionalnim tijelima 10 godina nakon što je izdalo te dokumente.

Prijavljeno tijelo stavlja svoj identifikacijski broj pokraj oznake CE na odobreni proizvod ili osigurava njegovo stavljanje na vlastitu odgovornost.

Ako je ocijenjeni proizvod plovilo, prijavljeno tijelo također, na vlastitu odgovornost, stavlja identifikacijski broj plovila iz Priloga I. dijela A točke 2.1., pri čemu se u polje za oznaku zemlje proizvođača upisuje zemlja u kojoj prijavljeno tijelo ima poslovni nastan, a u polja za jedinstvenu oznaku proizvođača koju dodjeljuje nacionalno tijelo države članice upisuje se identifikacijska oznaka ocjenjivanja nakon izgradnje dodijeljena prijavljenom tijelu, iza koje slijedi serijski broj potvrde o ocjenjivanju nakon izgradnje. U polja u identifikacijskom broju plovila za mjesec i godinu proizvodnje i za godinu modela upisuje se mjesec i godina ocjenjivanja nakon izgradnje.

4.   Oznaka CE i EU izjava o sukladnosti

| 4.1 | Osoba koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu stavlja oznaku CE i, na odgovornost prijavljenog tijela iz odjeljka 3., identifikacijski broj prijavljenog tijela na proizvod čiju je jednakovrijednu sukladnost s relevantnim zahtjevima ove Direktive ono ocijenilo i potvrdilo. |
| --- | --- |

4.1

Osoba koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu stavlja oznaku CE i, na odgovornost prijavljenog tijela iz odjeljka 3., identifikacijski broj prijavljenog tijela na proizvod čiju je jednakovrijednu sukladnost s relevantnim zahtjevima ove Direktive ono ocijenilo i potvrdilo.

| 4.2 | Osoba koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu sastavlja EU izjavu o sukladnosti i čuva je na raspolaganju nacionalnim tijelima sljedećih 10 godina nakon datuma izdavanja potvrde o ocjenjivanju nakon izgradnje. Izjava o sukladnosti služi za identifikaciju proizvoda za koji je sastavljena.
  Kopija EU izjave o sukladnosti dostupna je relevantnim tijelima na njihov zahtjev. |
| --- | --- |

4.2

Osoba koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu sastavlja EU izjavu o sukladnosti i čuva je na raspolaganju nacionalnim tijelima sljedećih 10 godina nakon datuma izdavanja potvrde o ocjenjivanju nakon izgradnje. Izjava o sukladnosti služi za identifikaciju proizvoda za koji je sastavljena.

Kopija EU izjave o sukladnosti dostupna je relevantnim tijelima na njihov zahtjev.

| 4.3 | Ako je ocijenjeni proizvod plovilo, osoba koja stavlja plovilo na tržište ili ga pušta u upotrebu stavlja na plovilo pločicu graditelja, opisanu u Prilogu I. dijelu A točki 2.2., koja sadržava riječi „ocjenjivanje nakon izgradnje”, kao i identifikacijski broj plovila opisan u Prilogu I. dijelu A točki 2.1., u skladu s odredbama utvrđenima u odjeljku 3. |
| --- | --- |

4.3

Ako je ocijenjeni proizvod plovilo, osoba koja stavlja plovilo na tržište ili ga pušta u upotrebu stavlja na plovilo pločicu graditelja, opisanu u Prilogu I. dijelu A točki 2.2., koja sadržava riječi „ocjenjivanje nakon izgradnje”, kao i identifikacijski broj plovila opisan u Prilogu I. dijelu A točki 2.1., u skladu s odredbama utvrđenima u odjeljku 3.

5.   Prijavljeno tijelo obavješćuje osobu koja stavlja proizvod na tržište ili ga pušta u upotrebu o njegovim obvezama u okviru postupka ocjenjivanja nakon izgradnje.

---

PRILOG VI.

DODATNI ZAHTJEVI PRI UPOTREBI UNUTARNJE KONTROLE PROIZVODNJE I NADZIRANOG TESTIRANJA PROIZVODA UTVRĐENIH U MODULU A1 (ČLANAK 24. STAVAK 2.)

Projektiranje i izgradnja

Proizvođač ili treća osoba u ime proizvođača na jednom ili nekoliko plovila iz proizvodnog programa proizvođača provodi jedan ili više dolje navedenih testova, odgovarajući proračun ili kontrolu:

| (a) | test stabiliteta u skladu s Prilogom I. dijelom A točkom 3.2.; |
| --- | --- |

(a)

test stabiliteta u skladu s Prilogom I. dijelom A točkom 3.2.;

| (b) | test uzgonskih karakteristika u skladu s Prilogom I. dijelom A točkom 3.3. |
| --- | --- |

(b)

test uzgonskih karakteristika u skladu s Prilogom I. dijelom A točkom 3.3.

Emisije buke

Za rekreacijska plovila opremljena ugrađenim motorima ili krmenim propulzorom bez integralnog ispuha i za osobna plovila na vodomlazni pogon, proizvođač plovila ili treća osoba u ime proizvođača, pod odgovornošću prijavljenog tijela koje izabere proizvođač, na jednom ili nekoliko plovila iz proizvodnog programa proizvođača plovila provodi testove emisije buke definirane u Prilogu I. dijelu C.

Za izvanbrodske motore i krmene propulzore s integralnim ispuhom, proizvođač motora ili treća osoba u ime proizvođača, pod odgovornošću prijavljenog tijela koje izabere proizvođač, na jednom ili nekoliko motora iz svake porodice motora iz proizvodnog programa proizvođača motora provodi testove emisije buke definirane u Prilogu I. dijelu C.

Pri testiranju više od jednog motora iz jedne porodice motora, primjenjuje se statistička metoda opisana u Prilogu VII. kako bi se osigurala sukladnost uzorka.

---

PRILOG VII.

OCJENJIVANJE SUKLADNOSTI PROIZVODNJE ZA EMISIJE ISPUŠNIH PLINOVA I BUKE

| 1. | Kako bi se provjerila sukladnost porodice motora, uzima se uzorak motora iz serije. Proizvođač odlučuje o veličini (n) uzorka u dogovoru s prijavljenim tijelom |
| --- | --- |

1.

Kako bi se provjerila sukladnost porodice motora, uzima se uzorak motora iz serije. Proizvođač odlučuje o veličini (n) uzorka u dogovoru s prijavljenim tijelom

| 2. | Aritmetička sredina X rezultata dobivenih iz uzorka izračunava se za svaku određenu komponentu emisije ispušnih plinova i buke. Za proizvodnju serije smatra se da je u skladu sa zahtjevima („odluka o prolazu”) ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti:



  S je standardna devijacija, gdje je:










  X | = | aritmetička sredina rezultata dobivenih iz uzorka |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | pojedinačni rezultati dobiveni iz uzorka |
| L | = | odgovarajuća granična vrijednost |
| n | = | broj motora u uzorku |
| k | = | statistički čimbenik koji ovisi o n (vidjeti tablicu dolje) |

2.

Aritmetička sredina X rezultata dobivenih iz uzorka izračunava se za svaku određenu komponentu emisije ispušnih plinova i buke. Za proizvodnju serije smatra se da je u skladu sa zahtjevima („odluka o prolazu”) ako su zadovoljeni sljedeći uvjeti:

Formula

S je standardna devijacija, gdje je:

Formula

X

=

aritmetička sredina rezultata dobivenih iz uzorka

x

=

pojedinačni rezultati dobiveni iz uzorka

L

=

odgovarajuća granična vrijednost

n

=

broj motora u uzorku

k

=

statistički čimbenik koji ovisi o n (vidjeti tablicu dolje)

| n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| k | 0,973 | 0,613 | 0,489 | 0,421 | 0,376 | 0,342 | 0,317 | 0,296 | 0,279 | 0,265 | 0,253 | 0,242 | 0,233 | 0,224 | 0,216 | 0,210 | 0,203 | 0,198 |
| Ako je n ≥ 20, onda je . |

n

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

18

19

k

0,973

0,613

0,489

0,421

0,376

0,342

0,317

0,296

0,279

0,265

0,253

0,242

0,233

0,224

0,216

0,210

0,203

0,198

Ako je n ≥ 20, onda je Formula.

---

PRILOG VIII.

DODATNI POSTUPAK KOJI SE UPOTREBLJAVA U OKVIRU SUKLADNOSTI S TIPOM NA TEMELJU UNUTARNJE KONTROLE PROIZVODNJE (MODUL C)

Ako se u slučajevima iz članka 24. stavka 5. pokaže da je razina kvalitete nezadovoljavajuća, primjenjuje se sljedeći postupak:

Motor se uzme iz serije i na njemu se provede test opisan u Prilogu I. dijelu B. Testni motori stavljeni su u pogon, djelomično ili u cijelosti, u skladu sa specifikacijama proizvođača. Ako specifične emisije ispušnih plinova motora uzetog iz serije prelaze granične vrijednosti u skladu s Prilogom I. dijelom B, proizvođač može zatražiti da se mjerenja provedu na uzorku više motora uzetih iz serije, uključujući i motor koji je prvotno testiran. Kako bi se osigurala sukladnost uzorka motora sa zahtjevima ove Direktive, primjenjuje se statistička metoda opisana u Prilogu VII.

---

PRILOG IX.

TEHNIČKA DOKUMENTACIJA

Ako je to relevantno za ocjenjivanje, tehnička dokumentacija iz članka 7. stavka 2. i članka 25. sadržava sljedeće:

| (a) | opći opis tipa proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

opći opis tipa proizvoda;

| (b) | idejni projekt i proizvodne nacrte te sheme komponenata, podsklopova, strujnih krugova i druge relevantne podatke; |
| --- | --- |

(b)

idejni projekt i proizvodne nacrte te sheme komponenata, podsklopova, strujnih krugova i druge relevantne podatke;

| (c) | opise i objašnjenja potrebna za razumijevanje navedenih nacrta i shema te rada proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

opise i objašnjenja potrebna za razumijevanje navedenih nacrta i shema te rada proizvoda;

| (d) | popis normi iz članka 14. koje se primjenjuju u potpunosti ili djelomično, te opise rješenja usvojenih kako bi se zadovoljili bitni zahtjevi, u slučaju kada norme iz članka 14. nisu primijenjene; |
| --- | --- |

(d)

popis normi iz članka 14. koje se primjenjuju u potpunosti ili djelomično, te opise rješenja usvojenih kako bi se zadovoljili bitni zahtjevi, u slučaju kada norme iz članka 14. nisu primijenjene;

| (e) | rezultate izvršenih projektnih izračuna, ispitivanja i druge relevantne podatke; |
| --- | --- |

(e)

rezultate izvršenih projektnih izračuna, ispitivanja i druge relevantne podatke;

| (f) | izvješća o testiranju ili izračune, pogotovo izračune stabilnosti u skladu s Prilogom I. dijelom 3.2. točkom 3.2. i uzgona u skladu s Prilogom I. dijelom A točkom 3.3.; |
| --- | --- |

(f)

izvješća o testiranju ili izračune, pogotovo izračune stabilnosti u skladu s Prilogom I. dijelom 3.2. točkom 3.2. i uzgona u skladu s Prilogom I. dijelom A točkom 3.3.;

| (g) | izvješća o testiranju emisija ispušnih plinova koja dokazuju sukladnost s Prilogom I. dijelom B odjeljkom 2.; |
| --- | --- |

(g)

izvješća o testiranju emisija ispušnih plinova koja dokazuju sukladnost s Prilogom I. dijelom B odjeljkom 2.;

| (h) | izvješća o testiranju emisija buke koja dokazuju sukladnost s Prilogom I. dijelom C odjeljkom 1. |
| --- | --- |

(h)

izvješća o testiranju emisija buke koja dokazuju sukladnost s Prilogom I. dijelom C odjeljkom 1.

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/132

---

DIREKTIVA 2013/55/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 20. studenoga 2013.

o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 46., članak 53. stavak 1. i članak 62.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (3) konsolidiran je sustav uzajamnog priznavanja koji se prvobitno temeljio na 15 direktiva. Njome se osigurava automatsko priznavanje ograničenog broja profesija na temelju usklađenih minimalnih uvjeta osposobljavanja (sektorske profesije), općeg sustava prepoznavanja dokaza o osposobljenosti i automatskog priznavanja stručnog iskustva. Direktivom 2005/36/EZ uspostavlja se i novi sustav slobodnog pružanja usluga. Treba podsjetiti da članovi obitelji građana Unije iz trećih zemalja imaju jednak tretman u skladu s Direktivom 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području država članica (4). Državljani trećih zemalja također mogu imati jednak tretman pri priznavanju diploma, svjedodžbi i drugih stručnih kvalifikacija u skladu s relevantnim nacionalnim postupcima na temelju posebnih pravnih akata Unije, kao što su akti o dugoročnom boravištu, izbjeglicama, „nositeljima plave karte” i znanstvenicima. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (3) konsolidiran je sustav uzajamnog priznavanja koji se prvobitno temeljio na 15 direktiva. Njome se osigurava automatsko priznavanje ograničenog broja profesija na temelju usklađenih minimalnih uvjeta osposobljavanja (sektorske profesije), općeg sustava prepoznavanja dokaza o osposobljenosti i automatskog priznavanja stručnog iskustva. Direktivom 2005/36/EZ uspostavlja se i novi sustav slobodnog pružanja usluga. Treba podsjetiti da članovi obitelji građana Unije iz trećih zemalja imaju jednak tretman u skladu s Direktivom 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području država članica (4). Državljani trećih zemalja također mogu imati jednak tretman pri priznavanju diploma, svjedodžbi i drugih stručnih kvalifikacija u skladu s relevantnim nacionalnim postupcima na temelju posebnih pravnih akata Unije, kao što su akti o dugoročnom boravištu, izbjeglicama, „nositeljima plave karte” i znanstvenicima.

| (2) | U svojoj Komunikaciji od 27. listopada 2010. naslovljenoj „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za poticanje rasta i jačanje povjerenja – zajednički rad za stvaranje novog rasta” Komisija je prepoznala potrebu moderniziranja prava Unije u tom području. Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 23. listopada 2011. podržalo tu modernizaciju i pozvalo Europski parlament i Vijeće na postizanje političkog sporazuma o reviziji Direktive 2005/36/EZ do kraja 2012. U svojoj rezoluciji od 15. studenoga 2011. o provedbi Direktive o stručnim kvalifikacijama (2005/36/EZ) (5) Europski parlament također je pozvao Komisiju da iznese prijedlog. U izvješću o građanstvu EU-a za 2010. od 27. listopada 2010. naslovljenom „Uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana Unije” naglašava se potreba smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s priznavanjem stručnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

(2)

U svojoj Komunikaciji od 27. listopada 2010. naslovljenoj „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za poticanje rasta i jačanje povjerenja – zajednički rad za stvaranje novog rasta” Komisija je prepoznala potrebu moderniziranja prava Unije u tom području. Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 23. listopada 2011. podržalo tu modernizaciju i pozvalo Europski parlament i Vijeće na postizanje političkog sporazuma o reviziji Direktive 2005/36/EZ do kraja 2012. U svojoj rezoluciji od 15. studenoga 2011. o provedbi Direktive o stručnim kvalifikacijama (2005/36/EZ) (5) Europski parlament također je pozvao Komisiju da iznese prijedlog. U izvješću o građanstvu EU-a za 2010. od 27. listopada 2010. naslovljenom „Uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana Unije” naglašava se potreba smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s priznavanjem stručnih kvalifikacija.

| (3) | Javni bilježnici koje službenim aktom imenuje vlada trebali bi biti isključeni iz područja primjene Direktive 2005/36/EZ s obzirom na specifične i različite režime pristupa toj profesiji i bavljenja njome, koji se na javne bilježnike primjenjuju u pojedinim državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Javni bilježnici koje službenim aktom imenuje vlada trebali bi biti isključeni iz područja primjene Direktive 2005/36/EZ s obzirom na specifične i različite režime pristupa toj profesiji i bavljenja njome, koji se na javne bilježnike primjenjuju u pojedinim državama članicama.

| (4) | Za potrebe jačanja unutarnjeg tržišta i promicanja slobodnog kretanja stručnjaka uz osiguravanje učinkovitijeg i transparentnijeg priznavanja stručnih kvalifikacija, europska strukovna iskaznica imala bi dodanu vrijednost. Ta bi iskaznica bila posebno korisna za olakšavanje privremene mobilnosti i priznavanja u okviru sustava automatskog priznavanja te promicanje pojednostavljenog postupka priznavanja u okviru općeg sustava. Svrha je europske strukovne iskaznice pojednostavljenje postupka priznavanja i uvođenje isplativosti i operativne učinkovitosti od koje će stručnjaci i nadležna tijela imati koristi. Pri uvođenju europske strukovne iskaznice trebalo bi uzeti u obzir stajališta dotične profesije te bi njezinu uvođenju trebala prethoditi procjena njezine prikladnosti za dotičnu profesiju i utjecaja na države članice. Tu bi procjenu po potrebi trebalo provesti u suradnji s državama članicama. Europsku strukovnu iskaznicu trebalo bi izdavati na zahtjev stručnjaka te nakon podnošenja potrebnih dokumenata i nakon što nadležna tijela dovrše postupak provjere povezan s izdavanjem. Ako se europska strukovna iskaznica izdaje za potrebe poslovnog nastana, trebala bi predstavljati odluku o priznavanju te bi je trebalo tretirati kao i svaku drugu odluku o priznavanju u skladu s Direktivom 2005/36/EZ. Njome bi se trebali dopuniti, a ne zamijeniti uvjeti registracije povezani s pristupanjem određenoj profesiji. Nema potrebe za uvođenjem europske strukovne iskaznice u pravnim zanimanjima za koja se već primjenjuju strukovne iskaznice u skladu sa sustavom utvrđenim Direktivom Vijeća 77/249/EEZ od 22. ožujka 1977. o olakšavanju učinkovitog ostvarivanja slobode pružanja odvjetničkih usluga (6) i Direktivom 98/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o olakšavanju stalnog obavljanja odvjetničke djelatnosti u državi članici različitoj od one u kojoj je stečena kvalifikacija (7). |
| --- | --- |

(4)

Za potrebe jačanja unutarnjeg tržišta i promicanja slobodnog kretanja stručnjaka uz osiguravanje učinkovitijeg i transparentnijeg priznavanja stručnih kvalifikacija, europska strukovna iskaznica imala bi dodanu vrijednost. Ta bi iskaznica bila posebno korisna za olakšavanje privremene mobilnosti i priznavanja u okviru sustava automatskog priznavanja te promicanje pojednostavljenog postupka priznavanja u okviru općeg sustava. Svrha je europske strukovne iskaznice pojednostavljenje postupka priznavanja i uvođenje isplativosti i operativne učinkovitosti od koje će stručnjaci i nadležna tijela imati koristi. Pri uvođenju europske strukovne iskaznice trebalo bi uzeti u obzir stajališta dotične profesije te bi njezinu uvođenju trebala prethoditi procjena njezine prikladnosti za dotičnu profesiju i utjecaja na države članice. Tu bi procjenu po potrebi trebalo provesti u suradnji s državama članicama. Europsku strukovnu iskaznicu trebalo bi izdavati na zahtjev stručnjaka te nakon podnošenja potrebnih dokumenata i nakon što nadležna tijela dovrše postupak provjere povezan s izdavanjem. Ako se europska strukovna iskaznica izdaje za potrebe poslovnog nastana, trebala bi predstavljati odluku o priznavanju te bi je trebalo tretirati kao i svaku drugu odluku o priznavanju u skladu s Direktivom 2005/36/EZ. Njome bi se trebali dopuniti, a ne zamijeniti uvjeti registracije povezani s pristupanjem određenoj profesiji. Nema potrebe za uvođenjem europske strukovne iskaznice u pravnim zanimanjima za koja se već primjenjuju strukovne iskaznice u skladu sa sustavom utvrđenim Direktivom Vijeća 77/249/EEZ od 22. ožujka 1977. o olakšavanju učinkovitog ostvarivanja slobode pružanja odvjetničkih usluga (6) i Direktivom 98/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o olakšavanju stalnog obavljanja odvjetničke djelatnosti u državi članici različitoj od one u kojoj je stečena kvalifikacija (7).

| (5) | Funkcioniranje europske strukovne iskaznice trebalo bi podržati Informacijskim sustavom unutarnjeg tržišta (IMI) uspostavljenim Uredbom (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Iskaznica i IMI trebali bi ojačati sinergije i povjerenje među nadležnim tijelima, istodobno oslobađajući nadležna tijela udvostručavanja administrativnog rada i postupaka priznavanja te pružajući veću transparentnost i sigurnost stručnjacima. |
| --- | --- |

(5)

Funkcioniranje europske strukovne iskaznice trebalo bi podržati Informacijskim sustavom unutarnjeg tržišta (IMI) uspostavljenim Uredbom (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Iskaznica i IMI trebali bi ojačati sinergije i povjerenje među nadležnim tijelima, istodobno oslobađajući nadležna tijela udvostručavanja administrativnog rada i postupaka priznavanja te pružajući veću transparentnost i sigurnost stručnjacima.

| (6) | Postupak podnošenja zahtjeva za europsku strukovnu iskaznicu i njezina izdavanja trebao bi biti jasno strukturiran te obuhvaćati sigurnosne mjere i odgovarajuća prava na žalbu za podnositelja zahtjeva. Provedbenim aktima trebalo bi utvrditi uvjete koji se odnose na prevođenje i metode plaćanja pristojbi koje plaća podnositelj zahtjeva, tako da se ne naruši ili ugrozi tijek rada u sustavu IMI te da postupak obrade zahtjeva ne kasni. Visinu pristojbi određuju države članice. No države članice bi trebale obavijestiti Komisiju o utvrđenoj visini pristojbi. Europska strukovna iskaznica i s njom povezani tijek rada u sustavu IMI trebali bi osigurati integritet, autentičnost i povjerljivost pohranjenih podataka te izbjegavanje nezakonitog i neovlaštenog pristupa informacijama koje sadržavaju. |
| --- | --- |

(6)

Postupak podnošenja zahtjeva za europsku strukovnu iskaznicu i njezina izdavanja trebao bi biti jasno strukturiran te obuhvaćati sigurnosne mjere i odgovarajuća prava na žalbu za podnositelja zahtjeva. Provedbenim aktima trebalo bi utvrditi uvjete koji se odnose na prevođenje i metode plaćanja pristojbi koje plaća podnositelj zahtjeva, tako da se ne naruši ili ugrozi tijek rada u sustavu IMI te da postupak obrade zahtjeva ne kasni. Visinu pristojbi određuju države članice. No države članice bi trebale obavijestiti Komisiju o utvrđenoj visini pristojbi. Europska strukovna iskaznica i s njom povezani tijek rada u sustavu IMI trebali bi osigurati integritet, autentičnost i povjerljivost pohranjenih podataka te izbjegavanje nezakonitog i neovlaštenog pristupa informacijama koje sadržavaju.

| (7) | Direktiva 2005/36/EZ primjenjuje se samo na stručnjake koji se u drugoj državi članici žele baviti istom profesijom. Postoje slučajevi kada su u državi članici domaćinu dotične djelatnosti dio profesije s većim područjem djelatnosti nego u matičnoj državi članici. Ako su razlike između područja djelatnosti tolike da bi se od stručnjaka zahtijevao puni program obrazovanja i osposobljavanja kako bi nadomjestio nedostatke te ako stručnjak tako zahtijeva, država članica domaćin trebala bi u ovim posebnim okolnostima odobriti djelomičan pristup. Međutim ako postoje prevladavajući razlozi općeg interesa, utvrđeni u odluci Suda Europske unije koja se odnosi na članke 49. i 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji se mogu i dalje nastaviti razvijati, država članica trebala bi imati mogućnost odbiti djelomičan pristup. To bi se posebno trebalo odnositi na zdravstvene profesije ako utječu na javno zdravlje ili sigurnost pacijenata. Odobravanje djelomičnog pristupa ne bi trebalo dovoditi u pitanje pravo socijalnih partnera na samoorganiziranje. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2005/36/EZ primjenjuje se samo na stručnjake koji se u drugoj državi članici žele baviti istom profesijom. Postoje slučajevi kada su u državi članici domaćinu dotične djelatnosti dio profesije s većim područjem djelatnosti nego u matičnoj državi članici. Ako su razlike između područja djelatnosti tolike da bi se od stručnjaka zahtijevao puni program obrazovanja i osposobljavanja kako bi nadomjestio nedostatke te ako stručnjak tako zahtijeva, država članica domaćin trebala bi u ovim posebnim okolnostima odobriti djelomičan pristup. Međutim ako postoje prevladavajući razlozi općeg interesa, utvrđeni u odluci Suda Europske unije koja se odnosi na članke 49. i 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), koji se mogu i dalje nastaviti razvijati, država članica trebala bi imati mogućnost odbiti djelomičan pristup. To bi se posebno trebalo odnositi na zdravstvene profesije ako utječu na javno zdravlje ili sigurnost pacijenata. Odobravanje djelomičnog pristupa ne bi trebalo dovoditi u pitanje pravo socijalnih partnera na samoorganiziranje.

| (8) | Radi zaštite lokalnih potrošača u državi članici domaćinu, privremeno i povremeno pružanje usluga u državama članicama trebalo bi podlijegati sigurnosnim mjerama, ponajprije zahtjevu posjedovanja najmanje godine dana stručnog iskustva u zadnjih deset godina prije pružanja usluga, u slučajevima ako profesija nije regulirana u matičnoj državi članici. U slučaju sezonskih djelatnosti države članice trebale bi imati mogućnost provoditi kontrole kako bi provjerile privremenu i povremenu prirodu usluga koje se pružaju na njihovu državnom području. U tu svrhu država članica domaćin trebala bi biti u mogućnosti jedanput godišnje tražiti informacije o uslugama koje se zaista pružaju na njezinu državnom području ako ih pružatelj usluga već nije dobrovoljno dostavio. |
| --- | --- |

(8)

Radi zaštite lokalnih potrošača u državi članici domaćinu, privremeno i povremeno pružanje usluga u državama članicama trebalo bi podlijegati sigurnosnim mjerama, ponajprije zahtjevu posjedovanja najmanje godine dana stručnog iskustva u zadnjih deset godina prije pružanja usluga, u slučajevima ako profesija nije regulirana u matičnoj državi članici. U slučaju sezonskih djelatnosti države članice trebale bi imati mogućnost provoditi kontrole kako bi provjerile privremenu i povremenu prirodu usluga koje se pružaju na njihovu državnom području. U tu svrhu država članica domaćin trebala bi biti u mogućnosti jedanput godišnje tražiti informacije o uslugama koje se zaista pružaju na njezinu državnom području ako ih pružatelj usluga već nije dobrovoljno dostavio.

| (9) | Direktiva 2005/36/EZ omogućuje državama članicama da provjere stručne kvalifikacije pružatelja usluga prije prvog pružanja usluga u reguliranim profesijama koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost. To je dovelo do pravne nesigurnosti jer nadležno tijelo slobodno odlučuje o potrebi provođenja te prethodne provjere. Kako bi se osigurala pravna sigurnost, stručnjaci bi od početka trebali znati je li prethodna provjera stručnih kvalifikacija potrebna i kad se može očekivati odluka. U svakom slučaju uvjeti za prethodne provjere stručnih kvalifikacija u okviru slobodnog pružanja usluga ne bi trebali biti stroži nego u okviru pravila o poslovnom nastanu. U reguliranim profesijama koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost Direktiva 2005/36/EZ ne bi trebala dovoditi u pitanje mogućnost država članica da nametnu obvezu osiguranja povezanu sa stručnom djelatnošću u skladu s pravilima koja se primjenjuju na temelju Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (9) i Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (10). |
| --- | --- |

(9)

Direktiva 2005/36/EZ omogućuje državama članicama da provjere stručne kvalifikacije pružatelja usluga prije prvog pružanja usluga u reguliranim profesijama koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost. To je dovelo do pravne nesigurnosti jer nadležno tijelo slobodno odlučuje o potrebi provođenja te prethodne provjere. Kako bi se osigurala pravna sigurnost, stručnjaci bi od početka trebali znati je li prethodna provjera stručnih kvalifikacija potrebna i kad se može očekivati odluka. U svakom slučaju uvjeti za prethodne provjere stručnih kvalifikacija u okviru slobodnog pružanja usluga ne bi trebali biti stroži nego u okviru pravila o poslovnom nastanu. U reguliranim profesijama koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost Direktiva 2005/36/EZ ne bi trebala dovoditi u pitanje mogućnost država članica da nametnu obvezu osiguranja povezanu sa stručnom djelatnošću u skladu s pravilima koja se primjenjuju na temelju Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (9) i Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (10).

| (10) | Sustavi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja pokazali su se kao korisno sredstvo osiguravanja zaposlenosti mladih i omogućavanja neometanog prelaska iz faze obrazovanja u radni život. Zbog toga bi pri reviziji Direktive 2005/36/EZ trebalo uzeti u obzir sve njihove posebnosti. |
| --- | --- |

(10)

Sustavi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja pokazali su se kao korisno sredstvo osiguravanja zaposlenosti mladih i omogućavanja neometanog prelaska iz faze obrazovanja u radni život. Zbog toga bi pri reviziji Direktive 2005/36/EZ trebalo uzeti u obzir sve njihove posebnosti.

| (11) | Kako bi se mogao primijeniti mehanizam priznavanja kvalifikacija u okviru općeg sustava, potrebno je različite nacionalne programe obrazovanja i osposobljavanja razvrstati prema stupnjevima. Ti stupnjevi, koji su uspostavljeni samo za potrebe funkcioniranja općeg sustava, ne bi trebali utjecati na nacionalne strukture obrazovanja i osposobljavanja ili na nadležnost država članica u tom području, uključujući nacionalnu politiku primjene europskog okvira kvalifikacija (EQF). EQF je sredstvo namijenjeno promicanju transparentnosti i usporedivosti stručnih kvalifikacija te može biti koristan dodatni izvor informacija nadležnim tijelima koja razmatraju stručne kvalifikacije izdane u drugoj državi članici. U skladu s Bolonjskim procesom visokoškolske ustanove prilagodile su strukturu svojih programa uvodeći dvogodišnji diplomski i magistarski studij. Kako bi se osiguralo da pet stupnjeva utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ bude dosljedno s novim ustrojem studija, diplomski studij trebalo bi klasificirati kao stupanj d, a magistarski studij kao stupanj e. Pet stupnjeva uspostavljenih za potrebe funkcioniranja općeg sustava u načelu više ne bi trebalo koristiti kao kriterij za isključivanje građana Unije iz područja primjene Direktive 2005/36/EZ kad bi to bilo oprečno načelu cjeloživotnog učenja. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se mogao primijeniti mehanizam priznavanja kvalifikacija u okviru općeg sustava, potrebno je različite nacionalne programe obrazovanja i osposobljavanja razvrstati prema stupnjevima. Ti stupnjevi, koji su uspostavljeni samo za potrebe funkcioniranja općeg sustava, ne bi trebali utjecati na nacionalne strukture obrazovanja i osposobljavanja ili na nadležnost država članica u tom području, uključujući nacionalnu politiku primjene europskog okvira kvalifikacija (EQF). EQF je sredstvo namijenjeno promicanju transparentnosti i usporedivosti stručnih kvalifikacija te može biti koristan dodatni izvor informacija nadležnim tijelima koja razmatraju stručne kvalifikacije izdane u drugoj državi članici. U skladu s Bolonjskim procesom visokoškolske ustanove prilagodile su strukturu svojih programa uvodeći dvogodišnji diplomski i magistarski studij. Kako bi se osiguralo da pet stupnjeva utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ bude dosljedno s novim ustrojem studija, diplomski studij trebalo bi klasificirati kao stupanj d, a magistarski studij kao stupanj e. Pet stupnjeva uspostavljenih za potrebe funkcioniranja općeg sustava u načelu više ne bi trebalo koristiti kao kriterij za isključivanje građana Unije iz područja primjene Direktive 2005/36/EZ kad bi to bilo oprečno načelu cjeloživotnog učenja.

| (12) | Zahtjeve za priznavanje koje podnose stručnjaci iz država članica u kojima profesije nisu regulirane, a koji imaju godinu dana stručnog iskustva, trebalo bi tretirati jednako kao i zahtjeve stručnjaka iz država članica u kojima su profesije regulirane. Njihove stručne kvalifikacije trebalo bi usporediti sa stručnim kvalifikacijama koje se zahtijevaju u državi članici domaćinu na temelju stupnjeva stručne kvalifikacije utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ. U slučaju postojanja znatnih razlika, nadležno tijelo trebalo bi moći uvesti kompenzacijske mjere. Svi mehanizmi procjene teorijskog znanja i praktičnih vještina koji bi se u okviru kompenzacijskih mjera mogli tražiti za pristup profesiji trebali bi jamčiti načela transparentnosti i nepristranosti te bi trebali biti u skladu s njima. |
| --- | --- |

(12)

Zahtjeve za priznavanje koje podnose stručnjaci iz država članica u kojima profesije nisu regulirane, a koji imaju godinu dana stručnog iskustva, trebalo bi tretirati jednako kao i zahtjeve stručnjaka iz država članica u kojima su profesije regulirane. Njihove stručne kvalifikacije trebalo bi usporediti sa stručnim kvalifikacijama koje se zahtijevaju u državi članici domaćinu na temelju stupnjeva stručne kvalifikacije utvrđenih u Direktivi 2005/36/EZ. U slučaju postojanja znatnih razlika, nadležno tijelo trebalo bi moći uvesti kompenzacijske mjere. Svi mehanizmi procjene teorijskog znanja i praktičnih vještina koji bi se u okviru kompenzacijskih mjera mogli tražiti za pristup profesiji trebali bi jamčiti načela transparentnosti i nepristranosti te bi trebali biti u skladu s njima.

| (13) | Ako minimalni uvjeti osposobljavanja za pristup profesijama reguliranima općim sustavom nisu usklađeni, država članica domaćin treba i dalje imati mogućnost uvesti kompenzacijsku mjeru. Svaka takva mjera trebala bi biti proporcionalna i njome bi se posebno trebalo uzeti u obzir znanje, vještine i kompetencije koje je podnositelj zahtjeva stekao tijekom svojeg stručnog iskustva ili cjeloživotnog učenja, koje je u tu svrhu službeno priznalo relevantno tijelo. Odluka o uvođenju kompenzacijske mjere trebala bi biti propisno opravdana kako bi podnositelju zahtjeva omogućila da bolje razumije svoju situaciju i od nacionalnih sudova zatraži sudsko preispitivanje u skladu s Direktivom 2005/36/EZ. |
| --- | --- |

(13)

Ako minimalni uvjeti osposobljavanja za pristup profesijama reguliranima općim sustavom nisu usklađeni, država članica domaćin treba i dalje imati mogućnost uvesti kompenzacijsku mjeru. Svaka takva mjera trebala bi biti proporcionalna i njome bi se posebno trebalo uzeti u obzir znanje, vještine i kompetencije koje je podnositelj zahtjeva stekao tijekom svojeg stručnog iskustva ili cjeloživotnog učenja, koje je u tu svrhu službeno priznalo relevantno tijelo. Odluka o uvođenju kompenzacijske mjere trebala bi biti propisno opravdana kako bi podnositelju zahtjeva omogućila da bolje razumije svoju situaciju i od nacionalnih sudova zatraži sudsko preispitivanje u skladu s Direktivom 2005/36/EZ.

| (14) | Preispitivanje Direktive 2005/36/EZ pokazalo je potrebu fleksibilnijeg ažuriranja i pojašnjavanja popisa industrijskih, trgovačkih i obrtničkih djelatnosti iz Priloga IV., zadržavajući sustav automatskog priznavanja tih djelatnosti na temelju stručnog iskustva. Prilog IV. trenutačno se temelji na Međunarodnoj standardnoj industrijskoj klasifikaciji svih ekonomskih djelatnosti (ISIC) iz 1958. i više ne odražava sadašnju strukturu ekonomskih djelatnosti. Od 1958. klasifikacija ISIC revidirana je nekoliko puta. Zbog toga bi Komisija trebala prilagoditi Prilog IV. kako bi sustav automatskog priznavanja ostao netaknut. |
| --- | --- |

(14)

Preispitivanje Direktive 2005/36/EZ pokazalo je potrebu fleksibilnijeg ažuriranja i pojašnjavanja popisa industrijskih, trgovačkih i obrtničkih djelatnosti iz Priloga IV., zadržavajući sustav automatskog priznavanja tih djelatnosti na temelju stručnog iskustva. Prilog IV. trenutačno se temelji na Međunarodnoj standardnoj industrijskoj klasifikaciji svih ekonomskih djelatnosti (ISIC) iz 1958. i više ne odražava sadašnju strukturu ekonomskih djelatnosti. Od 1958. klasifikacija ISIC revidirana je nekoliko puta. Zbog toga bi Komisija trebala prilagoditi Prilog IV. kako bi sustav automatskog priznavanja ostao netaknut.

| (15) | Kontinuiran profesionalni razvoj doprinosi sigurnoj i učinkovitoj praksi stručnjaka čije se stručne kvalifikacije automatski priznaju. Važno je poticati daljnje jačanje kontinuiranog profesionalnog razvoja u području tih profesija. Države članice trebale bi posebno poticati kontinuirani profesionalni razvoj doktora medicine, liječnika specijalista, liječnika opće medicine, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, specijalista dentalne medicine, veterinara, primalja, farmaceuta i arhitekata. O mjerama koje države članice poduzimaju radi promicanja kontinuiranog profesionalnog razvoja u tim profesijama trebalo bi obavijestiti Komisiju, a države članice trebale bi razmjenjivati najbolje prakse u tom području. Kontinuiran profesionalni razvoj trebao bi obuhvaćati tehnički, znanstveni, regulatorni i etički razvoj te bi njime trebalo motivirati stručnjake da sudjeluju u cjeloživotnom učenju relevantnom za njihovu profesiju. |
| --- | --- |

(15)

Kontinuiran profesionalni razvoj doprinosi sigurnoj i učinkovitoj praksi stručnjaka čije se stručne kvalifikacije automatski priznaju. Važno je poticati daljnje jačanje kontinuiranog profesionalnog razvoja u području tih profesija. Države članice trebale bi posebno poticati kontinuirani profesionalni razvoj doktora medicine, liječnika specijalista, liječnika opće medicine, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, specijalista dentalne medicine, veterinara, primalja, farmaceuta i arhitekata. O mjerama koje države članice poduzimaju radi promicanja kontinuiranog profesionalnog razvoja u tim profesijama trebalo bi obavijestiti Komisiju, a države članice trebale bi razmjenjivati najbolje prakse u tom području. Kontinuiran profesionalni razvoj trebao bi obuhvaćati tehnički, znanstveni, regulatorni i etički razvoj te bi njime trebalo motivirati stručnjake da sudjeluju u cjeloživotnom učenju relevantnom za njihovu profesiju.

| (16) | Sustav automatskog priznavanja utemeljen na usklađenim minimalnim uvjetima osposobljavanja ovisi o tome da države članice pravovremeno prijave nove ili promijenjene dokaze o formalnim kvalifikacijama te da ih Komisija objavi. U protivnom nositeljima tih kvalifikacija ne jamči se automatsko priznavanje. U cilju povećanja transparentnosti i olakšavanja razmatranja novih prijavljenih naziva države članice trebale bi dati informacije o trajanju i sadržaju programa osposobljavanja koji trebaju biti u skladu s minimalnim uvjetima osposobljavanja utvrđenima Direktivom 2005/36/EZ. |
| --- | --- |

(16)

Sustav automatskog priznavanja utemeljen na usklađenim minimalnim uvjetima osposobljavanja ovisi o tome da države članice pravovremeno prijave nove ili promijenjene dokaze o formalnim kvalifikacijama te da ih Komisija objavi. U protivnom nositeljima tih kvalifikacija ne jamči se automatsko priznavanje. U cilju povećanja transparentnosti i olakšavanja razmatranja novih prijavljenih naziva države članice trebale bi dati informacije o trajanju i sadržaju programa osposobljavanja koji trebaju biti u skladu s minimalnim uvjetima osposobljavanja utvrđenima Direktivom 2005/36/EZ.

| (17) | Europski sustav prikupljanja i prenošenja bodova (ECTS) već se koristi u većini visokoškolskih ustanova u Uniji, a njegova primjena sve je uobičajenija i u okviru programa kojima se stječu kvalifikacije potrebne za bavljenje nekom od reguliranih profesija. Zbog toga treba uvesti mogućnost izražavanja trajanja programa u bodovima ECTS. Ta mogućnost ne bi trebala utjecati na druge zahtjeve za automatsko priznavanje. Jedan bod ECTS odgovara trajanju od 25 do 30 sati studija, dok je 60 bodova obično potrebno za završavanje jedne akademske godine. |
| --- | --- |

(17)

Europski sustav prikupljanja i prenošenja bodova (ECTS) već se koristi u većini visokoškolskih ustanova u Uniji, a njegova primjena sve je uobičajenija i u okviru programa kojima se stječu kvalifikacije potrebne za bavljenje nekom od reguliranih profesija. Zbog toga treba uvesti mogućnost izražavanja trajanja programa u bodovima ECTS. Ta mogućnost ne bi trebala utjecati na druge zahtjeve za automatsko priznavanje. Jedan bod ECTS odgovara trajanju od 25 do 30 sati studija, dok je 60 bodova obično potrebno za završavanje jedne akademske godine.

| (18) | Radi osiguravanja visoke razine javnog zdravlja i sigurnosti pacijenata u Uniji te moderniziranja Direktive 2005/36/EZ nužno je preinačiti kriterije koji se koriste za definiranje osnovnog medicinskog osposobljavanja, tako da uvjeti koji se odnose na najmanji broj godina i sati postanu kumulativni. Cilj te izmjene nije snižavanje uvjeta osposobljavanja za osnovno medicinsko obrazovanje. |
| --- | --- |

(18)

Radi osiguravanja visoke razine javnog zdravlja i sigurnosti pacijenata u Uniji te moderniziranja Direktive 2005/36/EZ nužno je preinačiti kriterije koji se koriste za definiranje osnovnog medicinskog osposobljavanja, tako da uvjeti koji se odnose na najmanji broj godina i sati postanu kumulativni. Cilj te izmjene nije snižavanje uvjeta osposobljavanja za osnovno medicinsko obrazovanje.

| (19) | U svrhu jačanja mobilnosti liječnika specijalista koji su već stekli medicinsku specijalističku kvalifikaciju, nakon koje sudjeluju u drugom specijalističkom usavršavanju, državama članicama trebalo bi biti dopušteno odobravanje izuzeća od nekih dijelova osposobljavanja ako su dijelovi kasnijeg usavršavanja završeni tijekom prijašnjeg programa medicinskog specijalističkog usavršavanja u jednoj državi članici. Državama članicama trebala bi, u određenim granicama, biti dopuštena takva izuzeća za medicinske specijalizacije obuhvaćene sustavom automatskog priznavanja. |
| --- | --- |

(19)

U svrhu jačanja mobilnosti liječnika specijalista koji su već stekli medicinsku specijalističku kvalifikaciju, nakon koje sudjeluju u drugom specijalističkom usavršavanju, državama članicama trebalo bi biti dopušteno odobravanje izuzeća od nekih dijelova osposobljavanja ako su dijelovi kasnijeg usavršavanja završeni tijekom prijašnjeg programa medicinskog specijalističkog usavršavanja u jednoj državi članici. Državama članicama trebala bi, u određenim granicama, biti dopuštena takva izuzeća za medicinske specijalizacije obuhvaćene sustavom automatskog priznavanja.

| (20) | Profesija medicinske sestre znatno se razvila u posljednja tri desetljeća: zdravstvena zaštita u zajednici, primjena složenijih terapija i tehnologija koja se stalno razvija pretpostavljaju kapacitet za veće odgovornosti medicinskih sestara. Osposobljavanje za medicinske sestre, čija je organizacija i dalje različita u skladu s nacionalnim tradicijama, trebalo bi osigurati čvršće i na rezultate usmjereno jamstvo da je stručnjak tijekom osposobljavanja stekao određeno znanje i vještine te da može primijeniti barem neke kompetencije kako bi obavljao djelatnosti relevantne za tu profesiju. |
| --- | --- |

(20)

Profesija medicinske sestre znatno se razvila u posljednja tri desetljeća: zdravstvena zaštita u zajednici, primjena složenijih terapija i tehnologija koja se stalno razvija pretpostavljaju kapacitet za veće odgovornosti medicinskih sestara. Osposobljavanje za medicinske sestre, čija je organizacija i dalje različita u skladu s nacionalnim tradicijama, trebalo bi osigurati čvršće i na rezultate usmjereno jamstvo da je stručnjak tijekom osposobljavanja stekao određeno znanje i vještine te da može primijeniti barem neke kompetencije kako bi obavljao djelatnosti relevantne za tu profesiju.

| (21) | Kako bi se primalje pripremile za složenu zdravstvenu njegu povezanu s njihovom djelatnošću, polaznici osposobljavanja za primalje trebale bi imati dobro opće obrazovanje prije započinjanja osposobljavanja za primalje. Zbog toga bi uvjet za pristupanje osposobljavanju za primalje trebao biti povećan na 12 godina općeg obrazovanja ili uspješno položen ispit istovjetnog stupnja, osim za stručnjake koji su već kvalificirani kao medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu. Osposobljavanje primalja trebalo bi osigurati bolje jamstvo da je stručnjak stekao određeno znanje i vještine potrebne za obavljanje djelatnosti primalje navedene u Direktivi 2005/36/EZ. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se primalje pripremile za složenu zdravstvenu njegu povezanu s njihovom djelatnošću, polaznici osposobljavanja za primalje trebale bi imati dobro opće obrazovanje prije započinjanja osposobljavanja za primalje. Zbog toga bi uvjet za pristupanje osposobljavanju za primalje trebao biti povećan na 12 godina općeg obrazovanja ili uspješno položen ispit istovjetnog stupnja, osim za stručnjake koji su već kvalificirani kao medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu. Osposobljavanje primalja trebalo bi osigurati bolje jamstvo da je stručnjak stekao određeno znanje i vještine potrebne za obavljanje djelatnosti primalje navedene u Direktivi 2005/36/EZ.

| (22) | Kako bi se pojednostavio sustav automatskog priznavanja medicinske i dentalne specijalizacije, one bi trebale biti obuhvaćene Direktivom 2005/36/EZ ako su zajedničke barem dvjema petinama država članica. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se pojednostavio sustav automatskog priznavanja medicinske i dentalne specijalizacije, one bi trebale biti obuhvaćene Direktivom 2005/36/EZ ako su zajedničke barem dvjema petinama država članica.

| (23) | Znatan broj država članica odlučio je dopustiti pristup svim djelatnostima u području farmacije i obavljanje tih djelatnosti na temelju priznavanja farmaceutskih kvalifikacija stečenih u drugoj državi članici od stupanja na snagu Direktive 2005/36/EZ. Međutim to priznavanje stručnih kvalifikacija stečenih u drugoj državi članici ne bi trebalo sprečavati države članice u održavanju nediskriminacijskih pravila kojima se uređuje geografski raspored ljekarni na njihovu državnom području budući da se ta pravila ne koordiniraju Direktivom 2005/36/EZ. Međutim, svako odstupanje od automatskog priznavanja kvalifikacija koje je još uvijek potrebno za državu članicu ne bi više trebalo isključivati farmaceute koje je već priznala država članica koja koristi ta odstupanja i koji već određeno vrijeme zakonito i učinkovito obavljaju farmaceutsku djelatnost na državnom području te države članice. |
| --- | --- |

(23)

Znatan broj država članica odlučio je dopustiti pristup svim djelatnostima u području farmacije i obavljanje tih djelatnosti na temelju priznavanja farmaceutskih kvalifikacija stečenih u drugoj državi članici od stupanja na snagu Direktive 2005/36/EZ. Međutim to priznavanje stručnih kvalifikacija stečenih u drugoj državi članici ne bi trebalo sprečavati države članice u održavanju nediskriminacijskih pravila kojima se uređuje geografski raspored ljekarni na njihovu državnom području budući da se ta pravila ne koordiniraju Direktivom 2005/36/EZ. Međutim, svako odstupanje od automatskog priznavanja kvalifikacija koje je još uvijek potrebno za državu članicu ne bi više trebalo isključivati farmaceute koje je već priznala država članica koja koristi ta odstupanja i koji već određeno vrijeme zakonito i učinkovito obavljaju farmaceutsku djelatnost na državnom području te države članice.

| (24) | Funkcioniranje sustava automatskog priznavanja ovisi o povjerenju u uvjete osposobljavanja koji su temelj kvalifikacija stručnjaka. Zbog toga je važno da minimalni uvjeti osposobljavanja arhitekata odražavaju nova kretanja u arhitektonskom obrazovanju, posebno s obzirom na priznatu potrebu dopunjavanja akademskog osposobljavanja stručnim iskustvom pod nadzorom kvalificiranih arhitekata. Minimalni uvjeti osposobljavanja trebali bi istodobno biti dovoljno fleksibilni kako bi se izbjeglo nepropisno ograničavanje mogućnosti država članica da organiziraju svoje obrazovne sustave. |
| --- | --- |

(24)

Funkcioniranje sustava automatskog priznavanja ovisi o povjerenju u uvjete osposobljavanja koji su temelj kvalifikacija stručnjaka. Zbog toga je važno da minimalni uvjeti osposobljavanja arhitekata odražavaju nova kretanja u arhitektonskom obrazovanju, posebno s obzirom na priznatu potrebu dopunjavanja akademskog osposobljavanja stručnim iskustvom pod nadzorom kvalificiranih arhitekata. Minimalni uvjeti osposobljavanja trebali bi istodobno biti dovoljno fleksibilni kako bi se izbjeglo nepropisno ograničavanje mogućnosti država članica da organiziraju svoje obrazovne sustave.

| (25) | Direktivom 2005/36/EZ trebalo bi, putem uvođenja zajedničkih načela osposobljavanja, promicati veći automatizam priznavanja stručnih kvalifikacija za potrebe profesija koje od te Direktive trenutačno nemaju koristi. Navedeno bi trebalo uzeti u obzir nadležnost država članica da odlučuju o stručnim kvalifikacijama koje se zahtijevaju za bavljenje profesijama na njihovom državnom području te sadržaj i ustroj njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja. Zajednička načela osposobljavanja trebala bi imati oblik zajedničkih okvira osposobljavanja utemeljenih na zajedničkom skupu znanja, vještina i kompetencija ili zajedničkih testova osposobljenosti. Trebalo bi biti moguće da zajednički okviri osposobljavanja također obuhvaćaju specijalizacije koje trenutačno nemaju koristi od odredbi o automatskom priznavanju u skladu s Direktivom 2005/36/EZ i koje se odnose na profesije obuhvaćene poglavljem III. glave III. te za koje su jasno definirane specifične djelatnosti rezervirane za njih. Zajednički okviri osposobljavanja za te specijalnosti, posebno medicinske, trebali bi pružati visoku razinu javnog zdravlja i sigurnosti pacijenata. Države članice trebale bi automatski priznavati stručne kvalifikacije stečene u skladu sa zajedničkim okvirima osposobljavanja. Strukovne organizacije zastupljene na razini Unije i, u određenim okolnostima, nacionalne strukovne organizacije ili nadležna tijela trebali bi moći podnositi Komisiji prijedloge zajedničkih načela osposobljavanja kako bi se nacionalnim koordinatorima omogućila procjena mogućih posljedica tih načela za nacionalne sustave obrazovanja i osposobljavanja kao i za nacionalna pravila kojima se uređuje pristup reguliranim profesijama. |
| --- | --- |

(25)

Direktivom 2005/36/EZ trebalo bi, putem uvođenja zajedničkih načela osposobljavanja, promicati veći automatizam priznavanja stručnih kvalifikacija za potrebe profesija koje od te Direktive trenutačno nemaju koristi. Navedeno bi trebalo uzeti u obzir nadležnost država članica da odlučuju o stručnim kvalifikacijama koje se zahtijevaju za bavljenje profesijama na njihovom državnom području te sadržaj i ustroj njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja. Zajednička načela osposobljavanja trebala bi imati oblik zajedničkih okvira osposobljavanja utemeljenih na zajedničkom skupu znanja, vještina i kompetencija ili zajedničkih testova osposobljenosti. Trebalo bi biti moguće da zajednički okviri osposobljavanja također obuhvaćaju specijalizacije koje trenutačno nemaju koristi od odredbi o automatskom priznavanju u skladu s Direktivom 2005/36/EZ i koje se odnose na profesije obuhvaćene poglavljem III. glave III. te za koje su jasno definirane specifične djelatnosti rezervirane za njih. Zajednički okviri osposobljavanja za te specijalnosti, posebno medicinske, trebali bi pružati visoku razinu javnog zdravlja i sigurnosti pacijenata. Države članice trebale bi automatski priznavati stručne kvalifikacije stečene u skladu sa zajedničkim okvirima osposobljavanja. Strukovne organizacije zastupljene na razini Unije i, u određenim okolnostima, nacionalne strukovne organizacije ili nadležna tijela trebali bi moći podnositi Komisiji prijedloge zajedničkih načela osposobljavanja kako bi se nacionalnim koordinatorima omogućila procjena mogućih posljedica tih načela za nacionalne sustave obrazovanja i osposobljavanja kao i za nacionalna pravila kojima se uređuje pristup reguliranim profesijama.

| (26) | Direktivom 2005/36/EZ već se utvrđuju obveze stručnjaka povezane s potrebnim poznavanjem jezika. Preispitivanje ispunjavanja te obveze pokazalo je potrebu pojašnjavanja uloge nadležnih tijela i poslodavaca, posebno u interesu boljeg osiguravanja sigurnosti pacijenata. Nadležna tijela trebala bi imati mogućnost kontroliranja poznavanja jezika nakon priznavanja stručnih kvalifikacija. Za stručnjake čiji rad utječe na sigurnost pacijenata posebno je važno da se kontrole poznavanja jezika utvrđene Direktivom 2005/36/EZ provode prije nego stručnjak započne obavljati profesiju u državi članici domaćinu. Međutim kontrole poznavanja jezika trebale bi biti razumne i nužne za dotičnu profesiju te njihov cilj ne bi trebao biti isključivanje stručnjaka iz drugih država članica s tržišta rada države članice domaćina. Kako bi se osiguralo poštovanje načela proporcionalnosti te povećala mobilnost stručnjaka u Uniji, kontrole koje provodi nadležno tijelo ili koje se provode pod njegovim nadzorom trebale bi biti ograničene na znanje jednog službenog jezika države članice domaćina ili jednog administrativnog jezika države članice domaćina, pod uvjetom da je on također službeni jezik Unije. To države članice ne bi trebalo spriječiti u poticanju stručnjaka na učenje još jednoga jezika u kasnijoj fazi ako je to potrebno za obavljanje profesionalne djelatnosti. Poslodavci bi također i dalje trebali imati važnu ulogu u utvrđivanju poznavanja jezika potrebnih za obavljanje profesionalnih djelatnosti na radnim mjestima. |
| --- | --- |

(26)

Direktivom 2005/36/EZ već se utvrđuju obveze stručnjaka povezane s potrebnim poznavanjem jezika. Preispitivanje ispunjavanja te obveze pokazalo je potrebu pojašnjavanja uloge nadležnih tijela i poslodavaca, posebno u interesu boljeg osiguravanja sigurnosti pacijenata. Nadležna tijela trebala bi imati mogućnost kontroliranja poznavanja jezika nakon priznavanja stručnih kvalifikacija. Za stručnjake čiji rad utječe na sigurnost pacijenata posebno je važno da se kontrole poznavanja jezika utvrđene Direktivom 2005/36/EZ provode prije nego stručnjak započne obavljati profesiju u državi članici domaćinu. Međutim kontrole poznavanja jezika trebale bi biti razumne i nužne za dotičnu profesiju te njihov cilj ne bi trebao biti isključivanje stručnjaka iz drugih država članica s tržišta rada države članice domaćina. Kako bi se osiguralo poštovanje načela proporcionalnosti te povećala mobilnost stručnjaka u Uniji, kontrole koje provodi nadležno tijelo ili koje se provode pod njegovim nadzorom trebale bi biti ograničene na znanje jednog službenog jezika države članice domaćina ili jednog administrativnog jezika države članice domaćina, pod uvjetom da je on također službeni jezik Unije. To države članice ne bi trebalo spriječiti u poticanju stručnjaka na učenje još jednoga jezika u kasnijoj fazi ako je to potrebno za obavljanje profesionalne djelatnosti. Poslodavci bi također i dalje trebali imati važnu ulogu u utvrđivanju poznavanja jezika potrebnih za obavljanje profesionalnih djelatnosti na radnim mjestima.

| (27) | Nacionalna pravila kojima se utvrđuje pristup reguliranim profesijama ne bi trebala biti prepreka mobilnosti mladih diplomanata. Zbog toga bi, kad diplomant završi stručni pripravnički staž u drugoj državi članici, taj pripravnički staž trebalo priznati kad diplomant podnese zahtjev za pristup reguliranoj profesiji u matičnoj državi članici. Priznavanje stručnog pripravničkog staža završenog u drugoj državi članici trebalo bi se temeljiti na jasnom pisanom opisu nastavnih ciljeva i dodijeljenih zadaća koje određuje pripravnikov mentor u državi članici domaćinu. Pri razmatranju zahtjeva za pristup reguliranoj profesiji, države članice trebale bi uzimati u obzir stručne pripravničke staževe završene u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(27)

Nacionalna pravila kojima se utvrđuje pristup reguliranim profesijama ne bi trebala biti prepreka mobilnosti mladih diplomanata. Zbog toga bi, kad diplomant završi stručni pripravnički staž u drugoj državi članici, taj pripravnički staž trebalo priznati kad diplomant podnese zahtjev za pristup reguliranoj profesiji u matičnoj državi članici. Priznavanje stručnog pripravničkog staža završenog u drugoj državi članici trebalo bi se temeljiti na jasnom pisanom opisu nastavnih ciljeva i dodijeljenih zadaća koje određuje pripravnikov mentor u državi članici domaćinu. Pri razmatranju zahtjeva za pristup reguliranoj profesiji, države članice trebale bi uzimati u obzir stručne pripravničke staževe završene u trećim zemljama.

| (28) | Direktivom 2005/36/EZ utvrđuje se sustav nacionalnih kontaktnih točaka. Zbog stupanja na snagu Direktive 2006/123/EZ i uspostavljanja jedinstvenih kontaktnih točaka u skladu s tom Direktivom postoji rizik od preklapanja. Zbog toga bi nacionalne kontaktne točke utvrđene Direktivom 2005/36/EZ trebale postati centri za pomoć čije bi se aktivnosti trebale usredotočiti na pružanje savjeta i pomoći građanima, uključujući osobne savjete, kako bi se osiguralo poštovanje svakodnevne primjene pravila unutarnjeg tržišta u složenim pojedinačnim slučajevima građana na nacionalnoj razini. Centri za pomoć po potrebi bi se povezivali s nadležnim tijelima i centrima za pomoć drugih država članica. U pogledu europske strukovne iskaznice države članice trebale bi slobodno odlučivati hoće li centri za pomoć djelovati kao nadležna tijela u matičnoj državi članici ili će pomagati nadležnom tijelu tijekom obrade zahtjeva za europsku strukovnu iskaznicu i obrade pojedinačnog dosjea podnositelja zahtjeva kreiranog u okviru IMI-a (dosje IMI). U kontekstu slobodnog pružanja usluga, ako dotična profesija nije regulirana u matičnoj državi članici, centri za pomoć također mogu sudjelovati u razmjeni informacija predviđenoj za potrebe administrativne suradnje. |
| --- | --- |

(28)

Direktivom 2005/36/EZ utvrđuje se sustav nacionalnih kontaktnih točaka. Zbog stupanja na snagu Direktive 2006/123/EZ i uspostavljanja jedinstvenih kontaktnih točaka u skladu s tom Direktivom postoji rizik od preklapanja. Zbog toga bi nacionalne kontaktne točke utvrđene Direktivom 2005/36/EZ trebale postati centri za pomoć čije bi se aktivnosti trebale usredotočiti na pružanje savjeta i pomoći građanima, uključujući osobne savjete, kako bi se osiguralo poštovanje svakodnevne primjene pravila unutarnjeg tržišta u složenim pojedinačnim slučajevima građana na nacionalnoj razini. Centri za pomoć po potrebi bi se povezivali s nadležnim tijelima i centrima za pomoć drugih država članica. U pogledu europske strukovne iskaznice države članice trebale bi slobodno odlučivati hoće li centri za pomoć djelovati kao nadležna tijela u matičnoj državi članici ili će pomagati nadležnom tijelu tijekom obrade zahtjeva za europsku strukovnu iskaznicu i obrade pojedinačnog dosjea podnositelja zahtjeva kreiranog u okviru IMI-a (dosje IMI). U kontekstu slobodnog pružanja usluga, ako dotična profesija nije regulirana u matičnoj državi članici, centri za pomoć također mogu sudjelovati u razmjeni informacija predviđenoj za potrebe administrativne suradnje.

| (29) | Ova Direktiva doprinosi osiguravanju visoke razine zdravlja i zaštite potrošača. Direktivom 2005/36/EZ već se detaljno utvrđuju obveze država članica da razmjenjuju informacije. Te bi obveze trebalo ojačati. U budućnosti države članice ne bi samo trebale reagirati na zahtjeve za informacije nego bi njihova nadležna tijela u okviru svojih nadležnosti također trebala biti ovlaštena za proaktivno upozoravanje nadležnih tijela drugih država članica na stručnjake koji više nemaju pravo baviti se svojom profesijom. U skladu s Direktivom 2005/36/EZ potreban je poseban mehanizam upozoravanja za stručnjake u zdravstvu. To bi se trebalo odnositi i na veterinare te na stručnjake koji obavljaju djelatnosti povezane s obrazovanjem maloljetnih osoba, uključujući stručnjake koji se bave brigom o djeci i predškolskim obrazovanjem. Obveza slanja upozorenja trebala bi se primjenjivati samo na one države članice u kojima su takve profesije regulirane. Sve države članice trebale bi biti upozorene ako neki stručnjak više nema pravo, čak i privremeno, obavljati profesionalne djelatnosti u jednoj državi članici zbog disciplinske mjere ili kaznene presude. Upozorenje bi trebalo sadržavati sve dostupne pojedinosti o određenom ili neodređenom razdoblju na koje se ograničenje ili zabrana primjenjuje. To bi se upozorenje trebalo aktivirati kroz sustav IMI bez obzira na to je li stručnjak ostvario bilo koje od prava iz Direktive 2005/36/EZ ili je podnio zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija izdavanjem europske strukovne iskaznice ili bilo kojom drugom metodom utvrđenom u toj direktivi. Postupak upozoravanja trebao bi biti u skladu sa pravom Unije o zaštiti osobnih podataka i temeljnih prava. Postupkom upozoravanja ne bi trebalo zamjenjivati ili prilagođavati bilo kakve dogovore između država članica o suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova. Od nadležnih tijela iz Direktive 2005/36/EZ također se ne bi trebalo zahtijevati da doprinose toj suradnji davanjem upozorenja utvrđenih tom direktivom. |
| --- | --- |

(29)

Ova Direktiva doprinosi osiguravanju visoke razine zdravlja i zaštite potrošača. Direktivom 2005/36/EZ već se detaljno utvrđuju obveze država članica da razmjenjuju informacije. Te bi obveze trebalo ojačati. U budućnosti države članice ne bi samo trebale reagirati na zahtjeve za informacije nego bi njihova nadležna tijela u okviru svojih nadležnosti također trebala biti ovlaštena za proaktivno upozoravanje nadležnih tijela drugih država članica na stručnjake koji više nemaju pravo baviti se svojom profesijom. U skladu s Direktivom 2005/36/EZ potreban je poseban mehanizam upozoravanja za stručnjake u zdravstvu. To bi se trebalo odnositi i na veterinare te na stručnjake koji obavljaju djelatnosti povezane s obrazovanjem maloljetnih osoba, uključujući stručnjake koji se bave brigom o djeci i predškolskim obrazovanjem. Obveza slanja upozorenja trebala bi se primjenjivati samo na one države članice u kojima su takve profesije regulirane. Sve države članice trebale bi biti upozorene ako neki stručnjak više nema pravo, čak i privremeno, obavljati profesionalne djelatnosti u jednoj državi članici zbog disciplinske mjere ili kaznene presude. Upozorenje bi trebalo sadržavati sve dostupne pojedinosti o određenom ili neodređenom razdoblju na koje se ograničenje ili zabrana primjenjuje. To bi se upozorenje trebalo aktivirati kroz sustav IMI bez obzira na to je li stručnjak ostvario bilo koje od prava iz Direktive 2005/36/EZ ili je podnio zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija izdavanjem europske strukovne iskaznice ili bilo kojom drugom metodom utvrđenom u toj direktivi. Postupak upozoravanja trebao bi biti u skladu sa pravom Unije o zaštiti osobnih podataka i temeljnih prava. Postupkom upozoravanja ne bi trebalo zamjenjivati ili prilagođavati bilo kakve dogovore između država članica o suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova. Od nadležnih tijela iz Direktive 2005/36/EZ također se ne bi trebalo zahtijevati da doprinose toj suradnji davanjem upozorenja utvrđenih tom direktivom.

| (30) | Jedna od najvećih poteškoća s kojima se susreće građanin zainteresiran za rad u drugoj državi članici je složenost i nepouzdanost administrativnih postupaka kojih se treba pridržavati. Direktiva 2006/123/EZ već obvezuje države članice da osiguraju jednostavan pristup informacijama i omoguće dovršetak postupka preko jedinstvenih kontaktnih točaka. Građani koji traže priznavanje svojih stručnih kvalifikacija u skladu s Direktivom 2005/36/EZ već mogu koristiti jedinstvene kontaktne točke ako su obuhvaćene Direktivom 2006/123/EZ. Međutim osobe koje traže posao i zdravstveni stručnjaci nisu obuhvaćeni Direktivom 2006/123/EZ, a dostupne informacije i dalje su oskudne. Zbog toga sa stajališta korisnika postoji potreba za točnim navođenjem tih informacija i osiguravanjem njihove dostupnosti. Također je važno da države članice ne preuzimaju odgovornost samo na nacionalnoj razini nego i da surađuju međusobno i s Komisijom kako bi osigurale da stručnjaci diljem Unije imaju jednostavan pristup informacijama koje su prilagođene korisnicima i višejezične te da mogu lako dovršiti postupak preko jedinstvenih kontaktnih točaka ili odgovarajućih nadležnih tijela. Trebalo bi staviti na raspolaganje poveznice na drugim internetskim stranicama kao što je portal Vaša Europa. |
| --- | --- |

(30)

Jedna od najvećih poteškoća s kojima se susreće građanin zainteresiran za rad u drugoj državi članici je složenost i nepouzdanost administrativnih postupaka kojih se treba pridržavati. Direktiva 2006/123/EZ već obvezuje države članice da osiguraju jednostavan pristup informacijama i omoguće dovršetak postupka preko jedinstvenih kontaktnih točaka. Građani koji traže priznavanje svojih stručnih kvalifikacija u skladu s Direktivom 2005/36/EZ već mogu koristiti jedinstvene kontaktne točke ako su obuhvaćene Direktivom 2006/123/EZ. Međutim osobe koje traže posao i zdravstveni stručnjaci nisu obuhvaćeni Direktivom 2006/123/EZ, a dostupne informacije i dalje su oskudne. Zbog toga sa stajališta korisnika postoji potreba za točnim navođenjem tih informacija i osiguravanjem njihove dostupnosti. Također je važno da države članice ne preuzimaju odgovornost samo na nacionalnoj razini nego i da surađuju međusobno i s Komisijom kako bi osigurale da stručnjaci diljem Unije imaju jednostavan pristup informacijama koje su prilagođene korisnicima i višejezične te da mogu lako dovršiti postupak preko jedinstvenih kontaktnih točaka ili odgovarajućih nadležnih tijela. Trebalo bi staviti na raspolaganje poveznice na drugim internetskim stranicama kao što je portal Vaša Europa.

| (31) | Radi dopune ili izmjene određenih elemenata Direktive 2005/36/EZ koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s ažuriranjem znanja i vještina iz članka 21. stavka 6., ažuriranjem Priloga I., ažuriranjem i pojašnjavanjem djelatnosti navedenih u Prilogu IV., prilagodbom Priloga V. točaka od 5.1.1. do 5.1.4. te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. i 5.7.1., prilagodbom minimalnih razdoblja osposobljavanjem liječnika specijalista i specijalista dentalne medicine, uključivanjem novih medicinskih specijalizacija u Prilog V. točku 5.1.3., izmjenom popisa utvrđenih u Prilogu V. točkama 5.2.1., 5.3.1., 5.4.1., 5.5.1. i 5.6.1., uključivanjem novih specijalizacija dentalne medicine u Prilog V. točku 5.3.3., određivanjem uvjeta primjene zajedničkih okvira osposobljavanja i određivanjem uvjeta primjene zajedničkih testova osposobljenosti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način. |
| --- | --- |

(31)

Radi dopune ili izmjene određenih elemenata Direktive 2005/36/EZ koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s ažuriranjem znanja i vještina iz članka 21. stavka 6., ažuriranjem Priloga I., ažuriranjem i pojašnjavanjem djelatnosti navedenih u Prilogu IV., prilagodbom Priloga V. točaka od 5.1.1. do 5.1.4. te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. i 5.7.1., prilagodbom minimalnih razdoblja osposobljavanjem liječnika specijalista i specijalista dentalne medicine, uključivanjem novih medicinskih specijalizacija u Prilog V. točku 5.1.3., izmjenom popisa utvrđenih u Prilogu V. točkama 5.2.1., 5.3.1., 5.4.1., 5.5.1. i 5.6.1., uključivanjem novih specijalizacija dentalne medicine u Prilog V. točku 5.3.3., određivanjem uvjeta primjene zajedničkih okvira osposobljavanja i određivanjem uvjeta primjene zajedničkih testova osposobljenosti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

| (32) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu Direktive 2005/36/EZ, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (11). |
| --- | --- |

(32)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu Direktive 2005/36/EZ, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (11).

| (33) | Zbog tehničke prirode tih provedbenih akata trebalo bi koristiti postupak ispitivanja za donošenje provedbenih akata koji se odnose na uvođenje europske strukovne iskaznice za posebne profesije, format europske strukovne iskaznice, obradu pisanih zahtjeva, prijevode koje podnositelj zahtjeva treba osigurati kako bi potkrijepio svaki zahtjev za europsku strukovnu iskaznicu, detalje o dokumentima traženima u skladu s Direktivom 2005/36/EZ kako bi zahtjev bio cjelovit, postupke provođenja i obrade uplata za tu iskaznicu, pravila o tome kako, kada i za koje dokumente nadležna tijela mogu tražiti ovjerene preslike za dotičnu profesiju, tehničke specifikacije i mjere potrebne za osiguravanje integriteta, povjerljivosti i točnosti podataka sadržanih u europskoj strukovnoj iskaznici i dosjeu u sustavu IMI, uvjete i postupke izdavanja europske strukovne iskaznice, pravila o uvjetima pristupanja dosjeu u sustavu IMI, tehnička sredstva i postupke provjere autentičnosti i valjanosti europske strukovne iskaznice i primjenu mehanizma upozoravanja. |
| --- | --- |

(33)

Zbog tehničke prirode tih provedbenih akata trebalo bi koristiti postupak ispitivanja za donošenje provedbenih akata koji se odnose na uvođenje europske strukovne iskaznice za posebne profesije, format europske strukovne iskaznice, obradu pisanih zahtjeva, prijevode koje podnositelj zahtjeva treba osigurati kako bi potkrijepio svaki zahtjev za europsku strukovnu iskaznicu, detalje o dokumentima traženima u skladu s Direktivom 2005/36/EZ kako bi zahtjev bio cjelovit, postupke provođenja i obrade uplata za tu iskaznicu, pravila o tome kako, kada i za koje dokumente nadležna tijela mogu tražiti ovjerene preslike za dotičnu profesiju, tehničke specifikacije i mjere potrebne za osiguravanje integriteta, povjerljivosti i točnosti podataka sadržanih u europskoj strukovnoj iskaznici i dosjeu u sustavu IMI, uvjete i postupke izdavanja europske strukovne iskaznice, pravila o uvjetima pristupanja dosjeu u sustavu IMI, tehnička sredstva i postupke provjere autentičnosti i valjanosti europske strukovne iskaznice i primjenu mehanizma upozoravanja.

| (34) | Komisija bi trebala provedbenim aktima i, uzimajući u obzir njihove posebnosti, bez primjene Uredbe (EU) br. 182/2011 odlučiti odbaciti traženo ažuriranje Priloga I. ako uvjeti utvrđeni Direktivom 2005/36/EZ nisu ispunjeni, tražiti od relevantne države članice da se suzdrži od primjene odstupanja u pogledu izbora između razdoblja prilagodbe i provjere osposobljenosti ako to odstupanje nije primjereno ili nije u skladu s pravom Unije, odbiti tražene izmjene Priloga V. točaka od 5.1.1. do 5.1.4. te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. ili 5.7.1. ako uvjeti iz Direktive 2005/36/EZ nisu ispunjeni, izraditi popis nacionalnih stručnih kvalifikacija i nacionalnih profesionalnih naziva koji se automatski priznaju u skladu sa zajedničkim okvirom osposobljavanja, izraditi popis država članica u kojima se trebaju organizirati zajednički testovi osposobljenosti, zatim popis njihove učestalosti tijekom kalendarske godine i popis drugih mjera potrebnih za organizaciju tih testova te dopustiti dotičnoj državi članici odstupanje od relevantnih odredbi Direktive 2005/36/EZ tijekom ograničenog razdoblja. |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi trebala provedbenim aktima i, uzimajući u obzir njihove posebnosti, bez primjene Uredbe (EU) br. 182/2011 odlučiti odbaciti traženo ažuriranje Priloga I. ako uvjeti utvrđeni Direktivom 2005/36/EZ nisu ispunjeni, tražiti od relevantne države članice da se suzdrži od primjene odstupanja u pogledu izbora između razdoblja prilagodbe i provjere osposobljenosti ako to odstupanje nije primjereno ili nije u skladu s pravom Unije, odbiti tražene izmjene Priloga V. točaka od 5.1.1. do 5.1.4. te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. ili 5.7.1. ako uvjeti iz Direktive 2005/36/EZ nisu ispunjeni, izraditi popis nacionalnih stručnih kvalifikacija i nacionalnih profesionalnih naziva koji se automatski priznaju u skladu sa zajedničkim okvirom osposobljavanja, izraditi popis država članica u kojima se trebaju organizirati zajednički testovi osposobljenosti, zatim popis njihove učestalosti tijekom kalendarske godine i popis drugih mjera potrebnih za organizaciju tih testova te dopustiti dotičnoj državi članici odstupanje od relevantnih odredbi Direktive 2005/36/EZ tijekom ograničenog razdoblja.

| (35) | Nakon pozitivnog iskustva s uzajamnim priznavanjem u skladu s Direktivom 2006/123/EZ sličan bi sustav ocjenjivanja trebalo uključiti u Direktivu 2005/36/EZ. Države članice trebale bi prijaviti koje profesije reguliraju, iz kojih razloga, te međusobno raspraviti svoje zaključke. Takav bi sustav pridonio većoj transparentnosti na tržištu profesionalnih usluga. |
| --- | --- |

(35)

Nakon pozitivnog iskustva s uzajamnim priznavanjem u skladu s Direktivom 2006/123/EZ sličan bi sustav ocjenjivanja trebalo uključiti u Direktivu 2005/36/EZ. Države članice trebale bi prijaviti koje profesije reguliraju, iz kojih razloga, te međusobno raspraviti svoje zaključke. Takav bi sustav pridonio većoj transparentnosti na tržištu profesionalnih usluga.

| (36) | Komisija bi na vrijeme trebala ocijeniti režim priznavanja koji se primjenjuje na dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu koja je izdana u Rumunjskoj. Takva bi se ocjena trebala temeljiti na rezultatima posebnog programa usavršavanja koji bi Rumunjska trebala uspostaviti u skladu sa svojim nacionalnim zakonima i drugim propisima i radi kojeg bi se trebala blisko povezati s ostalim državama članicama i Komisijom. Svrha takvog posebnog programa usavršavanja trebala bi biti omogućavanje sudionicima programa da unaprijede svoju stručnu kvalifikaciju radi uspješnog ispunjavanja svih minimalnih uvjeta osposobljavanja iz Direktive 2005/36/EZ. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi na vrijeme trebala ocijeniti režim priznavanja koji se primjenjuje na dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu koja je izdana u Rumunjskoj. Takva bi se ocjena trebala temeljiti na rezultatima posebnog programa usavršavanja koji bi Rumunjska trebala uspostaviti u skladu sa svojim nacionalnim zakonima i drugim propisima i radi kojeg bi se trebala blisko povezati s ostalim državama članicama i Komisijom. Svrha takvog posebnog programa usavršavanja trebala bi biti omogućavanje sudionicima programa da unaprijede svoju stručnu kvalifikaciju radi uspješnog ispunjavanja svih minimalnih uvjeta osposobljavanja iz Direktive 2005/36/EZ.

| (37) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest racionalizaciju, pojednostavljenje i poboljšanje propisa za priznavanje stručnih kvalifikacija, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer bi to neizbježno rezultiralo odstupanjima u zahtjevima i postupovnim režimima čime bi se povećala regulatorna složenost i stvorile neopravdane prepreke mobilnosti stručnjaka, nego se zbog usklađenosti, transparentnosti i kompatibilnosti oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(37)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest racionalizaciju, pojednostavljenje i poboljšanje propisa za priznavanje stručnih kvalifikacija, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer bi to neizbježno rezultiralo odstupanjima u zahtjevima i postupovnim režimima čime bi se povećala regulatorna složenost i stvorile neopravdane prepreke mobilnosti stručnjaka, nego se zbog usklađenosti, transparentnosti i kompatibilnosti oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (38) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (12) države članice obvezale su se da će, u opravdanim slučajevima, uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje zakonodavstva EU-a priložiti dokument ili više dokumenata u kojima će objasniti odnos između sastavnica direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje zakonodavstva EU-a. U odnosu na ovu Direktivu zakonodavac smatra dostavu takvih dokumenata opravdanom. |
| --- | --- |

(38)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (12) države članice obvezale su se da će, u opravdanim slučajevima, uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje zakonodavstva EU-a priložiti dokument ili više dokumenata u kojima će objasniti odnos između sastavnica direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje zakonodavstva EU-a. U odnosu na ovu Direktivu zakonodavac smatra dostavu takvih dokumenata opravdanom.

| (39) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (13) te je on dostavio mišljenje dana 8. ožujka 2012. (14). |
| --- | --- |

(39)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (13) te je on dostavio mišljenje dana 8. ožujka 2012. (14).

| (40) | Direktivu 2005/36/EZ i Uredbu (EU) br. 1024/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(40)

Direktivu 2005/36/EZ i Uredbu (EU) br. 1024/2012 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive 2005/36/EZ

Direktiva 2005/36/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:
  „Ovom Direktivom također se utvrđuju propisi o djelomičnom pristupu reguliranoj profesiji i priznavanju stručnih pripravništava obavljenih u drugoj državi članici.” |
| --- | --- |

1.

U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:

„Ovom Direktivom također se utvrđuju propisi o djelomičnom pristupu reguliranoj profesiji i priznavanju stručnih pripravništava obavljenih u drugoj državi članici.”

| 2. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Ova se Direktiva također primjenjuje na sve državljane države članice koji su obavili stručni pripravnički staž izvan matične države članice.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Ova se Direktiva također primjenjuje na sve državljane države članice koji su obavili stručni pripravnički staž izvan matične države članice.”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „4.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na javne bilježnike koje službenim aktom imenuje vlada.” |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„4.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na javne bilježnike koje službenim aktom imenuje vlada.”

| 3. | Članak 3. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | točke (f) i (h) zamjenjuju se sljedećim:
  „(f)   ‚stručno iskustvo’: stvarno i zakonito obavljanje dotične profesije u državi članici s punim ili istovjetnim skraćenim radnim vremenom;
  (h)   ‚provjera osposobljenosti’: provjera ograničena na stručno znanje, vještine i kompetencije podnositelja zahtjeva, koju provode ili priznaju nadležna tijela države članice domaćina, radi ocjene podnositeljeve sposobnosti obavljanja regulirane profesije u toj državi članici.
  Radi odobravanja provođenja te provjere, nadležna tijela sastavljaju popis predmeta koji nisu obuhvaćeni diplomom ili drugim dokazom o formalnoj osposobljenosti podnositelja zahtjeva, što se utvrđuje usporedbom obrazovanja i osposobljavanja koje se zahtijeva u državi članici domaćinu, s obrazovanjem i osposobljavanjem koje je podnositelj zahtjeva stekao.
  Kod provjere osposobljenosti treba uzeti u obzir činjenicu da je podnositelj zahtjeva kvalificirani stručnjak u matičnoj državi članici ili u državi članici iz koje dolazi. Provjera obuhvaća odabrane predmete s popisa čije je znanje prijeko potrebno za obavljanje dotične profesije u državi članici domaćinu. Ona također može obuhvaćati poznavanje pravila struke koja se primjenjuju na odgovarajuće djelatnosti u državi članici domaćinu.
  Pojedinosti u vezi s provođenjem provjere osposobljenosti i statusom podnositelja zahtjeva u državi članici domaćinu koji se želi pripremiti za provjeru osposobljenosti u toj državi članici određuju nadležna tijela te države;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Članak 3. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

točke (f) i (h) zamjenjuju se sljedećim:

„(f)   ‚stručno iskustvo’: stvarno i zakonito obavljanje dotične profesije u državi članici s punim ili istovjetnim skraćenim radnim vremenom;

(h)   ‚provjera osposobljenosti’: provjera ograničena na stručno znanje, vještine i kompetencije podnositelja zahtjeva, koju provode ili priznaju nadležna tijela države članice domaćina, radi ocjene podnositeljeve sposobnosti obavljanja regulirane profesije u toj državi članici.

Radi odobravanja provođenja te provjere, nadležna tijela sastavljaju popis predmeta koji nisu obuhvaćeni diplomom ili drugim dokazom o formalnoj osposobljenosti podnositelja zahtjeva, što se utvrđuje usporedbom obrazovanja i osposobljavanja koje se zahtijeva u državi članici domaćinu, s obrazovanjem i osposobljavanjem koje je podnositelj zahtjeva stekao.

Kod provjere osposobljenosti treba uzeti u obzir činjenicu da je podnositelj zahtjeva kvalificirani stručnjak u matičnoj državi članici ili u državi članici iz koje dolazi. Provjera obuhvaća odabrane predmete s popisa čije je znanje prijeko potrebno za obavljanje dotične profesije u državi članici domaćinu. Ona također može obuhvaćati poznavanje pravila struke koja se primjenjuju na odgovarajuće djelatnosti u državi članici domaćinu.

Pojedinosti u vezi s provođenjem provjere osposobljenosti i statusom podnositelja zahtjeva u državi članici domaćinu koji se želi pripremiti za provjeru osposobljenosti u toj državi članici određuju nadležna tijela te države;”;

| ii. | dodaju se sljedeće točke:
  „(j)   ‚stručni pripravnički staž’: ne dovodeći u pitanje članak 46. stavak 4. razdoblje stručne prakse koja se obavlja pod nadzorom ako predstavlja uvjet za pristup reguliranoj profesiji, a koja se može provoditi ili tijekom obrazovanja do stjecanja diplome ili po njezinom završetku;
  (k)   ‚europska strukovna iskaznica’: elektronička potvrda kojom se dokazuje ili da je stručnjak ispunio sve potrebne uvjete za pružanje usluga u državi članici domaćinu na privremenoj i povremenoj osnovi ili priznavanje stručnih kvalifikacija za poslovni nastan u državi članici domaćinu;
  (l)   ‚cjeloživotno učenje’: cjelokupno opće obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, neformalno obrazovanje i neformalno učenje tijekom cijeloga života koje rezultira unapređenjem znanja, vještina i kompetencija, koje može uključivati profesionalnu etiku;
  (m)   ‚prevladavajući razlozi općeg interesa’: razlozi koji se kao takvi priznaju u sudskoj praksi Suda Europske unije;
  (n)   ‚Europski sustav prikupljanja i prenošenja bodova u visokom obrazovanju ili bodovi ECTS’: sustav bodovanja za visoko obrazovanje kojim se koristi u Europskom prostoru visokog obrazovanja.”; |
| --- | --- |

ii.

dodaju se sljedeće točke:

„(j)   ‚stručni pripravnički staž’: ne dovodeći u pitanje članak 46. stavak 4. razdoblje stručne prakse koja se obavlja pod nadzorom ako predstavlja uvjet za pristup reguliranoj profesiji, a koja se može provoditi ili tijekom obrazovanja do stjecanja diplome ili po njezinom završetku;

(k)   ‚europska strukovna iskaznica’: elektronička potvrda kojom se dokazuje ili da je stručnjak ispunio sve potrebne uvjete za pružanje usluga u državi članici domaćinu na privremenoj i povremenoj osnovi ili priznavanje stručnih kvalifikacija za poslovni nastan u državi članici domaćinu;

(l)   ‚cjeloživotno učenje’: cjelokupno opće obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, neformalno obrazovanje i neformalno učenje tijekom cijeloga života koje rezultira unapređenjem znanja, vještina i kompetencija, koje može uključivati profesionalnu etiku;

(m)   ‚prevladavajući razlozi općeg interesa’: razlozi koji se kao takvi priznaju u sudskoj praksi Suda Europske unije;

(n)   ‚Europski sustav prikupljanja i prenošenja bodova u visokom obrazovanju ili bodovi ECTS’: sustav bodovanja za visoko obrazovanje kojim se koristi u Europskom prostoru visokog obrazovanja.”;

| (b) | u stavku 2., treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Svaki put kada država članica prizna udrugu ili organizaciju iz prvog podstavka, ona o tome obavješćuje Komisiju. Komisija provjerava ispunjava li ta udruga ili organizacija uvjete iz drugog podstavka. Kako bi se propisno uzele u obzir regulatorne promjene u državama članicama, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi ažuriranja Priloga I. ako su ispunjeni uvjeti iz drugog podstavka.
  U slučaju da uvjeti iz drugog podstavka nisu ispunjeni, Komisija donosi provedbeni akt kako bi odbila traženo ažuriranje Priloga I.” |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2., treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Svaki put kada država članica prizna udrugu ili organizaciju iz prvog podstavka, ona o tome obavješćuje Komisiju. Komisija provjerava ispunjava li ta udruga ili organizacija uvjete iz drugog podstavka. Kako bi se propisno uzele u obzir regulatorne promjene u državama članicama, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi ažuriranja Priloga I. ako su ispunjeni uvjeti iz drugog podstavka.

U slučaju da uvjeti iz drugog podstavka nisu ispunjeni, Komisija donosi provedbeni akt kako bi odbila traženo ažuriranje Priloga I.”

| 4. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Priznavanjem stručnih kvalifikacija država članica domaćin omogućava korisnicima pristup profesiji za koju su osposobljeni u matičnoj državi članici kao i obavljanje te profesije pod jednakim uvjetima koji vrijede za njezine državljane.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Priznavanjem stručnih kvalifikacija država članica domaćin omogućava korisnicima pristup profesiji za koju su osposobljeni u matičnoj državi članici kao i obavljanje te profesije pod jednakim uvjetima koji vrijede za njezine državljane.”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „3.   Odstupajući od stavka 1., djelomični pristup profesiji u državi članici domaćinu odobrava se pod uvjetima utvrđenima člankom 4.f.” |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Odstupajući od stavka 1., djelomični pristup profesiji u državi članici domaćinu odobrava se pod uvjetima utvrđenima člankom 4.f.”

| 5. | Umeću se sljedeći članci:
  „Članak 4.a
  Europska strukovna iskaznica
  1.   Države članice izdaju nositeljima stručne kvalifikacije europsku strukovnu iskaznicu na njihov zahtjev i pod uvjetom da je Komisija donijela relevantne provedbene akte iz stavka 7.
  2.   Kada se za određenu profesije uvede europska strukovna iskaznica relevantnim provedbenim aktima donesenima u skladu sa stavkom 7., nositelj dotične stručne kvalifikacije može se po vlastitom izboru prijaviti za takvu iskaznicu ili primijeniti postupke iz glava II. i III.
  3.   Države članice osiguravaju da nositelj europske strukovne iskaznice ostvaruje sva prava koja su mu dodijeljena člancima 4.b do 4.e.
  4.   Ako nositelj stručne kvalifikacije namjerava pružati usluge u skladu s glavom II., koje nisu obuhvaćene člankom 7. stavkom 4., nadležno tijelo matične države članice izdaje europsku strukovnu iskaznicu u skladu s člancima 4.b i 4.c. Europska strukovna iskaznica, prema potrebi, predstavlja izjavu u skladu s člankom 7.
  5.   Kada se nositelj stručne kvalifikacije namjerava poslovno nastaniti u drugoj državi članici u skladu s poglavljima I. do III.a glave III. ili pružati usluge u skladu s člankom 7. stavkom 4., nadležno tijelo matične države članice poduzima sve pripremne radnje povezane s pojedinačnim dosjeom podnositelja zahtjeva stvorenim u Informacijskom sustavu unutarnjeg tržišta (IMI) (dosje IMI) kao što je utvrđeno u člancima 4.b i 4.d. Nadležno tijelo države članice domaćina izdaje europsku strukovnu iskaznicu u skladu s člancima 4.b i 4.d.
  Izdavanje europske strukovne iskaznice u svrhu poslovnog nastana ne pruža automatski pravo na obavljanje određene profesije ako postoje zahtjevi za registraciju ili ostali nadzorni postupci koji su u državi članici domaćinu bili uspostavljeni prije uvođenja europske strukovne iskaznice za tu profesiju.
  6.   Države članice imenuju nadležna tijela za bavljenje s dosjeima IMI i izdavanje europskih strukovnih iskaznica. Ta tijela osiguravaju nepristranu, objektivnu i pravodobnu obradu zahtjeva za europske strukovne iskaznice. Centri za pomoć iz članka 57.b mogu također djelovati u svojstvu nadležnog tijela. Države članice osiguravaju da nadležna tijela i centri za pomoć obavješćuju građane, uključujući potencijalne podnositelje zahtjeva, o funkcioniranju i dodanoj vrijednosti europske strukovne iskaznice za profesije za koje postoji.
  7.   Komisija provedbenim aktima donosi mjere potrebne za osiguravanje jedinstvene primjene odredaba europskih strukovnih iskaznica za one profesije koje ispunjavaju uvjete utvrđene u drugom podstavku ovog stavka, uključujući mjere povezane s formatom europske strukovne iskaznice, obradom pisanih zahtjeva, prijevodima koje podnositelj zahtjeva treba osigurati kako bi potkrijepio svaki zahtjev za europsku strukovnu iskaznicu, detaljima o dokumentima traženima u skladu s člankom 7. stavkom 2. ili Prilogom VII. kako bi zahtjev bio cjelovit i postupcima izvršavanja i obrade uplata za europsku strukovnu iskaznicu pri čemu se uzimaju u obzir posebnosti profesije o kojoj je riječ. Komisija provedbenim aktima također utvrđuje kako i kada te za koje dokumente nadležna tijela mogu tražiti ovjerene preslike u skladu s člankom 4.b stavkom 3. drugim podstavkom, člankom 4.d stavkom 2. i člankom 4.d stavkom 3. za dotičnu profesiju.
  Uvođenje europske strukovne iskaznice za određenu profesiju donošenjem relevantnih provedbenih akata iz prvog podstavka. podliježe svim uvjetima koji slijede:






  (a) | postoji velika mobilnost ili potencijal za veliku mobilnost u dotičnoj profesiji; |
| --- | --- | --- |

5.

Umeću se sljedeći članci:

„Članak 4.a

Europska strukovna iskaznica

1.   Države članice izdaju nositeljima stručne kvalifikacije europsku strukovnu iskaznicu na njihov zahtjev i pod uvjetom da je Komisija donijela relevantne provedbene akte iz stavka 7.

2.   Kada se za određenu profesije uvede europska strukovna iskaznica relevantnim provedbenim aktima donesenima u skladu sa stavkom 7., nositelj dotične stručne kvalifikacije može se po vlastitom izboru prijaviti za takvu iskaznicu ili primijeniti postupke iz glava II. i III.

3.   Države članice osiguravaju da nositelj europske strukovne iskaznice ostvaruje sva prava koja su mu dodijeljena člancima 4.b do 4.e.

4.   Ako nositelj stručne kvalifikacije namjerava pružati usluge u skladu s glavom II., koje nisu obuhvaćene člankom 7. stavkom 4., nadležno tijelo matične države članice izdaje europsku strukovnu iskaznicu u skladu s člancima 4.b i 4.c. Europska strukovna iskaznica, prema potrebi, predstavlja izjavu u skladu s člankom 7.

5.   Kada se nositelj stručne kvalifikacije namjerava poslovno nastaniti u drugoj državi članici u skladu s poglavljima I. do III.a glave III. ili pružati usluge u skladu s člankom 7. stavkom 4., nadležno tijelo matične države članice poduzima sve pripremne radnje povezane s pojedinačnim dosjeom podnositelja zahtjeva stvorenim u Informacijskom sustavu unutarnjeg tržišta (IMI) (dosje IMI) kao što je utvrđeno u člancima 4.b i 4.d. Nadležno tijelo države članice domaćina izdaje europsku strukovnu iskaznicu u skladu s člancima 4.b i 4.d.

Izdavanje europske strukovne iskaznice u svrhu poslovnog nastana ne pruža automatski pravo na obavljanje određene profesije ako postoje zahtjevi za registraciju ili ostali nadzorni postupci koji su u državi članici domaćinu bili uspostavljeni prije uvođenja europske strukovne iskaznice za tu profesiju.

6.   Države članice imenuju nadležna tijela za bavljenje s dosjeima IMI i izdavanje europskih strukovnih iskaznica. Ta tijela osiguravaju nepristranu, objektivnu i pravodobnu obradu zahtjeva za europske strukovne iskaznice. Centri za pomoć iz članka 57.b mogu također djelovati u svojstvu nadležnog tijela. Države članice osiguravaju da nadležna tijela i centri za pomoć obavješćuju građane, uključujući potencijalne podnositelje zahtjeva, o funkcioniranju i dodanoj vrijednosti europske strukovne iskaznice za profesije za koje postoji.

7.   Komisija provedbenim aktima donosi mjere potrebne za osiguravanje jedinstvene primjene odredaba europskih strukovnih iskaznica za one profesije koje ispunjavaju uvjete utvrđene u drugom podstavku ovog stavka, uključujući mjere povezane s formatom europske strukovne iskaznice, obradom pisanih zahtjeva, prijevodima koje podnositelj zahtjeva treba osigurati kako bi potkrijepio svaki zahtjev za europsku strukovnu iskaznicu, detaljima o dokumentima traženima u skladu s člankom 7. stavkom 2. ili Prilogom VII. kako bi zahtjev bio cjelovit i postupcima izvršavanja i obrade uplata za europsku strukovnu iskaznicu pri čemu se uzimaju u obzir posebnosti profesije o kojoj je riječ. Komisija provedbenim aktima također utvrđuje kako i kada te za koje dokumente nadležna tijela mogu tražiti ovjerene preslike u skladu s člankom 4.b stavkom 3. drugim podstavkom, člankom 4.d stavkom 2. i člankom 4.d stavkom 3. za dotičnu profesiju.

Uvođenje europske strukovne iskaznice za određenu profesiju donošenjem relevantnih provedbenih akata iz prvog podstavka. podliježe svim uvjetima koji slijede:

(a)

postoji velika mobilnost ili potencijal za veliku mobilnost u dotičnoj profesiji;

| (b) | relevantne zainteresirane strane pokazuju dovoljno snažan interes; |
| --- | --- |

(b)

relevantne zainteresirane strane pokazuju dovoljno snažan interes;

| (c) | profesija ili obrazovanje i osposobljavanje usmjereno k obavljanju te profesije uređeni su u znatnom broju država članica. |
| --- | --- |

(c)

profesija ili obrazovanje i osposobljavanje usmjereno k obavljanju te profesije uređeni su u znatnom broju država članica.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.

8.   Sve naknade koje se podnositeljima zahtjeva vezano uz administrativne postupke u okviru izdavanja europske strukovne iskaznice mogu naplatiti razumne su, proporcionalne i razmjerne troškovima koje su stvorile matična država članica i država članica domaćin i nemaju učinak odvraćanja od podnošenja zahtjeva za europsku strukovnu iskaznicu.

Članak 4.b

Podnošenje zahtjeva za europsku strukovnu iskaznicu i stvaranja dosjea IMI

1.   Matična država članica omogućava nositelju stručne kvalifikacije da podnese zahtjev za europsku strukovnu iskaznicu internetskim alatom koji pruža Komisija, koji dotičnom podnositelju zahtjeva automatski stvara dosje IMI. Kada matična država članica također omogućava podnošenje pisanih zahtjeva, ona osigurava sve potrebne uvjete za stvaranje dosjea IMI, sve podatke koje treba poslati podnositelju zahtjeva i izdavanje europske strukovne iskaznice.

2.   Zahtjevima se prilažu dokumenti traženi u provedbenim aktima koje treba donijeti u skladu s člankom 4.a stavkom 7.

3.   Najkasnije sedam dana od primitka zahtjeva nadležno tijelo matične države članice potvrđuje primitak zahtjeva i obavješćuje njegovog podnositelja o svim dokumentima koji nedostaju.

Prema potrebi nadležno tijelo matične države članice izdaje sve prateće potvrde potrebne u skladu s ovom Direktivom. Nadležno tijelo matične države članice provjerava ima li podnositelj zahtjeva zakoniti poslovni nastan u matičnoj državi članici i jesu li svi potrebni dokumenti koji su izdani u matičnoj državi članici važeći i vjerodostojni. U slučaju valjano utemeljenih sumnji nadležno tijelo matične države članice savjetuje se s relevantnim tijelom i može od podnositelja zahtjeva zatražiti ovjerene preslike dokumenata. U slučaju naknadnih zahtjeva od strane istog podnositelja zahtjeva nadležna tijela matične države članice i države članice domaćina ne mogu tražiti ponovno podnošenje dokumenata koji su već sadržani u dosjeu IMI i još važe.

4.   Komisija može provedbenim aktima donositi tehničke specifikacije, mjere potrebne za osiguranje cjelovitosti, povjerljivosti i točnosti podataka sadržanih u europskoj strukovnoj iskaznici i dosjeu IMI te uvjete i postupke izdavanja europske strukovne iskaznice njezinom nositelju, a također mogućnost njezinog preuzimanja ili unošenja promjena u dosje IMI. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.

Članak 4.c

Europska strukovna iskaznica za privremeno i povremeno pružanje usluga koje nisu obuhvaćene člankom 7. stavkom 4.

1.   Nadležno tijelo matične države članice potvrđuje zahtjev i prateće dokumente u dosjeu IMI te izdaje europsku strukovnu iskaznicu za privremeno i povremeno pružanje usluga koje nisu obuhvaćene člankom 7. stavkom 4. u roku od tri tjedna. To razdoblje počinje primitkom dokumenata koji nedostaju navedenih u članku 4.b stavku 3. prvom podstavku ili, ako nisu zatraženi nikakvi drugi dokumenti, nakon isteka razdoblja od jednog tjedna navedenog u tom podstavku. Tijelo zatim odmah šalje europsku strukovnu iskaznicu nadležnom tijelu svake dotične države članice domaćina i o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva. Država članica domaćin ne može zahtijevati bilo kakvu dodatnu izjavu u skladu s člankom 7. u idućih 18 mjeseci.

2.   Odluka nadležnog tijela matične države članice ili izostanak odluke u razdoblju od tri tjedna u skladu sa stavkom 1., podliježe žalbi u skladu s nacionalnim pravom.

3.   Ako nositelj europske strukovne iskaznice želi pružati usluge u državama članicama koje nisu jedne od onih prvotno spomenutih u zahtjevu u skladu sa stavkom 1., nositelj može podnijeti zahtjev za takvo proširenje. Ako nositelj želi i dalje pružati usluge nakon razdoblja od 18 mjeseci iz stavka 1., on o tome obavješćuje nadležno tijelo. U svakom slučaju nositelj također pruža sve podatke o značajnim promjenama situacije koju potkrepljuje dosje IMI koje nadležno tijelo u matičnoj državi članici može tražiti na temelju provedbenih akata koje treba usvojiti u skladu s člankom 4.a stavkom 7. Nadležno tijelo matične države članice šalje ažuriranu europsku strukovnu iskaznicu dotičnim državama članicama domaćinima.

4.   Europska strukovna iskaznica vrijedi na cijelom državnom području svih dotičnih država članica domaćina sve dok njezin nositelj zadržava pravo na obavljanje prakse na temelju dokumenata i podataka sadržanih u dosjeu IMI.

Članak 4.d

Europska strukovna iskaznica za poslovni nastan te privremeno i povremeno pružanje usluga u skladu s člankom 7. stavkom 4.

1.   Nadležno tijelo matične države članice u roku od jednog mjeseca potvrđuje vjerodostojnost i valjanost prateće dokumentacije dosjea IMI u svrhu izdavanja europske strukovne iskaznice za poslovni nastan ili privremeno i povremeno pružanje usluga u skladu s člankom 7. stavkom 4. To razdoblje počinje primitkom dokumenata koji nedostaju navedenih u članku 4.b stavku 3. prvom podstavku ili, ako nisu zatraženi nikakvi drugi dokumenti, nakon isteka razdoblja od jednog tjedna iz tog podstavka. Tijelo zatim odmah prosljeđuje zahtjev nadležnom tijelu države članice domaćina. Matična država članica obavješćuje podnositelja zahtjeva o statusu zahtjeva i istodobno prosljeđuje zahtjev državi članici domaćinu.

2.   U slučajevima iz članaka 16., 21., 49.a i 49.b država članica domaćin odlučuje hoće li izdati europsku strukovnu iskaznicu u skladu sa stavkom 1. u roku od mjesec dana od primitka zahtjeva koji je proslijedila matična država članica. U slučaju valjano utemeljenih sumnji država članica domaćin može zatražiti dodatne informacije ili unos ovjerene preslike nekog dokumenta od strane matične države članice, koje potonja dostavlja najkasnije dva tjedna nakon podnošenja zahtjeva. Podložno stavku 5. drugom podstavku, primjenjuje se razdoblje od mjesec dana, neovisno o bilo kojem takvom zahtjevu.

3.   U slučajevima iz članaka 7. stavka 4. i članka 14. država članica domaćin odlučuje hoće li izdati europsku strukovnu iskaznicu ili podvrgnuti nositelja stručne kvalifikacije kompenzacijskim mjerama u roku od dva mjeseca od dana primitka zahtjeva koji je proslijedila matična država članica. U slučaju valjano utemeljenih sumnji država članica domaćin može zatražiti dodatne informacije ili unos ovjerene preslike nekog dokumenta od matične države članice koje potonja dostavlja najkasnije dva tjedna nakon podnošenja zahtjeva. Podložno stavku 5. drugom podstavku, primjenjuje se razdoblje od dva mjeseca, neovisno o bilo kojem takvom zahtjevu.

4.   Ako država članica domaćin ne primi potrebne podatke koje može tražiti u skladu s ovom Direktivom od matične države članice ili podnositelja zahtjeva radi donošenja odluke o izdavanju europske strukovne iskaznice, ona može odbiti izdati iskaznicu. Odluka o odbijanju izdavanja iskaznice valjano je obrazložena.

5.   Ako država članica domaćin propusti donijeti odluku unutar rokova propisanih stavcima 2. i 3. ovog članka ili organizirati provjeru osposobljenosti u skladu s člankom 7. stavkom 4., smatrat će se da je europska strukovna iskaznica izdana i ona se automatski putem sustava IMI šalje nositelju stručne kvalifikacije.

Država članica domaćin ima mogućnost produljiti za dva tjedna rokove utvrđene stavcima 2. i 3. radi automatskog izdavanja europske strukovne iskaznice. Dužna je obrazložiti razlog produljivanja roka i o tome obavijestiti podnositelja zahtjeva. Takvo produljenje može se ponoviti jednom i samo ako je strogo potrebno, osobito iz razloga povezanih s javnim zdravljem ili sigurnošću primatelja usluga.

6.   Mjere koje u skladu sa stavkom 1. donese matična država članica zamjenjuju sve zahtjeve za priznavanje stručnih kvalifikacija u skladu s nacionalnim pravom države članice domaćina.

7.   Protiv odluka matične države članice i države članice domaćina donesenih u skladu sa stavcima 1. do 5. ili izostanka odluke matične države članice dopuštena je žalba u skladu s nacionalnim pravom dotične države članice.

Članak 4.e

Obrada i pristup podacima o europskoj strukovnoj iskaznici

1.   Ne dovodeći u pitanje pretpostavku nedužnosti, nadležna tijela matične države članice i države članice domaćina pravodobno ažuriraju odgovarajući dosje IMI s podacima o disciplinskim mjerama ili kaznenim sankcijama povezanima sa zabranom ili ograničenjem, koje utječu na obavljanje djelatnosti nositelja europske strukovne iskaznice u skladu s ovom Direktivom. Ona pritom poštuju pravila o zaštiti osobnih podataka iz Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (15) i Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (16). Takva ažuriranja uključuju brisanje podataka koji više nisu potrebni. Nositelja europske strukovne iskaznice kao i nadležna tijela koja imaju pristup odgovarajućem dosjeu IMI odmah se obavješćuje o svim ažuriranjima. Tom se obvezom ne dovode u pitanje obveze upozoravanja koje imaju države članice u skladu s člankom 56.a.

2.   Sadržaj ažuriranih podataka iz stavka 1. ograničava se na sljedeće podatke:

| (a) | identitet stručnjaka; |
| --- | --- |

(a)

identitet stručnjaka;

| (b) | dotičnu profesiju; |
| --- | --- |

(b)

dotičnu profesiju;

| (c) | informacije o nacionalnom tijelu ili sudu koji donosi odluku o ograničenju ili zabrani; |
| --- | --- |

(c)

informacije o nacionalnom tijelu ili sudu koji donosi odluku o ograničenju ili zabrani;

| (d) | opseg ograničenja ili zabrane; i |
| --- | --- |

(d)

opseg ograničenja ili zabrane; i

| (e) | razdoblje tijekom kojeg se primjenjuje ograničenje ili zabrana. |
| --- | --- |

(e)

razdoblje tijekom kojeg se primjenjuje ograničenje ili zabrana.

3.   Pristup podacima u dosjeu IMI ograničava se na nadležna tijela matične države članice i države članice domaćina, u skladu s Direktivom 95/46/EZ. Nadležna tijela obavješćuju nositelja europske strukovne iskaznice o sadržaju dosjea IMI na njegov zahtjev.

4.   Europskom strukovnom iskaznicom obuhvaćeni su samo oni podaci koji su potrebni za utvrđivanje prava nositelja na obavljanje profesije za koju se izdaje, to jest nositeljevo ime, prezime, datum i mjesto rođenja, profesija i stručne kvalifikacije, kao i mjerodavni režim, uključena nadležna tijela, broj iskaznice, sigurnosna obilježja i upućivanje na važeći identifikacijski dokument. Podaci koji se odnose na stručno iskustvo koje je nositelj europske strukovne iskaznice stekao ili poduzete kompenzacijske mjere uključeni su u dosje IMI.

5.   Osobni podaci sadržani u dosjeu IMI mogu se obrađivati sve dok su kao takvi potrebni u svrhu postupka priznavanja i kao dokaz o priznavanju ili prosljeđivanju izjave tražene u skladu s člankom 7. Države članice osiguravaju da nositelj europske strukovne iskaznice ima pravo u svakom trenutku i bez ikakvih troškova zatražiti ispravljanje netočnih i nepotpunih podataka ili brisanje ili blokiranje dotičnog dosjea IMI. Nositelja se obavješćuje o tome pravu u vrijeme izdavanja europske strukovne iskaznice te ga se potom svake dvije godine na to podsjeća. Podsjetnik se šalje automatski putem IMI-ja ako je početni zahtjev za europsku strukovnu iskaznicu podnesen putem interneta.

U slučaju zahtjeva za brisanje dosjea IMI povezanog s europskom strukovnom iskaznicom izdanom u svrhu poslovnog nastana ili privremenog i povremenog pružanja usluga u skladu s člankom 7. stavkom 4., nadležna tijela dotične države članice domaćina izdaju nositelju stručnih kvalifikacija dokaz o priznavanju njegovih stručnih kvalifikacija.

6.   U vezi s obradom osobnih podataka u europskoj strukovnoj iskaznici i svim dosjeima IMI, relevantna nadležna tijela država članica smatraju se kontrolorima u smislu članka 2. točke (d) Direktive 95/46/EZ. U pogledu njezinih zaduženja iz stavaka 1. do 4. ovog članka i obrade osobnih podataka koji su u to uključeni, Komisija se smatra kontrolorom u smislu članka 2. točke (d) Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (17).

7.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3., države članice domaćini osiguravaju da poslodavci, stranke, pacijenti, tijela javne vlasti i ostale zainteresirane strane mogu potvrditi vjerodostojnost i valjanost europske strukovne iskaznice koju im je nositelj iskaznice predočio.

Komisija provedbenim aktima utvrđuje pravila o pristupu dosjeu IMI te tehničkim sredstvima i postupcima provjere navedenima u prvom podstavku. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.

Članak 4.f

Djelomičan pristup

1.   Nadležno tijelo države članice domaćina odobrava, za svaki slučaj posebno, djelomičan pristup profesionalnoj djelatnosti na svom državnom području samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | stručnjak je potpuno kvalificiran za obavljanje profesionalne djelatnosti u matičnoj državi članici za koju se traži djelomičan pristup u državi članici domaćinu; |
| --- | --- |

(a)

stručnjak je potpuno kvalificiran za obavljanje profesionalne djelatnosti u matičnoj državi članici za koju se traži djelomičan pristup u državi članici domaćinu;

| (b) | razlike između profesionalne djelatnosti koja se zakonski obavlja u matičnoj državi članici i regulirane profesije u državi članici domaćinu kao takve toliko su velike da bi primjena kompenzacijskih mjera značila da se od podnositelja zahtjeva da završi cijeli program obrazovanja i osposobljavanja potreban u državi članici domaćinu kako bi imao pristup cjelokupnoj reguliranoj profesiji u državi članici domaćinu; |
| --- | --- |

(b)

razlike između profesionalne djelatnosti koja se zakonski obavlja u matičnoj državi članici i regulirane profesije u državi članici domaćinu kao takve toliko su velike da bi primjena kompenzacijskih mjera značila da se od podnositelja zahtjeva da završi cijeli program obrazovanja i osposobljavanja potreban u državi članici domaćinu kako bi imao pristup cjelokupnoj reguliranoj profesiji u državi članici domaćinu;

| (c) | profesionalnu djelatnost objektivno se može razdvojiti od ostalih djelatnosti koje pripadaju reguliranoj profesiji u državi članici domaćinu. |
| --- | --- |

(c)

profesionalnu djelatnost objektivno se može razdvojiti od ostalih djelatnosti koje pripadaju reguliranoj profesiji u državi članici domaćinu.

Za potrebe točke (c) nadležno tijelo države članice domaćina uzima u obzir činjenicu može li se profesionalna djelatnost obavljati samostalno u matičnoj državi članici.

2.   Djelomičan pristup može se odbiti ako je to opravdano zbog prevladavajućih razloga općeg interesa, prikladno za osiguravanje postizanja cilja i ako se time ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

3.   Zahtjevi za potrebe poslovnog nastana u državi članici domaćinu razmatraju se u skladu s poglavljima I. i IV. glave III.

4.   Zahtjevi za potrebe pružanja privremenih i povremenih usluga u državi članici domaćinu u vezi s profesionalnim djelatnostima koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost razmatraju se u skladu s glavom II.

5.   Odstupajući od članka 7. stavka 4. šestog podstavka i članka 52. stavka 1., profesionalna djelatnost obavlja se u skladu s profesionalnim nazivom matične države članice nakon što je odobren djelomičan pristup. Država članica domaćin može zahtijevati da se taj profesionalni naziv upotrebljava na jezicima države članice domaćina. Stručnjaci na koje se primjenjuje djelomičan pristup jasno navode primateljima usluge opseg svojih profesionalnih djelatnosti.

6.   Ovaj se članak ne primjenjuje na stručnjake čije se stručne kvalifikacije automatski priznaju u skladu s poglavljima II., III. i III.a glave III.

| 6. | U članku 5. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | kada se pružatelj usluga seli, ako je u jednoj ili više država članica tu profesiju obavljao najmanje godinu dana u razdoblju od deset godina prije pružanja usluga, u slučaju da profesija u državi članici poslovnog nastana nije regulirana. Uvjet godine dana obavljanja profesije ne primjenjuje se ako je obavljanje profesije ili obrazovanje i osposobljavanje za tu profesiju regulirano.” |
| --- | --- | --- |

6.

U članku 5. stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

kada se pružatelj usluga seli, ako je u jednoj ili više država članica tu profesiju obavljao najmanje godinu dana u razdoblju od deset godina prije pružanja usluga, u slučaju da profesija u državi članici poslovnog nastana nije regulirana. Uvjet godine dana obavljanja profesije ne primjenjuje se ako je obavljanje profesije ili obrazovanje i osposobljavanje za tu profesiju regulirano.”

| 7. | Članak 7. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | točke (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:






  „(d) | za slučajeve iz članka 5. stavka 1. točke (b) bilo koji dokaz da je pružatelj usluga obavljao djelatnost o kojoj je riječ najmanje godinu dana tijekom prethodnih deset godina; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Članak 7. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

točke (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:

„(d)

za slučajeve iz članka 5. stavka 1. točke (b) bilo koji dokaz da je pružatelj usluga obavljao djelatnost o kojoj je riječ najmanje godinu dana tijekom prethodnih deset godina;

| (e) | za profesije u sektoru sigurnosti, zdravstvenom sektoru i za profesije povezane s obrazovanjem maloljetnih osoba, uključujući i brigu o djeci i predškolsko obrazovanje, ako to država članica traži za vlastite državljane, uvjerenje kojim se potvrđuje da nije bilo privremenog ili konačnog oduzimanja prava na obavljanje profesije, ili uvjerenje o nekažnjavanju;”; |
| --- | --- |

(e)

za profesije u sektoru sigurnosti, zdravstvenom sektoru i za profesije povezane s obrazovanjem maloljetnih osoba, uključujući i brigu o djeci i predškolsko obrazovanje, ako to država članica traži za vlastite državljane, uvjerenje kojim se potvrđuje da nije bilo privremenog ili konačnog oduzimanja prava na obavljanje profesije, ili uvjerenje o nekažnjavanju;”;

| ii. | dodaju se sljedeće točke:






  „(f) | za profesije koje utječu na sigurnost pacijenata, potvrda da podnositelj zahtjeva zna jezik potreban za obavljanje profesije u državi članici domaćinu; |
| --- | --- | --- |

ii.

dodaju se sljedeće točke:

„(f)

za profesije koje utječu na sigurnost pacijenata, potvrda da podnositelj zahtjeva zna jezik potreban za obavljanje profesije u državi članici domaćinu;

| (g) | za profesije koje obuhvaćaju djelatnosti iz članka 16. i koje je država članica prijavila u skladu s člankom 59. stavkom 2, potvrda o prirodi i trajanju djelatnosti, koju izdaje nadležno tijelo u državi članici u kojoj pružatelj usluge ima poslovni nastan.”; |
| --- | --- |

(g)

za profesije koje obuhvaćaju djelatnosti iz članka 16. i koje je država članica prijavila u skladu s člankom 59. stavkom 2, potvrda o prirodi i trajanju djelatnosti, koju izdaje nadležno tijelo u državi članici u kojoj pružatelj usluge ima poslovni nastan.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:
  „2.a   Podnošenjem zahtijevane prijave od strane pružatelja usluge u skladu sa stavkom 1., taj pružatelj usluga dobiva pravo pristupa djelatnosti usluge ili obavljanju te djelatnosti na cijelom državnom području dotične države članice. Država članica može zahtijevati dodatne informacije navedene u stavku 2. u vezi sa stručnim kvalifikacijama pružatelja usluga ako:






  (a) | profesija je različito regulirana u nekim dijelovima državnog područja te države članice; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Podnošenjem zahtijevane prijave od strane pružatelja usluge u skladu sa stavkom 1., taj pružatelj usluga dobiva pravo pristupa djelatnosti usluge ili obavljanju te djelatnosti na cijelom državnom području dotične države članice. Država članica može zahtijevati dodatne informacije navedene u stavku 2. u vezi sa stručnim kvalifikacijama pružatelja usluga ako:

(a)

profesija je različito regulirana u nekim dijelovima državnog područja te države članice;

| (b) | takva se regulativa primjenjuje i na državljane te države članice; |
| --- | --- |

(b)

takva se regulativa primjenjuje i na državljane te države članice;

| (c) | razlike u takvoj regulativi opravdane su zbog prevladavajućih razloga općeg interesa koji se odnose na javno zdravlje ili sigurnost primatelja usluga; i |
| --- | --- |

(c)

razlike u takvoj regulativi opravdane su zbog prevladavajućih razloga općeg interesa koji se odnose na javno zdravlje ili sigurnost primatelja usluga; i

| (d) | država članica ne može pribaviti te informacije ni na koji drugi način.”; |
| --- | --- |

(d)

država članica ne može pribaviti te informacije ni na koji drugi način.”;

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Pri prvom pružanju usluga, u slučaju reguliranih profesija koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost i na koje se primjenjuje automatsko priznavanje iz poglavlja II., III., ili III.a glave III. nadležno tijelo države članice domaćina može provjeriti stručne kvalifikacije pružatelja usluga prije prvog pružanja usluge. Takva je prethodna provjera moguća samo kad je svrha provjere spriječiti ozbiljnu štetu za zdravlje ili sigurnost primatelja usluga zbog nedostatnih stručnih kvalifikacija pružatelja usluga i kad takva provjera ne prelazi ono što je potrebno za tu svrhu.
  U roku od najviše mjesec dana nakon primitka prijave i popratnih dokumenata iz stavaka 1. i 2., nadležno tijelo obavješćuje pružatelja usluga o svojoj odluci:






  (a) | da neće provjeravati njegove stručne kvalifikacije; |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Pri prvom pružanju usluga, u slučaju reguliranih profesija koje utječu na javno zdravlje ili sigurnost i na koje se primjenjuje automatsko priznavanje iz poglavlja II., III., ili III.a glave III. nadležno tijelo države članice domaćina može provjeriti stručne kvalifikacije pružatelja usluga prije prvog pružanja usluge. Takva je prethodna provjera moguća samo kad je svrha provjere spriječiti ozbiljnu štetu za zdravlje ili sigurnost primatelja usluga zbog nedostatnih stručnih kvalifikacija pružatelja usluga i kad takva provjera ne prelazi ono što je potrebno za tu svrhu.

U roku od najviše mjesec dana nakon primitka prijave i popratnih dokumenata iz stavaka 1. i 2., nadležno tijelo obavješćuje pružatelja usluga o svojoj odluci:

(a)

da neće provjeravati njegove stručne kvalifikacije;

| (b) | nakon što je izvršena provjera njegovih stručnih kvalifikacija:






  i. | da će zahtijevati od pružatelja usluga da polaže ispit za provjeru osposobljenosti; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

nakon što je izvršena provjera njegovih stručnih kvalifikacija:

i.

da će zahtijevati od pružatelja usluga da polaže ispit za provjeru osposobljenosti; ili

| ii. | da će dozvoliti pružanje usluga. |
| --- | --- |

ii.

da će dozvoliti pružanje usluga.

Ako postoje poteškoće koje bi mogle uzrokovati kašnjenje u donošenju odluke u skladu s drugim podstavkom, nadležno tijelo u istom roku obavješćuje pružatelja usluga o razlozima kašnjenja. Poteškoća se rješava u roku od mjesec dana od te obavijesti, a odluka se donosi unutar dva mjeseca od rješavanja poteškoće.

Ako je razlika između stručnih kvalifikacija pružatelja usluga i osposobljavanja koje se zahtijeva u državi članici domaćinu tako velika da ugrožava javno zdravlje ili sigurnost, i ako se ne može nadoknaditi stručnim iskustvom pružatelja usluga ili znanjem, vještinama i kompetencijama stečenima u okviru cjeloživotnog učenja, i koje je u tu svrhu službeno priznalo odgovarajuće tijelo, država članica domaćin dužna je omogućiti pružatelju usluga da dokaže, putem ispita za provjeru osposobljenosti, kako je navedeno u drugom podstavku točki (b), da je stekao znanje, vještine ili kompetencije koji su mu nedostajali. Država članica domaćin na temelju toga donosi odluku o tome hoće li dozvoliti pružanje usluga. U svakom slučaju, pružanje usluga mora biti omogućeno u roku od mjesec dana od donošenja odluke u skladu s drugim podstavkom.

Ako nadležno tijelo ne postupi u rokovima utvrđenim u drugom i trećem podstavku, usluga se može pružati.

Ako su stručne kvalifikacije provjerene u skladu s ovim stavkom, usluga se pruža u skladu s profesionalnim nazivom države članice domaćina.”

| 8. | U članku 8. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Nadležna tijela države članice domaćina mogu zatražiti od nadležnih tijela države članice poslovnog nastana da u slučaju opravdanih sumnji dostave sve informacije relevantne za zakonitost poslovnog nastana pružatelja usluga i njegovog dobrog ponašanja, kao i za nepostojanje disciplinskih i kaznenih sankcija stručne naravi. U slučaju da nadležna tijela države članice domaćina odluče provjeriti stručne kvalifikacije pružatelja usluga, mogu od nadležnih tijela države članice poslovnog nastana zatražiti informacije o tečajevima osposobljavanja koje je pohađao pružatelj usluga u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se utvrdile bitne razlike koje bi mogle ugroziti javno zdravlje ili sigurnost. Nadležna tijela države članice poslovnog nastana dostavljaju te podatke u skladu s odredbama članka 56. U slučaju nereguliranih profesija u matičnoj državi članici, centri za pomoć iz članka 57.b također mogu pružiti takve informacije.” |
| --- | --- |

8.

U članku 8. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nadležna tijela države članice domaćina mogu zatražiti od nadležnih tijela države članice poslovnog nastana da u slučaju opravdanih sumnji dostave sve informacije relevantne za zakonitost poslovnog nastana pružatelja usluga i njegovog dobrog ponašanja, kao i za nepostojanje disciplinskih i kaznenih sankcija stručne naravi. U slučaju da nadležna tijela države članice domaćina odluče provjeriti stručne kvalifikacije pružatelja usluga, mogu od nadležnih tijela države članice poslovnog nastana zatražiti informacije o tečajevima osposobljavanja koje je pohađao pružatelj usluga u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se utvrdile bitne razlike koje bi mogle ugroziti javno zdravlje ili sigurnost. Nadležna tijela države članice poslovnog nastana dostavljaju te podatke u skladu s odredbama članka 56. U slučaju nereguliranih profesija u matičnoj državi članici, centri za pomoć iz članka 57.b također mogu pružiti takve informacije.”

| 9. | Članak 11. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | prvi stavak mijenja se kako slijedi:






  i. | uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:
  „Za potrebe članka 13. i članka 14. stavka 6. razine stručnih kvalifikacija određuju se na sljedeći način:”; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Članak 11. mijenja se kako se slijedi:

(a)

prvi stavak mijenja se kako slijedi:

i.

uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„Za potrebe članka 13. i članka 14. stavka 6. razine stručnih kvalifikacija određuju se na sljedeći način:”;

| ii. | u točki (c) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:






  „ii. | regulirano obrazovanje i osposobljavanje ili, u slučaju reguliranih profesija, strukovno osposobljavanje s posebnom strukturom, kojim se stječu kompetencije koje prelaze kompetencije iz stupnja b te koje je istovjetno stupnju osposobljavanja iz podtočke i., ako takvo obrazovanje ili osposobljavanje pruža usporediv stručni standard i ako se njime priprema polaznika za usporediv stupanj odgovornosti i funkcija, pod uvjetom da je diplomi priložena svjedodžba koju je izdala matična država članica;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

u točki (c) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:

„ii.

regulirano obrazovanje i osposobljavanje ili, u slučaju reguliranih profesija, strukovno osposobljavanje s posebnom strukturom, kojim se stječu kompetencije koje prelaze kompetencije iz stupnja b te koje je istovjetno stupnju osposobljavanja iz podtočke i., ako takvo obrazovanje ili osposobljavanje pruža usporediv stručni standard i ako se njime priprema polaznika za usporediv stupanj odgovornosti i funkcija, pod uvjetom da je diplomi priložena svjedodžba koju je izdala matična država članica;”;

| iii. | točke (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:






  „(d) | diploma kojom se potvrđuje da je njezin nositelj uspješno završio osposobljavanje na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja u trajanju od najmanje tri ili najviše četiri godine ili istovjetnog trajanja kad se odvija povremeno, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS na sveučilištu ili visokom učilištu ili drugoj ustanovi koja osigurava isti stupanj osposobljavanja, i koja po potrebi potvrđuje da je nositelj diplome završio stručno osposobljavanje koje se zahtijeva uz taj program na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja; |
| --- | --- | --- |

iii.

točke (d) i (e) zamjenjuju se sljedećim:

„(d)

diploma kojom se potvrđuje da je njezin nositelj uspješno završio osposobljavanje na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja u trajanju od najmanje tri ili najviše četiri godine ili istovjetnog trajanja kad se odvija povremeno, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS na sveučilištu ili visokom učilištu ili drugoj ustanovi koja osigurava isti stupanj osposobljavanja, i koja po potrebi potvrđuje da je nositelj diplome završio stručno osposobljavanje koje se zahtijeva uz taj program na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja;

| (e) | diploma koja potvrđuje da je njezin nositelj uspješno završio program na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja u trajanju od najmanje četiri godine ili istovjetnog trajanja kad se odvija povremeno, koji osim toga može biti izražen istovjetnim bodovima ECTS, na sveučilištu ili visokom učilištu ili drugoj ustanovi koja osigurava isti stupanj osposobljavanja, i koja po potrebi potvrđuje da je nositelj diplome uspješno završio stručno osposobljavanje koje se zahtijeva uz taj program na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja.”; |
| --- | --- |

(e)

diploma koja potvrđuje da je njezin nositelj uspješno završio program na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja u trajanju od najmanje četiri godine ili istovjetnog trajanja kad se odvija povremeno, koji osim toga može biti izražen istovjetnim bodovima ECTS, na sveučilištu ili visokom učilištu ili drugoj ustanovi koja osigurava isti stupanj osposobljavanja, i koja po potrebi potvrđuje da je nositelj diplome uspješno završio stručno osposobljavanje koje se zahtijeva uz taj program na stupnju nakon završetka srednjeg obrazovanja.”;

| (b) | drugi stavak briše se. |
| --- | --- |

(b)

drugi stavak briše se.

| 10. | U članku 12. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Svaki dokaz o formalnoj osposobljenosti ili skup dokaza o formalnoj osposobljenosti koje je izdalo nadležno tijelo u državi članici, kojima se potvrđuje uspješno završeno osposobljavanje u Uniji, koje se pohađalo redovno ili povremeno u okviru službenog programa ili izvan njega, a koje je ta država članica priznala kao istovjetno i koji nositelju tih dokaza dodjeljuju jednaka prava pristupa profesiji ili obavljanja profesije ili ga pripremaju za obavljanje te profesije, smatraju se dokazom o formalnoj osposobljenosti iz članka 11., uključujući i stupanj o kojem je riječ.” |
| --- | --- |

10.

U članku 12. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Svaki dokaz o formalnoj osposobljenosti ili skup dokaza o formalnoj osposobljenosti koje je izdalo nadležno tijelo u državi članici, kojima se potvrđuje uspješno završeno osposobljavanje u Uniji, koje se pohađalo redovno ili povremeno u okviru službenog programa ili izvan njega, a koje je ta država članica priznala kao istovjetno i koji nositelju tih dokaza dodjeljuju jednaka prava pristupa profesiji ili obavljanja profesije ili ga pripremaju za obavljanje te profesije, smatraju se dokazom o formalnoj osposobljenosti iz članka 11., uključujući i stupanj o kojem je riječ.”

| 11. | Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 13.
  Uvjeti priznavanja
  1.   Ako se za pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje u državi članici domaćinu zahtijevaju posebne stručne kvalifikacije, nadležno tijelo te države članice je pod istim uvjetima koji se primjenjuju na njezine državljane dužno dozvoliti pristup toj profesiji i njezino obavljanje podnositeljima zahtjeva koji imaju potvrdu kompetencije ili dokaz o formalnoj osposobljenosti iz članka 11. koji zahtijeva druga država članica za pristup toj profesiji i njezinom obavljanju na njezinom državnom području.
  Potvrde kompetencije ili dokaz o formalnoj osposobljenosti izdaje nadležno tijelo u državi članici, određeno u skladu sa zakonima i drugim propisima te države članice.
  2.   Pristup profesiji i njezino obavljanje, kako je opisano u stavku 1., odobrava se i podnositeljima zahtjeva koji su obavljali dotičnu profesiju godinu dana s punim radnim vremenom ili sa skraćenim radnim vremenom istovjetnog ukupnog trajanja tijekom prethodnih deset godina u drugoj državi članici koja tu profesiju ne regulira, i koji posjeduju jednu ili više potvrda kompetencije ili dokaz o formalnoj osposobljenosti, a koje je izdala druga država članica koja ne regulira tu profesiju.
  Potvrde kompetencije i dokaz o formalnoj osposobljenosti ispunjavaju sljedeće uvjete:






  (a) | izdaje ih nadležno tijelo u državi članici, određeno u skladu sa zakonima i drugim propisima te države članice; |
| --- | --- | --- |

11.

Članak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 13.

Uvjeti priznavanja

1.   Ako se za pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje u državi članici domaćinu zahtijevaju posebne stručne kvalifikacije, nadležno tijelo te države članice je pod istim uvjetima koji se primjenjuju na njezine državljane dužno dozvoliti pristup toj profesiji i njezino obavljanje podnositeljima zahtjeva koji imaju potvrdu kompetencije ili dokaz o formalnoj osposobljenosti iz članka 11. koji zahtijeva druga država članica za pristup toj profesiji i njezinom obavljanju na njezinom državnom području.

Potvrde kompetencije ili dokaz o formalnoj osposobljenosti izdaje nadležno tijelo u državi članici, određeno u skladu sa zakonima i drugim propisima te države članice.

2.   Pristup profesiji i njezino obavljanje, kako je opisano u stavku 1., odobrava se i podnositeljima zahtjeva koji su obavljali dotičnu profesiju godinu dana s punim radnim vremenom ili sa skraćenim radnim vremenom istovjetnog ukupnog trajanja tijekom prethodnih deset godina u drugoj državi članici koja tu profesiju ne regulira, i koji posjeduju jednu ili više potvrda kompetencije ili dokaz o formalnoj osposobljenosti, a koje je izdala druga država članica koja ne regulira tu profesiju.

Potvrde kompetencije i dokaz o formalnoj osposobljenosti ispunjavaju sljedeće uvjete:

(a)

izdaje ih nadležno tijelo u državi članici, određeno u skladu sa zakonima i drugim propisima te države članice;

| (b) | potvrđuju da je njihov nositelj pripremljen za obavljanje profesije o kojoj je riječ. |
| --- | --- |

(b)

potvrđuju da je njihov nositelj pripremljen za obavljanje profesije o kojoj je riječ.

Međutim, jednogodišnje stručno iskustvo navedeno u prvom podstavku ne smije se zahtijevati ako dokaz o formalnoj osposobljenosti koju podnositelj posjeduje potvrđuje regulirano obrazovanje i osposobljavanje.

3.   Država članica domaćin prihvaća stupanj koji u skladu s člankom 11. potvrđuje matična država članica, kao i svjedodžbu kojom matična država članica potvrđuje da je regulirano obrazovanje i osposobljavanje ili strukovno osposobljavanje s posebnom strukturom iz članka 11. točke (c) podtočke ii. istovjetno razini iz članka 11. točke (c) podtočke i.

4.   Odstupajući od stavaka 1. i 2. ovog članka i od članka 14. nadležno tijelo u državi članici domaćinu može odbiti pristup profesiji i njezino obavljanje nositeljima potvrde kompetencije koja je svrstana pod članak 11. točku (a) ako je nacionalna stručna kvalifikacija potrebna za obavljanje profesije na njezinom državnom području svrstana pod članak 11. točku (e).”

| 12. | Članak 14. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Članak 13. ne sprečava državu članicu domaćina da od podnositelja zahtijeva razdoblje prilagodbe do tri godine ili provjeru osposobljenosti ako:






  (a) | završeno osposobljavanje koje je podnositelj stekao obuhvaća znatno drukčiju građu od one koja je obuhvaćena dokazom o formalnoj osposobljenosti koja se zahtijeva u državi članici domaćinu; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Članak 14. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Članak 13. ne sprečava državu članicu domaćina da od podnositelja zahtijeva razdoblje prilagodbe do tri godine ili provjeru osposobljenosti ako:

(a)

završeno osposobljavanje koje je podnositelj stekao obuhvaća znatno drukčiju građu od one koja je obuhvaćena dokazom o formalnoj osposobljenosti koja se zahtijeva u državi članici domaćinu;

| (b) | regulirana profesija u državi članici domaćinu sadrži jednu ili više reguliranih profesionalnih djelatnosti koje ne postoje u odgovarajućoj profesiji u matičnoj državi članici podnositelja zahtjeva, a osposobljavanje koje se zahtijeva u državi članici domaćinu obuhvaća znatno drukčiju građu od one obuhvaćene u potvrdi kompetencije podnositelja ili u dokazu o njegovoj formalnoj osposobljenosti.”; |
| --- | --- |

(b)

regulirana profesija u državi članici domaćinu sadrži jednu ili više reguliranih profesionalnih djelatnosti koje ne postoje u odgovarajućoj profesiji u matičnoj državi članici podnositelja zahtjeva, a osposobljavanje koje se zahtijeva u državi članici domaćinu obuhvaća znatno drukčiju građu od one obuhvaćene u potvrdi kompetencije podnositelja ili u dokazu o njegovoj formalnoj osposobljenosti.”;

| (b) | u stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako Komisija smatra da je odstupanje iz drugog podstavka neprimjereno ili da nije u skladu s pravom Unije, u roku od tri mjeseca od primitka svih potrebnih informacija donosi provedbeni akt kojim se od dotične države članice traži da se suzdrži od poduzimanja predviđene mjere. Ako Komisija ne odgovori u spomenutom roku, može se primijeniti odstupanje.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako Komisija smatra da je odstupanje iz drugog podstavka neprimjereno ili da nije u skladu s pravom Unije, u roku od tri mjeseca od primitka svih potrebnih informacija donosi provedbeni akt kojim se od dotične države članice traži da se suzdrži od poduzimanja predviđene mjere. Ako Komisija ne odgovori u spomenutom roku, može se primijeniti odstupanje.”;

| (c) | u stavku 3. dodaju se sljedeći podstavci:
  „Odstupajući od načela prema kojem podnositelj ima pravo izbora, kako je određeno u stavku 2., država članica domaćin može propisati razdoblje prilagodbe ili provjeru osposobljenosti u slučaju:






  (a) | nositelja stručne kvalifikacije iz članka 11. točke (a) koji podnosi zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija, ako je nacionalna stručna kvalifikacija potrebna za obavljanje profesije svrstana pod članak 11. točku (c); ili |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 3. dodaju se sljedeći podstavci:

„Odstupajući od načela prema kojem podnositelj ima pravo izbora, kako je određeno u stavku 2., država članica domaćin može propisati razdoblje prilagodbe ili provjeru osposobljenosti u slučaju:

(a)

nositelja stručne kvalifikacije iz članka 11. točke (a) koji podnosi zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija, ako je nacionalna stručna kvalifikacija potrebna za obavljanje profesije svrstana pod članak 11. točku (c); ili

| (b) | nositelja stručne kvalifikacije iz članka 11. točke (b) koji podnosi zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija, ako je nacionalna stručna kvalifikacija potrebna za obavljanje profesije svrstana pod članak 11. točke (d) ili (e). |
| --- | --- |

(b)

nositelja stručne kvalifikacije iz članka 11. točke (b) koji podnosi zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija, ako je nacionalna stručna kvalifikacija potrebna za obavljanje profesije svrstana pod članak 11. točke (d) ili (e).

U slučaju nositelja stručne kvalifikacije iz članka 11 točke (a), koji podnosi zahtjev za priznavanje svojih stručnih kvalifikacija, ako je nacionalna stručna kvalifikacija potrebna za obavljanje profesije svrstana pod članak 11. točku (d), država članica domaćin može propisati i razdoblje prilagodbe i provjeru osposobljenosti.”;

| (d) | stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
  „4.   Za potrebe stavaka 1. i 5. ‚bitno različita građa’ znači građa u pogledu koje su stečeno znanje, vještine i kompetencije ključni za obavljanje profesije i u odnosu na koju se osposobljavanje koje je migrant završio značajno razlikuje u pogledu trajanja i sadržaja od onog koje zahtijeva država članica domaćin.
  5.   Stavak 1. primjenjuje se poštujući načelo proporcionalnosti. Ako država članica domaćin namjerava zahtijevati od podnositelja da prođe kroz razdoblje prilagodbe, odnosno da položi provjeru osposobljenosti, ona najprije mora utvrditi jesu li znanje, vještine i kompetencije koje je podnositelj stekao tijekom svojega stručnog iskustva ili u okviru cjeloživotnog obrazovanja i koje je u tu svrhu službeno priznalo odgovarajuće tijelo, u bilo kojoj državi članici ili trećoj zemlji takve prirode da u cijelosti ili djelomično obuhvaća bitno različite građe definirane u stavku 4.”; |
| --- | --- |

(d)

stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:

„4.   Za potrebe stavaka 1. i 5. ‚bitno različita građa’ znači građa u pogledu koje su stečeno znanje, vještine i kompetencije ključni za obavljanje profesije i u odnosu na koju se osposobljavanje koje je migrant završio značajno razlikuje u pogledu trajanja i sadržaja od onog koje zahtijeva država članica domaćin.

5.   Stavak 1. primjenjuje se poštujući načelo proporcionalnosti. Ako država članica domaćin namjerava zahtijevati od podnositelja da prođe kroz razdoblje prilagodbe, odnosno da položi provjeru osposobljenosti, ona najprije mora utvrditi jesu li znanje, vještine i kompetencije koje je podnositelj stekao tijekom svojega stručnog iskustva ili u okviru cjeloživotnog obrazovanja i koje je u tu svrhu službeno priznalo odgovarajuće tijelo, u bilo kojoj državi članici ili trećoj zemlji takve prirode da u cijelosti ili djelomično obuhvaća bitno različite građe definirane u stavku 4.”;

| (e) | dodaju se sljedeći stavci:
  „6.   Odluka kojom se propisuje razdoblje prilagodbe ili provjera osposobljenosti propisno je obrazložena. Podnositelju zahtjeva posebno se pružaju sljedeće informacije:






  (a) | stupanj stručne kvalifikacije potreban u državi članici domaćinu i stupanj stručne kvalifikacije koji posjeduje podnositelj zahtjeva u skladu s klasifikacijom iz članka 11.; i |
| --- | --- | --- |

(e)

dodaju se sljedeći stavci:

„6.   Odluka kojom se propisuje razdoblje prilagodbe ili provjera osposobljenosti propisno je obrazložena. Podnositelju zahtjeva posebno se pružaju sljedeće informacije:

(a)

stupanj stručne kvalifikacije potreban u državi članici domaćinu i stupanj stručne kvalifikacije koji posjeduje podnositelj zahtjeva u skladu s klasifikacijom iz članka 11.; i

| (b) | bitne razlike navedene u stavku 4. te razlozi zašto se te razlike ne mogu nadoknaditi znanjem, vještinama ili kompetencijama stečenim tijekom stručnog iskustva ili u okviru cjeloživotnog obrazovanja i koje je u tu svrhu službeno priznalo odgovarajuće tijelo. |
| --- | --- |

(b)

bitne razlike navedene u stavku 4. te razlozi zašto se te razlike ne mogu nadoknaditi znanjem, vještinama ili kompetencijama stečenim tijekom stručnog iskustva ili u okviru cjeloživotnog obrazovanja i koje je u tu svrhu službeno priznalo odgovarajuće tijelo.

7.   Države članice osiguravaju da podnositelj zahtjeva ima mogućnost položiti provjeru osposobljenosti iz stavka 1. najkasnije šest mjeseci nakon početne odluke kojom se propisuje provjera osposobljenosti.”

| 13. | Članak 15. briše se. |
| --- | --- |

13.

Članak 15. briše se.

| 14. | Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 20.
  Prilagodba popisa djelatnosti iz Priloga IV.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c u vezi s prilagodbom popisa djelatnosti iz Priloga IV. na koje se primjenjuje priznavanje stručnog iskustva u skladu s člankom 16. kako bi se ažurirale ili razjasnile djelatnosti iz Priloga IV. te posebno kako bi se točnije odredio njihov opseg i uzeo u obzir napredak u području nomenklature djelatnosti, pod uvjetom da se time ne sužava opseg djelatnosti povezanih s pojedinim kategorijama i da se djelatnosti ne prenose između postojećih popisa I., II. i III. iz Priloga IV.” |
| --- | --- |

14.

Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 20.

Prilagodba popisa djelatnosti iz Priloga IV.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c u vezi s prilagodbom popisa djelatnosti iz Priloga IV. na koje se primjenjuje priznavanje stručnog iskustva u skladu s člankom 16. kako bi se ažurirale ili razjasnile djelatnosti iz Priloga IV. te posebno kako bi se točnije odredio njihov opseg i uzeo u obzir napredak u području nomenklature djelatnosti, pod uvjetom da se time ne sužava opseg djelatnosti povezanih s pojedinim kategorijama i da se djelatnosti ne prenose između postojećih popisa I., II. i III. iz Priloga IV.”

| 15. | Članak 21. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   U pogledu vođenja ljekarni koje nisu podložne teritorijalnim ograničenjima, država članica može putem odstupanja odlučiti da neće provesti odredbe o dokazu o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.6.2. za osnivanje novih javnih ljekarni. Za potrebe ovog stavka, novim se ljekarnama smatraju i ljekarne koje su otvorene manje od tri godine.
  To se odstupanje ne može primijeniti u slučaju farmaceuta čiju su formalnu osposobljenost nadležna tijela države članice domaćina već priznala u druge svrhe i koji su učinkovito i zakonito obavljali ljekarničku djelatnost najmanje tri godine zaredom u toj državi članici.”; |
| --- | --- | --- |

15.

Članak 21. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   U pogledu vođenja ljekarni koje nisu podložne teritorijalnim ograničenjima, država članica može putem odstupanja odlučiti da neće provesti odredbe o dokazu o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.6.2. za osnivanje novih javnih ljekarni. Za potrebe ovog stavka, novim se ljekarnama smatraju i ljekarne koje su otvorene manje od tri godine.

To se odstupanje ne može primijeniti u slučaju farmaceuta čiju su formalnu osposobljenost nadležna tijela države članice domaćina već priznala u druge svrhe i koji su učinkovito i zakonito obavljali ljekarničku djelatnost najmanje tri godine zaredom u toj državi članici.”;

| (b) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   Svaka država članica za obavljanje i pristup stručnoj djelatnosti liječnika, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, veterinara, primalja i farmaceuta, traži posjedovanje dokaza o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točaka 5.1.1., 5.1.2., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. i 5.6.2., kojim se potvrđuje da je stručnjak tijekom svojeg osposobljavanja stekao, prema potrebi, znanje, vještine i kompetencije iz članka 24. stavka 3., članka 31. stavka 6., članka 31. stavka 7., članka 34. stavka 3., članka 38. stavka 3., članka 40. stavka 3. i članka 44. stavka 3.
  Kako bi se uzeo u obzir opće prihvaćen znanstveni i tehnološki napredak, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c kako bi prilagodila znanja i vještine iz članka 24. stavka 3., članka 31. stavka 6., članka 34. stavka 3., članka 38. stavka 3., članka 40. stavka 3., članka 44. stavka 3. i članka 46. stavka 4. tako da odražavaju razvoj prava Unije koje izravno utječe na dotične stručnjake.
  Takvo ažuriranje nema za posljedicu izmjenu postojećih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvom se ažuriranju poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Svaka država članica za obavljanje i pristup stručnoj djelatnosti liječnika, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, veterinara, primalja i farmaceuta, traži posjedovanje dokaza o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točaka 5.1.1., 5.1.2., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. i 5.6.2., kojim se potvrđuje da je stručnjak tijekom svojeg osposobljavanja stekao, prema potrebi, znanje, vještine i kompetencije iz članka 24. stavka 3., članka 31. stavka 6., članka 31. stavka 7., članka 34. stavka 3., članka 38. stavka 3., članka 40. stavka 3. i članka 44. stavka 3.

Kako bi se uzeo u obzir opće prihvaćen znanstveni i tehnološki napredak, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c kako bi prilagodila znanja i vještine iz članka 24. stavka 3., članka 31. stavka 6., članka 34. stavka 3., članka 38. stavka 3., članka 40. stavka 3., članka 44. stavka 3. i članka 46. stavka 4. tako da odražavaju razvoj prava Unije koje izravno utječe na dotične stručnjake.

Takvo ažuriranje nema za posljedicu izmjenu postojećih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvom se ažuriranju poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).”;

| (c) | stavak 7. briše se. |
| --- | --- |

(c)

stavak 7. briše se.

| 16. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 21.a
  Postupak obavješćivanja
  1.   Svaka država članica obavješćuje Komisiju o zakonima i drugim propisima koje donosi u vezi s izdavanjem dokaza o formalnim kvalifikacijama u profesijama obuhvaćenima ovim poglavljem.
  U slučaju dokaza o formalnim kvalifikacijama navedenima u odjeljku 8., ta se obavijest u skladu s prvim podstavkom upućuje i ostalim državama članicama.
  2.   Obavijest iz stavka 1. sadrži informacije o trajanju i sadržaju programa osposobljavanja.
  3.   Obavijest iz stavka 1. prosljeđuje se putem sustava IMI.
  4.   Kako bi se propisno uzelo u obzir zakonodavne i administrativne promjene u državama članicama i pod uvjetom da su zakoni i drugi propisi priopćeni u skladu sa stavkom 1. ovog članka usklađeni s uvjetima iz ovog poglavlja, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi izmjene Priloga V. točaka 5.1.1. do 5.1.4., te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. i 5.7.1. koje se tiču ažuriranja naziva koje su usvojile države članice za dokaze o formalnoj osposobljenosti i, po potrebi, tijela koje izdaje dokaz o formalnoj osposobljenosti, svjedodžbi koje se prilažu tom dokazu i odgovarajućih profesionalnih naziva.
  5.   Ako zakoni i drugi propisi priopćeni u skladu sa stavkom 1. nisu usklađeni s uvjetima iz ovog poglavlja, Komisija donosi provedbeni akt radi odbacivanja zatraženih izmjena Priloga V. točaka 5.1.1. do 5.1.4., te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. ili 5.7.1.” |
| --- | --- |

16.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 21.a

Postupak obavješćivanja

1.   Svaka država članica obavješćuje Komisiju o zakonima i drugim propisima koje donosi u vezi s izdavanjem dokaza o formalnim kvalifikacijama u profesijama obuhvaćenima ovim poglavljem.

U slučaju dokaza o formalnim kvalifikacijama navedenima u odjeljku 8., ta se obavijest u skladu s prvim podstavkom upućuje i ostalim državama članicama.

2.   Obavijest iz stavka 1. sadrži informacije o trajanju i sadržaju programa osposobljavanja.

3.   Obavijest iz stavka 1. prosljeđuje se putem sustava IMI.

4.   Kako bi se propisno uzelo u obzir zakonodavne i administrativne promjene u državama članicama i pod uvjetom da su zakoni i drugi propisi priopćeni u skladu sa stavkom 1. ovog članka usklađeni s uvjetima iz ovog poglavlja, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi izmjene Priloga V. točaka 5.1.1. do 5.1.4., te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. i 5.7.1. koje se tiču ažuriranja naziva koje su usvojile države članice za dokaze o formalnoj osposobljenosti i, po potrebi, tijela koje izdaje dokaz o formalnoj osposobljenosti, svjedodžbi koje se prilažu tom dokazu i odgovarajućih profesionalnih naziva.

5.   Ako zakoni i drugi propisi priopćeni u skladu sa stavkom 1. nisu usklađeni s uvjetima iz ovog poglavlja, Komisija donosi provedbeni akt radi odbacivanja zatraženih izmjena Priloga V. točaka 5.1.1. do 5.1.4., te točaka 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2. ili 5.7.1.”

| 17. | Članak 22. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u prvom stavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | Države članice u skladu s postupcima koji su specifični za svaku državu članicu, poticanjem kontinuiranog profesionalnog razvoja osiguravaju da stručnjaci čija je stručna kvalifikacija obuhvaćena poglavljem III. ove glave mogu obnoviti svoje znanje, vještine i kompetencije kako bi održali sigurnu i učinkovitu praksu i ostali u tijeku s razvojem u struci.”; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Članak 22. mijenja se kako slijedi:

(a)

u prvom stavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

Države članice u skladu s postupcima koji su specifični za svaku državu članicu, poticanjem kontinuiranog profesionalnog razvoja osiguravaju da stručnjaci čija je stručna kvalifikacija obuhvaćena poglavljem III. ove glave mogu obnoviti svoje znanje, vještine i kompetencije kako bi održali sigurnu i učinkovitu praksu i ostali u tijeku s razvojem u struci.”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „Države članice obavješćuju Komisiju o mjerama poduzetima u skladu s prvim stavkom točkom (b) do 18. siječnja 2016.” |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„Države članice obavješćuju Komisiju o mjerama poduzetima u skladu s prvim stavkom točkom (b) do 18. siječnja 2016.”

| 18. | U članku 24., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Osnovno medicinsko osposobljavanje obuhvaća ukupno najmanje pet godina studija, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i sastoji se od najmanje 5 500 sati teoretskog i praktičnog osposobljavanja koje se odvija na sveučilištu ili pod njegovim nadzorom.
  Za stručnjake koje su započeli studij prije 1. siječnja 1972., program osposobljavanja iz prvog podstavka može obuhvaćati šestomjesečno praktično osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici na sveučilišnom stupnju pod nadzorom nadležnih tijela.” |
| --- | --- |

18.

U članku 24., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Osnovno medicinsko osposobljavanje obuhvaća ukupno najmanje pet godina studija, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i sastoji se od najmanje 5 500 sati teoretskog i praktičnog osposobljavanja koje se odvija na sveučilištu ili pod njegovim nadzorom.

Za stručnjake koje su započeli studij prije 1. siječnja 1972., program osposobljavanja iz prvog podstavka može obuhvaćati šestomjesečno praktično osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici na sveučilišnom stupnju pod nadzorom nadležnih tijela.”

| 19. | Članak 25. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Za pristupanje specijalističkom medicinskom usavršavanju zahtijeva se da je završen i priznat program osnovnog medicinskog osposobljavanja iz članka 24. stavka 2., tijekom kojeg je polaznik stekao odgovarajuće osnovno medicinsko znanje.”; |
| --- | --- | --- |

19.

Članak 25. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Za pristupanje specijalističkom medicinskom usavršavanju zahtijeva se da je završen i priznat program osnovnog medicinskog osposobljavanja iz članka 24. stavka 2., tijekom kojeg je polaznik stekao odgovarajuće osnovno medicinsko znanje.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:
  „3.a   Države članice mogu u nacionalnom zakonodavstvu predvidjeti djelomična izuzeća od dijelova specijalističkog medicinskog tečaja usavršavanja iz Priloga V. točke 5.1.3., koja se trebaju primjenjivati za svaki slučaj posebno, ako je navedeni dio osposobljavanja već pohađan u okviru drugog specijalističkog tečaja usavršavanja iz Priloga V. točke 5.1.3. i ako je stručnjak već stekao profesionalnu kvalifikaciju u jednoj od država članica. Države članice osiguravaju da odobreno izuzeće vrijedi za najviše polovicu minimalnog trajanja specijalističkog medicinskog tečaja usavršavanja o kojem je riječ.
  Svaka država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice o relevantnom nacionalnom zakonodavstvu za bilo koja takva djelomična izuzeća.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„3.a   Države članice mogu u nacionalnom zakonodavstvu predvidjeti djelomična izuzeća od dijelova specijalističkog medicinskog tečaja usavršavanja iz Priloga V. točke 5.1.3., koja se trebaju primjenjivati za svaki slučaj posebno, ako je navedeni dio osposobljavanja već pohađan u okviru drugog specijalističkog tečaja usavršavanja iz Priloga V. točke 5.1.3. i ako je stručnjak već stekao profesionalnu kvalifikaciju u jednoj od država članica. Države članice osiguravaju da odobreno izuzeće vrijedi za najviše polovicu minimalnog trajanja specijalističkog medicinskog tečaja usavršavanja o kojem je riječ.

Svaka država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice o relevantnom nacionalnom zakonodavstvu za bilo koja takva djelomična izuzeća.”;

| (c) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi prilagodbe minimalnog trajanja usavršavanja iz Priloga V. točke 5.1.3. znanstvenom i tehnološkom napretku.” |
| --- | --- |

(c)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi prilagodbe minimalnog trajanja usavršavanja iz Priloga V. točke 5.1.3. znanstvenom i tehnološkom napretku.”

| 20. | U članku 26. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Kako bi se propisno uzele u obzir promjene u nacionalnom zakonodavstvu te s ciljem ažuriranja ove Direktive, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o uključivanju u Prilog V. točku 5.1.3. novih medicinskih specijalizacija koje su zajedničke najmanje dvjema petinama država članica.” |
| --- | --- |

20.

U članku 26. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Kako bi se propisno uzele u obzir promjene u nacionalnom zakonodavstvu te s ciljem ažuriranja ove Direktive, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o uključivanju u Prilog V. točku 5.1.3. novih medicinskih specijalizacija koje su zajedničke najmanje dvjema petinama država članica.”

| 21. | U članku 27. umeće se sljedeći stavak:
  „2.a   Države članice priznaju kvalifikaciju liječnika specijalista navedenu u Prilogu V. točkama 5.1.2. i 5.1.3. koja je u Italiji dodijeljena liječnicima koji su započeli svoje specijalističko usavršavanje nakon 31. prosinca 1983. i prije 1. siječnja 1991., usprkos tome što to usavršavanje ne zadovoljava sve uvjete usavršavanja predviđene u članku 25., ako je dokazu o toj kvalifikaciji priložena svjedodžba koju su izdale nadležne talijanske vlasti i koja potvrđuje da je taj liječnik u Italiji učinkovito i zakonito obavljao djelatnost liječnika specijalista u istom specijalističkom području o kojem je riječ najmanje sedam godina za redom u razdoblju od deset godina prije njezinog izdavanja.” |
| --- | --- |

21.

U članku 27. umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Države članice priznaju kvalifikaciju liječnika specijalista navedenu u Prilogu V. točkama 5.1.2. i 5.1.3. koja je u Italiji dodijeljena liječnicima koji su započeli svoje specijalističko usavršavanje nakon 31. prosinca 1983. i prije 1. siječnja 1991., usprkos tome što to usavršavanje ne zadovoljava sve uvjete usavršavanja predviđene u članku 25., ako je dokazu o toj kvalifikaciji priložena svjedodžba koju su izdale nadležne talijanske vlasti i koja potvrđuje da je taj liječnik u Italiji učinkovito i zakonito obavljao djelatnost liječnika specijalista u istom specijalističkom području o kojem je riječ najmanje sedam godina za redom u razdoblju od deset godina prije njezinog izdavanja.”

| 22. | U članku 28. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Za pristupanje posebnom usavršavanju iz opće medicine zahtijeva se da je završen i priznat program osnovnog medicinskog osposobljavanja iz članka 24. stavka 2., tijekom kojeg je polaznik stekao odgovarajuće osnovno medicinsko znanje.” |
| --- | --- |

22.

U članku 28. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Za pristupanje posebnom usavršavanju iz opće medicine zahtijeva se da je završen i priznat program osnovnog medicinskog osposobljavanja iz članka 24. stavka 2., tijekom kojeg je polaznik stekao odgovarajuće osnovno medicinsko znanje.”

| 23. | Članak 31. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Za pristupanje osposobljavanju za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu zahtijeva se ili:






  (a) | završeno dvanaestogodišnje opće obrazovanje, potvrđeno diplomom, svjedodžbom ili drugim dokazima koje su izdale nadležne vlasti ili tijela u državi članici, ili svjedodžbom kojom se potvrđuje uspjeh na ispitu istovjetnog stupnja i koja omogućuje pristup sveučilištu ili ustanovama višeg obrazovanja priznatima kao istovjetnima; ili |
| --- | --- | --- | --- |

23.

Članak 31. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Za pristupanje osposobljavanju za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu zahtijeva se ili:

(a)

završeno dvanaestogodišnje opće obrazovanje, potvrđeno diplomom, svjedodžbom ili drugim dokazima koje su izdale nadležne vlasti ili tijela u državi članici, ili svjedodžbom kojom se potvrđuje uspjeh na ispitu istovjetnog stupnja i koja omogućuje pristup sveučilištu ili ustanovama višeg obrazovanja priznatima kao istovjetnima; ili

| (b) | završeno najmanje desetogodišnje opće obrazovanje, potvrđeno diplomom, svjedodžbom ili drugim dokazima koje su izdale nadležne vlasti ili tijela u državi članici, ili svjedodžbom kojom se potvrđuje uspjeh na ispitu istovjetnog stupnja i koja omogućuje pristup strukovnoj školi ili programu strukovnog osposobljavanja iz zdravstvene njege.”; |
| --- | --- |

(b)

završeno najmanje desetogodišnje opće obrazovanje, potvrđeno diplomom, svjedodžbom ili drugim dokazima koje su izdale nadležne vlasti ili tijela u državi članici, ili svjedodžbom kojom se potvrđuje uspjeh na ispitu istovjetnog stupnja i koja omogućuje pristup strukovnoj školi ili programu strukovnog osposobljavanja iz zdravstvene njege.”;

| (b) | u stavku 2. drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjenama popisa iz Priloga V. točke 5.2.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.
  Izmjene iz drugog podstavka ne smiju imati za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. drugi i treći podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjenama popisa iz Priloga V. točke 5.2.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.

Izmjene iz drugog podstavka ne smiju imati za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”;

| (c) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Osposobljavanje medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu obuhvaća ukupno najmanje tri godine studija, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i sastoji se od najmanje 4 600 sati teoretskog i kliničkog osposobljavanja, s time da trajanje teoretskog osposobljavanja predstavlja najmanje jednu trećinu, a trajanje kliničkog osposobljavanja najmanje jednu polovinu minimalnog trajanja osposobljavanja. Države članice mogu priznati djelomična izuzeća stručnjacima koji su dio svojeg osposobljavanja stekli na programima studija koji su najmanje istovjetnog stupnja.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Osposobljavanje medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu obuhvaća ukupno najmanje tri godine studija, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i sastoji se od najmanje 4 600 sati teoretskog i kliničkog osposobljavanja, s time da trajanje teoretskog osposobljavanja predstavlja najmanje jednu trećinu, a trajanje kliničkog osposobljavanja najmanje jednu polovinu minimalnog trajanja osposobljavanja. Države članice mogu priznati djelomična izuzeća stručnjacima koji su dio svojeg osposobljavanja stekli na programima studija koji su najmanje istovjetnog stupnja.”;

| (d) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Teoretsko obrazovanje je onaj dio osposobljavanja za medicinske sestre tijekom kojeg polaznice osposobljavanja stječu stručno znanje, vještine i kompetencije potrebne u skladu sa stavcima 6. i 7. Osposobljavanje pružaju nastavnici zdravstvene njege i druge nadležne osobe, na sveučilištima, visokoškolskim ustanovama čiji je stupanj priznat kao istovjetan ili u strukovnim školama ili kroz programe strukovnog osposobljavanja iz zdravstvene njege.”; |
| --- | --- |

(d)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Teoretsko obrazovanje je onaj dio osposobljavanja za medicinske sestre tijekom kojeg polaznice osposobljavanja stječu stručno znanje, vještine i kompetencije potrebne u skladu sa stavcima 6. i 7. Osposobljavanje pružaju nastavnici zdravstvene njege i druge nadležne osobe, na sveučilištima, visokoškolskim ustanovama čiji je stupanj priznat kao istovjetan ili u strukovnim školama ili kroz programe strukovnog osposobljavanja iz zdravstvene njege.”;

| (e) | u stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „5.   Kliničko osposobljavanje je onaj dio osposobljavanja za medicinske sestre u kojem polaznice osposobljavanja za medicinske sestre uče, u timu i u izravnom kontaktu sa zdravim ili bolesnim pojedincima i/ili zajednicom, organizirati, pružati i procjenjivati potrebnu cjelovitu zdravstvenu njegu, na temelju znanja, vještina i kompetencija koje su stekle. Polaznice ne uče samo kako raditi u timu, već i kako voditi tim te kako organizirati cjelovitu zdravstvenu njegu, što uključuje i zdravstveno obrazovanje za pojedince i male skupine, unutar zdravstvenih ustanova ili u zajednici.”; |
| --- | --- |

(e)

u stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Kliničko osposobljavanje je onaj dio osposobljavanja za medicinske sestre u kojem polaznice osposobljavanja za medicinske sestre uče, u timu i u izravnom kontaktu sa zdravim ili bolesnim pojedincima i/ili zajednicom, organizirati, pružati i procjenjivati potrebnu cjelovitu zdravstvenu njegu, na temelju znanja, vještina i kompetencija koje su stekle. Polaznice ne uče samo kako raditi u timu, već i kako voditi tim te kako organizirati cjelovitu zdravstvenu njegu, što uključuje i zdravstveno obrazovanje za pojedince i male skupine, unutar zdravstvenih ustanova ili u zajednici.”;

| (f) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
  „6.   Osposobljavanje medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu osigurava da je stručna osoba u pitanju stekla sljedeća znanja i vještine:






  (a) | sveobuhvatno poznavanje znanosti na kojima se temelji opća zdravstvena njega, uključujući dostatno razumijevanje strukture, fizioloških funkcija i ponašanja zdravih i bolesnih osoba, kao i odnosa između zdravstvenog stanja čovjeka te njegovog fizičkog i društvenog okruženja; |
| --- | --- | --- |

(f)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Osposobljavanje medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu osigurava da je stručna osoba u pitanju stekla sljedeća znanja i vještine:

(a)

sveobuhvatno poznavanje znanosti na kojima se temelji opća zdravstvena njega, uključujući dostatno razumijevanje strukture, fizioloških funkcija i ponašanja zdravih i bolesnih osoba, kao i odnosa između zdravstvenog stanja čovjeka te njegovog fizičkog i društvenog okruženja;

| (b) | poznavanje naravi i etike struke te općih načela zdravlja i zdravstvene njege; |
| --- | --- |

(b)

poznavanje naravi i etike struke te općih načela zdravlja i zdravstvene njege;

| (c) | odgovarajuće kliničko iskustvo; takvo iskustvo, koje bi trebalo odabrati zbog njegove obrazovne vrijednosti, trebalo bi se stjecati pod nadzorom kvalificiranog sestrinskog osoblja i na mjestima na kojima su broj kvalificiranog osoblja i oprema primjereni za zdravstvenu njegu pacijenta; |
| --- | --- |

(c)

odgovarajuće kliničko iskustvo; takvo iskustvo, koje bi trebalo odabrati zbog njegove obrazovne vrijednosti, trebalo bi se stjecati pod nadzorom kvalificiranog sestrinskog osoblja i na mjestima na kojima su broj kvalificiranog osoblja i oprema primjereni za zdravstvenu njegu pacijenta;

| (d) | sposobnost sudjelovanja u praktičnom osposobljavanju zdravstvenog osoblja i iskustvo u radu s tim osobljem; |
| --- | --- |

(d)

sposobnost sudjelovanja u praktičnom osposobljavanju zdravstvenog osoblja i iskustvo u radu s tim osobljem;

| (e) | iskustvo u zajedničkom radu s članovima ostalih profesija u zdravstvenom sektoru.”; |
| --- | --- |

(e)

iskustvo u zajedničkom radu s članovima ostalih profesija u zdravstvenom sektoru.”;

| (g) | dodaje se sljedeći stavak:
  „7.   Formalna osposobljenost za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu dokaz je da je dotična stručna osoba u stanju primijeniti barem sljedeće kompetencije bez obzira na to je li se osposobljavanje provodilo na sveučilištima, visokoškolskim ustanovama čiji je stupanj priznat kao istovjetan ili u strukovnim školama ili kroz programe strukovnog osposobljavanja iz zdravstvene njege:






  (a) | sposobnost samostalnog uspostavljanja dijagnoze potrebne zdravstvene njege koristeći trenutačno teoretsko i kliničko znanje te planiranja, organiziranja i pružanja zdravstvene njege prilikom liječenja pacijenata na temelju znanja i vještina stečenih u skladu sa stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) radi poboljšanja stručne prakse; |
| --- | --- | --- |

(g)

dodaje se sljedeći stavak:

„7.   Formalna osposobljenost za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu dokaz je da je dotična stručna osoba u stanju primijeniti barem sljedeće kompetencije bez obzira na to je li se osposobljavanje provodilo na sveučilištima, visokoškolskim ustanovama čiji je stupanj priznat kao istovjetan ili u strukovnim školama ili kroz programe strukovnog osposobljavanja iz zdravstvene njege:

(a)

sposobnost samostalnog uspostavljanja dijagnoze potrebne zdravstvene njege koristeći trenutačno teoretsko i kliničko znanje te planiranja, organiziranja i pružanja zdravstvene njege prilikom liječenja pacijenata na temelju znanja i vještina stečenih u skladu sa stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) radi poboljšanja stručne prakse;

| (b) | sposobnost zajedničkog rada s drugim dionicima u zdravstvenom sektoru, uključujući sudjelovanje na praktičnom osposobljavanju zdravstvenog osoblja na temelju znanja i vještina stečenih u skladu sa stavkom 6. točkama (d) i (e); |
| --- | --- |

(b)

sposobnost zajedničkog rada s drugim dionicima u zdravstvenom sektoru, uključujući sudjelovanje na praktičnom osposobljavanju zdravstvenog osoblja na temelju znanja i vještina stečenih u skladu sa stavkom 6. točkama (d) i (e);

| (c) | sposobnost usmjeravanja pojedinaca, obitelji i skupina prema zdravom načinu života i skrbi o sebi na temelju znanja i vještina stečenih u skladu sa stavkom 6. točkama (a) i (b); |
| --- | --- |

(c)

sposobnost usmjeravanja pojedinaca, obitelji i skupina prema zdravom načinu života i skrbi o sebi na temelju znanja i vještina stečenih u skladu sa stavkom 6. točkama (a) i (b);

| (d) | sposobnost samostalnog pokretanja trenutačnih mjera za spašavanje života te provođenja mjera u kriznim i opasnim situacijama; |
| --- | --- |

(d)

sposobnost samostalnog pokretanja trenutačnih mjera za spašavanje života te provođenja mjera u kriznim i opasnim situacijama;

| (e) | sposobnost samostalnog davanja savjeta, uputa i podrške osobama kojima je potrebna njega i njihovim bližnjima; |
| --- | --- |

(e)

sposobnost samostalnog davanja savjeta, uputa i podrške osobama kojima je potrebna njega i njihovim bližnjima;

| (f) | sposobnost samostalnog osiguravanja kvalitete i procjenjivanja zdravstvene njege; |
| --- | --- |

(f)

sposobnost samostalnog osiguravanja kvalitete i procjenjivanja zdravstvene njege;

| (g) | sposobnost sveobuhvatne stručne komunikacije i suradnje s pripadnicima drugih profesija u zdravstvenom sektoru; |
| --- | --- |

(g)

sposobnost sveobuhvatne stručne komunikacije i suradnje s pripadnicima drugih profesija u zdravstvenom sektoru;

| (h) | sposobnost analize kvalitete njege radi poboljšanja vlastite stručne prakse medicinske sestre odgovorne za opću njegu.” |
| --- | --- |

(h)

sposobnost analize kvalitete njege radi poboljšanja vlastite stručne prakse medicinske sestre odgovorne za opću njegu.”

| 24. | Članak 33. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 2. briše se; |
| --- | --- | --- |

24.

Članak 33. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 2. briše se;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Države članice priznaju dokaze o formalnoj osposobljenosti iz zdravstvene njege koji su:






  (a) | bili dodijeljeni u Poljskoj onim medicinskim sestrama koje su prije 1. svibnja 2004. završile osposobljavanje koje nije zadovoljavalo minimalne uvjete osposobljavanja navedene u članku 31.; i |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice priznaju dokaze o formalnoj osposobljenosti iz zdravstvene njege koji su:

(a)

bili dodijeljeni u Poljskoj onim medicinskim sestrama koje su prije 1. svibnja 2004. završile osposobljavanje koje nije zadovoljavalo minimalne uvjete osposobljavanja navedene u članku 31.; i

| (b) | potvrđeni diplomom ‚diplomirani’ dobivenom na temelju posebnog programa usavršavanja sadržanog u:






  i. | članku 11. Zakona od 20. travnja 2004. o izmjeni Zakona o profesijama medicinske sestre i primalje i o nekim drugim pravnim aktima (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.92, pos. 885 te iz 2007., br.176, pos. 1237) i Uredbi ministra zdravstva od 11. svibnja 2004. o podrobnim uvjetima provođenja studija za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su medicinske gimnazije ili strukovnih medicinskih škola za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.110, pos. 1170 te iz 2010., br.65, pos. 420); ili |
| --- | --- | --- |

(b)

potvrđeni diplomom ‚diplomirani’ dobivenom na temelju posebnog programa usavršavanja sadržanog u:

i.

članku 11. Zakona od 20. travnja 2004. o izmjeni Zakona o profesijama medicinske sestre i primalje i o nekim drugim pravnim aktima (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.92, pos. 885 te iz 2007., br.176, pos. 1237) i Uredbi ministra zdravstva od 11. svibnja 2004. o podrobnim uvjetima provođenja studija za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su medicinske gimnazije ili strukovnih medicinskih škola za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.110, pos. 1170 te iz 2010., br.65, pos. 420); ili

| ii. | članku 52.3 točki 2. Zakona od 15. srpnja 2011. o profesijama medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2011., br.174, pos. 1039) i Uredbi ministra zdravstva od 14. lipnja 2012. o podrobnim uvjetima provođenja visokog obrazovanja za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su srednje medicinske škole ili osposobljavanja nakon srednje škole za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2012., pos. 770), |
| --- | --- |

ii.

članku 52.3 točki 2. Zakona od 15. srpnja 2011. o profesijama medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2011., br.174, pos. 1039) i Uredbi ministra zdravstva od 14. lipnja 2012. o podrobnim uvjetima provođenja visokog obrazovanja za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su srednje medicinske škole ili osposobljavanja nakon srednje škole za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2012., pos. 770),

za potrebe provjere je li stupanj znanja i sposobnosti dotične medicinske sestre usporediv sa znanjem i sposobnostima medicinskih sestara koje imaju kvalifikacije koje su za Poljsku navedene u Prilogu V. točki 5.2.2.”

| 25. | Članak 33.a zamjenjuje se sljedećim:
  „U pogledu rumunjskih kvalifikacija medicinskih sestara opće njege primjenjuju se samo sljedeće odredbe o stečenim pravima:
  Državljanima država članica koji su osposobljavanje za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu stekli u Rumunjskoj i čije osposobljavanje ne zadovoljava minimalne uvjete osposobljavanja navedene u članku 31., države članice priznaju sljedeće dokaze o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu kao dostatan dokaz, pod uvjetom da je tom dokazu priložena potvrda u kojoj je navedeno da su ti državljani država članica stvarno i zakonito obavljali tu djelatnost u Rumunjskoj, uključujući preuzimanje pune odgovornosti za planiranje, organiziranje i provođenje zdravstvene njege pacijenata tijekom razdoblja od najmanje tri uzastopne godine tijekom pet godina prije datuma izdavanja potvrde:






  (a) | Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist uz obrazovanje nakon srednje škole u școală postliceală, kojom se potvrđuje da je osposobljavanje započelo prije 1. siječnja 2007.; |
| --- | --- | --- |

25.

Članak 33.a zamjenjuje se sljedećim:

„U pogledu rumunjskih kvalifikacija medicinskih sestara opće njege primjenjuju se samo sljedeće odredbe o stečenim pravima:

Državljanima država članica koji su osposobljavanje za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu stekli u Rumunjskoj i čije osposobljavanje ne zadovoljava minimalne uvjete osposobljavanja navedene u članku 31., države članice priznaju sljedeće dokaze o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu kao dostatan dokaz, pod uvjetom da je tom dokazu priložena potvrda u kojoj je navedeno da su ti državljani država članica stvarno i zakonito obavljali tu djelatnost u Rumunjskoj, uključujući preuzimanje pune odgovornosti za planiranje, organiziranje i provođenje zdravstvene njege pacijenata tijekom razdoblja od najmanje tri uzastopne godine tijekom pet godina prije datuma izdavanja potvrde:

(a)

Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist uz obrazovanje nakon srednje škole u școală postliceală, kojom se potvrđuje da je osposobljavanje započelo prije 1. siječnja 2007.;

| (b) | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist uz skraćeni studij visokog obrazovanja, kojom se potvrđuje da je osposobljavanje započelo prije 1. listopada 2003.; |
| --- | --- |

(b)

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist uz skraćeni studij visokog obrazovanja, kojom se potvrđuje da je osposobljavanje započelo prije 1. listopada 2003.;

| (c) | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist uz redovan studij visokog obrazovanja, kojom se potvrđuje da je osposobljavanje započelo prije 1. listopada 2003.”; |
| --- | --- |

(c)

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist uz redovan studij visokog obrazovanja, kojom se potvrđuje da je osposobljavanje započelo prije 1. listopada 2003.”;

| 26. | U članku 34. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Osnovno osposobljavanje doktora dentalne medicine obuhvaća ukupno najmanje pet godina studija, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i sastoji se od najmanje 5 000 sati redovnog teoretskog i praktičnog osposobljavanja koje obuhvaća najmanje program opisan u Prilogu V. točki 5.3.1. i koje se održava na sveučilištu ili na visokom učilištu koje pruža osposobljavanje kojem je priznat istovjetan stupanj ili koje je pod nadzorom sveučilišta.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjenama popisa iz Priloga V. točke 5.3.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.
  Izmjene iz drugog podstavka nemaju za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.” |
| --- | --- |

26.

U članku 34. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Osnovno osposobljavanje doktora dentalne medicine obuhvaća ukupno najmanje pet godina studija, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i sastoji se od najmanje 5 000 sati redovnog teoretskog i praktičnog osposobljavanja koje obuhvaća najmanje program opisan u Prilogu V. točki 5.3.1. i koje se održava na sveučilištu ili na visokom učilištu koje pruža osposobljavanje kojem je priznat istovjetan stupanj ili koje je pod nadzorom sveučilišta.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjenama popisa iz Priloga V. točke 5.3.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.

Izmjene iz drugog podstavka nemaju za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”

| 27. | Članak 35. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Za pristup specijalističkom osposobljavanju doktora dentalne medicine zahtijeva se završeno i potvrđeno osnovno osposobljavanje doktora dentalne medicine iz članka 34. ili posjedovanje dokumenata iz članaka 23. i 37.”; |
| --- | --- | --- |

27.

Članak 35. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Za pristup specijalističkom osposobljavanju doktora dentalne medicine zahtijeva se završeno i potvrđeno osnovno osposobljavanje doktora dentalne medicine iz članka 34. ili posjedovanje dokumenata iz članaka 23. i 37.”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Redovni specijalistički programi dentalne medicine traju minimalno tri godine, a izvode se pod nadzorom nadležnih službi ili tijela. Uključuju osobno sudjelovanje doktora dentalne medicine koji je na specijalizaciji u aktivnosti i odgovornostima dotične ustanove.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Redovni specijalistički programi dentalne medicine traju minimalno tri godine, a izvode se pod nadzorom nadležnih službi ili tijela. Uključuju osobno sudjelovanje doktora dentalne medicine koji je na specijalizaciji u aktivnosti i odgovornostima dotične ustanove.”;

| ii. | treći podstavak briše se; |
| --- | --- |

ii.

treći podstavak briše se;

| (c) | dodaju se sljedeći stavci:
  „4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi prilagodbe minimalnog trajanja osposobljavanja iz stavka 2. znanstvenom i tehnološkom napretku.
  5.   Kako bi se propisno uzele u obzir promjene u nacionalnom zakonodavstvu te s ciljem ažuriranja ove Direktive, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o uključivanju u Prilog V. točku 5.3.3. novih dentalnih specijalizacija koje su zajedničke u najmanje dvije petine država članica.” |
| --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeći stavci:

„4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c radi prilagodbe minimalnog trajanja osposobljavanja iz stavka 2. znanstvenom i tehnološkom napretku.

5.   Kako bi se propisno uzele u obzir promjene u nacionalnom zakonodavstvu te s ciljem ažuriranja ove Direktive, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o uključivanju u Prilog V. točku 5.3.3. novih dentalnih specijalizacija koje su zajedničke u najmanje dvije petine država članica.”

| 28. | U članku 37. dodaju se sljedeći stavci:
  „3.   U pogledu dokaza o formalnoj osposobljenosti za doktore dentalne medicine države članice priznaju takve dokaze u skladu s člankom 21. u slučajevima u kojima su podnositelji zahtjeva započeli svoje osposobljavanje 18. siječnja 2016. ili prije tog datuma.
  4.   Svaka država članica priznaje dokaz o formalnoj osposobljenosti za liječnika izdan u Španjolskoj stručnim osobama koje su počele sveučilišno medicinsko osposobljavanje nakon 1. siječnja 1986. i prije 31. prosinca 1997. ako im je priložena potvrda koju su izdala španjolska nadležna tijela.
  Tom potvrdom potvrđuje se da su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | dotična stručna osoba uspješno je završila najmanje trogodišnji studij, a španjolska nadležna tijela su potvrdila njegovu istovjetnost s osposobljavanjem iz članka 34.; |
| --- | --- | --- |

28.

U članku 37. dodaju se sljedeći stavci:

„3.   U pogledu dokaza o formalnoj osposobljenosti za doktore dentalne medicine države članice priznaju takve dokaze u skladu s člankom 21. u slučajevima u kojima su podnositelji zahtjeva započeli svoje osposobljavanje 18. siječnja 2016. ili prije tog datuma.

4.   Svaka država članica priznaje dokaz o formalnoj osposobljenosti za liječnika izdan u Španjolskoj stručnim osobama koje su počele sveučilišno medicinsko osposobljavanje nakon 1. siječnja 1986. i prije 31. prosinca 1997. ako im je priložena potvrda koju su izdala španjolska nadležna tijela.

Tom potvrdom potvrđuje se da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

dotična stručna osoba uspješno je završila najmanje trogodišnji studij, a španjolska nadležna tijela su potvrdila njegovu istovjetnost s osposobljavanjem iz članka 34.;

| (b) | dotična stručna osoba u Španjolskoj je stvarno, zakonito i kao glavnu djelatnost obavljala djelatnosti iz članka 36. najmanje tri uzastopne godine tijekom pet godina prije izdavanja takve potvrde; |
| --- | --- |

(b)

dotična stručna osoba u Španjolskoj je stvarno, zakonito i kao glavnu djelatnost obavljala djelatnosti iz članka 36. najmanje tri uzastopne godine tijekom pet godina prije izdavanja takve potvrde;

| (c) | dotična stručna osoba je ovlaštena obavljati ili stvarno, zakonito i kao glavnu djelatnost obavlja djelatnosti iz članka 36. pod istim uvjetima kao i nositelji dokaza o formalnoj osposobljenosti navedenih za Španjolsku u Prilogu V. točki 5.3.2.” |
| --- | --- |

(c)

dotična stručna osoba je ovlaštena obavljati ili stvarno, zakonito i kao glavnu djelatnost obavlja djelatnosti iz članka 36. pod istim uvjetima kao i nositelji dokaza o formalnoj osposobljenosti navedenih za Španjolsku u Prilogu V. točki 5.3.2.”

| 29. | Članak 38. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Osposobljavanje veterinara obuhvaća ukupno najmanje pet godina redovnog teoretskog i praktičnog studija, koje uz to može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, na sveučilištu ili visokom učilištu koje pruža osposobljavanje za koje je priznat istovjetan stupanj ili koje je pod nadzorom sveučilišta, a koje obuhvaća najmanje program studija naveden u točki 5.4.1. Priloga V.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjeni popisa utvrđenog u Prilogu V. točki 5.4.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.
  Izmjene iz drugog podstavka nemaju za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”; |
| --- | --- | --- |

29.

Članak 38. mijenja se kako se slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Osposobljavanje veterinara obuhvaća ukupno najmanje pet godina redovnog teoretskog i praktičnog studija, koje uz to može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, na sveučilištu ili visokom učilištu koje pruža osposobljavanje za koje je priznat istovjetan stupanj ili koje je pod nadzorom sveučilišta, a koje obuhvaća najmanje program studija naveden u točki 5.4.1. Priloga V.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjeni popisa utvrđenog u Prilogu V. točki 5.4.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.

Izmjene iz drugog podstavka nemaju za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Osposobljavanjem veterinara osigurava se da je dotična stručna osoba stekla sljedeća znanja i vještine:






  (a) | primjereno poznavanje znanosti na kojoj se temelje djelatnosti veterinara i prava Unije koje se odnose na te djelatnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Osposobljavanjem veterinara osigurava se da je dotična stručna osoba stekla sljedeća znanja i vještine:

(a)

primjereno poznavanje znanosti na kojoj se temelje djelatnosti veterinara i prava Unije koje se odnose na te djelatnosti;

| (b) | primjereno poznavanje strukture, ponašanja i fizioloških potreba životinja te vještine i kompetencije potrebne za njihov uzgoj, prehranu, dobrobit, reprodukciju i higijenu općenito; |
| --- | --- |

(b)

primjereno poznavanje strukture, ponašanja i fizioloških potreba životinja te vještine i kompetencije potrebne za njihov uzgoj, prehranu, dobrobit, reprodukciju i higijenu općenito;

| (c) | kliničke, epidemiološke i analitičke vještine i kompetencije potrebne za prevenciju, dijagnostiku i liječenje bolesti životinja, uključujući anesteziju, aseptične operacije i bezbolnu smrt, bilo pojedinačno ili u skupinama, uključujući posebno poznavanje bolesti prenosivih na ljude; |
| --- | --- |

(c)

kliničke, epidemiološke i analitičke vještine i kompetencije potrebne za prevenciju, dijagnostiku i liječenje bolesti životinja, uključujući anesteziju, aseptične operacije i bezbolnu smrt, bilo pojedinačno ili u skupinama, uključujući posebno poznavanje bolesti prenosivih na ljude;

| (d) | primjereno znanje, vještine i kompetencije za preventivnu medicinu, uključujući kompetencije koje se odnose na upite i izdavanje potvrda; |
| --- | --- |

(d)

primjereno znanje, vještine i kompetencije za preventivnu medicinu, uključujući kompetencije koje se odnose na upite i izdavanje potvrda;

| (e) | primjereno poznavanje higijene i tehnologije za proizvodnju, izradu i stavljanje na tržište hrane za životinje ili hrane životinjskog porijekla, namijenjene prehrani ljudi, uključujući vještine i kompetencije potrebne za razumijevanje i objašnjavanje dobre prakse u tom području; |
| --- | --- |

(e)

primjereno poznavanje higijene i tehnologije za proizvodnju, izradu i stavljanje na tržište hrane za životinje ili hrane životinjskog porijekla, namijenjene prehrani ljudi, uključujući vještine i kompetencije potrebne za razumijevanje i objašnjavanje dobre prakse u tom području;

| (f) | znanje, vještine i kompetencije potrebne za odgovornu i razumnu upotrebu veterinarskih lijekova radi liječenja životinja te osiguravanja sigurnosti prehrambenog lanca i zaštite okoliša.” |
| --- | --- |

(f)

znanje, vještine i kompetencije potrebne za odgovornu i razumnu upotrebu veterinarskih lijekova radi liječenja životinja te osiguravanja sigurnosti prehrambenog lanca i zaštite okoliša.”

| 30. | Članak 40. mijenja se kako se slijedi:






  (a) | u stavku 1. treći i četvrti podstavak zamjenjuju se sljedećim:
  „Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjeni popisa utvrđenog u Prilogu V. točki 5.5.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.
  Izmjene iz trećeg podstavka ne smiju imati za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”; |
| --- | --- | --- |

30.

Članak 40. mijenja se kako se slijedi:

(a)

u stavku 1. treći i četvrti podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjeni popisa utvrđenog u Prilogu V. točki 5.5.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku.

Izmjene iz trećeg podstavka ne smiju imati za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”;

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Za primanje u osposobljavanje za primalje zahtijeva se da je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | završeno najmanje dvanaestogodišnje opće obrazovanje ili posjedovanje potvrde kojom se potvrđuje uspjeh na ispitu istovjetnog stupnja za pristup školi za primalje za smjer I.; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Za primanje u osposobljavanje za primalje zahtijeva se da je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

završeno najmanje dvanaestogodišnje opće obrazovanje ili posjedovanje potvrde kojom se potvrđuje uspjeh na ispitu istovjetnog stupnja za pristup školi za primalje za smjer I.;

| (b) | posjedovanje dokaza o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu navedenih za smjer II. u Prilogu V. točki 5.2.2.”; |
| --- | --- |

(b)

posjedovanje dokaza o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu navedenih za smjer II. u Prilogu V. točki 5.2.2.”;

| (c) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Osposobljavanje primalja osigurava da je ta dotična stručna osoba stekla sljedeća znanja i vještine:






  (a) | detaljno poznavanje znanosti na kojima se temelje djelatnosti primalja, posebno primaljstva, porodništva i ginekologije; |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Osposobljavanje primalja osigurava da je ta dotična stručna osoba stekla sljedeća znanja i vještine:

(a)

detaljno poznavanje znanosti na kojima se temelje djelatnosti primalja, posebno primaljstva, porodništva i ginekologije;

| (b) | odgovarajuće poznavanje etike struke i zakonodavstva relevantnog za obavljanje te profesije; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće poznavanje etike struke i zakonodavstva relevantnog za obavljanje te profesije;

| (c) | odgovarajuće poznavanje općeg medicinskog znanja (bioloških funkcija, anatomije i fiziologije) te farmakologije u području porodništva i neonatologije, kao i poznavanje odnosa između zdravstvenog stanja čovjeka i njegovog fizičkog i socijalnog okruženja te njegovog ponašanja; |
| --- | --- |

(c)

odgovarajuće poznavanje općeg medicinskog znanja (bioloških funkcija, anatomije i fiziologije) te farmakologije u području porodništva i neonatologije, kao i poznavanje odnosa između zdravstvenog stanja čovjeka i njegovog fizičkog i socijalnog okruženja te njegovog ponašanja;

| (d) | odgovarajuće kliničko iskustvo stečeno u odobrenim ustanovama zahvaljujući kojem primalja može samostalno i na svoju odgovornost, do mjere u kojoj je potrebno i izuzevši patološke situacije, voditi prenatalnu skrb, voditi porod i njegove posljedice u odobrenim ustanovama, te nadzirati porod i rođenje, postnatalnu skrb i neonatalno oživljavanje čekajući liječnika; |
| --- | --- |

(d)

odgovarajuće kliničko iskustvo stečeno u odobrenim ustanovama zahvaljujući kojem primalja može samostalno i na svoju odgovornost, do mjere u kojoj je potrebno i izuzevši patološke situacije, voditi prenatalnu skrb, voditi porod i njegove posljedice u odobrenim ustanovama, te nadzirati porod i rođenje, postnatalnu skrb i neonatalno oživljavanje čekajući liječnika;

| (e) | odgovarajuće razumijevanje osposobljavanja zdravstvenih djelatnika i iskustvo u radu s takvim osobljem.” |
| --- | --- |

(e)

odgovarajuće razumijevanje osposobljavanja zdravstvenih djelatnika i iskustvo u radu s takvim osobljem.”

| 31. | U članku 41. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Dokazi o formalnoj osposobljenosti za primalje iz Priloga V. točke 5.5.2. automatski se priznaju u skladu s člankom 21. ako ispunjavaju barem jedan od sljedećih kriterija:






  (a) | osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici za primalje u trajanju od najmanje tri godine, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje 4 600 sati teoretskog i praktičnog osposobljavanja, pri čemu trajanje kliničkog osposobljavanja predstavlja najmanje jednu trećinu; |
| --- | --- | --- |

31.

U članku 41. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Dokazi o formalnoj osposobljenosti za primalje iz Priloga V. točke 5.5.2. automatski se priznaju u skladu s člankom 21. ako ispunjavaju barem jedan od sljedećih kriterija:

(a)

osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici za primalje u trajanju od najmanje tri godine, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje 4 600 sati teoretskog i praktičnog osposobljavanja, pri čemu trajanje kliničkog osposobljavanja predstavlja najmanje jednu trećinu;

| (b) | osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici za primalje u trajanju od najmanje dvije godine, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje 3 600 sati, pod uvjetom da osoba ima dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu iz Priloga V. točke 5.2.2.; |
| --- | --- |

(b)

osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici za primalje u trajanju od najmanje dvije godine, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje 3 600 sati, pod uvjetom da osoba ima dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu iz Priloga V. točke 5.2.2.;

| (c) | osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici za primalje u trajanju od najmanje 18 mjeseci, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje 3 000 sati, pod uvjetom da osoba ima dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu iz Priloga V. točke 5.2.2., nakon čega je uslijedila jednogodišnja stručna praksa za koju je izdana potvrda u skladu sa stavkom 2.” |
| --- | --- |

(c)

osposobljavanje u punoj nastavnoj satnici za primalje u trajanju od najmanje 18 mjeseci, koje osim toga može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje 3 000 sati, pod uvjetom da osoba ima dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu iz Priloga V. točke 5.2.2., nakon čega je uslijedila jednogodišnja stručna praksa za koju je izdana potvrda u skladu sa stavkom 2.”

| 32. | Članak 43. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:
  „1.a   U vezi s dokazima o formalnoj osposobljenosti za primalje, države članice priznaju te kvalifikacije u slučajevima u kojima je podnositelj zahtjeva započeo svoje osposobljavanje prije 18. siječnja 2016., a uvjet za pristup takvom osposobljavanju je bio deset godina općeg školskog obrazovanja ili istovjetni stupanj za smjer I., ili završeno osposobljavanje za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu potvrđeno dokazom o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.2.2. prije započinjanja smjera II. osposobljavanja za primalje.”; |
| --- | --- | --- |

32.

Članak 43. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a   U vezi s dokazima o formalnoj osposobljenosti za primalje, države članice priznaju te kvalifikacije u slučajevima u kojima je podnositelj zahtjeva započeo svoje osposobljavanje prije 18. siječnja 2016., a uvjet za pristup takvom osposobljavanju je bio deset godina općeg školskog obrazovanja ili istovjetni stupanj za smjer I., ili završeno osposobljavanje za medicinsku sestru za opću zdravstvenu njegu potvrđeno dokazom o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.2.2. prije započinjanja smjera II. osposobljavanja za primalje.”;

| (b) | stavak 3. briše se; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. briše se;

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Države članice priznaju dokaze o formalnoj osposobljenosti za primalje koji su:






  (a) | bili dodijeljeni u Poljskoj onim primaljama koje su prije 1. svibnja 2004. završile osposobljavanje koje nije zadovoljavalo minimalne uvjete osposobljavanja navedene u članku 40.; i |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Države članice priznaju dokaze o formalnoj osposobljenosti za primalje koji su:

(a)

bili dodijeljeni u Poljskoj onim primaljama koje su prije 1. svibnja 2004. završile osposobljavanje koje nije zadovoljavalo minimalne uvjete osposobljavanja navedene u članku 40.; i

| (b) | potvrđeni diplomom ‚diplomirani’ dobivenom na temelju posebnog programa usavršavanja sadržanog u:






  i. | članku 11. Zakona od 20. travnja 2004. o izmjeni Zakona o profesijama medicinske sestre i primalje i o nekim drugim pravnim aktima (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.92, pos. 885 te iz 2007., br.176, pos. 1237) i Uredbi ministra zdravstva od 11. svibnja 2004. o podrobnim uvjetima provođenja studija za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su medicinske gimnazije ili strukovnih medicinskih škola za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.110, pos. 1170 te iz 2010., br.65, pos. 420); ili |
| --- | --- | --- |

(b)

potvrđeni diplomom ‚diplomirani’ dobivenom na temelju posebnog programa usavršavanja sadržanog u:

i.

članku 11. Zakona od 20. travnja 2004. o izmjeni Zakona o profesijama medicinske sestre i primalje i o nekim drugim pravnim aktima (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.92, pos. 885 te iz 2007., br.176, pos. 1237) i Uredbi ministra zdravstva od 11. svibnja 2004. o podrobnim uvjetima provođenja studija za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su medicinske gimnazije ili strukovnih medicinskih škola za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2004., br.110, pos. 1170 te iz 2010., br.65, pos. 420); ili

| ii. | članku 53.3 točki 3. Zakona od 15. srpnja 2011. o profesijama medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2011., br.174, pos. 1039) i Uredbi ministra zdravstva od 14. lipnja 2012. o podrobnim uvjetima provođenja visokog obrazovanja za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su srednje medicinske škole ili osposobljavanja nakon srednje škole za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2012., pos. 770), |
| --- | --- |

ii.

članku 53.3 točki 3. Zakona od 15. srpnja 2011. o profesijama medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2011., br.174, pos. 1039) i Uredbi ministra zdravstva od 14. lipnja 2012. o podrobnim uvjetima provođenja visokog obrazovanja za medicinske sestre i primalje, koje imaju svjedodžbu o završenoj srednjoj školi (završni ispit – matura) i diplomantice su srednje medicinske škole ili osposobljavanja nakon srednje škole za profesije medicinske sestre i primalje (Službeni list Republike Poljske iz 2012., pos. 770),

za potrebe provjere je li stupanj znanja i sposobnosti dotične primalje usporediv sa znanjem i sposobnostima primalja koje imaju kvalifikacije koje su za Poljsku navedene u Prilogu V. točki 5.2.2.”

| 33. | U članku 44. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Dokazom o formalnoj osposobljenosti za farmaceuta potvrđuje se osposobljavanje u trajanju od najmanje pet godina, koje uz to može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje:






  (a) | četiri godine redovnog teoretskog i praktičnog osposobljavanja u punoj nastavnoj satnici na sveučilištu ili na visokom učilištu kojem se priznaje istovjetan stupanj ili koje je pod nadzorom sveučilišta; |
| --- | --- | --- |

33.

U članku 44. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Dokazom o formalnoj osposobljenosti za farmaceuta potvrđuje se osposobljavanje u trajanju od najmanje pet godina, koje uz to može biti izraženo istovjetnim bodovima ECTS, i koje obuhvaća najmanje:

(a)

četiri godine redovnog teoretskog i praktičnog osposobljavanja u punoj nastavnoj satnici na sveučilištu ili na visokom učilištu kojem se priznaje istovjetan stupanj ili koje je pod nadzorom sveučilišta;

| (b) | tijekom ili na kraju teoretskog i praktičnog osposobljavanja, šestomjesečni pripravnički staž u javnoj ljekarni ili u bolnici pod nadzorom farmaceutskog odjela te bolnice. |
| --- | --- |

(b)

tijekom ili na kraju teoretskog i praktičnog osposobljavanja, šestomjesečni pripravnički staž u javnoj ljekarni ili u bolnici pod nadzorom farmaceutskog odjela te bolnice.

Osposobljavanje iz ovog stavka uključuje najmanje program opisan u Prilogu V. točki 5.6.1. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c o izmjeni popisa utvrđenog u Prilogu V. točki 5.6.1. kako bi ga prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku, uključujući razvoj farmakološke prakse.

Izmjene iz drugog podstavka nemaju za posljedicu izmjenu postojećih osnovnih zakonskih načela država članica u vezi sa strukturom profesije koja se odnosi na osposobljavanje i uvjete pristupa za fizičke osobe. Pri takvim se izmjenama poštuje odgovornost država članica za ustroj obrazovnih sustava, kao što je utvrđeno u članku 165. stavku 1. UFEU-a.”

| 34. | U članku 45. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Države članice osiguravaju da osobe koje posjeduju dokaz o formalnoj osposobljenosti iz farmacije sveučilišnog stupnja ili stupnja koji je priznat kao istovjetan ispunjavaju uvjete iz članka 44. i da imaju pravo na pristup i obavljanje barem sljedećih djelatnosti pod uvjetom da zadovoljavaju, gdje je to prikladno, zahtjeve za dodatnim stručnim iskustvom:






  (a) | priprema farmaceutskog oblika lijekova; |
| --- | --- | --- |

34.

U članku 45. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Države članice osiguravaju da osobe koje posjeduju dokaz o formalnoj osposobljenosti iz farmacije sveučilišnog stupnja ili stupnja koji je priznat kao istovjetan ispunjavaju uvjete iz članka 44. i da imaju pravo na pristup i obavljanje barem sljedećih djelatnosti pod uvjetom da zadovoljavaju, gdje je to prikladno, zahtjeve za dodatnim stručnim iskustvom:

(a)

priprema farmaceutskog oblika lijekova;

| (b) | izrada i testiranje lijekova; |
| --- | --- |

(b)

izrada i testiranje lijekova;

| (c) | testiranje medicinskih proizvoda u laboratorijima za testiranje lijekova; |
| --- | --- |

(c)

testiranje medicinskih proizvoda u laboratorijima za testiranje lijekova;

| (d) | skladištenje, čuvanje i distribucija lijekova na veliko; |
| --- | --- |

(d)

skladištenje, čuvanje i distribucija lijekova na veliko;

| (e) | nabava, priprema, testiranje, skladištenje, distribucija i izdavanje sigurnih i djelotvornih lijekova tražene kvalitete u javnim ljekarnama; |
| --- | --- |

(e)

nabava, priprema, testiranje, skladištenje, distribucija i izdavanje sigurnih i djelotvornih lijekova tražene kvalitete u javnim ljekarnama;

| (f) | priprema, testiranje, skladištenje i izdavanje sigurnih i djelotvornih lijekova tražene kvalitete u bolnicama; |
| --- | --- |

(f)

priprema, testiranje, skladištenje i izdavanje sigurnih i djelotvornih lijekova tražene kvalitete u bolnicama;

| (g) | informiranje i savjetovanje o samim lijekovima, uključujući i o njihovoj primjerenoj upotrebi; |
| --- | --- |

(g)

informiranje i savjetovanje o samim lijekovima, uključujući i o njihovoj primjerenoj upotrebi;

| (h) | izvještavanje nadležnih tijela o neželjenim učincima farmaceutskih proizvoda; |
| --- | --- |

(h)

izvještavanje nadležnih tijela o neželjenim učincima farmaceutskih proizvoda;

| (i) | podrška na individualnoj osnovi za pacijente koji si sami daju lijek; |
| --- | --- |

(i)

podrška na individualnoj osnovi za pacijente koji si sami daju lijek;

| (j) | doprinos lokalnim i nacionalnim kampanjama javnog zdravlja.” |
| --- | --- |

(j)

doprinos lokalnim i nacionalnim kampanjama javnog zdravlja.”

| 35. | Članak 46. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 46.
  Osposobljavanje arhitekata
  1.   Osposobljavanje arhitekata obuhvaća:






  (a) | ukupno najmanje pet godina redovnog studija na sveučilištu ili usporedivoj obrazovnoj ustanovi, koje se završava uspješno položenim ispitom sveučilišnog tipa; ili |
| --- | --- | --- |

35.

Članak 46. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 46.

Osposobljavanje arhitekata

1.   Osposobljavanje arhitekata obuhvaća:

(a)

ukupno najmanje pet godina redovnog studija na sveučilištu ili usporedivoj obrazovnoj ustanovi, koje se završava uspješno položenim ispitom sveučilišnog tipa; ili

| (b) | najmanje četiri godine redovnog studija na sveučilištu ili sličnoj obrazovnoj ustanovi, koje se završava uspješno položenim ispitom sveučilišnog tipa, uz priloženu potvrdu o završetku dvogodišnjeg stručnog pripravničkog staža u skladu sa stavkom 4. |
| --- | --- |

(b)

najmanje četiri godine redovnog studija na sveučilištu ili sličnoj obrazovnoj ustanovi, koje se završava uspješno položenim ispitom sveučilišnog tipa, uz priloženu potvrdu o završetku dvogodišnjeg stručnog pripravničkog staža u skladu sa stavkom 4.

2.   Arhitektura mora biti glavni element studija iz stavka 1. Studij uravnoteženo pokriva teoretske i praktične aspekte arhitektonskog osposobljavanja i osigurava stjecanje najmanje sljedećeg znanja, vještina i kompetencija:

| (a) | sposobnost arhitektonskog projektiranja koje ispunjava estetske i tehničke zahtjeve; |
| --- | --- |

(a)

sposobnost arhitektonskog projektiranja koje ispunjava estetske i tehničke zahtjeve;

| (b) | odgovarajuće poznavanje povijesti arhitekture i teorija te povezanih umjetnosti, tehnologija i društvenih znanosti; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće poznavanje povijesti arhitekture i teorija te povezanih umjetnosti, tehnologija i društvenih znanosti;

| (c) | poznavanje lijepih umjetnosti kod utjecaja na kvalitetu arhitektonskog projektiranja; |
| --- | --- |

(c)

poznavanje lijepih umjetnosti kod utjecaja na kvalitetu arhitektonskog projektiranja;

| (d) | odgovarajuće poznavanje urbanizma, planiranja i vještina uključenih u proces planiranja; |
| --- | --- |

(d)

odgovarajuće poznavanje urbanizma, planiranja i vještina uključenih u proces planiranja;

| (e) | razumijevanje odnosa između ljudi i građevina, između građevina i njihovog okruženja te razumijevanje potrebe da se građevine i prostor međusobno prilagode ljudskim potrebama i mjerama; |
| --- | --- |

(e)

razumijevanje odnosa između ljudi i građevina, između građevina i njihovog okruženja te razumijevanje potrebe da se građevine i prostor međusobno prilagode ljudskim potrebama i mjerama;

| (f) | razumijevanje profesije i uloge arhitekta u zajednici, posebno kod pripreme idejnih osnova koje uvažavaju društvene čimbenike; |
| --- | --- |

(f)

razumijevanje profesije i uloge arhitekta u zajednici, posebno kod pripreme idejnih osnova koje uvažavaju društvene čimbenike;

| (g) | razumijevanje metoda istraživanja i metoda za pripremu idejnog plana projekta; |
| --- | --- |

(g)

razumijevanje metoda istraživanja i metoda za pripremu idejnog plana projekta;

| (h) | razumijevanje strukturnih, arhitektonskih i građevinskih problema povezanih s građevinskim planiranjem; |
| --- | --- |

(h)

razumijevanje strukturnih, arhitektonskih i građevinskih problema povezanih s građevinskim planiranjem;

| (i) | odgovarajuće poznavanje fizikalnih problema i tehnologija te funkcije zgrada kako bi njihova unutrašnjost pružala udobnost i zaštitu od klimatskih utjecaja u okviru održivog razvoja; |
| --- | --- |

(i)

odgovarajuće poznavanje fizikalnih problema i tehnologija te funkcije zgrada kako bi njihova unutrašnjost pružala udobnost i zaštitu od klimatskih utjecaja u okviru održivog razvoja;

| (j) | potrebne vještine projektiranja, koje omogućuju ispunjavanje zahtjeva korisnika u okviru granica određenih troškovnim čimbenicima i građevinskim propisima; |
| --- | --- |

(j)

potrebne vještine projektiranja, koje omogućuju ispunjavanje zahtjeva korisnika u okviru granica određenih troškovnim čimbenicima i građevinskim propisima;

| (k) | odgovarajuće poznavanje djelatnosti, organizacije, propisa i postupaka koji su uključeni u realizaciju projektnih osnova i za povezivanje planova u sustav cjelovitog prostornog planiranja. |
| --- | --- |

(k)

odgovarajuće poznavanje djelatnosti, organizacije, propisa i postupaka koji su uključeni u realizaciju projektnih osnova i za povezivanje planova u sustav cjelovitog prostornog planiranja.

3.   Broj godina akademskog studija iz stavaka 1. i 2. može osim toga biti izražen istovjetnim bodovima ECTS.

4.   Stručni pripravnički staž iz stavka 1. točke (b) odvija se tek nakon završene prve tri godine studija. Najmanje godina dana stručnog pripravničkog staža je nadogradnja znanja, vještina i kompetencija stečenih tijekom studija iz stavka 2. Stoga se stručni pripravnički staž odvija pod nadzorom osobe ili tijela koja su nadležna tijela države članice domaćina za to ovlastila. Takav nadzirani pripravnički staž može se odvijati u bilo kojoj zemlji. Stručni pripravnički staž ocjenjuje nadležno tijelo u državi članici domaćinu.”

| 36. | Članak 47. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 47.
  Odstupanje od uvjeta osposobljavanja arhitekata
  Odstupajući od članka 46. sljedeće se također priznaje kao sukladno članku 21.: osposobljavanje koje je dio programa socijalnih poboljšanja ili izvanrednog sveučilišnog studija koji ispunjava zahtjeve iz članka 46. stavka 2., što se potvrđuje ispitom iz arhitekture koji položi stručnjak koji je sedam ili više godina radio u području arhitekture, pod nadzorom arhitekta ili arhitektonskog ureda. Taj ispit mora biti na sveučilišnom stupnju i istovjetan završnom ispitu iz članka 46. stavka 1. točke (b).” |
| --- | --- |

36.

Članak 47. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 47.

Odstupanje od uvjeta osposobljavanja arhitekata

Odstupajući od članka 46. sljedeće se također priznaje kao sukladno članku 21.: osposobljavanje koje je dio programa socijalnih poboljšanja ili izvanrednog sveučilišnog studija koji ispunjava zahtjeve iz članka 46. stavka 2., što se potvrđuje ispitom iz arhitekture koji položi stručnjak koji je sedam ili više godina radio u području arhitekture, pod nadzorom arhitekta ili arhitektonskog ureda. Taj ispit mora biti na sveučilišnom stupnju i istovjetan završnom ispitu iz članka 46. stavka 1. točke (b).”

| 37. | Članak 49. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:
  „1.a   Stavak 1. također se primjenjuje na dokaz o formalnoj osposobljenosti arhitekta naveden u Prilogu V. ako je osposobljavanje započelo prije 18. siječnja 2016.”; |
| --- | --- | --- |

37.

Članak 49. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a   Stavak 1. također se primjenjuje na dokaz o formalnoj osposobljenosti arhitekta naveden u Prilogu V. ako je osposobljavanje započelo prije 18. siječnja 2016.”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:
  „3.   Svaka država članica sljedećim dokazima priznaje isti učinak na svojem državnom području kao dokazima o formalnoj osposobljenosti koje sama izdaje u svrhu pristupa profesionalnim djelatnostima arhitekta i njihova obavljanja: dokaz završenog osposobljavanja koje je postojalo 5. kolovoza 1985. i započeto je najkasnije 17. siječnja 2014., a pružali su ga ‚Fachhochschulen’ u Saveznoj Republici Njemačkoj u trajanju od tri godine te koje ispunjava uvjete iz članka 46. stavka 2. i omogućuje pristup djelatnostima iz članka 48. u toj državi članici pod profesionalnim nazivom ‚arhitekt’, ako je nakon tog osposobljavanja uslijedilo četverogodišnje stručno iskustvo u Saveznoj Republici Njemačkoj, što se potvrđuje potvrdom koju izdaje nadležno tijelo kod koje je registriran arhitekt koji želi imati koristi od odredaba ove Direktive.” |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Svaka država članica sljedećim dokazima priznaje isti učinak na svojem državnom području kao dokazima o formalnoj osposobljenosti koje sama izdaje u svrhu pristupa profesionalnim djelatnostima arhitekta i njihova obavljanja: dokaz završenog osposobljavanja koje je postojalo 5. kolovoza 1985. i započeto je najkasnije 17. siječnja 2014., a pružali su ga ‚Fachhochschulen’ u Saveznoj Republici Njemačkoj u trajanju od tri godine te koje ispunjava uvjete iz članka 46. stavka 2. i omogućuje pristup djelatnostima iz članka 48. u toj državi članici pod profesionalnim nazivom ‚arhitekt’, ako je nakon tog osposobljavanja uslijedilo četverogodišnje stručno iskustvo u Saveznoj Republici Njemačkoj, što se potvrđuje potvrdom koju izdaje nadležno tijelo kod koje je registriran arhitekt koji želi imati koristi od odredaba ove Direktive.”

| 38. | U glavi III. umeće se sljedeće poglavlje:
  „Poglavlje III.A
  Automatsko priznavanje na temelju zajedničkih načela osposobljavanja
  Članak 49.a
  Zajednički okvir osposobljavanja
  1.   Za potrebe ovog članka ‚zajednički okvir osposobljavanja’ znači zajednički skup minimalnog znanja, vještina i kompetencija potrebnih za obavljanje određene profesije. Zajednički okvir osposobljavanja ne zamjenjuje nacionalne programe osposobljavanja osim ako država članica odluči drugačije prema nacionalnom pravu. Za potrebe pristupa profesiji i njezinog obavljanja u državama članicama koje reguliraju tu profesiju, država članica priznaje dokazima o stručnim kvalifikacijama stečenima na temelju takvog okvira jednaku valjanost na svojem državnom području kao dokazima o formalnoj osposobljenosti koje sama izdaje, pod uvjetom da takav okvir ispunjava uvjete utvrđene u stavku 2.
  2.   Zajednički okvir osposobljavanja u skladu je sa sljedećim uvjetima:






  (a) | zajednički okvir osposobljavanja omogućava većem broju stručnjaka mobilnost po državama članicama; |
| --- | --- | --- |

38.

U glavi III. umeće se sljedeće poglavlje:

„Poglavlje III.A

Automatsko priznavanje na temelju zajedničkih načela osposobljavanja

Članak 49.a

Zajednički okvir osposobljavanja

1.   Za potrebe ovog članka ‚zajednički okvir osposobljavanja’ znači zajednički skup minimalnog znanja, vještina i kompetencija potrebnih za obavljanje određene profesije. Zajednički okvir osposobljavanja ne zamjenjuje nacionalne programe osposobljavanja osim ako država članica odluči drugačije prema nacionalnom pravu. Za potrebe pristupa profesiji i njezinog obavljanja u državama članicama koje reguliraju tu profesiju, država članica priznaje dokazima o stručnim kvalifikacijama stečenima na temelju takvog okvira jednaku valjanost na svojem državnom području kao dokazima o formalnoj osposobljenosti koje sama izdaje, pod uvjetom da takav okvir ispunjava uvjete utvrđene u stavku 2.

2.   Zajednički okvir osposobljavanja u skladu je sa sljedećim uvjetima:

(a)

zajednički okvir osposobljavanja omogućava većem broju stručnjaka mobilnost po državama članicama;

| (b) | profesija na koju se primjenjuje zajednički okvir osposobljavanja, ili obrazovanje i osposobljavanje koji dovode do profesije, regulirani su u najmanje jednoj trećini država članica; |
| --- | --- |

(b)

profesija na koju se primjenjuje zajednički okvir osposobljavanja, ili obrazovanje i osposobljavanje koji dovode do profesije, regulirani su u najmanje jednoj trećini država članica;

| (c) | zajednički skup znanja, vještina i kompetencija spaja znanja, vještine i kompetencije potrebne u sustavima obrazovanja i osposobljavanja primjenjivima u najmanje jednoj trećini država članica; nevažno je jesu li znanja, vještine ili kompetencije stečene kao dio općeg osposobljavanja na sveučilištu ili instituciji višeg obrazovanja ili kao dio strukovnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

(c)

zajednički skup znanja, vještina i kompetencija spaja znanja, vještine i kompetencije potrebne u sustavima obrazovanja i osposobljavanja primjenjivima u najmanje jednoj trećini država članica; nevažno je jesu li znanja, vještine ili kompetencije stečene kao dio općeg osposobljavanja na sveučilištu ili instituciji višeg obrazovanja ili kao dio strukovnog osposobljavanja;

| (d) | zajednički okvir osposobljavanja temelji se na razinama EQF-a, kako je definiran u Prilogu II. Preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi europskog okvira kvalifikacija za cjeloživotno učenje (18); |
| --- | --- |

(d)

zajednički okvir osposobljavanja temelji se na razinama EQF-a, kako je definiran u Prilogu II. Preporuci Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi europskog okvira kvalifikacija za cjeloživotno učenje (18);

| (e) | dotična profesija nije niti obuhvaćena drugim zajedničkim okvirom osposobljavanja niti se automatski priznaje u okviru poglavlja III. glave III.; |
| --- | --- |

(e)

dotična profesija nije niti obuhvaćena drugim zajedničkim okvirom osposobljavanja niti se automatski priznaje u okviru poglavlja III. glave III.;

| (f) | zajednički okvir osposobljavanja pripremljen je nakon prikladnog transparentnog postupka, što uključuje i relevantne zainteresirane strane iz država članica ako profesija nije regulirana; |
| --- | --- |

(f)

zajednički okvir osposobljavanja pripremljen je nakon prikladnog transparentnog postupka, što uključuje i relevantne zainteresirane strane iz država članica ako profesija nije regulirana;

| (g) | zajednički okvir osposobljavanja omogućava državljanima bilo koje države članice da ispune uvjete za stjecanje stručnih kvalifikacija u tom okviru bez potrebe da prije toga budu članovi bilo koje strukovne organizacije ili prijavljeni pri takvoj organizaciji. |
| --- | --- |

(g)

zajednički okvir osposobljavanja omogućava državljanima bilo koje države članice da ispune uvjete za stjecanje stručnih kvalifikacija u tom okviru bez potrebe da prije toga budu članovi bilo koje strukovne organizacije ili prijavljeni pri takvoj organizaciji.

3.   Predstavničke strukovne organizacije na razini Unije, kao i nacionalne strukovne organizacije ili nadležna tijela iz najmanje jedne trećine država članica mogu Komisiji podnijeti prijedloge za zajedničke okvire osposobljavanja koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 2.

4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c kako bi uspostavila zajednički okvir osposobljavanja za određenu profesiju na temelju uvjeta utvrđenih u stavku 2. ovog članka.

5.   Država članica oslobođena je obveze uvođenja zajedničkog okvira osposobljavanja iz stavka 4. na svojem državnom području i obveze automatskog priznavanja stručnih kvalifikacija stečenih unutar tog zajedničkog okvira osposobljavanja ako se ispuni jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | na njezinom državnom području ne postoje institucije obrazovanja ili osposobljavanja koje nude takvo osposobljavanje za dotičnu profesiju; |
| --- | --- |

(a)

na njezinom državnom području ne postoje institucije obrazovanja ili osposobljavanja koje nude takvo osposobljavanje za dotičnu profesiju;

| (b) | uvođenje zajedničkog okvira osposobljavanja nepovoljno bi utjecalo na organizaciju sustava obrazovanja i stručnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

(b)

uvođenje zajedničkog okvira osposobljavanja nepovoljno bi utjecalo na organizaciju sustava obrazovanja i stručnog osposobljavanja;

| (c) | postoje znatne razlike između zajedničkog okvira osposobljavanja i osposobljavanja koje se zahtijeva na njezinom državnom području, što uključuje ozbiljan rizik za javnu politiku, javnu sigurnost, javno zdravlje ili sigurnost primatelja usluga ili za zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(c)

postoje znatne razlike između zajedničkog okvira osposobljavanja i osposobljavanja koje se zahtijeva na njezinom državnom području, što uključuje ozbiljan rizik za javnu politiku, javnu sigurnost, javno zdravlje ili sigurnost primatelja usluga ili za zaštitu okoliša.

6.   Države članice u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu delegiranog akta iz stavka 4. obavješćuju Komisiju i ostale države članice o:

| (a) | nacionalnim kvalifikacijama, te prema potrebi nacionalnim profesionalnim nazivima, koji su u skladu sa zajedničkim okvirom osposobljavanja; ili |
| --- | --- |

(a)

nacionalnim kvalifikacijama, te prema potrebi nacionalnim profesionalnim nazivima, koji su u skladu sa zajedničkim okvirom osposobljavanja; ili

| (b) | svakom korištenju oslobođenja navedenom u stavku 5., zajedno s obrazloženjem o tome koji od uvjeta iz tog stavka su ispunjeni. Komisija u roku od tri mjeseca može zatražiti dodatno obrazloženje ako smatra da država članica nije pružila opravdanje da je jedan od ovih uvjeta ispunjen ili je opravdanje bilo nedovoljno. Država članica na svaki takav zahtjev odgovara u roku od tri mjeseca. |
| --- | --- |

(b)

svakom korištenju oslobođenja navedenom u stavku 5., zajedno s obrazloženjem o tome koji od uvjeta iz tog stavka su ispunjeni. Komisija u roku od tri mjeseca može zatražiti dodatno obrazloženje ako smatra da država članica nije pružila opravdanje da je jedan od ovih uvjeta ispunjen ili je opravdanje bilo nedovoljno. Država članica na svaki takav zahtjev odgovara u roku od tri mjeseca.

Komisija može donijeti provedbeni akt za izradu popisa nacionalnih stručnih kvalifikacija i nacionalnih profesionalnih naziva koji imaju korist od automatskog priznavanja unutar zajedničkog okvira osposobljavanja donesenog u skladu sa stavkom 4.

7.   Ovaj se članak također primjenjuje na specijalizacije profesije, pod uvjetom da se takve specijalizacije tiču profesionalnih djelatnosti pristup kojima je, kao i obavljanje istih, regulirano u državama članicama, ako profesija već podliježe automatskom priznavanju u okviru poglavlja III. glave III., ali ne i dotična specijalizacija.

Članak 49.b

Zajednički testovi osposobljenosti

1.   Za potrebe ovog članka, „zajednički test osposobljenosti” znači standardizirana provjera osposobljenosti koja je dostupna u državama članicama sudionicama i rezervirana za nositelje određenih stručnih kvalifikacija. Uspješno polaganje takvog ispita u državi članici omogućava nositelju određenih stručnih kvalifikacija da obavljaju profesiju u svakoj dotičnoj državi članici domaćinu pod istim uvjetima kao nositelji stručnih kvalifikacija stečenih u toj državi članici.

2.   Zajednički test osposobljenosti u skladu je sa sljedećim uvjetima:

| (a) | zajednički test osposobljenosti omogućava većem broju stručnjaka mobilnost po državama članicama; |
| --- | --- |

(a)

zajednički test osposobljenosti omogućava većem broju stručnjaka mobilnost po državama članicama;

| (b) | profesija na koju se zajednički test osposobljenosti primjenjuje, ili obrazovanje i osposobljavanje koji dovode do dotične profesije, regulirani su u najmanje jednoj trećini država članica; |
| --- | --- |

(b)

profesija na koju se zajednički test osposobljenosti primjenjuje, ili obrazovanje i osposobljavanje koji dovode do dotične profesije, regulirani su u najmanje jednoj trećini država članica;

| (c) | zajednički test osposobljenosti pripremljen je nakon prikladnog transparentnog postupka, što uključuje i relevantne zainteresirane strane iz država članica ako profesija nije regulirana; |
| --- | --- |

(c)

zajednički test osposobljenosti pripremljen je nakon prikladnog transparentnog postupka, što uključuje i relevantne zainteresirane strane iz država članica ako profesija nije regulirana;

| (d) | zajednički test osposobljenosti omogućava državljanima bilo koje države članice da sudjeluju u takvom testiranju i praktičnoj organizaciji takvih testova u državama članicama bez potrebe da prije toga budu članovi bilo koje strukovne organizacije ili prijavljeni pri takvoj organizaciji. |
| --- | --- |

(d)

zajednički test osposobljenosti omogućava državljanima bilo koje države članice da sudjeluju u takvom testiranju i praktičnoj organizaciji takvih testova u državama članicama bez potrebe da prije toga budu članovi bilo koje strukovne organizacije ili prijavljeni pri takvoj organizaciji.

3.   Predstavničke strukovne organizacije na razini Unije, kao i nacionalne strukovne organizacije ili nadležna tijela iz najmanje jedne trećine država članica mogu Komisiji podnijeti prijedloge za zajedničke testove osposobljenosti koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 2.

4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 57.c kako bi odredila sadržaj zajedničkog testa osposobljenosti i uvjeta potrebnih za sudjelovanje u testiranju i uspješno polaganje testa.

5.   Država članica oslobođena je obveze organiziranja zajedničkog testa osposobljenosti iz stavka 4. na svojem državnom području i obveze automatskog priznavanja kvalificiranih stručnjaka koji su položili zajednički test osposobljenosti ako se ispuni jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | dotična profesija nije regulirana na njezinom državnom području; |
| --- | --- |

(a)

dotična profesija nije regulirana na njezinom državnom području;

| (b) | sadržaj zajedničkog testa osposobljenosti neće dovoljno ublažiti ozbiljan rizik za javno zdravlje ili sigurnost primatelja usluga, koji su relevantni na njezinom državnom području; |
| --- | --- |

(b)

sadržaj zajedničkog testa osposobljenosti neće dovoljno ublažiti ozbiljan rizik za javno zdravlje ili sigurnost primatelja usluga, koji su relevantni na njezinom državnom području;

| (c) | sadržaj zajedničkog testa osposobljenosti učinio bi pristup profesiji znatno manje privlačnim u usporedbi s nacionalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(c)

sadržaj zajedničkog testa osposobljenosti učinio bi pristup profesiji znatno manje privlačnim u usporedbi s nacionalnim zahtjevima.

6.   Države članice u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu delegiranog akta iz stavka 4. obavješćuju Komisiju i druge države članice o:

| (a) | kapacitetu dostupnom za organiziranje takvih testova; ili |
| --- | --- |

(a)

kapacitetu dostupnom za organiziranje takvih testova; ili

| (b) | svakom korištenju oslobođenja iz stavka 5, zajedno sa obrazloženjem koji od uvjeta iz tog stavka su ispunjeni. Komisija u roku od tri mjeseca može zatražiti dodatno obrazloženje ako smatra da država članica nije pružila opravdanje da je jedan od ovih uvjeta ispunjen ili je opravdanje bilo nedovoljno. Država članica na svaki takav zahtjev odgovara u roku od tri mjeseca. |
| --- | --- |

(b)

svakom korištenju oslobođenja iz stavka 5, zajedno sa obrazloženjem koji od uvjeta iz tog stavka su ispunjeni. Komisija u roku od tri mjeseca može zatražiti dodatno obrazloženje ako smatra da država članica nije pružila opravdanje da je jedan od ovih uvjeta ispunjen ili je opravdanje bilo nedovoljno. Država članica na svaki takav zahtjev odgovara u roku od tri mjeseca.

Komisija može donijeti provedbeni akt u kojem bi se navele države članice u kojima će se organizirati zajednički testovi osposobljenosti usvojeni u skladu sa stavkom 4., učestalosti testova tijekom kalendarske godine i druge mjere potrebne za organizaciju zajedničkih testova osposobljenosti u državama članicama.

| 39. | U članku 50. umeću se sljedeći stavci:
  „3.a   U slučaju opravdanje sumnje država članica domaćin može zahtijevati od nadležnog tijela države članice potvrdu činjenice da podnositelju zahtjeva nije prekinuto ili zabranjeno obavljanje profesije zbog teže povrede pravila struke ili osude za kazneno djela povezano s obavljanjem njegovih profesionalnih djelatnosti.
  3.b   Razmjena informacija između nadležnih tijela različitih država članica u okviru ovog članka odvija se putem sustava IMI.” |
| --- | --- |

39.

U članku 50. umeću se sljedeći stavci:

„3.a   U slučaju opravdanje sumnje država članica domaćin može zahtijevati od nadležnog tijela države članice potvrdu činjenice da podnositelju zahtjeva nije prekinuto ili zabranjeno obavljanje profesije zbog teže povrede pravila struke ili osude za kazneno djela povezano s obavljanjem njegovih profesionalnih djelatnosti.

3.b   Razmjena informacija između nadležnih tijela različitih država članica u okviru ovog članka odvija se putem sustava IMI.”

| 40. | U članku 52. dodaje se sljedeći stavak:
  „3.   Država članica ne može rezervirati korištenje profesionalnog naziva za nositelje stručnih kvalifikacija ako nije o udruzi ili organizaciji obavijestila Komisiju i druge države članice u skladu s člankom 3. stavkom 2.” |
| --- | --- |

40.

U članku 52. dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Država članica ne može rezervirati korištenje profesionalnog naziva za nositelje stručnih kvalifikacija ako nije o udruzi ili organizaciji obavijestila Komisiju i druge države članice u skladu s člankom 3. stavkom 2.”

| 41. | Članak 53. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 53.
  Znanje jezika
  1.   Stručnjaci kojima su priznate stručne kvalifikacije moraju znati jezike koji su potrebni za obavljanje profesije u zemlji članici domaćinu.
  2.   Država članica osigurava da su sve kontrole koje provodi nadležno tijelo ili koje se provode pod njegovim nadzorom, za kontrolu usklađenosti s obvezom iz stavka 1., ograničene na znanje jednog službenog jezika države članice domaćina ili jednog administrativnog jezika države članice domaćina, pod uvjetom da je on također službeni jezik Unije.
  3.   Kontrole koje se provode u skladu sa stavkom 2. mogu se nametnuti ako profesija koja će se obavljati utječe na sigurnost pacijenata. Kontrole se mogu nametnuti za druge profesije u slučajevima u kojima postoji ozbiljna i konkretna sumnja o dostatnosti stručnjakova znanja jezika u odnosu na profesionalne djelatnosti koje taj stručnjak namjerava obavljati.
  Kontrole se mogu provoditi samo nakon izdavanja europske strukovne iskaznice u skladu s člankom 4.d ili nakon prepoznavanja stručnih kvalifikacija, ovisno o slučaju.
  4.   Sve kontrole znanja jezika razmjerne su djelatnosti koja će se obavljati. Dotični stručnjak ima pravo žalbe na takve kontrole prema nacionalnom pravu.” |
| --- | --- |

41.

Članak 53. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 53.

Znanje jezika

1.   Stručnjaci kojima su priznate stručne kvalifikacije moraju znati jezike koji su potrebni za obavljanje profesije u zemlji članici domaćinu.

2.   Država članica osigurava da su sve kontrole koje provodi nadležno tijelo ili koje se provode pod njegovim nadzorom, za kontrolu usklađenosti s obvezom iz stavka 1., ograničene na znanje jednog službenog jezika države članice domaćina ili jednog administrativnog jezika države članice domaćina, pod uvjetom da je on također službeni jezik Unije.

3.   Kontrole koje se provode u skladu sa stavkom 2. mogu se nametnuti ako profesija koja će se obavljati utječe na sigurnost pacijenata. Kontrole se mogu nametnuti za druge profesije u slučajevima u kojima postoji ozbiljna i konkretna sumnja o dostatnosti stručnjakova znanja jezika u odnosu na profesionalne djelatnosti koje taj stručnjak namjerava obavljati.

Kontrole se mogu provoditi samo nakon izdavanja europske strukovne iskaznice u skladu s člankom 4.d ili nakon prepoznavanja stručnih kvalifikacija, ovisno o slučaju.

4.   Sve kontrole znanja jezika razmjerne su djelatnosti koja će se obavljati. Dotični stručnjak ima pravo žalbe na takve kontrole prema nacionalnom pravu.”

| 42. | U glavi IV. umeće se sljedeći članak:
  „Članak 55.a
  Priznavanje stručnog pripravničkog staža
  1.   Ako se za pristup reguliranoj profesiji u matičnoj državi članici zahtijeva da je završen stručni pripravnički staž, nadležno tijelo matične države članice, prilikom razmatranja zahtjeva za odobrenje obavljanja regulirane profesije, priznaje stručni pripravnički staž obavljen u drugoj državi članici pod uvjetom da je pripravnički staž u skladu s objavljenim smjernicama iz stavka 2. te uzima u obzir stručni pripravnički staž obavljen u trećoj zemlji. Međutim, države članice mogu u nacionalnom zakonodavstvu odrediti razumno ograničenje trajanja dijela stručnog pripravničkog staža koji se može obaviti u inozemstvu.
  2.   Priznavanje stručnog pripravničkog staža ne zamjenjuje postojeće zahtjeve da se položi ispit kako bi se ostvario pristup dotičnoj profesiji. Nadležno tijelo objavljuje smjernice za organizaciju i priznavanje stručnog pripravničkog staža obavljenog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, posebno u vezi s ulogom nadzornika stručnog pripravničkog staža.” |
| --- | --- |

42.

U glavi IV. umeće se sljedeći članak:

„Članak 55.a

Priznavanje stručnog pripravničkog staža

1.   Ako se za pristup reguliranoj profesiji u matičnoj državi članici zahtijeva da je završen stručni pripravnički staž, nadležno tijelo matične države članice, prilikom razmatranja zahtjeva za odobrenje obavljanja regulirane profesije, priznaje stručni pripravnički staž obavljen u drugoj državi članici pod uvjetom da je pripravnički staž u skladu s objavljenim smjernicama iz stavka 2. te uzima u obzir stručni pripravnički staž obavljen u trećoj zemlji. Međutim, države članice mogu u nacionalnom zakonodavstvu odrediti razumno ograničenje trajanja dijela stručnog pripravničkog staža koji se može obaviti u inozemstvu.

2.   Priznavanje stručnog pripravničkog staža ne zamjenjuje postojeće zahtjeve da se položi ispit kako bi se ostvario pristup dotičnoj profesiji. Nadležno tijelo objavljuje smjernice za organizaciju i priznavanje stručnog pripravničkog staža obavljenog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, posebno u vezi s ulogom nadzornika stručnog pripravničkog staža.”

| 43. | Naslov glave V. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

43.

Naslov glave V. zamjenjuje se sljedećim:

| 44. | Članak 56. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Nadležna tijela države članice domaćina i matične države članice razmjenjuju podatke o poduzetim disciplinskim mjerama ili kaznenim sankcijama te bilo kakvim drugim teškim i posebnim okolnostima koje bi mogle utjecati na obavljanje djelatnosti iz ove Direktive. Pri tome poštuju pravila o zaštiti osobnih podataka predviđena u Direktivi 95/46/EZ i Direktivi 2002/58/EZ.”; |
| --- | --- | --- |

44.

Članak 56. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Nadležna tijela države članice domaćina i matične države članice razmjenjuju podatke o poduzetim disciplinskim mjerama ili kaznenim sankcijama te bilo kakvim drugim teškim i posebnim okolnostima koje bi mogle utjecati na obavljanje djelatnosti iz ove Direktive. Pri tome poštuju pravila o zaštiti osobnih podataka predviđena u Direktivi 95/46/EZ i Direktivi 2002/58/EZ.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak:
  „2.a   Za potrebe stavaka 1. i 2. nadležna tijela koriste sustav IMI.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Za potrebe stavaka 1. i 2. nadležna tijela koriste sustav IMI.”;

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „4.   Svaka država članica određuje koordinatora za djelatnosti nadležnih tijela iz stavka 1. i o tome obavješćuje ostale države članice i Komisiju.
  Dužnosti koordinatora su sljedeće:






  (a) | promicati jedinstvenu primjenu ove Direktive; |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Svaka država članica određuje koordinatora za djelatnosti nadležnih tijela iz stavka 1. i o tome obavješćuje ostale države članice i Komisiju.

Dužnosti koordinatora su sljedeće:

(a)

promicati jedinstvenu primjenu ove Direktive;

| (b) | sakupljati sve informacije koje su relevantne za primjenu ove Direktive, kao što su informacije o uvjetima pristupa reguliranim profesijama u državama članicama; |
| --- | --- |

(b)

sakupljati sve informacije koje su relevantne za primjenu ove Direktive, kao što su informacije o uvjetima pristupa reguliranim profesijama u državama članicama;

| (c) | razmatrati prijedloge za zajedničke okvire osposobljavanja i zajedničke testove osposobljenosti; |
| --- | --- |

(c)

razmatrati prijedloge za zajedničke okvire osposobljavanja i zajedničke testove osposobljenosti;

| (d) | razmjenjivati informacije i najbolje prakse u svrhu optimiziranja kontinuiranog profesionalnog razvoja u državama članicama; |
| --- | --- |

(d)

razmjenjivati informacije i najbolje prakse u svrhu optimiziranja kontinuiranog profesionalnog razvoja u državama članicama;

| (e) | razmjenjivati informacije i najbolje prakse o primjeni kompenzacijskih mjera iz članka 14. |
| --- | --- |

(e)

razmjenjivati informacije i najbolje prakse o primjeni kompenzacijskih mjera iz članka 14.

Za potrebe izvršavanja dužnosti iz točke (b) ovog stavka koordinatori mogu tražiti pomoć centara za pomoć iz članka 57.b.”

| 45. | Umeće se sljedeći članak:
  „Članak 56.a
  Mehanizam upozoravanja
  1.   Nadležna tijela države članice obavješćuju nadležna tijela svih ostalih država članica o stručnjaku kojemu su nacionalna nadležna tijela ili sudovi u cijelosti ili djelomično ograničili ili zabranili, čak i privremeno, obavljanje sljedećih profesionalnih djelatnosti na državnom području te države članice:






  (a) | doktor medicine i opće prakse koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točaka 5.1.1. i 5.1.4.; |
| --- | --- | --- |

45.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 56.a

Mehanizam upozoravanja

1.   Nadležna tijela države članice obavješćuju nadležna tijela svih ostalih država članica o stručnjaku kojemu su nacionalna nadležna tijela ili sudovi u cijelosti ili djelomično ograničili ili zabranili, čak i privremeno, obavljanje sljedećih profesionalnih djelatnosti na državnom području te države članice:

(a)

doktor medicine i opće prakse koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točaka 5.1.1. i 5.1.4.;

| (b) | doktor medicine specijalist koji posjeduje naziv iz Priloga V. točke 5.1.3.; |
| --- | --- |

(b)

doktor medicine specijalist koji posjeduje naziv iz Priloga V. točke 5.1.3.;

| (c) | medicinska sestra za opću zdravstvenu njegu koja posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.2.2.; |
| --- | --- |

(c)

medicinska sestra za opću zdravstvenu njegu koja posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.2.2.;

| (d) | doktor dentalne medicine koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.3.2.; |
| --- | --- |

(d)

doktor dentalne medicine koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.3.2.;

| (e) | zubar specijalist koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.3.3.; |
| --- | --- |

(e)

zubar specijalist koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.3.3.;

| (f) | veterinar koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.4.2.; |
| --- | --- |

(f)

veterinar koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.4.2.;

| (g) | primalja koja posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.5.2.; |
| --- | --- |

(g)

primalja koja posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.5.2.;

| (h) | farmaceut koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.6.2.; |
| --- | --- |

(h)

farmaceut koji posjeduje dokaz o formalnoj osposobljenosti iz Priloga V. točke 5.6.2.;

| (i) | nositelji svjedodžbi iz Priloga VII. točke 2. kojima se potvrđuje da je nositelj završio osposobljavanje koje ispunjava odgovarajuće minimalne uvjete iz članaka 24., 25., 31., 34., 35., 38., 40. odnosno 44., ali koje je započelo prije referentnih datuma kvalifikacija navedenih u Prilogu V. točkama 5.1.3., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. i 5.6.2.; |
| --- | --- |

(i)

nositelji svjedodžbi iz Priloga VII. točke 2. kojima se potvrđuje da je nositelj završio osposobljavanje koje ispunjava odgovarajuće minimalne uvjete iz članaka 24., 25., 31., 34., 35., 38., 40. odnosno 44., ali koje je započelo prije referentnih datuma kvalifikacija navedenih u Prilogu V. točkama 5.1.3., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2. i 5.6.2.;

| (j) | nositelji svjedodžbi o stečenim pravima iz članaka 23., 27., 29., 33., 33.a, 37., 43. i 43.a; |
| --- | --- |

(j)

nositelji svjedodžbi o stečenim pravima iz članaka 23., 27., 29., 33., 33.a, 37., 43. i 43.a;

| (k) | drugi stručnjaci koji obavljaju djelatnosti koje utječu na sigurnost pacijenta ako stručnjak obavlja profesiju reguliranu u toj državi članici; |
| --- | --- |

(k)

drugi stručnjaci koji obavljaju djelatnosti koje utječu na sigurnost pacijenta ako stručnjak obavlja profesiju reguliranu u toj državi članici;

| (l) | stručnjaci koji obavljaju djelatnosti povezane s obrazovanjem maloljetnih osoba, uključujući i brigu o djeci i predškolsko obrazovanje, ako stručnjak obavlja profesiju reguliranu u toj državi članici. |
| --- | --- |

(l)

stručnjaci koji obavljaju djelatnosti povezane s obrazovanjem maloljetnih osoba, uključujući i brigu o djeci i predškolsko obrazovanje, ako stručnjak obavlja profesiju reguliranu u toj državi članici.

2.   Nadležna tijela šalju informacije iz stavka 1. upozorenjem putem sustava IMI najkasnije tri dana nakon dana donošenja odluke o ograničenju ili potpunoj ili djelomičnoj zabrani obavljanja profesionalne djelatnosti dotičnog stručnjaka. Informacija je ograničena na sljedeće:

| (a) | identitet stručnjaka; |
| --- | --- |

(a)

identitet stručnjaka;

| (b) | dotičnu profesiju; |
| --- | --- |

(b)

dotičnu profesiju;

| (c) | informacije o nacionalnom tijelu ili sudu koji donosi odluku o ograničenju ili zabrani; |
| --- | --- |

(c)

informacije o nacionalnom tijelu ili sudu koji donosi odluku o ograničenju ili zabrani;

| (d) | opseg ograničenja ili zabrane; i |
| --- | --- |

(d)

opseg ograničenja ili zabrane; i

| (e) | razdoblje tijekom kojeg se primjenjuje ograničenje ili zabrana. |
| --- | --- |

(e)

razdoblje tijekom kojeg se primjenjuje ograničenje ili zabrana.

3.   Nadležna tijela dotične države članice najkasnije tri dana nakon dana donošenja sudske odluke upozorenjem putem sustava IMI obavješćuju nadležna tijela svih ostalih država članica o identitetu stručnjaka koji je podnio zahtjev za priznavanje kvalifikacija na temelju ove Direktive i za kojeg su potom sudovi utvrdili da je koristio krivotvorene dokaze o stručnim kvalifikacijama u ovom kontekstu.

4.   Obrada osobnih podataka za potrebe razmjene informacija iz stavaka 1. i 3. izvršava se u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZ. Obrada osobnih podataka od strane Komisije izvršava se u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

5.   Nadležna tijela država članica obavješćuju se bez odgode kada zabrana ili ograničenje iz stavka 1. istekne. U tu svrhu od nadležnog tijela države članice koje šalje informacije u skladu sa stavkom 1. također se zahtijeva da obavijesti o datumu isteka i svakoj sljedećoj promjeni tog datuma.

6.   Države članice osiguravaju da stručnjaci, u pogledu kojih se šalju upozorenja drugim državama članicama, budu pisanim putem obaviješteni o odlukama o upozorenju u isto vrijeme kad se o upozorenju odluči, da mogu u okviru nacionalnog prava podnijeti žalbu na odluku ili podnijeti zahtjev za ispravljanje takvih odluka i imaju pristup pravnim lijekovima u vezi sa bilo kakvom štetom koju su prouzročila lažna upozorenja poslana drugim državama članicama. U takvim se slučajevima navodi da odluka o upozorenju podliježe postupku koji je pokrenuo stručnjak.

7.   Podaci o upozorenjima mogu se obrađivati u sustavu IMI sve dok su valjani. Upozorenja se brišu u roku od tri dana od dana donošenja odluke o poništenju ili od isteka zabrane ili ograničenja iz stavka 1.

8.   Komisija donosi provedbene akte za primjenu mehanizma upozorenja. Ti provedbeni akti sadrže odredbe o tijelima koja imaju pravo slati i primati upozorenja te o povlačenju i okončanju upozorenja te o mjerama za osiguravanje sigurnosti obrade. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 58. stavka 2.”

| 46. | Članak 57. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 57.
  Središnji internetski pristup informacijama
  1.   Države članice osiguravaju da su sljedeće informacije dostupne na internetu putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 6. Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (19) te da se redovito ažuriraju:






  (a) | popis svih reguliranih profesija u državi članici uključujući i kontakt podatke nadležnih tijela za svaku reguliranu profesiju i centre za pomoć iz članka 57.b; |
| --- | --- | --- |

46.

Članak 57. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 57.

Središnji internetski pristup informacijama

1.   Države članice osiguravaju da su sljedeće informacije dostupne na internetu putem jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 6. Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (19) te da se redovito ažuriraju:

(a)

popis svih reguliranih profesija u državi članici uključujući i kontakt podatke nadležnih tijela za svaku reguliranu profesiju i centre za pomoć iz članka 57.b;

| (b) | popis profesija za koje je dostupna europska strukovna iskaznica, funkcioniranje te iskaznice, uključujući sve povezane naknade koje stručnjaci trebaju platiti te nadležna tijela koja izdaju tu iskaznicu; |
| --- | --- |

(b)

popis profesija za koje je dostupna europska strukovna iskaznica, funkcioniranje te iskaznice, uključujući sve povezane naknade koje stručnjaci trebaju platiti te nadležna tijela koja izdaju tu iskaznicu;

| (c) | popis svih profesija za koje država članica primjenjuje članak 7. stavak 4. na temelju nacionalnih zakona i drugih propisa; |
| --- | --- |

(c)

popis svih profesija za koje država članica primjenjuje članak 7. stavak 4. na temelju nacionalnih zakona i drugih propisa;

| (d) | popis reguliranog obrazovanja i osposobljavanja te osposobljavanja s posebnom strukturom iz članka 11. točke (c) podtočke ii.; |
| --- | --- |

(d)

popis reguliranog obrazovanja i osposobljavanja te osposobljavanja s posebnom strukturom iz članka 11. točke (c) podtočke ii.;

| (e) | zahtjeve i postupke iz članaka 7., 50., 51. i 53. za profesije regulirane u državi članici, uključujući sve povezane naknade koje plaćaju građani i dokumente koje građani podnose nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(e)

zahtjeve i postupke iz članaka 7., 50., 51. i 53. za profesije regulirane u državi članici, uključujući sve povezane naknade koje plaćaju građani i dokumente koje građani podnose nadležnim tijelima;

| (f) | pojedinosti o tome kako se u okviru nacionalnih zakona i drugih propisa može žaliti na odluke nadležnih tijela donesene na temelju ove Direktive. |
| --- | --- |

(f)

pojedinosti o tome kako se u okviru nacionalnih zakona i drugih propisa može žaliti na odluke nadležnih tijela donesene na temelju ove Direktive.

2.   Države članice osiguravaju da se informacije iz stavka 1. pružaju korisnicima na jasan i sveobuhvatan način, da su lako dostupne na daljinu i elektroničkim putem te da se redovito ažuriraju.

3.   Države članice osiguravaju da se na svaki zahtjev za informaciju upućen jedinstvenoj kontaktnoj točki odgovori što je prije moguće.

4.   Države članice i Komisija poduzimaju popratne mjere kako bi potaknule jedinstvene kontaktne točke da se informacije iz stavka 1. omoguće i na drugim službenim jezicima Unije. To ne utječe na zakonodavstvo država članica o upotrebi jezika na njihovom državnom području.

5.   Države članice surađuju međusobno i s Komisijom za potrebe provedbe stavaka 1., 2. i 4.

| 47. | Umeću se sljedeći članci:
  „Članak 57.a
  Postupci elektroničkim putem
  1.   Države članice osiguravaju da se svi zahtjevi, postupci i formalnosti vezani za pitanja obuhvaćena ovom Direktivom mogu jednostavno ispuniti, na daljinu i elektroničkim putem, pomoću odgovarajućih jedinstvenih kontaktnih točaka ili odgovarajućih nadležnih tijela. To ne sprečava nadležna tijela država članica da zatraže ovjerene preslike u kasnijoj fazi u slučaju opravdanih sumnji i kada je to strogo neophodno.
  2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na izvršavanje razdoblja prilagodbe ili provjere osposobljenosti.
  3.   Ako je opravdano da država članica traži napredne elektroničke potpise, kako su definirani u članku 2. točki 2. Direktive 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1999. o okviru Zajednice za elektroničke potpise (20), za ispunjavanje postupaka iz stavka 1. ovog članka, države članice prihvaćaju elektroničke potpise u skladu s Odlukom Komisije 2009/767/EZ od 16. listopada 2009. o utvrđivanju mjera za olakšavanje upotrebe postupaka elektroničkim putem pomoću jedinstvenih kontaktnih točaka u okviru Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (21) i omogućavaju tehnička sredstva za obradu dokumenata naprednim elektroničkim potpisom u formatima koji su definirani u Odluci Komisije 2011/130/EU od 25. veljače 2011. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za prekograničnu obradu dokumenata koje su elektronički potpisala nadležna tijela u okviru Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (22).
  4.   Svi se postupci provode u skladu s člankom 8. Direktive 2006/123/EZ u vezi s jedinstvenim kontaktnim točkama. Postupovna vremenska ograničenja određena u članku 7. stavku 4. i članku 51. ove Direktive započinju od trenutka kada građanin podnese zahtjev ili bilo koji dokument koji nedostaje jedinstvenoj kontaktnoj točki ili izravno odgovarajućem nadležnom tijelu. Bilo koji zahtjev za ovjerene preslike iz stavka 1. ovog članka ne smatra se zahtjevom za dokumente koji nedostaju.
  Članak 57.b
  Centri za pomoć
  1.   Svaka država članica najkasnije do 18. siječnja 2016. određuje centar za pomoć u čijoj je nadležnosti pružanje pomoći građanima, kao i centrima za pomoć drugih država članica, u vezi s priznavanjem stručnih kvalifikacija predviđenih u ovoj Direktivi, uključujući i davanje informacija o nacionalnom zakonodavstvu kojim su uređene profesije i njihovo obavljanje, socijalnom zakonodavstvu i, po potrebi, etičkim pravilima.
  2.   Centri za pomoć u državama članicama domaćinima pomažu građanima u korištenju prava koja su im dodijeljena ovom Direktivom u suradnji, po potrebi, s centrom za pomoć u matičnoj državi članici i nadležnim tijelima i jedinstvenim kontaktnim točkama u državi članici domaćinu.
  3.   Od svakog nadležnog tijela u matičnoj državi članici ili državi članici domaćinu zahtijeva se da u potpunosti surađuje s centrom za pomoć u državi članici domaćinu i po potrebi u matičnoj državi članici te da pruža sve relevantne informacije o pojedinačnim slučajevima takvim centrima za pomoć na njihov zahtjev i pod uvjetom da se poštuju pravila o zaštiti podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZ.
  4.   Na zahtjev Komisije centri za pomoć obavješćuju Komisiju o rezultatima upita koje razmatraju u roku od dva mjeseca od primanja takvog zahtjeva.
  Članak 57.c
  Izvršavanje ovlasti
  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. trećeg podstavka, članka 20., članka 21. stavka 6. drugog podstavka, članka 21.a stavka 4., članka 25. stavka 5, članka 26. drugog stavka, članka 31. stavka 2. drugog podstavka, članka 34. stavka 2. drugog podstavka, članka 35. stavaka 4. i 5, članka 38. stavka 1. drugog podstavka, članka 40. stavka 1. trećeg podstavka, članka 44. stavka 2. drugog podstavka, članka 49.a stavka 4. i članka 49.b stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 17. siječnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
  3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. trećeg podstavka, članka 20, članka 21. stavka 6. drugog podstavka, članka 21.a stavka 4., članka 25. stavka 5., članka 26. drugog stavka, članka 31. stavka 2. drugog podstavka, članka 34. stavka 2. drugog podstavka, članka 35. stavaka 4. i 5, članka 38. stavka 1. drugog podstavka, članka 40. stavka 1. trećeg podstavka, članka 44. stavka 2. drugog podstavka, članka 49.a stavka 4. i članka 49.b stavka 4. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
  4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2. trećeg podstavka, članka 20., članka 21. stavka 6. drugog podstavka, članka 21.a stavka 4., članka 25. stavka 5., članka 26. drugog stavka, članka 31. stavka 2. drugog podstavka, članka 34. stavka 2. drugog podstavka, članka 35. stavaka 4. i 5, članka 38. stavka 1. drugog podstavka, članka 40. stavka 1. trećeg podstavka, članka 44. stavka 2. drugog podstavka, članka 49.a stavka 4. i članka 49.b stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |
| --- | --- |

47.

Umeću se sljedeći članci:

„Članak 57.a

Postupci elektroničkim putem

1.   Države članice osiguravaju da se svi zahtjevi, postupci i formalnosti vezani za pitanja obuhvaćena ovom Direktivom mogu jednostavno ispuniti, na daljinu i elektroničkim putem, pomoću odgovarajućih jedinstvenih kontaktnih točaka ili odgovarajućih nadležnih tijela. To ne sprečava nadležna tijela država članica da zatraže ovjerene preslike u kasnijoj fazi u slučaju opravdanih sumnji i kada je to strogo neophodno.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na izvršavanje razdoblja prilagodbe ili provjere osposobljenosti.

3.   Ako je opravdano da država članica traži napredne elektroničke potpise, kako su definirani u članku 2. točki 2. Direktive 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1999. o okviru Zajednice za elektroničke potpise (20), za ispunjavanje postupaka iz stavka 1. ovog članka, države članice prihvaćaju elektroničke potpise u skladu s Odlukom Komisije 2009/767/EZ od 16. listopada 2009. o utvrđivanju mjera za olakšavanje upotrebe postupaka elektroničkim putem pomoću jedinstvenih kontaktnih točaka u okviru Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (21) i omogućavaju tehnička sredstva za obradu dokumenata naprednim elektroničkim potpisom u formatima koji su definirani u Odluci Komisije 2011/130/EU od 25. veljače 2011. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za prekograničnu obradu dokumenata koje su elektronički potpisala nadležna tijela u okviru Direktive 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu (22).

4.   Svi se postupci provode u skladu s člankom 8. Direktive 2006/123/EZ u vezi s jedinstvenim kontaktnim točkama. Postupovna vremenska ograničenja određena u članku 7. stavku 4. i članku 51. ove Direktive započinju od trenutka kada građanin podnese zahtjev ili bilo koji dokument koji nedostaje jedinstvenoj kontaktnoj točki ili izravno odgovarajućem nadležnom tijelu. Bilo koji zahtjev za ovjerene preslike iz stavka 1. ovog članka ne smatra se zahtjevom za dokumente koji nedostaju.

Članak 57.b

Centri za pomoć

1.   Svaka država članica najkasnije do 18. siječnja 2016. određuje centar za pomoć u čijoj je nadležnosti pružanje pomoći građanima, kao i centrima za pomoć drugih država članica, u vezi s priznavanjem stručnih kvalifikacija predviđenih u ovoj Direktivi, uključujući i davanje informacija o nacionalnom zakonodavstvu kojim su uređene profesije i njihovo obavljanje, socijalnom zakonodavstvu i, po potrebi, etičkim pravilima.

2.   Centri za pomoć u državama članicama domaćinima pomažu građanima u korištenju prava koja su im dodijeljena ovom Direktivom u suradnji, po potrebi, s centrom za pomoć u matičnoj državi članici i nadležnim tijelima i jedinstvenim kontaktnim točkama u državi članici domaćinu.

3.   Od svakog nadležnog tijela u matičnoj državi članici ili državi članici domaćinu zahtijeva se da u potpunosti surađuje s centrom za pomoć u državi članici domaćinu i po potrebi u matičnoj državi članici te da pruža sve relevantne informacije o pojedinačnim slučajevima takvim centrima za pomoć na njihov zahtjev i pod uvjetom da se poštuju pravila o zaštiti podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZ.

4.   Na zahtjev Komisije centri za pomoć obavješćuju Komisiju o rezultatima upita koje razmatraju u roku od dva mjeseca od primanja takvog zahtjeva.

Članak 57.c

Izvršavanje ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. trećeg podstavka, članka 20., članka 21. stavka 6. drugog podstavka, članka 21.a stavka 4., članka 25. stavka 5, članka 26. drugog stavka, članka 31. stavka 2. drugog podstavka, članka 34. stavka 2. drugog podstavka, članka 35. stavaka 4. i 5, članka 38. stavka 1. drugog podstavka, članka 40. stavka 1. trećeg podstavka, članka 44. stavka 2. drugog podstavka, članka 49.a stavka 4. i članka 49.b stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 17. siječnja 2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. trećeg podstavka, članka 20, članka 21. stavka 6. drugog podstavka, članka 21.a stavka 4., članka 25. stavka 5., članka 26. drugog stavka, članka 31. stavka 2. drugog podstavka, članka 34. stavka 2. drugog podstavka, članka 35. stavaka 4. i 5, članka 38. stavka 1. drugog podstavka, članka 40. stavka 1. trećeg podstavka, članka 44. stavka 2. drugog podstavka, članka 49.a stavka 4. i članka 49.b stavka 4. Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2. trećeg podstavka, članka 20., članka 21. stavka 6. drugog podstavka, članka 21.a stavka 4., članka 25. stavka 5., članka 26. drugog stavka, članka 31. stavka 2. drugog podstavka, članka 34. stavka 2. drugog podstavka, članka 35. stavaka 4. i 5, članka 38. stavka 1. drugog podstavka, članka 40. stavka 1. trećeg podstavka, članka 44. stavka 2. drugog podstavka, članka 49.a stavka 4. i članka 49.b stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

| 48. | Članak 58. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 58.
  Odborski postupak
  1.   Komisiji pomaže Odbor za priznavanje stručnih kvalifikacija. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.” |
| --- | --- |

48.

Članak 58. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 58.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže Odbor za priznavanje stručnih kvalifikacija. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”

| 49. | Članak 59. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 59.
  Transparentnost
  1.   Države članice dostavljaju Komisiji popis postojećih reguliranih profesija, podrobno navodeći djelatnosti obuhvaćene svakom profesijom, te popis reguliranih obrazovanja i osposobljavanja, te osposobljavanja s posebnom strukturom, iz članka 11. točke (c) podtočke ii., na njihovu državnom području do 18. siječnja 2016. Moguće promjene na tim popisima također se dostavljaju Komisiji bez nepotrebnog odlaganja. Komisija uspostavlja i održava javno dostupnu bazu podataka reguliranih profesija, uključujući opći opis djelatnosti obuhvaćenih svakom profesijom.
  2.   Do 18. siječnja 2016., države članice dostavljaju Komisiji popis profesija za koje je potrebna prethodna provjera kvalifikacija u skladu s člankom 7. stavkom 4. Države članice Komisiji daju posebno obrazloženje za unos svake pojedine profesije na taj popis.
  3.   Države članice provjeravaju jesu li zahtjevi na temelju njihovog pravnog sustava koji ograničavaju pristup profesiji ili obavljanje profesije nositeljima određene stručne kvalifikacije, uključujući korištenje profesionalnih naziva i profesionalne djelatnosti dopuštene u okviru takvog naziva, koji se u ovom članku nazivaju ‚zahtjevima’, u skladu sa sljedećim načelima:






  (a) | zahtjevi ne smiju biti ni neposredno niti posredno diskriminacijski na temelju nacionalnosti ili boravišta; |
| --- | --- | --- |

49.

Članak 59. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 59.

Transparentnost

1.   Države članice dostavljaju Komisiji popis postojećih reguliranih profesija, podrobno navodeći djelatnosti obuhvaćene svakom profesijom, te popis reguliranih obrazovanja i osposobljavanja, te osposobljavanja s posebnom strukturom, iz članka 11. točke (c) podtočke ii., na njihovu državnom području do 18. siječnja 2016. Moguće promjene na tim popisima također se dostavljaju Komisiji bez nepotrebnog odlaganja. Komisija uspostavlja i održava javno dostupnu bazu podataka reguliranih profesija, uključujući opći opis djelatnosti obuhvaćenih svakom profesijom.

2.   Do 18. siječnja 2016., države članice dostavljaju Komisiji popis profesija za koje je potrebna prethodna provjera kvalifikacija u skladu s člankom 7. stavkom 4. Države članice Komisiji daju posebno obrazloženje za unos svake pojedine profesije na taj popis.

3.   Države članice provjeravaju jesu li zahtjevi na temelju njihovog pravnog sustava koji ograničavaju pristup profesiji ili obavljanje profesije nositeljima određene stručne kvalifikacije, uključujući korištenje profesionalnih naziva i profesionalne djelatnosti dopuštene u okviru takvog naziva, koji se u ovom članku nazivaju ‚zahtjevima’, u skladu sa sljedećim načelima:

(a)

zahtjevi ne smiju biti ni neposredno niti posredno diskriminacijski na temelju nacionalnosti ili boravišta;

| (b) | zahtjevi moraju biti opravdani prevladavajućim razlozima općeg interesa; |
| --- | --- |

(b)

zahtjevi moraju biti opravdani prevladavajućim razlozima općeg interesa;

| (c) | zahtjevi moraju biti prikladni za osiguravanje postizanja zadanog cilja i ne smiju prelaziti ono što je potrebno za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(c)

zahtjevi moraju biti prikladni za osiguravanje postizanja zadanog cilja i ne smiju prelaziti ono što je potrebno za postizanje tog cilja.

4.   Stavak 1. također se primjenjuje na profesije koje u državi članici reguliraju udruženja ili organizacije u smislu članka 3. stavka 2. te na sve zahtjeve za članstvo u tim udruženjima ili organizacijama.

5.   Do 18. siječnja 2016., države članice Komisiji daju informacije o zahtjevima koje namjeravaju zadržati i razlozima zbog kojih smatraju da su ti zahtjevi u skladu sa stavkom 3. Države članice, u roku od šest mjeseci nakon usvajanja mjere, osiguravaju informacije o zahtjevima koje su naknadno uvele te razlozima zbog kojih smatraju da su ti zahtjevi u skladu sa stavkom 3.

6.   Do 18. siječnja 2016., i potom svake dvije godine, države članice također podnose izvješće Komisiji o zahtjevima koji su povučeni ili ublaženi.

7.   Komisija prosljeđuje izvješća iz stavka 6. drugim državama članicama koje podnose svoje primjedbe u roku od šest mjeseci. U tom razdoblju od šest mjeseci Komisija se savjetuje sa zainteresiranim stranama, uključujući dotičnim profesijama.

8.   Komisija na temelju informacija koje je dobila od država članica podnosi sažetak izvješća skupini koordinatora ustanovljenoj Odlukom Komisije 2007/172/EZ od 19. ožujka 2007. o osnivanju skupine koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija (23), koja može podnijeti primjedbe.

9.   U svjetlu primjedbi iz stavaka 7. i 8. Komisija do 18. siječnja 2017. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi svoje konačne zaključke kojima po potrebi prilaže prijedloge za daljnje inicijative.

| 50. | Članak 60. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Od 18. siječnja 2016. statistički sažetak donesenih odluka iz prvog podstavka sadržava podrobne informacije o broju i vrsti odluka koje su donesene u skladu s ovom Direktivom, uključujući vrste odluka o djelomičnom pristupu koje donose nadležna tijela u skladu s člankom 4.f te opis glavnih problema do kojih dolazi prilikom primjene ove Direktive”; |
| --- | --- | --- |

50.

Članak 60. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Od 18. siječnja 2016. statistički sažetak donesenih odluka iz prvog podstavka sadržava podrobne informacije o broju i vrsti odluka koje su donesene u skladu s ovom Direktivom, uključujući vrste odluka o djelomičnom pristupu koje donose nadležna tijela u skladu s člankom 4.f te opis glavnih problema do kojih dolazi prilikom primjene ove Direktive”;

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Komisija do 18. siječnja 2019. i potom svakih pet godina objavljuje izvješće o provedbi ove Direktive.
  U prvom takvom izvješću posebno se usredotočuje na nove elemente koji su uvedeni ovom Direktivom te posebno na sljedeće teme:






  (a) | funkcioniranje europske strukovne iskaznice; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Komisija do 18. siječnja 2019. i potom svakih pet godina objavljuje izvješće o provedbi ove Direktive.

U prvom takvom izvješću posebno se usredotočuje na nove elemente koji su uvedeni ovom Direktivom te posebno na sljedeće teme:

(a)

funkcioniranje europske strukovne iskaznice;

| (b) | moderniziranje znanja, vještina i sposobnosti za profesije obuhvaćene poglavljem III. glave III., uključujući popis sposobnosti iz članka 31. stavka 7.; |
| --- | --- |

(b)

moderniziranje znanja, vještina i sposobnosti za profesije obuhvaćene poglavljem III. glave III., uključujući popis sposobnosti iz članka 31. stavka 7.;

| (c) | funkcioniranje zajedničkih okvira za osposobljavanje i zajedničkih testova osposobljenosti; |
| --- | --- |

(c)

funkcioniranje zajedničkih okvira za osposobljavanje i zajedničkih testova osposobljenosti;

| (d) | rezultate posebnih programa usavršavanja iz rumunjskih zakona i drugih propisa za nositelje dokaza o formalnoj osposobljenosti iz članka 33.a, kao i za nositelje dokaza o formalnoj osposobljenosti na razini nakon srednje škole, s ciljem ocjene potreba revizije trenutačnih odredbi o uređenju stečenih prava primjenjivom na rumunjski dokaz o formalnoj osposobljenosti medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu. |
| --- | --- |

(d)

rezultate posebnih programa usavršavanja iz rumunjskih zakona i drugih propisa za nositelje dokaza o formalnoj osposobljenosti iz članka 33.a, kao i za nositelje dokaza o formalnoj osposobljenosti na razini nakon srednje škole, s ciljem ocjene potreba revizije trenutačnih odredbi o uređenju stečenih prava primjenjivom na rumunjski dokaz o formalnoj osposobljenosti medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu.

Države članice osiguravaju sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća.”

| 51. | U članku 61. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Po potrebi Komisija donosi provedbeni akt kako bi dotičnoj državi članici dopustila odstupanje od relevantnih odredbi tijekom ograničenog razdoblja.”. |
| --- | --- |

51.

U članku 61. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Po potrebi Komisija donosi provedbeni akt kako bi dotičnoj državi članici dopustila odstupanje od relevantnih odredbi tijekom ograničenog razdoblja.”.

| 52. | Prilozi II. i III. brišu se. |
| --- | --- |

52.

Prilozi II. i III. brišu se.

| 53. | U Prilogu VII. točki 1. dodaje se sljedeća točka:






  „(g) | ako država članica to zahtijeva za vlastite državljane, uvjerenje kojim se potvrđuje da nije bilo privremenih ili konačnih oduzimanja prava na obavljanje profesije, ili uvjerenje o nekažnjavanju.” |
| --- | --- | --- |

53.

U Prilogu VII. točki 1. dodaje se sljedeća točka:

„(g)

ako država članica to zahtijeva za vlastite državljane, uvjerenje kojim se potvrđuje da nije bilo privremenih ili konačnih oduzimanja prava na obavljanje profesije, ili uvjerenje o nekažnjavanju.”

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1024/2012

Točka 2. iz Priloga Uredbi (EU) br. 1024/2012 zamjenjuje se sljedećim:

| „2. | Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24): članci od 4.a do 4.e, članak 8., članak 21.a, članak 50., članak 56. i članak 56.a. |
| --- | --- |

„2.

Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24): članci od 4.a do 4.e, članak 8., članak 21.a, članak 50., članak 56. i članak 56.a.

Članak 3.

Prenošenje

1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 18. siječnja 2016..

2.   Sve države članice koje 17. siječnja 2014. osiguravaju pristup osposobljavanju za primalje za smjer I. u skladu s člankom 40. stavkom 2. Direktive 2005/36/EZ po završetku najmanje prvih deset godina općeg školskog obrazovanja, donose zakone i druge propise potrebne za ispunjavanje uvjeta za pristup osposobljavanju za primalje u skladu s člankom 40. stavkom 2. točkom (a) te direktive do 18. siječnja 2020.

3.   Države članice Komisiji odmah dostavljaju tekst mjera iz stavaka 1. i 2.

4.   Kada države članice donose mjere iz stavaka 1. i 2., te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.

5.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 4.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije.

Članak 5.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 20. studenoga 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 103.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 9. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 15. studenoga 2013.

2

(3)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

3

(4)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

4

(5)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 15.

5

(6)  SL L 78, 26.3.1977., str. 17.

6

(7)  SL L 77, 14.3.1998., str. 36.

7

(8)  SL L 316, 14.11.2012., str. 1.

8

(9)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

9

(10)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

10

(11)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

11

(12)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

12

(13)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

13

(14)  SL C 137, 12.5.2012., str. 1.

14

(15)  SL L 281, 23.11.1995., str. 31.

15

(16)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

16

(17)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.”

17

(18)  SL C 111, 6.5.2008., str. 1.”

18

(19)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.”

19

(20)  SL L 13, 19.1.2000., str. 12.

20

(21)  SL L 274, 20.10.2009., str. 36.

21

(22)  SL L 53, 26.2.2011., str. 66.”

22

(23)  SL L 79, 20.3.2007., str. 38.”

23

(24)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.”

24

---

Izjava Komisije

Komisija će pri pripremi delegiranih akata iz članka 57.c stavka 2. osigurati istodoban, pravovremen i primjeren prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću te će dovoljno unaprijed provoditi odgovarajuća i transparentna savjetovanja, posebno sa stručnjacima iz nadležnih vlasti i tijela, strukovnih udruženja i obrazovnih ustanova u svim državama članicama i po potrebi sa stručnjacima među socijalnim partnerima.

---

ODLUKE

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/171

---

ODLUKA br. 1386/2013/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 20. studenoga 2013.

o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Unija je sebi zadala cilj do 2020. postati pametnim, održivim i uključivim gospodarstvom provedbom skupa politika i mjera usmjerenih na gospodarstvo s niskom razinom ugljičnog dioksida i učinkovitim korištenjem resursa (4). |
| --- | --- |

(1)

Unija je sebi zadala cilj do 2020. postati pametnim, održivim i uključivim gospodarstvom provedbom skupa politika i mjera usmjerenih na gospodarstvo s niskom razinom ugljičnog dioksida i učinkovitim korištenjem resursa (4).

| (2) | Djelovanje Unije u području okoliša od 1973. se odvija u okviru uzastopnih programa djelovanja za okoliš. |
| --- | --- |

(2)

Djelovanje Unije u području okoliša od 1973. se odvija u okviru uzastopnih programa djelovanja za okoliš.

| (3) | Šesti program djelovanja Zajednice za okoliš (5) („Šesti program djelovanja za okoliš”) završio je u srpnju 2012., ali mnoge mjere i akcije pokrenute temeljem tog programa i dalje se provode. |
| --- | --- |

(3)

Šesti program djelovanja Zajednice za okoliš (5) („Šesti program djelovanja za okoliš”) završio je u srpnju 2012., ali mnoge mjere i akcije pokrenute temeljem tog programa i dalje se provode.

| (4) | U završnoj ocjeni Šestog programa djelovanja za okoliš zaključeno je da je program osigurao prednosti za okoliš i utvrdio glavni strateški smjer za politiku u području okoliša. Unatoč tim postignućima još uvijek postoje neodrživa kretanja na četirima prioritetnim područjima definiranima u Šestom programu djelovanja za okoliš: klimatske promjene, priroda i bioraznolikost, okoliš i zdravlje i kvaliteta života te prirodni resursi i otpad. |
| --- | --- |

(4)

U završnoj ocjeni Šestog programa djelovanja za okoliš zaključeno je da je program osigurao prednosti za okoliš i utvrdio glavni strateški smjer za politiku u području okoliša. Unatoč tim postignućima još uvijek postoje neodrživa kretanja na četirima prioritetnim područjima definiranima u Šestom programu djelovanja za okoliš: klimatske promjene, priroda i bioraznolikost, okoliš i zdravlje i kvaliteta života te prirodni resursi i otpad.

| (5) | U završnoj ocjeni Šestog programa djelovanja za okoliš istaknuti su neki nedostaci. Za postizanje ciljeva utvrđenih u Sedmom programu djelovanja za okoliš stoga je potrebna potpuna predanost država članica i nadležnih institucija Unije te spremnost za preuzimanje odgovornosti za ostvarenje prednosti predviđenih programom. |
| --- | --- |

(5)

U završnoj ocjeni Šestog programa djelovanja za okoliš istaknuti su neki nedostaci. Za postizanje ciljeva utvrđenih u Sedmom programu djelovanja za okoliš stoga je potrebna potpuna predanost država članica i nadležnih institucija Unije te spremnost za preuzimanje odgovornosti za ostvarenje prednosti predviđenih programom.

| (6) | Prema izvješću Europske agencije za okoliš naslovljenom „Europski okoliš – stanje i izgledi u 2010.” („SOER 2010”), i dalje postoje brojni značajni izazovi za okoliš te će doći do ozbiljnih posljedica ako se ništa ne poduzme. |
| --- | --- |

(6)

Prema izvješću Europske agencije za okoliš naslovljenom „Europski okoliš – stanje i izgledi u 2010.” („SOER 2010”), i dalje postoje brojni značajni izazovi za okoliš te će doći do ozbiljnih posljedica ako se ništa ne poduzme.

| (7) | Svjetski sustavni trendovi i izazovi povezani s populacijskom dinamikom, urbanizacijom, bolestima i pandemijama, ubrzanim tehnološkim promjenama i neodrživim gospodarskim rastom čine rješavanje izazova za okoliš i postizanje dugoročnog održivog razvoja još složenijim. Kako bi se dugoročno osiguralo blagostanje Unije potrebne su dodatne mjere za rješavanje tih izazova. |
| --- | --- |

(7)

Svjetski sustavni trendovi i izazovi povezani s populacijskom dinamikom, urbanizacijom, bolestima i pandemijama, ubrzanim tehnološkim promjenama i neodrživim gospodarskim rastom čine rješavanje izazova za okoliš i postizanje dugoročnog održivog razvoja još složenijim. Kako bi se dugoročno osiguralo blagostanje Unije potrebne su dodatne mjere za rješavanje tih izazova.

| (8) | Nužno je da se prioritetni ciljevi Unije za 2020. utvrde u skladu s jasnom dugoročnom vizijom za 2050. Time bi se također stvorilo stabilno okruženje za održivo ulaganje i rast. Sedmi program djelovanja za okoliš trebao bi se razvijati na inicijativama politike iz strategije Europa 2020. (6), uključujući Klimatski i energetski paket Unije (7), Komunikaciju Komisije o planu za prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2 do 2050. (8), Strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. (9), plan za resursno učinkovitu Europu (10), vodeću inicijativu „Unija inovacija” (11) i strategiju Europske unije za održivi razvoj. |
| --- | --- |

(8)

Nužno je da se prioritetni ciljevi Unije za 2020. utvrde u skladu s jasnom dugoročnom vizijom za 2050. Time bi se također stvorilo stabilno okruženje za održivo ulaganje i rast. Sedmi program djelovanja za okoliš trebao bi se razvijati na inicijativama politike iz strategije Europa 2020. (6), uključujući Klimatski i energetski paket Unije (7), Komunikaciju Komisije o planu za prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2 do 2050. (8), Strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. (9), plan za resursno učinkovitu Europu (10), vodeću inicijativu „Unija inovacija” (11) i strategiju Europske unije za održivi razvoj.

| (9) | Sedmi program djelovanja za okoliš trebao bi pomoći u postizanju ciljeva koji se odnose na okoliš i klimatske promjene koje je Unija već odredila te u identificiranju propusta u politici u slučajevima gdje su možda potrebni dodatni ciljevi. |
| --- | --- |

(9)

Sedmi program djelovanja za okoliš trebao bi pomoći u postizanju ciljeva koji se odnose na okoliš i klimatske promjene koje je Unija već odredila te u identificiranju propusta u politici u slučajevima gdje su možda potrebni dodatni ciljevi.

| (10) | Unija se usuglasila da će postići smanjenje svojih emisija stakleničkih plinova od barem 20 % do 2020. godine (30 % pod uvjetom da se druge razvijene zemlje obvežu na slična smanjenja emisija i da zemlje u razvoju daju svoj doprinos na odgovarajući način, prema vlastitim odgovornostima i mogućnostima); osigurati da se do 2020. godine 20 % potrošnje energije dobiva iz obnovljive energije; i postići smanjenje potrošnje primarne energije za 20 % u usporedbi s predviđenim razinama povećanjem energetske učinkovitosti (12). |
| --- | --- |

(10)

Unija se usuglasila da će postići smanjenje svojih emisija stakleničkih plinova od barem 20 % do 2020. godine (30 % pod uvjetom da se druge razvijene zemlje obvežu na slična smanjenja emisija i da zemlje u razvoju daju svoj doprinos na odgovarajući način, prema vlastitim odgovornostima i mogućnostima); osigurati da se do 2020. godine 20 % potrošnje energije dobiva iz obnovljive energije; i postići smanjenje potrošnje primarne energije za 20 % u usporedbi s predviđenim razinama povećanjem energetske učinkovitosti (12).

| (11) | Unija se usuglasila da će do 2020. zaustaviti gubitak bioraznolikosti i degradaciju usluga ekosustava u Uniji, vratiti ih u prijašnje stanje koliko je to moguće te istodobno povećati doprinos Unije u sprečavanju svjetskog gubitka bioraznolikosti (13). |
| --- | --- |

(11)

Unija se usuglasila da će do 2020. zaustaviti gubitak bioraznolikosti i degradaciju usluga ekosustava u Uniji, vratiti ih u prijašnje stanje koliko je to moguće te istodobno povećati doprinos Unije u sprečavanju svjetskog gubitka bioraznolikosti (13).

| (12) | Unija podupire ciljeve zaustavljanja globalnog smanjenja šumskih površina najkasnije do 2030. i smanjenja bruto vrijednosti krčenja tropskih šuma za barem 50 % do 2020. u usporedbi s razinama iz 2008 (14). |
| --- | --- |

(12)

Unija podupire ciljeve zaustavljanja globalnog smanjenja šumskih površina najkasnije do 2030. i smanjenja bruto vrijednosti krčenja tropskih šuma za barem 50 % do 2020. u usporedbi s razinama iz 2008 (14).

| (13) | Unija se usuglasila da će do 2015. postići dobro stanje svih voda u Uniji uključujući slatke vode (rijeke i jezera, podzemne vode), prijelazne vode (estuarije/delte) i priobalne vode u području od jedne nautičke milje od obale (15). |
| --- | --- |

(13)

Unija se usuglasila da će do 2015. postići dobro stanje svih voda u Uniji uključujući slatke vode (rijeke i jezera, podzemne vode), prijelazne vode (estuarije/delte) i priobalne vode u području od jedne nautičke milje od obale (15).

| (14) | Unija se usuglasila da će do 2020. postići dobro stanje okoliša svih morskih voda u Uniji (16). |
| --- | --- |

(14)

Unija se usuglasila da će do 2020. postići dobro stanje okoliša svih morskih voda u Uniji (16).

| (15) | Unija se usuglasila da će postići razine kvalitete zraka koje ne dovode do značajnih negativnih učinaka i rizika za ljudsko zdravlje i okoliš (17). |
| --- | --- |

(15)

Unija se usuglasila da će postići razine kvalitete zraka koje ne dovode do značajnih negativnih učinaka i rizika za ljudsko zdravlje i okoliš (17).

| (16) | Unija se usuglasila da će do 2020. postići cilj da se kemikalije proizvode i koriste na način da se smanje bitni negativni učinci na ljudsko zdravlje i okoliš (18). |
| --- | --- |

(16)

Unija se usuglasila da će do 2020. postići cilj da se kemikalije proizvode i koriste na način da se smanje bitni negativni učinci na ljudsko zdravlje i okoliš (18).

| (17) | Unija se usuglasila da će štititi okoliš i zdravlje ljudi sprečavanjem ili smanjenjem štetnih učinaka stvaranja otpada i upravljanja njime te smanjenjem ukupnog utjecaja korištenja resursa i povećanjem učinkovitosti tog korištenja primjenom sljedeće hijerarhije otpada: prevencija, priprema za ponovno korištenje, recikliranje, drugi načini obnavljanja i zbrinjavanje (19). |
| --- | --- |

(17)

Unija se usuglasila da će štititi okoliš i zdravlje ljudi sprečavanjem ili smanjenjem štetnih učinaka stvaranja otpada i upravljanja njime te smanjenjem ukupnog utjecaja korištenja resursa i povećanjem učinkovitosti tog korištenja primjenom sljedeće hijerarhije otpada: prevencija, priprema za ponovno korištenje, recikliranje, drugi načini obnavljanja i zbrinjavanje (19).

| (18) | Unija se usuglasila da će poticati prelazak na zeleno gospodarstvo i nastojati ostvariti potpuno odvajanje gospodarskog rasta i degradacije okoliša (20). |
| --- | --- |

(18)

Unija se usuglasila da će poticati prelazak na zeleno gospodarstvo i nastojati ostvariti potpuno odvajanje gospodarskog rasta i degradacije okoliša (20).

| (19) | Unija se usuglasila da će nastojati da se ostvari svijet bez degradacije zemljišta u okviru održivog razvoja (21). |
| --- | --- |

(19)

Unija se usuglasila da će nastojati da se ostvari svijet bez degradacije zemljišta u okviru održivog razvoja (21).

| (20) | U skladu s člankom 191. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU), politika Unije u području okoliša usmjerena je prema postizanju visokog stupnja zaštite, uzimajući u obzir raznolike prilike u različitim regijama Unije, i temelji se na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća. |
| --- | --- |

(20)

U skladu s člankom 191. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU), politika Unije u području okoliša usmjerena je prema postizanju visokog stupnja zaštite, uzimajući u obzir raznolike prilike u različitim regijama Unije, i temelji se na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća.

| (21) | U skladu s načelom supsidijarnosti trebale bi se poduzeti mjere za ostvarenje prioritetnih ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš na različitim razinama upravljanja. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s načelom supsidijarnosti trebale bi se poduzeti mjere za ostvarenje prioritetnih ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš na različitim razinama upravljanja.

| (22) | Transparentna interakcija s nevladinim sudionicima važna je za osiguranje uspjeha Sedmog programa djelovanja za okoliš i postizanje njegovih prioritetnih ciljeva. |
| --- | --- |

(22)

Transparentna interakcija s nevladinim sudionicima važna je za osiguranje uspjeha Sedmog programa djelovanja za okoliš i postizanje njegovih prioritetnih ciljeva.

| (23) | Gubitak bioraznolikosti i degradacija ekosustava u Uniji imaju ne samo ozbiljne posljedice na okoliš i ljudsko blagostanje, već imaju utjecaj i na buduće generacije te su skupi za društvo u cjelini, posebno za gospodarske sudionike u sektorima koji izravno ovise o uslugama ekosustava. |
| --- | --- |

(23)

Gubitak bioraznolikosti i degradacija ekosustava u Uniji imaju ne samo ozbiljne posljedice na okoliš i ljudsko blagostanje, već imaju utjecaj i na buduće generacije te su skupi za društvo u cjelini, posebno za gospodarske sudionike u sektorima koji izravno ovise o uslugama ekosustava.

| (24) | U Uniji postoje znatne mogućnosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i poticanje učinkovitog korištenja resursa i energije. Time će se, smanjenjem troškova zbog poboljšanja učinkovitosti, komercijalizacije inovacija i boljeg upravljanja resursima tijekom cijelog njihovog životnog ciklusa, smanjiti pritisak na okoliš, doći će do povećanja konkurentnosti i stvorit će se novi izvori rasta i zapošljavanja. Kako bi se taj potencijal ostvario, obuhvatnija politika Unije u području klimatskih promjena trebala bi prepoznati da svi gospodarski sektori moraju doprinijeti rješavanju problema koji su povezani s klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

(24)

U Uniji postoje znatne mogućnosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i poticanje učinkovitog korištenja resursa i energije. Time će se, smanjenjem troškova zbog poboljšanja učinkovitosti, komercijalizacije inovacija i boljeg upravljanja resursima tijekom cijelog njihovog životnog ciklusa, smanjiti pritisak na okoliš, doći će do povećanja konkurentnosti i stvorit će se novi izvori rasta i zapošljavanja. Kako bi se taj potencijal ostvario, obuhvatnija politika Unije u području klimatskih promjena trebala bi prepoznati da svi gospodarski sektori moraju doprinijeti rješavanju problema koji su povezani s klimatskim promjenama.

| (25) | Problemi u vezi s okolišem i utjecaji na okoliš i dalje predstavljaju znatan rizik za ljudsko zdravlje i blagostanje, pri čemu mjere za poboljšanje stanja okoliša mogu biti korisne. |
| --- | --- |

(25)

Problemi u vezi s okolišem i utjecaji na okoliš i dalje predstavljaju znatan rizik za ljudsko zdravlje i blagostanje, pri čemu mjere za poboljšanje stanja okoliša mogu biti korisne.

| (26) | Potpuna i jednaka provedba pravne stečevine u području okoliša u cijeloj Uniji dobro je ulaganje za okoliš i ljudsko zdravlje, kao i za gospodarstvo. |
| --- | --- |

(26)

Potpuna i jednaka provedba pravne stečevine u području okoliša u cijeloj Uniji dobro je ulaganje za okoliš i ljudsko zdravlje, kao i za gospodarstvo.

| (27) | Politika Unije u području okoliša trebala bi se i dalje temeljiti na čvrstom znanju i osigurati bolje razumijevanje, na svim razinama, dokaza koji su podloga pri oblikovanju politika, uključujući primjere u kojima se poziva na načelo opreznosti. |
| --- | --- |

(27)

Politika Unije u području okoliša trebala bi se i dalje temeljiti na čvrstom znanju i osigurati bolje razumijevanje, na svim razinama, dokaza koji su podloga pri oblikovanju politika, uključujući primjere u kojima se poziva na načelo opreznosti.

| (28) | Okolišne i klimatske ciljeve trebalo bi poduprijeti primjerenim ulaganjem, a sredstva bi se trebala trošiti djelotvornije u skladu s tim ciljevima. Trebalo bi poticati javno-privatne inicijative. |
| --- | --- |

(28)

Okolišne i klimatske ciljeve trebalo bi poduprijeti primjerenim ulaganjem, a sredstva bi se trebala trošiti djelotvornije u skladu s tim ciljevima. Trebalo bi poticati javno-privatne inicijative.

| (29) | Uključivanje pitanja okoliša u sva relevantna područja politike nužno je radi smanjenja pritisaka na okoliš koji proizlaze iz politika i aktivnosti drugih sektora te radi postizanja ciljeva povezanih s okolišem i klimom. |
| --- | --- |

(29)

Uključivanje pitanja okoliša u sva relevantna područja politike nužno je radi smanjenja pritisaka na okoliš koji proizlaze iz politika i aktivnosti drugih sektora te radi postizanja ciljeva povezanih s okolišem i klimom.

| (30) | Unija je gusto naseljena, a više od 70 % njezinih građana živi u gradskim i prigradskim područjima i suočava se s osobitim izazovima povezanima s okolišem i klimom. |
| --- | --- |

(30)

Unija je gusto naseljena, a više od 70 % njezinih građana živi u gradskim i prigradskim područjima i suočava se s osobitim izazovima povezanima s okolišem i klimom.

| (31) | Mnogi izazovi povezani s okolišem globalne su naravi i mogu se potpuno obuhvatiti samo cjelovitim globalnim pristupom, dok ostali izazovi povezani s okolišem imaju značajnu regionalnu dimenziju. Za to je potrebna suradnja s partnerskim zemljama, uključujući susjedne zemlje te prekomorske zemlje i područja. |
| --- | --- |

(31)

Mnogi izazovi povezani s okolišem globalne su naravi i mogu se potpuno obuhvatiti samo cjelovitim globalnim pristupom, dok ostali izazovi povezani s okolišem imaju značajnu regionalnu dimenziju. Za to je potrebna suradnja s partnerskim zemljama, uključujući susjedne zemlje te prekomorske zemlje i područja.

| (32) | Sedmim programom djelovanja za okoliš, unutar Unije i na međunarodnoj razini, trebala bi se poduprijeti provedba rezultata Konferencije Ujedinjenih naroda o održivom razvoju (Rio+ 20) održane 2012. i tamo preuzetih obveza, s ciljem pretvaranja globalnoga gospodarstva u uključivo i zeleno gospodarstvo u kontekstu održivog razvoja i smanjenja siromaštva. |
| --- | --- |

(32)

Sedmim programom djelovanja za okoliš, unutar Unije i na međunarodnoj razini, trebala bi se poduprijeti provedba rezultata Konferencije Ujedinjenih naroda o održivom razvoju (Rio+ 20) održane 2012. i tamo preuzetih obveza, s ciljem pretvaranja globalnoga gospodarstva u uključivo i zeleno gospodarstvo u kontekstu održivog razvoja i smanjenja siromaštva.

| (33) | Odgovarajuća kombinacija instrumenata politike poslovnim subjektima i potrošačima omogućila bi bolje razumijevanje utjecaja njihovih aktivnosti na okoliš i upravljanje tim utjecajem. Takvi instrumenti politike uključuju gospodarske poticaje, tržišne instrumente, zahtjeve u pogledu informacija kao i dobrovoljne instrumente i mjere kojima se nadopunjuju zakonodavni okviri i uključuju zainteresirane strane na različitim razinama. |
| --- | --- |

(33)

Odgovarajuća kombinacija instrumenata politike poslovnim subjektima i potrošačima omogućila bi bolje razumijevanje utjecaja njihovih aktivnosti na okoliš i upravljanje tim utjecajem. Takvi instrumenti politike uključuju gospodarske poticaje, tržišne instrumente, zahtjeve u pogledu informacija kao i dobrovoljne instrumente i mjere kojima se nadopunjuju zakonodavni okviri i uključuju zainteresirane strane na različitim razinama.

| (34) | Sve mjere, radnje i ciljevi navedeni u Sedmom programu djelovanja za okoliš trebali bi se provoditi u skladu s načelom pametnog pravnog uređenja (22) te po potrebi podložno sveobuhvatnoj procjeni utjecaja. |
| --- | --- |

(34)

Sve mjere, radnje i ciljevi navedeni u Sedmom programu djelovanja za okoliš trebali bi se provoditi u skladu s načelom pametnog pravnog uređenja (22) te po potrebi podložno sveobuhvatnoj procjeni utjecaja.

| (35) | Napredak u ostvarivanju ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi pratiti, ocjenjivati i vrednovati na temelju dogovorenih pokazatelja. |
| --- | --- |

(35)

Napredak u ostvarivanju ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi pratiti, ocjenjivati i vrednovati na temelju dogovorenih pokazatelja.

| (36) | U skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a prioritetni ciljevi koji se odnose na politiku Unije u području okoliša trebali bi se odrediti u općem programu djelovanja. |
| --- | --- |

(36)

U skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a prioritetni ciljevi koji se odnose na politiku Unije u području okoliša trebali bi se odrediti u općem programu djelovanja.

| (37) | Za prioritetne ciljeve navedene u ovoj Odluci, određen broj mjera i radnji utvrđuje se u Sedmom programu djelovanja za okoliš, navedenom u Prilogu, u svrhu ostvarenja tih ciljeva. |
| --- | --- |

(37)

Za prioritetne ciljeve navedene u ovoj Odluci, određen broj mjera i radnji utvrđuje se u Sedmom programu djelovanja za okoliš, navedenom u Prilogu, u svrhu ostvarenja tih ciljeva.

| (38) | S obzirom na to da cilj ove Odluke, to jest uspostavu općeg programa djelovanja Unije za okoliš kojim se utvrđuju prioritetni ciljevi, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se, zbog opsega i učinka tog programa djelovanja, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja, |
| --- | --- |

(38)

S obzirom na to da cilj ove Odluke, to jest uspostavu općeg programa djelovanja Unije za okoliš kojim se utvrđuju prioritetni ciljevi, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se, zbog opsega i učinka tog programa djelovanja, on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Usvaja se opći program djelovanja Unije u području okoliša za razdoblje do 31. prosinca 2020. („Sedmi program djelovanja za okoliš”), kako je utvrđen u Prilogu.

Članak 2.

1.   Sedmi program djelovanja za okoliš ima sljedeće prioritetne ciljeve:

| (a) | zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije; |
| --- | --- |

(a)

zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije;

| (b) | pretvoriti Uniju u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2; |
| --- | --- |

(b)

pretvoriti Uniju u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2;

| (c) | zaštititi građane Unije od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje povezanih s okolišem; |
| --- | --- |

(c)

zaštititi građane Unije od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje povezanih s okolišem;

| (d) | povećati koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom; |
| --- | --- |

(d)

povećati koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom;

| (e) | poboljšati utemeljenost politike Unije u području okoliša na dokazima i znanju; |
| --- | --- |

(e)

poboljšati utemeljenost politike Unije u području okoliša na dokazima i znanju;

| (f) | osigurati ulaganja u politiku okoliša i klimatsku politiku te rješavati popratne troškove povezane s okolišem; |
| --- | --- |

(f)

osigurati ulaganja u politiku okoliša i klimatsku politiku te rješavati popratne troškove povezane s okolišem;

| (g) | povećati uključenost pitanja u vezi s okolišem i usklađenost politika; |
| --- | --- |

(g)

povećati uključenost pitanja u vezi s okolišem i usklađenost politika;

| (h) | poboljšati održivost gradova na području Unije; |
| --- | --- |

(h)

poboljšati održivost gradova na području Unije;

| (i) | povećati djelotvornost Unije u rješavanju međunarodnih izazova povezanih s okolišem i klimom. |
| --- | --- |

(i)

povećati djelotvornost Unije u rješavanju međunarodnih izazova povezanih s okolišem i klimom.

2.   Sedmi program djelovanja za okoliš temelji se na načelu opreznosti, načelima preventivnog djelovanja i popravljanja onečišćenja na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća.

3.   Sedmi program djelovanja za okoliš doprinosi visokoj razini zaštite okoliša te boljoj kvaliteti života i blagostanju građana.

4.   Sve mjere, aktivnosti i ciljevi navedeni u Sedmom programu djelovanja za okoliš predlažu se i provode u skladu s načelom pametnog pravnog uređenja te po potrebi podložno sveobuhvatnoj procjeni utjecaja.

Članak 3.

1.   Nadležne institucije Unije i države članice odgovorne su za poduzimanje odgovarajućih mjera kako bi se osiguralo ispunjavanje prioritetnih ciljeva postavljenih u Sedmom programu djelovanja za okoliš. Mjere se poduzimaju vodeći računa o načelu dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti u skladu s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji.

2.   Tijela javne vlasti na svim razinama surađuju s poslovnim subjektima i socijalnim partnerima, civilnim društvom i građanima pri provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš.

Članak 4.

1.   Komisija osigurava praćenje provedbe relevantnih elemenata Sedmog programa djelovanja za okoliš kroz redoviti proces praćenja u okviru strategije Europa 2020. Taj proces temelji se na pokazateljima koje koristi Europska agencija za okoliš za stanje okoliša i pokazateljima koji se koriste za praćenje napretka u postizanju postojećeg zakonodavstva i ciljeva u vezi s okolišem i klimom kao što su klimatski i energetski ciljevi, ciljevi u pogledu bioraznolikosti i etapni ciljevi učinkovitog korištenja resursa.

2.   Komisija također provodi evaluaciju Sedmog programa djelovanja za okoliš. Ta se evaluacija između ostalog temelji na izvješću Europske agencije za okoliš o stanju okoliša i na savjetovanju sa zainteresiranim stranama. Komisija pravovremeno, prije isteka Sedmog programa djelovanja za okoliš, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće koje se temelji na toj evaluaciji.

3.   U svjetlu te evaluacije i drugih relevantnih događanja u području politike Komisija po potrebi pravovremeno predstavlja prijedlog Osmog programa djelovanja za okoliš kako bi se izbjegao prekid kontinuiteta između Sedmog programa djelovanja za okoliš i Osmog programa djelovanja za okoliš.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Strasbourgu 20. studenoga 2013.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  SL C 161, 6.6.2013., str 77.

1

(2)  SL C 218, 30.7.2013., str. 53.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 24. listopada 2013. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 15. studenoga 2013.

3

(4)  COM(2010) 2020 i zaključci Europskog vijeća od 17. svibnja 2010. (EUCO 13/10).

4

(5)  Odluka br. 1600/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2002. o utvrđivanju Šestog programa djelovanja Zajednice za okoliš (SL L 242, 10.9.2002., str. 1.).

5

(6)  COM(2010) 2020.

6

(7)  Uredba (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz osobnih i lakih vozila (SL L 140, 5.6.2009., str. 1.), Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.), Direktiva 2009/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ u svrhu poboljšanja i proširenja sustava Zajednice za trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih plinova (SL L 140, 5.6.2009., str. 63.), Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog ulja i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova i izmjeni Direktive Vijeća 1999/32/EZ u pogledu specifikacije goriva kojim se koriste plovila na unutarnjim plovnim putovima i stavljanju izvan snage Direktive 93/12/EEZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 88.), Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.), Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.)

7

2

(8)  COM(2011) 112. Vijeće se u svojim zaključcima od 17. svibnja 2011. osvrnulo na Plan, a Europski parlament ga je priznao u svojoj rezoluciji od 15. ožujka 2012. (P7_TA(2012)0086).

8

(9)  COM(2011) 244.

9

(10)  COM(2011) 571.

10

(11)  COM(2010) 546.

11

(12)  Europsko vijeće od 8. i 9. ožujka 2007.

12

(13)  Zaključci Europskog vijeća od 25. i 26. ožujka 2010. (EUCO 7/10); zaključci Vijeća od 15. ožujka 2010. (7536/10); COM(2011)0244.

13

(14)  Zaključci Vijeća od 4. studenoga 2008. (16852/08).

14

(15)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

15

(16)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

16

(17)  Odluka br. 1600/2002/EZ; Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.).

17

(18)  Odluka br. 1600/2002/EZ; Provedbeni plan iz Johannesburga (WSSD 2002).

18

(19)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

19

(20)  Zaključci Vijeća od 11. lipnja 2012. (11186/12); COM(2011) 571.

20

(21)  Rezolucija Opće skupštine Ujedinjenih naroda A/Res/66/288 od 27. srpnja 2012. o rezultatima konferencije Rio+20, nazvana „Budućnost kakvu želimo”.

21

(22)  COM(2010) 543

22

---

PRILOG

SEDMI PROGRAM DJELOVANJA ZA OKOLIŠ DO 2020. - „ŽIVJETI DOBRO UNUTAR GRANICA NAŠEG PLANETA”

| 1. | Sljedećom vizijom za 2050. želi se usmjeriti djelovanje do 2020. godine i nakon toga:
  Godine 2050. živimo dobro, unutar ekoloških ograničenja planeta. Naše blagostanje i zdrav okoliš proizlaze iz inovativnog, kružnog gospodarstva u kojem se ništa ne gubi i u kojem se prirodnim resursima upravlja na održiv način, a bioraznolikost se štiti, vrednuje i održava tako da se pojačava otpornost našeg društva. Naš rast s niskom razinom emisije CO2 već je dugo odvojen od korištenja resursa, što određuje tempo za sigurno i održivo globalno društvo. |
| --- | --- |

1.

Sljedećom vizijom za 2050. želi se usmjeriti djelovanje do 2020. godine i nakon toga:

Godine 2050. živimo dobro, unutar ekoloških ograničenja planeta. Naše blagostanje i zdrav okoliš proizlaze iz inovativnog, kružnog gospodarstva u kojem se ništa ne gubi i u kojem se prirodnim resursima upravlja na održiv način, a bioraznolikost se štiti, vrednuje i održava tako da se pojačava otpornost našeg društva. Naš rast s niskom razinom emisije CO2 već je dugo odvojen od korištenja resursa, što određuje tempo za sigurno i održivo globalno društvo.

PROGRAM DJELOVANJA DO 2020.

| 2. | U proteklih 40 godina uveden je velik opseg zakonodavnih akata u području okoliša, koji predstavljaju najobuhvatnije moderne norme u svijetu. To je pomoglo pri rješavanju nekih od najozbiljnijih problema građana i poslovnih subjekata u Uniji povezanih s okolišem. |
| --- | --- |

2.

U proteklih 40 godina uveden je velik opseg zakonodavnih akata u području okoliša, koji predstavljaju najobuhvatnije moderne norme u svijetu. To je pomoglo pri rješavanju nekih od najozbiljnijih problema građana i poslovnih subjekata u Uniji povezanih s okolišem.

| 3. | Ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak, vodu i tlo bitno je smanjeno tijekom posljednjih desetljeća, a isto tako i emisije stakleničkih plinova posljednjih godina. Zakonodavstvo Unije u području kemikalija je modernizirano, a ograničena je upotreba mnogih otrovnih ili opasnih tvari kao što su olovo, kadmij i živa u proizvodima koji se koriste u većini domaćinstava. Građani Unije imaju pristup vodi koja je među najkvalitetnijim u svijetu, a više od 18 % teritorija i 4 % morskih površina Unije proglašeni su zaštićenim područjima prirode. |
| --- | --- |

3.

Ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak, vodu i tlo bitno je smanjeno tijekom posljednjih desetljeća, a isto tako i emisije stakleničkih plinova posljednjih godina. Zakonodavstvo Unije u području kemikalija je modernizirano, a ograničena je upotreba mnogih otrovnih ili opasnih tvari kao što su olovo, kadmij i živa u proizvodima koji se koriste u većini domaćinstava. Građani Unije imaju pristup vodi koja je među najkvalitetnijim u svijetu, a više od 18 % teritorija i 4 % morskih površina Unije proglašeni su zaštićenim područjima prirode.

| 4. | Politika Unije u području okoliša potiče inovacije i ulaganja u robu i usluge koje su povezane s okolišem otvarajući radna mjesta i prilike za izvoz (1). Postupnim proširenjem Unije visoki standardi zaštite okoliša preneseni su na veliki dio europskog kontinenta, a napori Unije doprinijeli su jačoj međunarodnoj obvezi borbe protiv klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti te uspješnim globalnim naporima u eliminiranju tvari koje oštećuju ozonski sloj i olovnih goriva. |
| --- | --- |

4.

Politika Unije u području okoliša potiče inovacije i ulaganja u robu i usluge koje su povezane s okolišem otvarajući radna mjesta i prilike za izvoz (1). Postupnim proširenjem Unije visoki standardi zaštite okoliša preneseni su na veliki dio europskog kontinenta, a napori Unije doprinijeli su jačoj međunarodnoj obvezi borbe protiv klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti te uspješnim globalnim naporima u eliminiranju tvari koje oštećuju ozonski sloj i olovnih goriva.

| 5. | Znatan napredak ostvaren je i u uključivanju ciljeva povezanih s okolišem u druge politike i aktivnosti Unije. Reformirana zajednička poljoprivredna politika (ZPP) od 2003. godine povezuje izravna plaćanja sa zahtjevima da poljoprivrednici održavaju zemljište u dobrom poljoprivrednom stanju i stanju okoliša te da poštuju relevantno zakonodavstvo u području okoliša. Borba protiv klimatskih promjena postala je sastavni dio energetske politike, a postignut je napredak u uključivanju zabrinutosti oko učinkovitog korištenja resursa, klimatskih promjena i energetske učinkovitosti u druge ključne sektore, poput prometa i gradnje. |
| --- | --- |

5.

Znatan napredak ostvaren je i u uključivanju ciljeva povezanih s okolišem u druge politike i aktivnosti Unije. Reformirana zajednička poljoprivredna politika (ZPP) od 2003. godine povezuje izravna plaćanja sa zahtjevima da poljoprivrednici održavaju zemljište u dobrom poljoprivrednom stanju i stanju okoliša te da poštuju relevantno zakonodavstvo u području okoliša. Borba protiv klimatskih promjena postala je sastavni dio energetske politike, a postignut je napredak u uključivanju zabrinutosti oko učinkovitog korištenja resursa, klimatskih promjena i energetske učinkovitosti u druge ključne sektore, poput prometa i gradnje.

| 6. | Međutim, mnogi su trendovi u okolišu u Uniji i dalje su razlogom za zabrinutost, između ostalog i zbog nedovoljne provedbe postojećeg zakonodavstva Unije u području okoliša. Samo je 17 % vrsta i staništa procijenjenih u Direktivi o staništima (2) u povoljnom stanju očuvanosti, a degradacija i gubitak prirodnog kapitala ugrožava napore da se postignu ciljevi Unije u vezi s bioraznolikošću i klimatskim promjenama. Takvo stanje vrsta i staništa te degradacija i gubitak prirodnog kapitala povezani su s troškovima koji još nisu ispravno procijenjeni u našem ekonomskom ili socijalnom sustavu. 30 % teritorija Unije izrazito je fragmentirano što utječe na povezivost i zdravlje ekosustava i njihovu sposobnost da pružaju usluge i da budu održiva staništa za vrste. U Uniji je postignut napredak u odvajanju rasta od emisija stakleničkih plinova, korištenja resursa i utjecaja na okoliš, međutim korištenje resursa i dalje je u velikoj mjeri neodrživo i neučinkovito, a otpadom se još uvijek ne upravlja na odgovarajući način. Rezultat toga jest da poduzeća u Uniji propuštaju važne prilike u pogledu konkurentnosti, smanjenja troškova, povećane produktivnosti i sigurnosti opskrbe. Razina kvalitete vode i onečišćenja zraka i dalje je problematična u mnogim dijelovima Europe, a građani Unije i dalje su izloženi opasnim tvarima koje potencijalno ugrožavaju njihovo zdravlje i blagostanje. Neodrživa upotreba zemljišta uništava plodna tla te se degradacija tla nastavlja, a to utječe na globalnu sigurnost hrane i postizanje ciljeva u bioraznolikosti. |
| --- | --- |

6.

Međutim, mnogi su trendovi u okolišu u Uniji i dalje su razlogom za zabrinutost, između ostalog i zbog nedovoljne provedbe postojećeg zakonodavstva Unije u području okoliša. Samo je 17 % vrsta i staništa procijenjenih u Direktivi o staništima (2) u povoljnom stanju očuvanosti, a degradacija i gubitak prirodnog kapitala ugrožava napore da se postignu ciljevi Unije u vezi s bioraznolikošću i klimatskim promjenama. Takvo stanje vrsta i staništa te degradacija i gubitak prirodnog kapitala povezani su s troškovima koji još nisu ispravno procijenjeni u našem ekonomskom ili socijalnom sustavu. 30 % teritorija Unije izrazito je fragmentirano što utječe na povezivost i zdravlje ekosustava i njihovu sposobnost da pružaju usluge i da budu održiva staništa za vrste. U Uniji je postignut napredak u odvajanju rasta od emisija stakleničkih plinova, korištenja resursa i utjecaja na okoliš, međutim korištenje resursa i dalje je u velikoj mjeri neodrživo i neučinkovito, a otpadom se još uvijek ne upravlja na odgovarajući način. Rezultat toga jest da poduzeća u Uniji propuštaju važne prilike u pogledu konkurentnosti, smanjenja troškova, povećane produktivnosti i sigurnosti opskrbe. Razina kvalitete vode i onečišćenja zraka i dalje je problematična u mnogim dijelovima Europe, a građani Unije i dalje su izloženi opasnim tvarima koje potencijalno ugrožavaju njihovo zdravlje i blagostanje. Neodrživa upotreba zemljišta uništava plodna tla te se degradacija tla nastavlja, a to utječe na globalnu sigurnost hrane i postizanje ciljeva u bioraznolikosti.

| 7. | Promjene u okolišu i klimatske promjene u Uniji sve su više posljedica događaja na svjetskoj razini, uključujući u odnosu na demografske promjene, obrasce proizvodnje i trgovine te ubrzani tehnološki napredak. Takve promjene mogu pružiti značajne prilike za gospodarski rast i društveno blagostanje, ali predstavljaju izazove i nesigurnosti za gospodarstvo i društvo Unije te uzrokuju degradaciju okoliša u cijelom svijetu (3). |
| --- | --- |

7.

Promjene u okolišu i klimatske promjene u Uniji sve su više posljedica događaja na svjetskoj razini, uključujući u odnosu na demografske promjene, obrasce proizvodnje i trgovine te ubrzani tehnološki napredak. Takve promjene mogu pružiti značajne prilike za gospodarski rast i društveno blagostanje, ali predstavljaju izazove i nesigurnosti za gospodarstvo i društvo Unije te uzrokuju degradaciju okoliša u cijelom svijetu (3).

| 8. | Sve veća globalna potražnja za robom i uslugama te iscrpljivanje resursa, zajedno s trenutnim neekonomičnim sustavima proizvodnje i potrošnje u svjetskom gospodarstvu, povećavaju troškove osnovnih sirovina, minerala i energije, stvarajući veće onečišćenje i više otpada, povećavajući globalne emisije stakleničkih plinova te intenzivirajući degradaciju zemljišta, krčenje šuma i gubitak bioraznolikosti. Gotovo dvije trećine svjetskih ekosustava nestaje (4), a postoje dokazi da su granice planeta u području bioraznolikosti, klimatskih promjena i ciklusa dušika već prekoračene (5). Postoji vjerojatnost da će do 2030. godine doći do 40-postotnog nedostatka vode na globalnoj razini, osim ako dođe do znatnog napretka u poboljšanju učinkovitog korištenja resursa. Postoji također rizik da klimatske promjene dodatno pogoršaju takve probleme i dovedu do visokih troškova (6). U 2011. godini katastrofe djelomično izazvane klimatskim promjenama rezultirale su ekonomskim gubicima na globalnoj razini od preko 300 milijardi EUR. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) upozorila je da nastavak degradacije i erozija prirodnog kapitala mogu izazvati nepovratne promjene koje bi mogle ugroziti dvjestogodišnji rast životnog standarda te znatne troškove (7). |
| --- | --- |

8.

Sve veća globalna potražnja za robom i uslugama te iscrpljivanje resursa, zajedno s trenutnim neekonomičnim sustavima proizvodnje i potrošnje u svjetskom gospodarstvu, povećavaju troškove osnovnih sirovina, minerala i energije, stvarajući veće onečišćenje i više otpada, povećavajući globalne emisije stakleničkih plinova te intenzivirajući degradaciju zemljišta, krčenje šuma i gubitak bioraznolikosti. Gotovo dvije trećine svjetskih ekosustava nestaje (4), a postoje dokazi da su granice planeta u području bioraznolikosti, klimatskih promjena i ciklusa dušika već prekoračene (5). Postoji vjerojatnost da će do 2030. godine doći do 40-postotnog nedostatka vode na globalnoj razini, osim ako dođe do znatnog napretka u poboljšanju učinkovitog korištenja resursa. Postoji također rizik da klimatske promjene dodatno pogoršaju takve probleme i dovedu do visokih troškova (6). U 2011. godini katastrofe djelomično izazvane klimatskim promjenama rezultirale su ekonomskim gubicima na globalnoj razini od preko 300 milijardi EUR. Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) upozorila je da nastavak degradacije i erozija prirodnog kapitala mogu izazvati nepovratne promjene koje bi mogle ugroziti dvjestogodišnji rast životnog standarda te znatne troškove (7).

| 9. | Kako bi se pristupilo nekim od tih složenih problema potrebno je iskoristiti puni potencijal postojeće tehnologije u području okoliša i osigurati stalni razvoj i uvođenje najboljih raspoloživih tehnika i novih inovacija u industrijskom sektoru te širu upotrebu tržišnih instrumenata. Potrebna su i brza dostignuća na perspektivnim područjima znanosti i tehnologije. To bi trebalo omogućiti poticanjem istraživanja i stvaranjem povoljnih uvjeta za ulaganja povezana s istraživanjem u privatnom sektoru. U isto vrijeme potrebno je bolje razumijevanje mogućih rizika za okoliš i ljudsko zdravlje koji se povezuju s novim tehnologijama te bolja procjena i upravljanje tim tehnologijama. To je uvjet za prihvaćanje novih tehnologija u javnosti kao i za sposobnost Unije da utvrdi moguće rizike koji se povezuju s tehnološkim razvojem i da na njih djelotvorno i pravovremeno odgovori. Velike tehnološke inovacije trebale bi biti popraćene javnim dijalozima i procesima sudjelovanja u donošenju odluka. |
| --- | --- |

9.

Kako bi se pristupilo nekim od tih složenih problema potrebno je iskoristiti puni potencijal postojeće tehnologije u području okoliša i osigurati stalni razvoj i uvođenje najboljih raspoloživih tehnika i novih inovacija u industrijskom sektoru te širu upotrebu tržišnih instrumenata. Potrebna su i brza dostignuća na perspektivnim područjima znanosti i tehnologije. To bi trebalo omogućiti poticanjem istraživanja i stvaranjem povoljnih uvjeta za ulaganja povezana s istraživanjem u privatnom sektoru. U isto vrijeme potrebno je bolje razumijevanje mogućih rizika za okoliš i ljudsko zdravlje koji se povezuju s novim tehnologijama te bolja procjena i upravljanje tim tehnologijama. To je uvjet za prihvaćanje novih tehnologija u javnosti kao i za sposobnost Unije da utvrdi moguće rizike koji se povezuju s tehnološkim razvojem i da na njih djelotvorno i pravovremeno odgovori. Velike tehnološke inovacije trebale bi biti popraćene javnim dijalozima i procesima sudjelovanja u donošenju odluka.

| 10. | Da bi se u budućnosti živjelo dobro, hitne, usklađene mjere trebale bi se poduzeti sada kako bi se poboljšala ekološka otpornost i maksimizirala korist koju politika u području okoliša može donijeti gospodarstvu i društvu, uz poštovanje ekoloških ograničenja planeta. Sedmim programom djelovanja za okoliš odražava se predanost Unije da se pretvori u uključivo zeleno gospodarstvo koje osigurava rast i razvoj, štiti ljudsko zdravlje i blagostanje, pruža zadovoljavajuća radna mjesta, smanjuje nejednakosti i ulaže u bioraznolikost te je čuva, uključujući usluge ekosustava koje pruža (prirodni kapital), zbog njezine stvarne vrijednosti i temeljnog doprinosa ljudskom i gospodarskom blagostanju. |
| --- | --- |

10.

Da bi se u budućnosti živjelo dobro, hitne, usklađene mjere trebale bi se poduzeti sada kako bi se poboljšala ekološka otpornost i maksimizirala korist koju politika u području okoliša može donijeti gospodarstvu i društvu, uz poštovanje ekoloških ograničenja planeta. Sedmim programom djelovanja za okoliš odražava se predanost Unije da se pretvori u uključivo zeleno gospodarstvo koje osigurava rast i razvoj, štiti ljudsko zdravlje i blagostanje, pruža zadovoljavajuća radna mjesta, smanjuje nejednakosti i ulaže u bioraznolikost te je čuva, uključujući usluge ekosustava koje pruža (prirodni kapital), zbog njezine stvarne vrijednosti i temeljnog doprinosa ljudskom i gospodarskom blagostanju.

| 11. | Ta promjena u uključivo zeleno gospodarstvo zahtijeva uključenje pitanja okoliša u druge vrste politike, npr. u energetsku, prometnu, poljoprivrednu, ribarsku, trgovinsku, ekonomsku i industrijsku politiku, politiku istraživanja i inovacija, politiku zapošljavanja, razvojnu politiku, politiku vanjskih poslova, sigurnosnu politiku, politiku obrazovanja i osposobljavanja, kao i socijalnu i politiku turizma kako bi se stvorio jasan, zajednički pristup. Djelovanje u Uniji trebalo bi biti nadopunjeno pojačanim globalnim djelovanjem i suradnjom sa susjednim zemljama da bi se riješili zajednički izazovi. |
| --- | --- |

11.

Ta promjena u uključivo zeleno gospodarstvo zahtijeva uključenje pitanja okoliša u druge vrste politike, npr. u energetsku, prometnu, poljoprivrednu, ribarsku, trgovinsku, ekonomsku i industrijsku politiku, politiku istraživanja i inovacija, politiku zapošljavanja, razvojnu politiku, politiku vanjskih poslova, sigurnosnu politiku, politiku obrazovanja i osposobljavanja, kao i socijalnu i politiku turizma kako bi se stvorio jasan, zajednički pristup. Djelovanje u Uniji trebalo bi biti nadopunjeno pojačanim globalnim djelovanjem i suradnjom sa susjednim zemljama da bi se riješili zajednički izazovi.

| 12. | Unija je pokrenula ovu promjenu dugoročnim, integriranim strategijama da bi se zaustavio gubitak bioraznolikosti (8), povećalo učinkovito korištenje resursa (9) i ubrzao prijelaz na sigurno i održivo gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2
   (10). Komisija je dodatno uključila pitanja i ciljeve povezane s okolišem u nedavne inicijative koje je pokrenula na drugim ključnim područjima politike, uključujući energetiku (11) i promet (12), te je na temelju dosadašnjeg napretka htjela izvući još veću korist za okoliš preko reformi politika Unije, od poljoprivrede i ruralnog razvoja, do ribarske i kohezijske politike. U tom je pogledu višestruka sukladnost osobito važna za doprinos održivosti poljoprivrede promicanjem zaštite osjetljivih ekosustava kao što su vode, tlo i staništa za vrste. |
| --- | --- |

12.

Unija je pokrenula ovu promjenu dugoročnim, integriranim strategijama da bi se zaustavio gubitak bioraznolikosti (8), povećalo učinkovito korištenje resursa (9) i ubrzao prijelaz na sigurno i održivo gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2
   (10). Komisija je dodatno uključila pitanja i ciljeve povezane s okolišem u nedavne inicijative koje je pokrenula na drugim ključnim područjima politike, uključujući energetiku (11) i promet (12), te je na temelju dosadašnjeg napretka htjela izvući još veću korist za okoliš preko reformi politika Unije, od poljoprivrede i ruralnog razvoja, do ribarske i kohezijske politike. U tom je pogledu višestruka sukladnost osobito važna za doprinos održivosti poljoprivrede promicanjem zaštite osjetljivih ekosustava kao što su vode, tlo i staništa za vrste.

| 13. | Unija je preuzela mnoge obveze koje su pravno obvezujuće u okviru multilateralnih sporazuma u području okoliša, kao i političke obveze u tom području, uključujući one dogovorene na Konferenciji Ujedinjenih naroda o održivom razvoju (Rio+20) (13). U zaključnom dokumentu konferencije Rio+20 priznaje se da je uključivo i zeleno gospodarstvo važno sredstvo za postizanje održivog razvoja i iskorjenjivanje siromaštva. Tim se dokumentom postavlja okvir za djelovanje kojim su obuhvaćene sve tri dimenzije održivog razvoja (okolišna, socijalna i ekonomska) od kojih se mnoge odražavaju u prioritetnim ciljevima Sedmog programa djelovanja za okoliš. Na konferenciji Rio+20 također je dogovoreno da se razviju ciljevi održivog razvoja koji bi bili usklađeni s planom razvoja UN-a za razdoblje nakon 2015. i ugrađeni u taj plan kako bi se poboljšao institucionalni okvir i izradila financijska strategija za održiv razvoj. Na konferenciji Rio+20 također je donesen globalni desetogodišnji okvirni program održive potrošnje i proizvodnje. Unija i države članice sada bi trebale osigurati provedbu tih obveza unutar Unije i promicati njihovu provedbu u svijetu. |
| --- | --- |

13.

Unija je preuzela mnoge obveze koje su pravno obvezujuće u okviru multilateralnih sporazuma u području okoliša, kao i političke obveze u tom području, uključujući one dogovorene na Konferenciji Ujedinjenih naroda o održivom razvoju (Rio+20) (13). U zaključnom dokumentu konferencije Rio+20 priznaje se da je uključivo i zeleno gospodarstvo važno sredstvo za postizanje održivog razvoja i iskorjenjivanje siromaštva. Tim se dokumentom postavlja okvir za djelovanje kojim su obuhvaćene sve tri dimenzije održivog razvoja (okolišna, socijalna i ekonomska) od kojih se mnoge odražavaju u prioritetnim ciljevima Sedmog programa djelovanja za okoliš. Na konferenciji Rio+20 također je dogovoreno da se razviju ciljevi održivog razvoja koji bi bili usklađeni s planom razvoja UN-a za razdoblje nakon 2015. i ugrađeni u taj plan kako bi se poboljšao institucionalni okvir i izradila financijska strategija za održiv razvoj. Na konferenciji Rio+20 također je donesen globalni desetogodišnji okvirni program održive potrošnje i proizvodnje. Unija i države članice sada bi trebale osigurati provedbu tih obveza unutar Unije i promicati njihovu provedbu u svijetu.

| 14. | Sedmi program djelovanja za okoliš nadopunjuje te napore određivanjem prioritetnih ciljeva koje Unija treba ostvariti u razdoblju do 2020. Sedmi program djelovanja za okoliš podupire provedbu i potiče mjere na svim razinama te promiče ulaganja koja se odnose na okoliš i klimu, također i za razdoblje nakon 2020. |
| --- | --- |

14.

Sedmi program djelovanja za okoliš nadopunjuje te napore određivanjem prioritetnih ciljeva koje Unija treba ostvariti u razdoblju do 2020. Sedmi program djelovanja za okoliš podupire provedbu i potiče mjere na svim razinama te promiče ulaganja koja se odnose na okoliš i klimu, također i za razdoblje nakon 2020.

| 15. | U mnogim slučajevima djelovanje za postizanje tih prioritetnih ciljeva zahtijevat će se prvenstveno na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini u skladu s načelom supsidijarnosti. U drugim slučajevima, bit će potrebne dodatne mjere na razini Unije i na međunarodnoj razini. Javnost bi također trebala imati aktivnu ulogu i trebala bi biti primjereno informirana o politici u području okoliša. S obzirom na to da je u Uniji politika u području okoliša u sferi podijeljene nadležnosti, jedan od ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš jest stvaranje zajedničke odgovornosti za ciljeve i osiguranje jednakih pravila igre za poduzeća i tijela javne vlasti. Jasni ciljevi kreatorima politike i drugim zainteresiranim stranama, uključujući regije i gradove, poduzeća i socijalne partnere te građane, daju smjer i predvidiv okvir za djelovanje. |
| --- | --- |

15.

U mnogim slučajevima djelovanje za postizanje tih prioritetnih ciljeva zahtijevat će se prvenstveno na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini u skladu s načelom supsidijarnosti. U drugim slučajevima, bit će potrebne dodatne mjere na razini Unije i na međunarodnoj razini. Javnost bi također trebala imati aktivnu ulogu i trebala bi biti primjereno informirana o politici u području okoliša. S obzirom na to da je u Uniji politika u području okoliša u sferi podijeljene nadležnosti, jedan od ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš jest stvaranje zajedničke odgovornosti za ciljeve i osiguranje jednakih pravila igre za poduzeća i tijela javne vlasti. Jasni ciljevi kreatorima politike i drugim zainteresiranim stranama, uključujući regije i gradove, poduzeća i socijalne partnere te građane, daju smjer i predvidiv okvir za djelovanje.

| 16. | Integrirani i dosljedni razvoj politike u području okoliša i klimatske politike može pomoći da se osigura da gospodarstvo i društvo Unije budu dobro pripremljeni za suočavanje s gore navedenim izazovima. Za takvo će djelovanje biti potrebno usmjeriti se na tri programska cilja:






  (a) | zaštitu, očuvanje i povećanje prirodnog kapitala Unije; |
| --- | --- | --- |

16.

Integrirani i dosljedni razvoj politike u području okoliša i klimatske politike može pomoći da se osigura da gospodarstvo i društvo Unije budu dobro pripremljeni za suočavanje s gore navedenim izazovima. Za takvo će djelovanje biti potrebno usmjeriti se na tri programska cilja:

(a)

zaštitu, očuvanje i povećanje prirodnog kapitala Unije;

| (b) | pretvaranje Unije u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2; |
| --- | --- |

(b)

pretvaranje Unije u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2;

| (c) | zaštitu građana Unije od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem. |
| --- | --- |

(c)

zaštitu građana Unije od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem.

Ta su tri tematska cilja međusobno povezana i trebalo bi im se usporedno pristupiti. Mjere poduzete u okviru jednog cilja često će pomoći doprinijeti ostvarenju drugih ciljeva. Poboljšanje učinkovitosti resursa će primjerice smanjiti pritisak na prirodni kapital, dok će jačanje otpornosti osnove prirodnog kapitala Unije osigurati prednosti za ljudsko zdravlje i blagostanje. Mjere za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih ojačat će otpornost gospodarstva i društva Unije istodobno potičući inovacije i štiteći prirodne resurse Unije.

TEMATSKI PRIORITETI

Prioritetni cilj 1.:   zaštita, očuvanje i povećanje prirodnog kapitala Unije

| 17. | Gospodarsko blagostanje Unije temelji se na njezinom prirodnom kapitalu, tj. bioraznolikosti, uključujući ekosustave koji pružaju temeljna dobra i usluge, od plodnog tla do multifunkcionalnih šuma, produktivnih zemljišta i mora, kvalitetne pitke vode i čistog zraka do oprašivanja, regulacije klime i zaštite od prirodnih katastrofa. Velik dio zakonodavstva Unije, uključujući Okvirnu direktivu o vodama (14), Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji (15), Direktivu o komunalnim otpadnim vodama (16), Direktivu o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (17), Direktivu o poplavama (18), Direktivu o prioritetnim tvarima (19), Direktivu o kvaliteti zraka i povezane direktive (20) te direktive o staništima i pticama (21), želi zaštiti, očuvati i povećati prirodni kapital. Zakonodavstvo u području klimatskih promjena, kemikalija, industrijskih emisija i otpada također pridonosi slabljenju pritisaka na tlo i bioraznolikost, uključujući ekosustave, vrste i staništa te smanjenju ispuštanja hranjivih tvari. |
| --- | --- |

17.

Gospodarsko blagostanje Unije temelji se na njezinom prirodnom kapitalu, tj. bioraznolikosti, uključujući ekosustave koji pružaju temeljna dobra i usluge, od plodnog tla do multifunkcionalnih šuma, produktivnih zemljišta i mora, kvalitetne pitke vode i čistog zraka do oprašivanja, regulacije klime i zaštite od prirodnih katastrofa. Velik dio zakonodavstva Unije, uključujući Okvirnu direktivu o vodama (14), Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji (15), Direktivu o komunalnim otpadnim vodama (16), Direktivu o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (17), Direktivu o poplavama (18), Direktivu o prioritetnim tvarima (19), Direktivu o kvaliteti zraka i povezane direktive (20) te direktive o staništima i pticama (21), želi zaštiti, očuvati i povećati prirodni kapital. Zakonodavstvo u području klimatskih promjena, kemikalija, industrijskih emisija i otpada također pridonosi slabljenju pritisaka na tlo i bioraznolikost, uključujući ekosustave, vrste i staništa te smanjenju ispuštanja hranjivih tvari.

| 18. | Međutim, nedavne procjene pokazuju da u Uniji i dalje postoji gubitak bioraznolikosti i da je većina ekosustava ozbiljno degradirana (22) što je posljedica različitih pritisaka. Strane invazivne vrste, primjerice, predstavljaju veći rizik za zdravlje biljaka, životinja i ljudi, okoliš i gospodarstvo nego što se prije procjenjivalo. Strategija EU-a o bioraznolikosti do 2020. predviđa ciljeve i mjere potrebne kako bi se obrnuli ti negativni trendovi, zaustavio gubitak bioraznolikosti i degradacija usluga ekosustava do 2020. i kako bi ih se obnovilo u mjeri u kojoj je to ostvarivo (23). Potrebna je intenzivnija provedba te strategije i ostvarivanje ciljeva navedenih u njoj kako bi Unija mogla postići glavne ciljeve bioraznolikosti za 2020. Strategija obuhvaća mjere za poboljšanje provedbe direktiva o pticama i staništima, uključujući mrežu Natura 2000, međutim, postizanje glavnih ciljeva zahtijevat će potpunu provedbu svog postojećeg zakonodavstva koje je usmjereno na zaštitu prirodnog kapitala. |
| --- | --- |

18.

Međutim, nedavne procjene pokazuju da u Uniji i dalje postoji gubitak bioraznolikosti i da je većina ekosustava ozbiljno degradirana (22) što je posljedica različitih pritisaka. Strane invazivne vrste, primjerice, predstavljaju veći rizik za zdravlje biljaka, životinja i ljudi, okoliš i gospodarstvo nego što se prije procjenjivalo. Strategija EU-a o bioraznolikosti do 2020. predviđa ciljeve i mjere potrebne kako bi se obrnuli ti negativni trendovi, zaustavio gubitak bioraznolikosti i degradacija usluga ekosustava do 2020. i kako bi ih se obnovilo u mjeri u kojoj je to ostvarivo (23). Potrebna je intenzivnija provedba te strategije i ostvarivanje ciljeva navedenih u njoj kako bi Unija mogla postići glavne ciljeve bioraznolikosti za 2020. Strategija obuhvaća mjere za poboljšanje provedbe direktiva o pticama i staništima, uključujući mrežu Natura 2000, međutim, postizanje glavnih ciljeva zahtijevat će potpunu provedbu svog postojećeg zakonodavstva koje je usmjereno na zaštitu prirodnog kapitala.

| 19. | Unatoč zahtjevu iz Okvirne direktive o vodama za zaštitu, poboljšanje i obnavljanje svih površinskih i podzemnih voda i znatnim dosadašnjim naporima, cilj postizanja „dobrog ekološkog stanja” do 2015. najvjerojatnije će ostvariti samo 53 % površinskih voda u Uniji (24). Cilj Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u vezi s postizanjem „dobrog ekološkog stanja” do 2020. pod velikim je pritiskom, između ostalog zbog stalnog prekomjernog ribolova, onečišćenja (uključujući podvodno onečišćenje bukom i morski otpad) te učinaka globalnog zatopljenja kao što je kiselost voda, u europskim morima. Uska suradnja unutar Unije i suradnja s njezinim susjedima bit će ključna za djelotvorno rješavanje tih izazova, osobito u Sredozemnom moru i Crnom moru gdje većina obalnih država nisu države članice Unije. Iako su politike Unije u vezi s kvalitetom zraka i industrijskim emisijama doprinijele smanjenju mnogih oblika onečišćenja, ekosustavi su i dalje ugroženi prekomjernim taloženjem dušika i sumpora te onečišćenjem ozonom, što je povezano s emisijama iz prometa, proizvodnjom energije i neodrživim poljoprivrednim postupcima. |
| --- | --- |

19.

Unatoč zahtjevu iz Okvirne direktive o vodama za zaštitu, poboljšanje i obnavljanje svih površinskih i podzemnih voda i znatnim dosadašnjim naporima, cilj postizanja „dobrog ekološkog stanja” do 2015. najvjerojatnije će ostvariti samo 53 % površinskih voda u Uniji (24). Cilj Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u vezi s postizanjem „dobrog ekološkog stanja” do 2020. pod velikim je pritiskom, između ostalog zbog stalnog prekomjernog ribolova, onečišćenja (uključujući podvodno onečišćenje bukom i morski otpad) te učinaka globalnog zatopljenja kao što je kiselost voda, u europskim morima. Uska suradnja unutar Unije i suradnja s njezinim susjedima bit će ključna za djelotvorno rješavanje tih izazova, osobito u Sredozemnom moru i Crnom moru gdje većina obalnih država nisu države članice Unije. Iako su politike Unije u vezi s kvalitetom zraka i industrijskim emisijama doprinijele smanjenju mnogih oblika onečišćenja, ekosustavi su i dalje ugroženi prekomjernim taloženjem dušika i sumpora te onečišćenjem ozonom, što je povezano s emisijama iz prometa, proizvodnjom energije i neodrživim poljoprivrednim postupcima.

| 20. | Zaštita, očuvanje te povećanje prirodnog kapitala Unije i pridavanje vrijednosti tom kapitalu stoga iziskuje rješavanje problema na njihovu izvoru, između ostalog i većim uključivanjem ciljeva u vezi s prirodnim kapitalom u razvoj i provedbu ostalih područja politike te osiguravanje njihove usklađenosti i ostvarenja zajedničkih koristi. Elementi povezani s okolišem sadržani u Komisijinim prijedlozima reformi, i to osobito za poljoprivrednu, ribarsku i kohezijsku politiku Unije, poduprte prijedlozima za ekološki prihvatljiv proračun Unije unutar Višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., osmišljene su kao potpora ostvarenju tih ciljeva. Budući da poljoprivreda i šumarstvo zajedno čine 78 % zemljišnog pokrova na području Unije, imaju glavnu ulogu u očuvanju prirodnih resursa, osobito kvalitetne vode i tla te bioraznolikosti i raznolikih kulturnih krajolika. Uvođenje ekoloških mjera u ZPP promicat će poljoprivredne i šumarske postupke korisne za okoliš, kao što su diverzifikacija usjeva, zaštita trajnih travnjaka i pašnjaka, te održivo agrošumarstvo, te će također promicati stvaranje i očuvanje ekološki vrijednih poljoprivrednih i šumskih područja, uključujući i raširenim i tradicionalnim postupcima. Također će se povećati kapacitet sektora korištenja zemljišta, prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva da djeluje poput ponora ugljika. Osnovni element održive poljoprivrede jest gospodarenje s osjećajem odgovornosti za buduće generacije koje je istodobno resursno učinkovito i produktivno. |
| --- | --- |

20.

Zaštita, očuvanje te povećanje prirodnog kapitala Unije i pridavanje vrijednosti tom kapitalu stoga iziskuje rješavanje problema na njihovu izvoru, između ostalog i većim uključivanjem ciljeva u vezi s prirodnim kapitalom u razvoj i provedbu ostalih područja politike te osiguravanje njihove usklađenosti i ostvarenja zajedničkih koristi. Elementi povezani s okolišem sadržani u Komisijinim prijedlozima reformi, i to osobito za poljoprivrednu, ribarsku i kohezijsku politiku Unije, poduprte prijedlozima za ekološki prihvatljiv proračun Unije unutar Višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., osmišljene su kao potpora ostvarenju tih ciljeva. Budući da poljoprivreda i šumarstvo zajedno čine 78 % zemljišnog pokrova na području Unije, imaju glavnu ulogu u očuvanju prirodnih resursa, osobito kvalitetne vode i tla te bioraznolikosti i raznolikih kulturnih krajolika. Uvođenje ekoloških mjera u ZPP promicat će poljoprivredne i šumarske postupke korisne za okoliš, kao što su diverzifikacija usjeva, zaštita trajnih travnjaka i pašnjaka, te održivo agrošumarstvo, te će također promicati stvaranje i očuvanje ekološki vrijednih poljoprivrednih i šumskih područja, uključujući i raširenim i tradicionalnim postupcima. Također će se povećati kapacitet sektora korištenja zemljišta, prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva da djeluje poput ponora ugljika. Osnovni element održive poljoprivrede jest gospodarenje s osjećajem odgovornosti za buduće generacije koje je istodobno resursno učinkovito i produktivno.

| 21. | Unija ima najveće morsko područje na svijetu te stoga ima veliku odgovornost u osiguravanju zaštite morskog okoliša. Pomorski sektor nudi gospodarske mogućnosti, od ribolova, pomorskog prometa i akvakulture do sirovina i odobalnih izvora energije te biotehnologije mora, međutim u slučaju morskog okoliša treba se osigurati da takvo iskorištavanje bude usklađeno s očuvanjem i održivim upravljanjem morskim i obalnim ekosustavima. Pomorsko prostorno planiranje zajedno s integriranim upravljanjem obalnim područjima između i unutar država članica mogu imati djelotvornu ulogu u koordinaciji održivog korištenja morskih voda i priobalnih zona kad se za upravljanje različitim sektorskim aktivnostima u tom području primjenjuje pristup koji se temelji na ekosustavima. Morski okoliš nije odgovarajuće zaštićen dijelom i zbog toga što se kasni s dovršenjem mreže Natura 2000, za što su potrebni dodatni napori država članica. Zaštićenim morskim područjima također se treba upravljati učinkovitije. |
| --- | --- |

21.

Unija ima najveće morsko područje na svijetu te stoga ima veliku odgovornost u osiguravanju zaštite morskog okoliša. Pomorski sektor nudi gospodarske mogućnosti, od ribolova, pomorskog prometa i akvakulture do sirovina i odobalnih izvora energije te biotehnologije mora, međutim u slučaju morskog okoliša treba se osigurati da takvo iskorištavanje bude usklađeno s očuvanjem i održivim upravljanjem morskim i obalnim ekosustavima. Pomorsko prostorno planiranje zajedno s integriranim upravljanjem obalnim područjima između i unutar država članica mogu imati djelotvornu ulogu u koordinaciji održivog korištenja morskih voda i priobalnih zona kad se za upravljanje različitim sektorskim aktivnostima u tom području primjenjuje pristup koji se temelji na ekosustavima. Morski okoliš nije odgovarajuće zaštićen dijelom i zbog toga što se kasni s dovršenjem mreže Natura 2000, za što su potrebni dodatni napori država članica. Zaštićenim morskim područjima također se treba upravljati učinkovitije.

| 22. | Pristupi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbe na njih koji se temelje na ekosustavima, a donose korist bioraznolikosti i pružanju drugih usluga ekosustava, trebali bi se upotrebljavati u većoj mjeri kao dio politike Unije u području klimatskih promjena, dok bi se drugi ciljevi povezani s okolišem, poput očuvanja bioraznolikosti i zaštite tla i vode, trebali u potpunosti uzeti u obzir u odlukama koje se odnose na obnovljivu energiju. Konačno, trebale bi se donijeti mjere za rješavanje problema onečišćenja zraka uzrokovanog prometom te emisija CO2
   (25). |
| --- | --- |

22.

Pristupi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbe na njih koji se temelje na ekosustavima, a donose korist bioraznolikosti i pružanju drugih usluga ekosustava, trebali bi se upotrebljavati u većoj mjeri kao dio politike Unije u području klimatskih promjena, dok bi se drugi ciljevi povezani s okolišem, poput očuvanja bioraznolikosti i zaštite tla i vode, trebali u potpunosti uzeti u obzir u odlukama koje se odnose na obnovljivu energiju. Konačno, trebale bi se donijeti mjere za rješavanje problema onečišćenja zraka uzrokovanog prometom te emisija CO2
   (25).

| 23. | Degradacija, fragmentacija i neodrživa upotreba zemljišta u Uniji ugrožavaju pružanje nekoliko važnih usluga ekosustava, prijetnja su bioraznolikosti i povećavaju podložnost europskog prostora klimatskim promjenama i prirodnim katastrofama. Uzrokuju također degradaciju tla te dezertifikaciju. Više od 25 % područja Unije izloženo je eroziji tla vodom, što ugrožava funkcije tla i utječe na kvalitetu slatke vode. Trajne probleme predstavljaju i zagađenje i brtvljenje površine tla. Smatra se da je zagađeno više od pola milijuna lokacija širom Unije, a sve dok ne budu utvrđene i procijenjene, one će i dalje predstavljati moguću ozbiljnu opasnost za okoliš, gospodarstvo, društvo i zdravlje. Svake se godine više od 1 000 km2 zemljišta iskoristi za građevinske, industrijske, prometne ili rekreacijske potrebe. Takve dugotrajne promjene teško je ili skupo ispraviti, a one gotovo uvijek iziskuju kompromise u pogledu različitih socijalnih, ekonomskih i okolišnih potreba. Elementi okoliša kao što su zaštita vode i očuvanje bioraznolikosti trebali bi se uključiti u odluke u vezi s planiranjem korištenja zemljišta kako bi bili održiviji, u svrhu postizanja napretka u ostvarenju cilja „neto neprenamjene zemljišta” do 2050. |
| --- | --- |

23.

Degradacija, fragmentacija i neodrživa upotreba zemljišta u Uniji ugrožavaju pružanje nekoliko važnih usluga ekosustava, prijetnja su bioraznolikosti i povećavaju podložnost europskog prostora klimatskim promjenama i prirodnim katastrofama. Uzrokuju također degradaciju tla te dezertifikaciju. Više od 25 % područja Unije izloženo je eroziji tla vodom, što ugrožava funkcije tla i utječe na kvalitetu slatke vode. Trajne probleme predstavljaju i zagađenje i brtvljenje površine tla. Smatra se da je zagađeno više od pola milijuna lokacija širom Unije, a sve dok ne budu utvrđene i procijenjene, one će i dalje predstavljati moguću ozbiljnu opasnost za okoliš, gospodarstvo, društvo i zdravlje. Svake se godine više od 1 000 km2 zemljišta iskoristi za građevinske, industrijske, prometne ili rekreacijske potrebe. Takve dugotrajne promjene teško je ili skupo ispraviti, a one gotovo uvijek iziskuju kompromise u pogledu različitih socijalnih, ekonomskih i okolišnih potreba. Elementi okoliša kao što su zaštita vode i očuvanje bioraznolikosti trebali bi se uključiti u odluke u vezi s planiranjem korištenja zemljišta kako bi bili održiviji, u svrhu postizanja napretka u ostvarenju cilja „neto neprenamjene zemljišta” do 2050.

| 24. | U državama članicama postignuta je različita razina napretka u osiguravanju zaštite tla, uključujući u odnosu na identifikaciju onečišćenog mjesta, osvještavanje, istraživanje i razvoj sustava praćenja. Međutim, napredak u naporima koji se temelje na riziku i drugim naporima pri zbrinjavanju je nejednak, a rezultati i izvještavanje na razini Unije ograničeni. Kao odgovor na probleme kao što je negativan učinak na prirodni ciklus vode Komisija je sastavila smjernice za brtvljenje tla (26). Dodatni napori za jačanje regulatornog okvira, razvijanje mreža, prenošenje znanja, sastavljanje smjernica i utvrđivanje primjera najbolje prakse također mogu doprinijeti boljoj zaštiti tla. Komisija je podnijela prijedlog direktive o uspostavi okvira za zaštitu tla i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (27). |
| --- | --- |

24.

U državama članicama postignuta je različita razina napretka u osiguravanju zaštite tla, uključujući u odnosu na identifikaciju onečišćenog mjesta, osvještavanje, istraživanje i razvoj sustava praćenja. Međutim, napredak u naporima koji se temelje na riziku i drugim naporima pri zbrinjavanju je nejednak, a rezultati i izvještavanje na razini Unije ograničeni. Kao odgovor na probleme kao što je negativan učinak na prirodni ciklus vode Komisija je sastavila smjernice za brtvljenje tla (26). Dodatni napori za jačanje regulatornog okvira, razvijanje mreža, prenošenje znanja, sastavljanje smjernica i utvrđivanje primjera najbolje prakse također mogu doprinijeti boljoj zaštiti tla. Komisija je podnijela prijedlog direktive o uspostavi okvira za zaštitu tla i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (27).

| 25. | Kako bi se smanjili najveći antropogeni pritisci na zemljište, tlo i ostale ekosustave u Europi, bit će poduzete radnje kojima treba osigurati da se pri odlučivanju o korištenju zemljišta na svim razinama temeljito razmotri učinak na okoliš te socijalni i ekonomski učinci. U završnom dokumentu konferencije Rio+20, u kojem se prepoznaje ekonomska i socijalna važnost dobrog upravljanja zemljištem, traži se „svijet u kojem nema degradacije zemljišta”. Unija i države članice trebale bi razmisliti o tome kako najbolje ispuniti tu obvezu u okviru svojih pojedinačnih nadležnosti. Unija i njezine države članice također bi trebale što prije razmisliti o tome kako pronaći rješenja za probleme u vezi s kvalitetom tla koristeći ciljan i proporcionalan pristup zasnovan na riziku u okviru obvezujućeg pravnog okvira. Trebali bi se odrediti i ciljevi za održivo korištenje zemljišta i tla. |
| --- | --- |

25.

Kako bi se smanjili najveći antropogeni pritisci na zemljište, tlo i ostale ekosustave u Europi, bit će poduzete radnje kojima treba osigurati da se pri odlučivanju o korištenju zemljišta na svim razinama temeljito razmotri učinak na okoliš te socijalni i ekonomski učinci. U završnom dokumentu konferencije Rio+20, u kojem se prepoznaje ekonomska i socijalna važnost dobrog upravljanja zemljištem, traži se „svijet u kojem nema degradacije zemljišta”. Unija i države članice trebale bi razmisliti o tome kako najbolje ispuniti tu obvezu u okviru svojih pojedinačnih nadležnosti. Unija i njezine države članice također bi trebale što prije razmisliti o tome kako pronaći rješenja za probleme u vezi s kvalitetom tla koristeći ciljan i proporcionalan pristup zasnovan na riziku u okviru obvezujućeg pravnog okvira. Trebali bi se odrediti i ciljevi za održivo korištenje zemljišta i tla.

| 26. | Iako se ispuštanje dušika i fosfora u okoliš na području Unije u velikoj mjeri smanjilo u posljednjih 20 godina, prekomjerno ispuštanje hranjivih tvari i dalje utječe na kvalitetu zraka i vode te ima negativan učinak na ekosustave, uzrokujući ozbiljne probleme za zdravlje ljudi. Naime, hitno treba riješiti ispuštanje amonijaka koji nastaje uslijed neučinkovitog gospodarenja gnojivom i neodgovarajućeg pročišćavanja otpadnih voda kako bi se ostvarila dodatna značajna smanjenja ispuštanja hranjivih tvari. Također su potrebni dodatni napori kako bi se ciklusom hranjiva upravljalo rentabilnije, održivije i uz učinkovitije korištenje resursa te kako bi se povećala učinkovitost primjene gnojiva. Takvi napori zahtijevaju ulaganje u istraživanje i bolju usklađenost i provedbu zakonodavstva Unije u području okoliša kako bi se riješili postojeći izazovi, pooštravanje standarda prema potrebi, a ciklus hranjivih tvari treba promatrati kao dio cjelovitijeg pristupa koji objedinjuje i povezuje postojeća područja politike Unije važna za rješenje pitanja eutrofikacije i prekomjernog ispuštanja hranjivih tvari te izbjegava situaciju u kojoj se emisije hranjivih tvari premještaju kroz sastavnice okoliša. |
| --- | --- |

26.

Iako se ispuštanje dušika i fosfora u okoliš na području Unije u velikoj mjeri smanjilo u posljednjih 20 godina, prekomjerno ispuštanje hranjivih tvari i dalje utječe na kvalitetu zraka i vode te ima negativan učinak na ekosustave, uzrokujući ozbiljne probleme za zdravlje ljudi. Naime, hitno treba riješiti ispuštanje amonijaka koji nastaje uslijed neučinkovitog gospodarenja gnojivom i neodgovarajućeg pročišćavanja otpadnih voda kako bi se ostvarila dodatna značajna smanjenja ispuštanja hranjivih tvari. Također su potrebni dodatni napori kako bi se ciklusom hranjiva upravljalo rentabilnije, održivije i uz učinkovitije korištenje resursa te kako bi se povećala učinkovitost primjene gnojiva. Takvi napori zahtijevaju ulaganje u istraživanje i bolju usklađenost i provedbu zakonodavstva Unije u području okoliša kako bi se riješili postojeći izazovi, pooštravanje standarda prema potrebi, a ciklus hranjivih tvari treba promatrati kao dio cjelovitijeg pristupa koji objedinjuje i povezuje postojeća područja politike Unije važna za rješenje pitanja eutrofikacije i prekomjernog ispuštanja hranjivih tvari te izbjegava situaciju u kojoj se emisije hranjivih tvari premještaju kroz sastavnice okoliša.

| 27. | Mjere u sklopu Strategije EU-a o bioraznolikosti za obnovu najmanje 15 % degradiranih ekosustava u Uniji i za proširenje upotrebe Zelene infrastrukture (alata za postizanje ekološke, gospodarske i društvene koristi preko prirodnih rješenja, ujedinjavanjem zelenih površina, vodenih ekosustava i drugih fizičkih obilježja na kopnenim i morskim područjima) pomoći će u rješavanju fragmentacije zemljišta. Takve će mjere, u kombinaciji s potpunom provedbom direktiva o pticama i staništima, uz potporu prioritetnih akcijskih okvira, dodatno povećati prirodni kapital i otpornost ekosustava, a mogu se ponuditi isplativije opcije za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih te za upravljanje rizicima. U međuvremenu, napori država članica da izrade karte ekosustava i ocijene njih i njihove usluge poboljšat će dostupnost podataka te će, zajedno s inicijativom „Bez neto gubitka” koja je planirana za 2015., pridonijeti održanju zaliha prirodnog kapitala na različitim razinama. Uključivanje ekonomske vrijednosti usluga ekosustava u računovodstvene sustave i sustave izvještavanja na razini Unije i na nacionalnoj razini do 2020. rezultirat će boljim upravljanjem prirodnim kapitalom Unije. |
| --- | --- |

27.

Mjere u sklopu Strategije EU-a o bioraznolikosti za obnovu najmanje 15 % degradiranih ekosustava u Uniji i za proširenje upotrebe Zelene infrastrukture (alata za postizanje ekološke, gospodarske i društvene koristi preko prirodnih rješenja, ujedinjavanjem zelenih površina, vodenih ekosustava i drugih fizičkih obilježja na kopnenim i morskim područjima) pomoći će u rješavanju fragmentacije zemljišta. Takve će mjere, u kombinaciji s potpunom provedbom direktiva o pticama i staništima, uz potporu prioritetnih akcijskih okvira, dodatno povećati prirodni kapital i otpornost ekosustava, a mogu se ponuditi isplativije opcije za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih te za upravljanje rizicima. U međuvremenu, napori država članica da izrade karte ekosustava i ocijene njih i njihove usluge poboljšat će dostupnost podataka te će, zajedno s inicijativom „Bez neto gubitka” koja je planirana za 2015., pridonijeti održanju zaliha prirodnog kapitala na različitim razinama. Uključivanje ekonomske vrijednosti usluga ekosustava u računovodstvene sustave i sustave izvještavanja na razini Unije i na nacionalnoj razini do 2020. rezultirat će boljim upravljanjem prirodnim kapitalom Unije.

| 28. | Kako bi se zaštitio, očuvao i povećao prirodni kapital Unije, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da se do 2020.:






  (a) | zaustavi gubitak bioraznolikosti i degradacija usluga ekosustava, uključujući oprašivanje, održe ekosustavi i njihove usluge te se ponovno uspostavi najmanje 15 % degradiranih ekosustava; |
| --- | --- | --- |

28.

Kako bi se zaštitio, očuvao i povećao prirodni kapital Unije, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da se do 2020.:

(a)

zaustavi gubitak bioraznolikosti i degradacija usluga ekosustava, uključujući oprašivanje, održe ekosustavi i njihove usluge te se ponovno uspostavi najmanje 15 % degradiranih ekosustava;

| (b) | znatno smanji utjecaj pritisaka na prijelazne i priobalne vode te na slatku vodu (uključujući površinske i podzemne vode) kako bi se postiglo, održalo ili poboljšalo dobro stanje, kako je definirano Okvirnom direktivom o vodama; |
| --- | --- |

(b)

znatno smanji utjecaj pritisaka na prijelazne i priobalne vode te na slatku vodu (uključujući površinske i podzemne vode) kako bi se postiglo, održalo ili poboljšalo dobro stanje, kako je definirano Okvirnom direktivom o vodama;

| (c) | smanji utjecaj pritisaka na morsku vodu kako bi se postiglo i održalo dobro stanje okoliša, kako se zahtijeva Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, te da se priobalnim zonama upravlja na održiv način; |
| --- | --- |

(c)

smanji utjecaj pritisaka na morsku vodu kako bi se postiglo i održalo dobro stanje okoliša, kako se zahtijeva Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, te da se priobalnim zonama upravlja na održiv način;

| (d) | dodatno smanji onečišćenje zraka i njegovi učinci na ekosustave i bioraznolikost kako bi se ostvario dugoročni cilj da se ne premaše kritična opterećenja i razine; |
| --- | --- |

(d)

dodatno smanji onečišćenje zraka i njegovi učinci na ekosustave i bioraznolikost kako bi se ostvario dugoročni cilj da se ne premaše kritična opterećenja i razine;

| (e) | u Uniji zemljištem upravlja na održiv način, da je tlo odgovarajuće zaštićeno te da zbrinjavanje onečišćenih lokacija dobro napreduje; |
| --- | --- |

(e)

u Uniji zemljištem upravlja na održiv način, da je tlo odgovarajuće zaštićeno te da zbrinjavanje onečišćenih lokacija dobro napreduje;

| (f) | ciklusom hranjivih tvari (dušik i fosfor) upravlja na održiviji način i uz učinkovitije korištenje resursa; |
| --- | --- |

(f)

ciklusom hranjivih tvari (dušik i fosfor) upravlja na održiviji način i uz učinkovitije korištenje resursa;

| (g) | održivo upravlja šumama, da su šume, njihova bioraznolikost i usluge koje pružaju zaštićeni i poboljšani u granicama provedivosti te da je poboljšana otpornost šuma na klimatske promjene, požare, oluje, štetočine i bolesti. |
| --- | --- |

(g)

održivo upravlja šumama, da su šume, njihova bioraznolikost i usluge koje pružaju zaštićeni i poboljšani u granicama provedivosti te da je poboljšana otpornost šuma na klimatske promjene, požare, oluje, štetočine i bolesti.

Za to je osobito potrebno sljedeće:

| i. | poboljšanje provedbe Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti bez odgode da bi se postigli njezini ciljevi; |
| --- | --- |

i.

poboljšanje provedbe Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti bez odgode da bi se postigli njezini ciljevi;

| ii. | potpuna provedba Plana zaštite europskih vodnih resursa (28), imajući obzira prema posebnim okolnostima država članica i osiguravajući da su ciljevi za kvalitetu vode utemeljeni na mjerama politike o izvorima emisija; |
| --- | --- |

ii.

potpuna provedba Plana zaštite europskih vodnih resursa (28), imajući obzira prema posebnim okolnostima država članica i osiguravajući da su ciljevi za kvalitetu vode utemeljeni na mjerama politike o izvorima emisija;

| iii. | hitno intenziviranje napora, između ostalog da bi se osiguralo ostvarenje zdravog ribljeg fonda u skladu sa zajedničkom ribarstvenom politikom, Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji i međunarodnim obvezama. Suzbijanje onečišćenje i uspostavu glavnog cilja kvantitativnog smanjenja morskog otpada na razini cijele Unije koji se temelji na mjerama politike o izvorima emisija i uzimanje u obzir pomorskih strategija koje su uspostavile države članice. Ostvarenje mreže zaštićenih morskih područja Natura 2000 i osiguravanje odgovarajućeg upravljanja priobalnim zonama; |
| --- | --- |

iii.

hitno intenziviranje napora, između ostalog da bi se osiguralo ostvarenje zdravog ribljeg fonda u skladu sa zajedničkom ribarstvenom politikom, Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji i međunarodnim obvezama. Suzbijanje onečišćenje i uspostavu glavnog cilja kvantitativnog smanjenja morskog otpada na razini cijele Unije koji se temelji na mjerama politike o izvorima emisija i uzimanje u obzir pomorskih strategija koje su uspostavile države članice. Ostvarenje mreže zaštićenih morskih područja Natura 2000 i osiguravanje odgovarajućeg upravljanja priobalnim zonama;

| iv. | dogovaranje i provedba strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (29) te uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama u ključne političke inicijative i sektore Unije; |
| --- | --- |

iv.

dogovaranje i provedba strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (29) te uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama u ključne političke inicijative i sektore Unije;

| v. | pojačavanje napora oko postizanja potpune usklađenosti sa zakonodavstvom Unije o kvaliteti zraka te definiranje strateških ciljeva i aktivnosti za razdoblje nakon 2020. godine; |
| --- | --- |

v.

pojačavanje napora oko postizanja potpune usklađenosti sa zakonodavstvom Unije o kvaliteti zraka te definiranje strateških ciljeva i aktivnosti za razdoblje nakon 2020. godine;

| vi. | povećanje napora za smanjenje erozije tla i povećanje organske tvari u tlu da bi se sanirala zagađena područja i poboljšala integracija aspekata korištenja zemljišta u koordinirano donošenje odluka koje uključuje sve mjerodavne razine vlasti, uz donošenje ciljeva za tlo i zemljište kao resurse, te u ciljeve za planiranje uporabe zemljišta; |
| --- | --- |

vi.

povećanje napora za smanjenje erozije tla i povećanje organske tvari u tlu da bi se sanirala zagađena područja i poboljšala integracija aspekata korištenja zemljišta u koordinirano donošenje odluka koje uključuje sve mjerodavne razine vlasti, uz donošenje ciljeva za tlo i zemljište kao resurse, te u ciljeve za planiranje uporabe zemljišta;

| vii. | poduzimanje daljnjih koraka za smanjenje emisija dušika i fosfora, uključujući emisije iz komunalnih i tehnoloških otpadnih voda i nastalih upotrebom gnojiva, između ostalog, boljom kontrolom izvora i nadoknadom izgubljenog fosfora; |
| --- | --- |

vii.

poduzimanje daljnjih koraka za smanjenje emisija dušika i fosfora, uključujući emisije iz komunalnih i tehnoloških otpadnih voda i nastalih upotrebom gnojiva, između ostalog, boljom kontrolom izvora i nadoknadom izgubljenog fosfora;

| viii. | izrada i provedba obnovljene strategije Unije za šumarstvo koja se bavi pitanjima višestrukih zahtjeva prema šumama i koristima od njih te doprinosi jačem strateškom pristupu zaštiti i poboljšanju šuma, uključujući preko održivog upravljanja šumama; |
| --- | --- |

viii.

izrada i provedba obnovljene strategije Unije za šumarstvo koja se bavi pitanjima višestrukih zahtjeva prema šumama i koristima od njih te doprinosi jačem strateškom pristupu zaštiti i poboljšanju šuma, uključujući preko održivog upravljanja šumama;

| ix. | pojačano informiranje javnosti u Uniji, osviještenost i obrazovanje o politici u području okoliša. |
| --- | --- |

ix.

pojačano informiranje javnosti u Uniji, osviještenost i obrazovanje o politici u području okoliša.

Prioritetni cilj 2.:   pretvaranje Unije u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2;

| 29. | Strategijom Europa 2020. nastoji se promicati održiv rast razvijanjem konkurentnijeg gospodarstva s niskom razinom emisija CO2 koja koristi resurse na učinkovit i održiv način. Cilj je vodeće inicijative „Europa u kojoj se resursi učinkovito koriste” poduprijeti pomak prema gospodarstvu koje je učinkovito u korištenju svih resursa, potpuno odvaja gospodarski rast od korištenja resursa i energije te njihovog učinka na okoliš, smanjuje emisije stakleničkih plinova, povećava konkurentnost putem učinkovitosti i inovacija te promiče veću sigurnosti u opskrbi energijom i resursima, uključujući smanjenjem ukupnog korištenja resursa. Plan za resursno učinkovitu Europu i plan za prijelaz na učinkovito gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2
   (30) predstavljaju ključne elemente vodeće inicijative u kojima je naveden okvir budućeg djelovanja kako bi se ostvarilo te ciljeve, te bi trebali biti poduprti razmjenom najbolje prakse među državama članicama. Nadalje, partnerstvo između Unije, njezinih država članica i industrije, u okviru integrirane industrijske politike Unije, osigurat će načine pospješivanja ulaganja i inovacija na šest tržišta u rastu povezanih sa zelenim gospodarstvom (31). |
| --- | --- |

29.

Strategijom Europa 2020. nastoji se promicati održiv rast razvijanjem konkurentnijeg gospodarstva s niskom razinom emisija CO2 koja koristi resurse na učinkovit i održiv način. Cilj je vodeće inicijative „Europa u kojoj se resursi učinkovito koriste” poduprijeti pomak prema gospodarstvu koje je učinkovito u korištenju svih resursa, potpuno odvaja gospodarski rast od korištenja resursa i energije te njihovog učinka na okoliš, smanjuje emisije stakleničkih plinova, povećava konkurentnost putem učinkovitosti i inovacija te promiče veću sigurnosti u opskrbi energijom i resursima, uključujući smanjenjem ukupnog korištenja resursa. Plan za resursno učinkovitu Europu i plan za prijelaz na učinkovito gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2
   (30) predstavljaju ključne elemente vodeće inicijative u kojima je naveden okvir budućeg djelovanja kako bi se ostvarilo te ciljeve, te bi trebali biti poduprti razmjenom najbolje prakse među državama članicama. Nadalje, partnerstvo između Unije, njezinih država članica i industrije, u okviru integrirane industrijske politike Unije, osigurat će načine pospješivanja ulaganja i inovacija na šest tržišta u rastu povezanih sa zelenim gospodarstvom (31).

| 30. | U svim dijelovima gospodarstva potrebne su inovacije u cilju veće učinkovitosti korištenja resursa kako bi se unaprijedila konkurentnost u kontekstu rastućih cijena resursa, njihove oskudice, ograničene ponude sirovina i ovisnosti o uvozu. Poslovni sektor glavni je pokretač inovacija, uključujući i ekološke inovacije. Tržišta, međutim, neće moći sama dovesti do željenih rezultata te da bi se poboljšala njihova učinkovitost u zaštiti okoliša, malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) osobito je potrebna posebna pomoć u primjeni novih tehnologija, uključujući preko partnerstva za istraživanje i inovacije u području otpada (32). Potrebno je uključiti vlade u djelovanje na razini Unije i država članica kako bi se stvorili dobri okvirni zakonodavni uvjeti za ulaganje i ekološke inovacije, potičući razvoj održivog poslovanja ili tehnoloških rješenja za izazove u vezi s okolišem te promičući održive načine korištenja resursa (33). |
| --- | --- |

30.

U svim dijelovima gospodarstva potrebne su inovacije u cilju veće učinkovitosti korištenja resursa kako bi se unaprijedila konkurentnost u kontekstu rastućih cijena resursa, njihove oskudice, ograničene ponude sirovina i ovisnosti o uvozu. Poslovni sektor glavni je pokretač inovacija, uključujući i ekološke inovacije. Tržišta, međutim, neće moći sama dovesti do željenih rezultata te da bi se poboljšala njihova učinkovitost u zaštiti okoliša, malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) osobito je potrebna posebna pomoć u primjeni novih tehnologija, uključujući preko partnerstva za istraživanje i inovacije u području otpada (32). Potrebno je uključiti vlade u djelovanje na razini Unije i država članica kako bi se stvorili dobri okvirni zakonodavni uvjeti za ulaganje i ekološke inovacije, potičući razvoj održivog poslovanja ili tehnoloških rješenja za izazove u vezi s okolišem te promičući održive načine korištenja resursa (33).

| 31. | Ovaj ključni zahtjev za suočavanje s izazovima za okoliš također nudi važne društveno-gospodarske koristi i može potaknuti konkurentnost. Potencijalni porast broja radnih mjesta koji donosi prelazak na sigurno i održivo gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 i učinkovitim korištenjem resursa ključan je za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja (34). Posljednjih je godina zapošljavanje u sektorima tehnologija u području okoliša i usluga u Uniji raslo za oko 3 % godišnje (35). Vrijednost globalnog tržišta ekološke industrije procjenjuje se na najmanje jedan bilijun EUR (36), a predviđa se da će se gotovo udvostručiti u sljedećih deset godina. Europska poduzeća već su vodeća u svijetu po recikliranju i energetskoj učinkovitosti, pa bi ih trebalo poticati da iskoriste takav rast globalne potražnje, uz podršku Akcijskog plana za ekološke inovacije (37). Na primjer, očekuje se da će samo u europskom sektoru obnovljivih izvora do 2020. biti otvoreno više od 400 000 novih radnih mjesta (38). Održivo biogospodarstvo također može doprinijeti pametnom i zelenom rastu u Europi, a istodobno će imati koristi od poboljšanog učinkovitog korištenja resursa. |
| --- | --- |

31.

Ovaj ključni zahtjev za suočavanje s izazovima za okoliš također nudi važne društveno-gospodarske koristi i može potaknuti konkurentnost. Potencijalni porast broja radnih mjesta koji donosi prelazak na sigurno i održivo gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 i učinkovitim korištenjem resursa ključan je za ostvarenje ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja (34). Posljednjih je godina zapošljavanje u sektorima tehnologija u području okoliša i usluga u Uniji raslo za oko 3 % godišnje (35). Vrijednost globalnog tržišta ekološke industrije procjenjuje se na najmanje jedan bilijun EUR (36), a predviđa se da će se gotovo udvostručiti u sljedećih deset godina. Europska poduzeća već su vodeća u svijetu po recikliranju i energetskoj učinkovitosti, pa bi ih trebalo poticati da iskoriste takav rast globalne potražnje, uz podršku Akcijskog plana za ekološke inovacije (37). Na primjer, očekuje se da će samo u europskom sektoru obnovljivih izvora do 2020. biti otvoreno više od 400 000 novih radnih mjesta (38). Održivo biogospodarstvo također može doprinijeti pametnom i zelenom rastu u Europi, a istodobno će imati koristi od poboljšanog učinkovitog korištenja resursa.

| 32. | Potpuna provedba klimatsko-energetskog paketa Unije neophodna je za ostvarenje ciljeva utvrđenih za razdoblje do 2020. i za stvaranje konkurentnog, sigurnog i održivog gospodarstva s niskom razinom emisije CO2 do 2050. Iako Unija trenutačno dobro napreduje prema smanjenju domaćih emisija stakleničkih plinova do 2020. za 20 % u odnosu na razine iz 1990., poboljšanja učinkovitosti morat će biti mnogo brža, a i morat će se promijeniti ponašanje ako se želi ostvariti cilj poboljšanja energetske učinkovitosti od 20 %. Očekuje se da će Direktiva o energetskoj učinkovitosti (39) dati velik doprinos u tom pogledu, a mogla bi se upotpuniti postavljanjem zahtjeva u pogledu korištenja energije za proizvode koji dolaze na tržište Unije. Sveobuhvatna procjena raspoloživosti zaliha održive biomase također je važna s obzirom na rastuću potražnju za energijom i aktualnu raspravu o različitim interesima u pogledu korištenja zemljišta za proizvodnju hrane i korištenja zemljišta za bioenergiju. Također je nužno osigurati da se biomasa u svim svojim oblicima proizvodi i koristi na održiv i učinkovit način tijekom cijelog životnog ciklusa kako bi se negativni utjecaji na okoliš i klimu sveli na minimum ili izbjegli, uzimajući u obzir ekonomski kontekst različitih upotreba biomase kao resursa. Time bi se doprinijelo stvaranju gospodarstva s niskom razinom emisije CO2. |
| --- | --- |

32.

Potpuna provedba klimatsko-energetskog paketa Unije neophodna je za ostvarenje ciljeva utvrđenih za razdoblje do 2020. i za stvaranje konkurentnog, sigurnog i održivog gospodarstva s niskom razinom emisije CO2 do 2050. Iako Unija trenutačno dobro napreduje prema smanjenju domaćih emisija stakleničkih plinova do 2020. za 20 % u odnosu na razine iz 1990., poboljšanja učinkovitosti morat će biti mnogo brža, a i morat će se promijeniti ponašanje ako se želi ostvariti cilj poboljšanja energetske učinkovitosti od 20 %. Očekuje se da će Direktiva o energetskoj učinkovitosti (39) dati velik doprinos u tom pogledu, a mogla bi se upotpuniti postavljanjem zahtjeva u pogledu korištenja energije za proizvode koji dolaze na tržište Unije. Sveobuhvatna procjena raspoloživosti zaliha održive biomase također je važna s obzirom na rastuću potražnju za energijom i aktualnu raspravu o različitim interesima u pogledu korištenja zemljišta za proizvodnju hrane i korištenja zemljišta za bioenergiju. Također je nužno osigurati da se biomasa u svim svojim oblicima proizvodi i koristi na održiv i učinkovit način tijekom cijelog životnog ciklusa kako bi se negativni utjecaji na okoliš i klimu sveli na minimum ili izbjegli, uzimajući u obzir ekonomski kontekst različitih upotreba biomase kao resursa. Time bi se doprinijelo stvaranju gospodarstva s niskom razinom emisije CO2.

| 33. | Smanjenju emisija stakleničkih plinova morat će doprinijeti svi gospodarski sektori kako bi Unija razmjerno sudjelovala u globalnim nastojanjima. Unija treba dogovoriti daljnje korake za svoj klimatski i energetski okvir nakon 2020. kako bi se pripremila za međunarodne pregovore o novom, pravno obvezujućem sporazumu, ali i da bi državama članicama, industriji i drugim sektorima ponudila jasan pravno obvezujući okvir i ciljeve za potrebna srednjoročna i dugoročna ulaganja u smanjenje emisija, energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. Zato Unija mora razmotriti mogućnosti politike da bi prešla na gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 na postupan i isplativ način, uzimajući u obzir indikativne ciljeve utvrđene u Planu za gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2 do 2050., što bi trebao biti temelj za daljnji rad. Zelena knjiga o okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030. (40) predstavlja važan korak u tom pogledu. Energetski plan do 2050. i Bijelu knjigu o prometu treba poduprijeti čvrstima okvirima politike. Osim toga, države članice moraju izraditi i uvesti dugoročne, isplative razvojne strategije s niskom razinom emisije CO2 usmjerene na postizanje cilja Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova za 80 do 95 % do sredine stoljeća u odnosu na razinu iz 1990., kao dio globalnog napora oko ograničenja porasta prosječne temperature na manje od 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama i u kontekstu nužnih smanjenja koja razvijene zemlje kao skupina moraju učiniti u skladu s dokazima Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC). Sustav Unije za trgovanje emisijama i dalje će biti središnji stup klimatske politike Unije nakon 2020. i trebalo bi ga strukturno reformirati da bi se potakla ulaganja s niskom razinom emisija CO2. U skladu s međunarodnim obvezama, Unija i druge stranke Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime trebale bi podržavati zemlje u njihovim naporima da ublaže klimatske promjene izgradnjom kapaciteta, financijskom pomoći i prijenosom tehnoloških dostignuća. |
| --- | --- |

33.

Smanjenju emisija stakleničkih plinova morat će doprinijeti svi gospodarski sektori kako bi Unija razmjerno sudjelovala u globalnim nastojanjima. Unija treba dogovoriti daljnje korake za svoj klimatski i energetski okvir nakon 2020. kako bi se pripremila za međunarodne pregovore o novom, pravno obvezujućem sporazumu, ali i da bi državama članicama, industriji i drugim sektorima ponudila jasan pravno obvezujući okvir i ciljeve za potrebna srednjoročna i dugoročna ulaganja u smanjenje emisija, energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. Zato Unija mora razmotriti mogućnosti politike da bi prešla na gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2 na postupan i isplativ način, uzimajući u obzir indikativne ciljeve utvrđene u Planu za gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2 do 2050., što bi trebao biti temelj za daljnji rad. Zelena knjiga o okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030. (40) predstavlja važan korak u tom pogledu. Energetski plan do 2050. i Bijelu knjigu o prometu treba poduprijeti čvrstima okvirima politike. Osim toga, države članice moraju izraditi i uvesti dugoročne, isplative razvojne strategije s niskom razinom emisije CO2 usmjerene na postizanje cilja Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova za 80 do 95 % do sredine stoljeća u odnosu na razinu iz 1990., kao dio globalnog napora oko ograničenja porasta prosječne temperature na manje od 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama i u kontekstu nužnih smanjenja koja razvijene zemlje kao skupina moraju učiniti u skladu s dokazima Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC). Sustav Unije za trgovanje emisijama i dalje će biti središnji stup klimatske politike Unije nakon 2020. i trebalo bi ga strukturno reformirati da bi se potakla ulaganja s niskom razinom emisija CO2. U skladu s međunarodnim obvezama, Unija i druge stranke Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime trebale bi podržavati zemlje u njihovim naporima da ublaže klimatske promjene izgradnjom kapaciteta, financijskom pomoći i prijenosom tehnoloških dostignuća.

| 34. | Uvođenjem „najboljih raspoloživih tehnika” u industrijskom sektoru u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama (41) postići će se bolje korištenje resursa i smanjenje emisija u oko 50 000 najvećih industrijskih postrojenja u Uniji, što će u velikoj mjeri doprinijeti poticanju razvoja inovativnih tehnika, ekološki prihvatljivih rješenja u gospodarstvu i dugoročnom smanjenju troškova u industrijskom sektoru. Taj se razvoj dodatno može potaknuti provedbom, od strane industrije, sustavâ upravljanja okolišem, kao što je EMAS (42). |
| --- | --- |

34.

Uvođenjem „najboljih raspoloživih tehnika” u industrijskom sektoru u skladu s Direktivom o industrijskim emisijama (41) postići će se bolje korištenje resursa i smanjenje emisija u oko 50 000 najvećih industrijskih postrojenja u Uniji, što će u velikoj mjeri doprinijeti poticanju razvoja inovativnih tehnika, ekološki prihvatljivih rješenja u gospodarstvu i dugoročnom smanjenju troškova u industrijskom sektoru. Taj se razvoj dodatno može potaknuti provedbom, od strane industrije, sustavâ upravljanja okolišem, kao što je EMAS (42).

| 35. | Neki postojeći instrumenti politike koji se odnose na proizvodnju i potrošnju ograničenog su opsega. Postoji potreba za okvirom koji bi slao odgovarajuće signale proizvođačima i potrošačima radi promicanja učinkovitog korištenja resursa i prelaska na kružno gospodarstvo. Bit će poduzete mjere za dodatno poboljšanje učinkovitosti roba i usluga u zaštiti okoliša na tržištu Unije tijekom cijelog njihovog životnog ciklusa, uključujući mjere za povećanje ponude ekološki održivih proizvoda i poticanje značajnog pomaka u potražnji potrošača za tim proizvodima. To će se ostvariti uravnoteženom kombinacijom poticaja za potrošače i gospodarske subjekte (uključujući MSP-ove), tržišnih instrumenata i propisa za smanjenje učinka njihovih djelatnosti i proizvoda na okoliš. Potrošači bi trebali dobiti točne, lako razumljive i pouzdane informacije o proizvodima koje kupuju jasnim i dosljednim označavanjem, uključujući u odnosu na izjave o ekološkim karakteristikama. Pakiranje bi se trebalo optimizirati da bi se utjecaji na okoliš sveli na minimum, a trebali bi se također podržati resursno učinkoviti poslovni modeli kao što su proizvodno-uslužni sustavi, uključujući leasing proizvoda. Postojeće zakonodavstvo o proizvodima, kao što su Direktiva o ekološkom dizajnu i Direktiva o oznakama energetske učinkovitosti (43) te Uredba o znakovima zaštite okoliša (44) bit će preispitano s ciljem unapređenja utjecaja proizvoda na okoliš i njihove resursne učinkovitosti tijekom cijelog životnog ciklusa i razmatranja postojećih odredbi preko usklađenijeg političkog i zakonodavnog okvira za održivu proizvodnju i potrošnju u Uniji (45). Tim okvirom poduprtim pokazateljima životnog ciklusa trebala bi se riješiti fragmentacija i ograničeno područje primjene postojeće pravne stečevine o održivoj potrošnji i proizvodnji te utvrditi i, kad je potrebno, popuniti praznine u politici, inicijativama i zakonodavstvu kako bi se osigurali minimalni zahtjevi u pogledu učinkovitosti robe i usluga u zaštiti okoliša. |
| --- | --- |

35.

Neki postojeći instrumenti politike koji se odnose na proizvodnju i potrošnju ograničenog su opsega. Postoji potreba za okvirom koji bi slao odgovarajuće signale proizvođačima i potrošačima radi promicanja učinkovitog korištenja resursa i prelaska na kružno gospodarstvo. Bit će poduzete mjere za dodatno poboljšanje učinkovitosti roba i usluga u zaštiti okoliša na tržištu Unije tijekom cijelog njihovog životnog ciklusa, uključujući mjere za povećanje ponude ekološki održivih proizvoda i poticanje značajnog pomaka u potražnji potrošača za tim proizvodima. To će se ostvariti uravnoteženom kombinacijom poticaja za potrošače i gospodarske subjekte (uključujući MSP-ove), tržišnih instrumenata i propisa za smanjenje učinka njihovih djelatnosti i proizvoda na okoliš. Potrošači bi trebali dobiti točne, lako razumljive i pouzdane informacije o proizvodima koje kupuju jasnim i dosljednim označavanjem, uključujući u odnosu na izjave o ekološkim karakteristikama. Pakiranje bi se trebalo optimizirati da bi se utjecaji na okoliš sveli na minimum, a trebali bi se također podržati resursno učinkoviti poslovni modeli kao što su proizvodno-uslužni sustavi, uključujući leasing proizvoda. Postojeće zakonodavstvo o proizvodima, kao što su Direktiva o ekološkom dizajnu i Direktiva o oznakama energetske učinkovitosti (43) te Uredba o znakovima zaštite okoliša (44) bit će preispitano s ciljem unapređenja utjecaja proizvoda na okoliš i njihove resursne učinkovitosti tijekom cijelog životnog ciklusa i razmatranja postojećih odredbi preko usklađenijeg političkog i zakonodavnog okvira za održivu proizvodnju i potrošnju u Uniji (45). Tim okvirom poduprtim pokazateljima životnog ciklusa trebala bi se riješiti fragmentacija i ograničeno područje primjene postojeće pravne stečevine o održivoj potrošnji i proizvodnji te utvrditi i, kad je potrebno, popuniti praznine u politici, inicijativama i zakonodavstvu kako bi se osigurali minimalni zahtjevi u pogledu učinkovitosti robe i usluga u zaštiti okoliša.

| 36. | Budući da 80 % ukupnog utjecaja proizvoda na okoliš u njegovom životnom ciklusu proizlazi iz faze njegovog dizajniranja, okvirom politike Unije trebalo bi osigurati da prioritet pri stavljaju na tržište Unije imaju proizvodi s „ekološkim dizajnom” radi optimiziranja učinkovitosti korištenja resursa i materijala. To bi trebalo uključivati razmatranje, između ostalog, trajnosti, obnovljivosti, mogućnosti ponovnog korištenja i recikliranja, recikliranog sadržaja i životnog vijek proizvoda. Proizvodi bi trebali potjecati od održivih izvora i biti projektirani za ponovnu upotrebu i recikliranje. Ti zahtjevi morat će biti provedivi i primjenjivi. Na razini Unije i nacionalnoj razini ubrzat će se napori oko uklanjanja prepreka eko-inovaciji (46) i ostvarenja cjelokupnog potencijala europske eko-industrije, što će stvoriti prednosti za zelena radna mjesta i rast. |
| --- | --- |

36.

Budući da 80 % ukupnog utjecaja proizvoda na okoliš u njegovom životnom ciklusu proizlazi iz faze njegovog dizajniranja, okvirom politike Unije trebalo bi osigurati da prioritet pri stavljaju na tržište Unije imaju proizvodi s „ekološkim dizajnom” radi optimiziranja učinkovitosti korištenja resursa i materijala. To bi trebalo uključivati razmatranje, između ostalog, trajnosti, obnovljivosti, mogućnosti ponovnog korištenja i recikliranja, recikliranog sadržaja i životnog vijek proizvoda. Proizvodi bi trebali potjecati od održivih izvora i biti projektirani za ponovnu upotrebu i recikliranje. Ti zahtjevi morat će biti provedivi i primjenjivi. Na razini Unije i nacionalnoj razini ubrzat će se napori oko uklanjanja prepreka eko-inovaciji (46) i ostvarenja cjelokupnog potencijala europske eko-industrije, što će stvoriti prednosti za zelena radna mjesta i rast.

| 37. | Kako bi se uspostavio okvir za djelovanje u cilju poboljšanja drugih aspekata učinkovitog korištenja resursa osim emisije stakleničkih plinova i energije, odredit će se ciljevi za smanjenje ukupnog utjecaja potrošnje na okoliš tijekom životnog ciklusa, a osobito u prehrambenom sektoru, sektoru stanogradnje i sektoru mobilnosti (47). Ako se promatraju zajedno, ti su sektori odgovorni za gotovo 80 % utjecaja potrošnje na okoliš. U tom bi se pogledu trebali također razmotriti pokazatelji i ciljevi u odnosu na učinak na zemljište, vodu, materijale i ugljični dioksid, kao i njihova uloga u okviru europskog semestra. U završnom dokumentu konferencije Rio+20 naglašava se potreba za bitnim smanjenjem gubitaka nakon ubiranja ljetine i ostalih gubitaka i rasipanja hrane u cjelokupnom lancu opskrbe hranom. Komisija bi stoga trebala predstaviti sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv nepotrebnog rasipanja hrane i surađivati s državama članicama u suzbijanju prekomjernog stvaranja otpadaka hrane. U tom bi pogledu od pomoći bile mjere za povećanje kompostiranja i, prema potrebi, anaerobne digestije odbačene hrane. |
| --- | --- |

37.

Kako bi se uspostavio okvir za djelovanje u cilju poboljšanja drugih aspekata učinkovitog korištenja resursa osim emisije stakleničkih plinova i energije, odredit će se ciljevi za smanjenje ukupnog utjecaja potrošnje na okoliš tijekom životnog ciklusa, a osobito u prehrambenom sektoru, sektoru stanogradnje i sektoru mobilnosti (47). Ako se promatraju zajedno, ti su sektori odgovorni za gotovo 80 % utjecaja potrošnje na okoliš. U tom bi se pogledu trebali također razmotriti pokazatelji i ciljevi u odnosu na učinak na zemljište, vodu, materijale i ugljični dioksid, kao i njihova uloga u okviru europskog semestra. U završnom dokumentu konferencije Rio+20 naglašava se potreba za bitnim smanjenjem gubitaka nakon ubiranja ljetine i ostalih gubitaka i rasipanja hrane u cjelokupnom lancu opskrbe hranom. Komisija bi stoga trebala predstaviti sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv nepotrebnog rasipanja hrane i surađivati s državama članicama u suzbijanju prekomjernog stvaranja otpadaka hrane. U tom bi pogledu od pomoći bile mjere za povećanje kompostiranja i, prema potrebi, anaerobne digestije odbačene hrane.

| 38. | Osim obveznih zahtjeva u vezi sa zelenom javnom nabavom pojedinih kategorija proizvoda (48), većina država članica usvojila je dobrovoljne akcijske planove, a mnoge su postavile ciljeve za određene skupine proizvoda. Međutim, administracije na svim razinama još uvijek imaju velike mogućnosti svojim odlukama o nabavi dodatno smanjiti utjecaj na okoliš. Države članice i regije trebaju poduzeti daljnje korake za ostvarenje cilja primjene ekoloških kriterija u nabavi na najmanje 50 % javnih natječaja. Komisija će razmotriti predlaganje sektorskih propisa za uspostavu obveznih zahtjeva o zelenoj javnoj nabavi za dodatne kategorije proizvoda i mogućnost periodičnog praćenja napretka država članica na temelju odgovarajućih podataka država članica, uzimajući u obzir potrebu maksimalnog smanjenja razine administrativne opterećenosti. Trebale bi se razviti dobrovoljne mreže kupaca ekoloških proizvoda. |
| --- | --- |

38.

Osim obveznih zahtjeva u vezi sa zelenom javnom nabavom pojedinih kategorija proizvoda (48), većina država članica usvojila je dobrovoljne akcijske planove, a mnoge su postavile ciljeve za određene skupine proizvoda. Međutim, administracije na svim razinama još uvijek imaju velike mogućnosti svojim odlukama o nabavi dodatno smanjiti utjecaj na okoliš. Države članice i regije trebaju poduzeti daljnje korake za ostvarenje cilja primjene ekoloških kriterija u nabavi na najmanje 50 % javnih natječaja. Komisija će razmotriti predlaganje sektorskih propisa za uspostavu obveznih zahtjeva o zelenoj javnoj nabavi za dodatne kategorije proizvoda i mogućnost periodičnog praćenja napretka država članica na temelju odgovarajućih podataka država članica, uzimajući u obzir potrebu maksimalnog smanjenja razine administrativne opterećenosti. Trebale bi se razviti dobrovoljne mreže kupaca ekoloških proizvoda.

| 39. | Postoji i znatan potencijal za bolje sprečavanje stvaranja otpada i gospodarenja njime u Uniji kako bi se bolje koristili resursi, otvorila nova tržišta, stvorila nova radna mjesta i smanjila ovisnost o uvozu sirovina, uz smanjeni utjecaj na okoliš (49). Svake se godine u Uniji proizvedu 2,7 milijarde tona otpada, od čega je 98 milijuna tona (4 %) opasno. Godine 2011. proizvodnja komunalnog otpada po stanovniku u Uniji iznosila je u prosjeku 503 kg, ali varira od 298 do 718 kg u pojedinačnim državama članicama. U prosjeku se samo 40 % krutog otpada pripremi za ponovno korištenje ili recikliranje, dok neke države članice postignu stopu od 70 %, pokazujući kako se otpad može koristiti kao jedan od ključnih resursa Unije. Istodobno mnoge države članice odlažu više od 75 % svog komunalnog otpada na odlagališta (50). |
| --- | --- |

39.

Postoji i znatan potencijal za bolje sprečavanje stvaranja otpada i gospodarenja njime u Uniji kako bi se bolje koristili resursi, otvorila nova tržišta, stvorila nova radna mjesta i smanjila ovisnost o uvozu sirovina, uz smanjeni utjecaj na okoliš (49). Svake se godine u Uniji proizvedu 2,7 milijarde tona otpada, od čega je 98 milijuna tona (4 %) opasno. Godine 2011. proizvodnja komunalnog otpada po stanovniku u Uniji iznosila je u prosjeku 503 kg, ali varira od 298 do 718 kg u pojedinačnim državama članicama. U prosjeku se samo 40 % krutog otpada pripremi za ponovno korištenje ili recikliranje, dok neke države članice postignu stopu od 70 %, pokazujući kako se otpad može koristiti kao jedan od ključnih resursa Unije. Istodobno mnoge države članice odlažu više od 75 % svog komunalnog otpada na odlagališta (50).

| 40. | Pretvaranje otpada u izvor, na što se poziva u Planu za resursno učinkovitu Europu, zahtijeva potpunu provedbu zakonodavstva Unije o otpadu diljem Unije koja se temelji na strogoj primjeni hijerarhije otpada i obuhvaća različite vrste otpada (51). Potrebni su dodatni napori za smanjenje stvaranja otpada po glavi stanovnika te stvaranja otpada u apsolutnoj vrijednosti. Ograničavanje obnavljanja energije na materijale koji se ne recikliraju (52), postupno ukidanje odlaganje otpada koji se može reciklirati i oporabiti (53), osiguravanje visokokvalitetnog recikliranja kada upotreba recikliranog materijala ne dovodi do sveukupnih negativnih utjecaja na okoliš ili ljudsko zdravlje i razvijanje tržišta sekundarnih sirovina također su potrebni da bi se postigli ciljevi učinkovitog korištenja resursa. Opasnim otpadom trebat će gospodariti tako da se znatni negativni učinci na ljudsko zdravlje i okoliš svedu na minimum, kao što je dogovoreno na konferenciji Rio+20. Kako bi se postigao taj cilj, u cijeloj bi Uniji trebalo puno sustavnije primjenjivati tržišne instrumente i druge mjere koje daju prednost prevenciji, recikliranju i ponovnom korištenju, uključujući proširenu odgovornost proizvođača, dok bi se trebao podržati razvoj kruženja netoksičnih materija. Trebalo bi ukloniti prepreke u recikliranju na unutarnjem tržištu Unije te preispitati postojeće ciljeve u pogledu prevencije, ponovnog korištenja, recikliranja, oporabe i preusmjeravanja s odlagališta kako bi se napravio pomak prema „kružnom” gospodarstvu koje se temelji na životnom ciklusu, uz kaskadno korištenje resursa i gotovo nultu stopu preostalog otpada. |
| --- | --- |

40.

Pretvaranje otpada u izvor, na što se poziva u Planu za resursno učinkovitu Europu, zahtijeva potpunu provedbu zakonodavstva Unije o otpadu diljem Unije koja se temelji na strogoj primjeni hijerarhije otpada i obuhvaća različite vrste otpada (51). Potrebni su dodatni napori za smanjenje stvaranja otpada po glavi stanovnika te stvaranja otpada u apsolutnoj vrijednosti. Ograničavanje obnavljanja energije na materijale koji se ne recikliraju (52), postupno ukidanje odlaganje otpada koji se može reciklirati i oporabiti (53), osiguravanje visokokvalitetnog recikliranja kada upotreba recikliranog materijala ne dovodi do sveukupnih negativnih utjecaja na okoliš ili ljudsko zdravlje i razvijanje tržišta sekundarnih sirovina također su potrebni da bi se postigli ciljevi učinkovitog korištenja resursa. Opasnim otpadom trebat će gospodariti tako da se znatni negativni učinci na ljudsko zdravlje i okoliš svedu na minimum, kao što je dogovoreno na konferenciji Rio+20. Kako bi se postigao taj cilj, u cijeloj bi Uniji trebalo puno sustavnije primjenjivati tržišne instrumente i druge mjere koje daju prednost prevenciji, recikliranju i ponovnom korištenju, uključujući proširenu odgovornost proizvođača, dok bi se trebao podržati razvoj kruženja netoksičnih materija. Trebalo bi ukloniti prepreke u recikliranju na unutarnjem tržištu Unije te preispitati postojeće ciljeve u pogledu prevencije, ponovnog korištenja, recikliranja, oporabe i preusmjeravanja s odlagališta kako bi se napravio pomak prema „kružnom” gospodarstvu koje se temelji na životnom ciklusu, uz kaskadno korištenje resursa i gotovo nultu stopu preostalog otpada.

| 41. | Učinkovito korištenje resursa u vodnom sektoru također će se rješavati kao prioritetno pitanje kako bi se omogućilo postizanje dobrog stanja vode. Iako je sve više područja u Europi zahvaćeno sušama i nestašicama vode, procjenjuje se da se 20–40 % raspoložive vode u Europi i dalje gubi, na primjer uslijed istjecanja u distribucijskom sustavu ili neodgovarajućeg uvođenja tehnologija za učinkovito korištenje vode. Prema dostupnim modelima, još uvijek postoji mnogo prostora za poboljšanje učinkovitosti korištenja vode u Uniji. Nadalje, očekuju se jači pritisci na europske vodne resurse uslijed rastuće potražnje i učinaka klimatskih promjena. S obzirom na to, Unija i njezine države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi osigurale da građani imaju pristup čistoj vodi i da zahvaćanje vode bude u skladu s ograničenjima s obzirom na raspoložive obnovljive vodne resurse do 2020., u cilju zadržavanja, postizanja ili poboljšanja dobrog stanja vode u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, uključujući unapređenjem učinkovitosti korištenja vode primjenom tržišnih mehanizama kao što je određivanje cijena vode na način koji odražava njezinu pravu vrijednost, kao i drugih alata, poput obrazovanja i osvješćivanja (54). Najveće potrošačke sektore, kao što su sektor proizvodnje energije i poljoprivrede, trebalo bi poticati da daju prednost najučinkovitijem korištenju vode. Napredak će biti olakšan ubrzanim predstavljanjem i uvođenjem inovativnih tehnologija, sustava i poslovnih modela koji se temelje na Strateškom provedbenom planu Europskog inovacijskog partnerstva za vode. |
| --- | --- |

41.

Učinkovito korištenje resursa u vodnom sektoru također će se rješavati kao prioritetno pitanje kako bi se omogućilo postizanje dobrog stanja vode. Iako je sve više područja u Europi zahvaćeno sušama i nestašicama vode, procjenjuje se da se 20–40 % raspoložive vode u Europi i dalje gubi, na primjer uslijed istjecanja u distribucijskom sustavu ili neodgovarajućeg uvođenja tehnologija za učinkovito korištenje vode. Prema dostupnim modelima, još uvijek postoji mnogo prostora za poboljšanje učinkovitosti korištenja vode u Uniji. Nadalje, očekuju se jači pritisci na europske vodne resurse uslijed rastuće potražnje i učinaka klimatskih promjena. S obzirom na to, Unija i njezine države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi osigurale da građani imaju pristup čistoj vodi i da zahvaćanje vode bude u skladu s ograničenjima s obzirom na raspoložive obnovljive vodne resurse do 2020., u cilju zadržavanja, postizanja ili poboljšanja dobrog stanja vode u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, uključujući unapređenjem učinkovitosti korištenja vode primjenom tržišnih mehanizama kao što je određivanje cijena vode na način koji odražava njezinu pravu vrijednost, kao i drugih alata, poput obrazovanja i osvješćivanja (54). Najveće potrošačke sektore, kao što su sektor proizvodnje energije i poljoprivrede, trebalo bi poticati da daju prednost najučinkovitijem korištenju vode. Napredak će biti olakšan ubrzanim predstavljanjem i uvođenjem inovativnih tehnologija, sustava i poslovnih modela koji se temelje na Strateškom provedbenom planu Europskog inovacijskog partnerstva za vode.

| 42. | Dugoročan i predvidljiv okvir politike u svim tim područjima pomoći će u poticanju razine ulaganja i djelovanja potrebnih da se potpuno razviju tržišta zelenih tehnologija i promiču održiva poslovna rješenja. Pokazatelji i ciljevi učinkovitog korištenja resursa koji se temelje na snažnom prikupljanju podataka bili bi nužna smjernica javnim i privatnim donositeljima odluka pri transformaciji gospodarstva. Takvi pokazatelji i ciljevi, kad budu dogovoreni na razini Unije, postat će sastavni dio Sedmog programa djelovanja za okoliš. Metodologije za mjerenje učinkovitog korištenja vode, zemljišta, materijala i ugljika trebale bi se izraditi do 2015. kako bi se pomoglo tom procesu. |
| --- | --- |

42.

Dugoročan i predvidljiv okvir politike u svim tim područjima pomoći će u poticanju razine ulaganja i djelovanja potrebnih da se potpuno razviju tržišta zelenih tehnologija i promiču održiva poslovna rješenja. Pokazatelji i ciljevi učinkovitog korištenja resursa koji se temelje na snažnom prikupljanju podataka bili bi nužna smjernica javnim i privatnim donositeljima odluka pri transformaciji gospodarstva. Takvi pokazatelji i ciljevi, kad budu dogovoreni na razini Unije, postat će sastavni dio Sedmog programa djelovanja za okoliš. Metodologije za mjerenje učinkovitog korištenja vode, zemljišta, materijala i ugljika trebale bi se izraditi do 2015. kako bi se pomoglo tom procesu.

| 43. | Kako bi se Unija pretvorila u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | Unija ostvari svoje klimatske i energetske ciljeve za 2020. godinu i radi na smanjenju emisija stakleničkih plinova za 80–95 % do 2050. u odnosu na razine iz 1990., kao dio globalnog napora oko ograničenja porasta prosječne temperature za manje od 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama, uz sporazum o klimatskom i energetskom okviru za 2030. kao ključnom koraku u tom procesu; |
| --- | --- | --- |

43.

Kako bi se Unija pretvorila u resursno učinkovito, zeleno i konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisija CO2, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

Unija ostvari svoje klimatske i energetske ciljeve za 2020. godinu i radi na smanjenju emisija stakleničkih plinova za 80–95 % do 2050. u odnosu na razine iz 1990., kao dio globalnog napora oko ograničenja porasta prosječne temperature za manje od 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama, uz sporazum o klimatskom i energetskom okviru za 2030. kao ključnom koraku u tom procesu;

| (b) | dođe do znatnog smanjenja ukupnog utjecaja na okoliš svih velikih sektora gospodarstva Unije i povećanja učinkovitog korištenja resursa te da su uspostavljene metodologije za usporedbu referentnih vrijednosti i mjerenje. Na snazi su tržišni i politički poticaji kojima se stimuliraju poslovna ulaganja u učinkovito korištenje resursa, a zeleni se rast stimulira mjerama koje potiču inovacije; |
| --- | --- |

(b)

dođe do znatnog smanjenja ukupnog utjecaja na okoliš svih velikih sektora gospodarstva Unije i povećanja učinkovitog korištenja resursa te da su uspostavljene metodologije za usporedbu referentnih vrijednosti i mjerenje. Na snazi su tržišni i politički poticaji kojima se stimuliraju poslovna ulaganja u učinkovito korištenje resursa, a zeleni se rast stimulira mjerama koje potiču inovacije;

| (c) | strukturne promjene u proizvodnji, tehnologiji i inovacijama, te potrošačke navike i način života smanjili su ukupan utjecaj proizvodnje i potrošnje na okoliš, a osobito u prehrambenom sektoru, sektoru stanogradnje i sektoru mobilnosti; |
| --- | --- |

(c)

strukturne promjene u proizvodnji, tehnologiji i inovacijama, te potrošačke navike i način života smanjili su ukupan utjecaj proizvodnje i potrošnje na okoliš, a osobito u prehrambenom sektoru, sektoru stanogradnje i sektoru mobilnosti;

| (d) | otpadom se sigurno upravlja kao resursom, a kako bi se spriječila šteta po zdravlje i okoliš apsolutno stvaranje otpada i stvaranje otpada po stanovniku su u padu, odlaganje je ograničeno na preostali otpad (tj. onaj koji se ne može reciklirati i oporabiti), uzimajući u obzir odgode navedene u članku 5. stavku 2. Direktive o odlagalištima (55) i obnavljanje energije ograničeno je na materijale koji se ne mogu reciklirati, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Okvirne direktive o otpadu (56); |
| --- | --- |

(d)

otpadom se sigurno upravlja kao resursom, a kako bi se spriječila šteta po zdravlje i okoliš apsolutno stvaranje otpada i stvaranje otpada po stanovniku su u padu, odlaganje je ograničeno na preostali otpad (tj. onaj koji se ne može reciklirati i oporabiti), uzimajući u obzir odgode navedene u članku 5. stavku 2. Direktive o odlagalištima (55) i obnavljanje energije ograničeno je na materijale koji se ne mogu reciklirati, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Okvirne direktive o otpadu (56);

| (e) | problem opskrbe vodom u Uniji spriječen je ili znatno smanjen. |
| --- | --- |

(e)

problem opskrbe vodom u Uniji spriječen je ili znatno smanjen.

Za to je osobito potrebno sljedeće:

| i. | potpuna provedba klimatsko-energetskog paketa Unije i hitno dogovaranje okvira klimatsko-energetske politike Unije za 2030., uzimajući u obzir najnovija izvješća o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC), indikativne ciljeve utvrđene u Planu za gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2, kao i razvoje u okviru UNFCCC-a i drugih relevantnih postupaka; |
| --- | --- |

i.

potpuna provedba klimatsko-energetskog paketa Unije i hitno dogovaranje okvira klimatsko-energetske politike Unije za 2030., uzimajući u obzir najnovija izvješća o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC), indikativne ciljeve utvrđene u Planu za gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2, kao i razvoje u okviru UNFCCC-a i drugih relevantnih postupaka;

| ii. | generalizacija primjene „najboljih raspoloživih tehnologija” u kontekstu Direktive o industrijskim emisijama i jačanje napora oko promicanja uvođenja novih inovativnih tehnologija, procesa i usluga; |
| --- | --- |

ii.

generalizacija primjene „najboljih raspoloživih tehnologija” u kontekstu Direktive o industrijskim emisijama i jačanje napora oko promicanja uvođenja novih inovativnih tehnologija, procesa i usluga;

| iii. | poticanje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u javnom i privatnom sektoru koje su potrebne za razvoj i uvođenje inovativnih tehnologija, sustava i poslovnih modela kojima će se ubrzati prelazak na sigurno i održivo gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2 i učinkovitim korištenjem resursa te sniziti troškovi tog prelaska. Dodatan razvoj pristupa utvrđenog u akcijskom planu za ekološke inovacije, utvrđivanje prioriteta za povećane inovacije, kao i sustava promjena, promicanje većeg tržišnog udjela zelenih tehnologija u Uniji te povećanje konkurentnosti europske eko-industrije. Određivanje pokazatelja i postavljanje realističnih ciljeva koji se mogu postići u pogledu učinkovitog korištenja resursa; |
| --- | --- |

iii.

poticanje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u javnom i privatnom sektoru koje su potrebne za razvoj i uvođenje inovativnih tehnologija, sustava i poslovnih modela kojima će se ubrzati prelazak na sigurno i održivo gospodarstvo s niskom razinom emisije CO2 i učinkovitim korištenjem resursa te sniziti troškovi tog prelaska. Dodatan razvoj pristupa utvrđenog u akcijskom planu za ekološke inovacije, utvrđivanje prioriteta za povećane inovacije, kao i sustava promjena, promicanje većeg tržišnog udjela zelenih tehnologija u Uniji te povećanje konkurentnosti europske eko-industrije. Određivanje pokazatelja i postavljanje realističnih ciljeva koji se mogu postići u pogledu učinkovitog korištenja resursa;

| iv. | izrada metodologija za mjerenje i usporedbu referentnih vrijednosti do 2015. za učinkovito korištenje zemljišta, ugljika, vode i materijala i procjena prikladnosti uključivanja glavnog pokazatelja i cilja u europski semestar; |
| --- | --- |

iv.

izrada metodologija za mjerenje i usporedbu referentnih vrijednosti do 2015. za učinkovito korištenje zemljišta, ugljika, vode i materijala i procjena prikladnosti uključivanja glavnog pokazatelja i cilja u europski semestar;

| v. | uspostava usklađenijeg okvira politike za održivu proizvodnju i potrošnju koji po potrebi uključuje objedinjavanje postojećih instrumenata u skladan pravni okvir. Revidiranje zakonodavstva o proizvodima s ciljem unapređenja učinkovitosti u zaštiti okoliša i učinkovitosti korištenja resursa kod proizvoda tijekom njihovog životnog vijeka. Poticanje potrošačke potražnje za ekološki održivim proizvodima i uslugama preko politika koje promiču njihovu dostupnost, cjenovnu pristupačnost, funkcionalnost i privlačnost. Izrada pokazatelja i postavljanje realističnih ciljeva koji se mogu postići za smanjenje ukupnog utjecaja potrošnje. |
| --- | --- |

v.

uspostava usklađenijeg okvira politike za održivu proizvodnju i potrošnju koji po potrebi uključuje objedinjavanje postojećih instrumenata u skladan pravni okvir. Revidiranje zakonodavstva o proizvodima s ciljem unapređenja učinkovitosti u zaštiti okoliša i učinkovitosti korištenja resursa kod proizvoda tijekom njihovog životnog vijeka. Poticanje potrošačke potražnje za ekološki održivim proizvodima i uslugama preko politika koje promiču njihovu dostupnost, cjenovnu pristupačnost, funkcionalnost i privlačnost. Izrada pokazatelja i postavljanje realističnih ciljeva koji se mogu postići za smanjenje ukupnog utjecaja potrošnje.

| vi. | osmišljavanje programa osposobljavanja usmjerenih na zelena radna mjesta; |
| --- | --- |

vi.

osmišljavanje programa osposobljavanja usmjerenih na zelena radna mjesta;

| vii. | povećanje napora za postizanje postojećih ciljeva i pregled pristupa zelenoj javnoj nabavi, uključujući njezino područje primjene, kako bi se povećala njezina djelotvornost. Uspostava dobrovoljne mreže kupaca ekoloških proizvoda za poduzeća u Uniji; |
| --- | --- |

vii.

povećanje napora za postizanje postojećih ciljeva i pregled pristupa zelenoj javnoj nabavi, uključujući njezino područje primjene, kako bi se povećala njezina djelotvornost. Uspostava dobrovoljne mreže kupaca ekoloških proizvoda za poduzeća u Uniji;

| viii. | potpuna provedba zakonodavstva Unije o otpadu. Takva provedba će uključivati primjenu hijerarhije otpada u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu i učinkovito korištenje tržišnih instrumenata i drugih mjera kako bi se osiguralo: 1. da je odlaganje ograničeno na preostali otpad (tj. onaj koji se ne može reciklirati i oporabiti), uzimajući u obzir odgode navedene u članku 5. stavku 2. Direktive o odlagalištima; 2. da je obnavljanje energije ograničeno na materijale koji se ne mogu reciklirati, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Okvirne direktive o otpadu; 3. da se reciklirani otpad koristi kao glavni, pouzdani izvor sirovina za Uniju, razvojem kruženja netoksičnih materija; 4. da se opasnim otpadom gospodari na siguran način, a njegovo stvaranje je smanjeno; 5. da su nezakonite pošiljke otpada iskorijenjene, uz strogo praćenje; i 6. da je otpad od hrane smanjen. Provodi se pregled postojećeg zakonodavstva o proizvodima i otpadu, uključujući pregled glavnih ciljeva relevantnih direktiva o otpadu, na temelju Plana za resursno učinkovitu Europu, kako bi se prešlo na kružno gospodarstvo; te se uklanjaju prepreke na unutarnjem tržištu za ekološki prihvatljivo recikliranje u Uniji. Potrebne su kampanje za javno informiranje kako bi se razvila svijest i razumijevanje politike otpada i kako bi se potaknula promjena ponašanja; |
| --- | --- |

viii.

potpuna provedba zakonodavstva Unije o otpadu. Takva provedba će uključivati primjenu hijerarhije otpada u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu i učinkovito korištenje tržišnih instrumenata i drugih mjera kako bi se osiguralo: 1. da je odlaganje ograničeno na preostali otpad (tj. onaj koji se ne može reciklirati i oporabiti), uzimajući u obzir odgode navedene u članku 5. stavku 2. Direktive o odlagalištima; 2. da je obnavljanje energije ograničeno na materijale koji se ne mogu reciklirati, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Okvirne direktive o otpadu; 3. da se reciklirani otpad koristi kao glavni, pouzdani izvor sirovina za Uniju, razvojem kruženja netoksičnih materija; 4. da se opasnim otpadom gospodari na siguran način, a njegovo stvaranje je smanjeno; 5. da su nezakonite pošiljke otpada iskorijenjene, uz strogo praćenje; i 6. da je otpad od hrane smanjen. Provodi se pregled postojećeg zakonodavstva o proizvodima i otpadu, uključujući pregled glavnih ciljeva relevantnih direktiva o otpadu, na temelju Plana za resursno učinkovitu Europu, kako bi se prešlo na kružno gospodarstvo; te se uklanjaju prepreke na unutarnjem tržištu za ekološki prihvatljivo recikliranje u Uniji. Potrebne su kampanje za javno informiranje kako bi se razvila svijest i razumijevanje politike otpada i kako bi se potaknula promjena ponašanja;

| ix. | poboljšanje učinkovitosti korištenja vode postavljanjem i praćenjem ciljeva na razini riječnog sliva na temelju zajedničke metodologije za razvoj ciljeva učinkovitosti korištenja vode u okviru Strategije zajedničke provedbe, te korištenje tržišnih mehanizama, kao što je određivanje cijena vode, kako je utvrđeno člankom 9. Okvirne direktive o vodama i, prema potrebi, drugim tržišnim mjerama. Razvoj pristupâ za upravljanje korištenjem pročišćene otpadne vode. |
| --- | --- |

ix.

poboljšanje učinkovitosti korištenja vode postavljanjem i praćenjem ciljeva na razini riječnog sliva na temelju zajedničke metodologije za razvoj ciljeva učinkovitosti korištenja vode u okviru Strategije zajedničke provedbe, te korištenje tržišnih mehanizama, kao što je određivanje cijena vode, kako je utvrđeno člankom 9. Okvirne direktive o vodama i, prema potrebi, drugim tržišnim mjerama. Razvoj pristupâ za upravljanje korištenjem pročišćene otpadne vode.

Prioritetni cilj 3.:   zaštita građana Unije od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem

| 44. | Zakonodavstvo Unije u području okoliša donijelo je znatne koristi za javno zdravlje i dobrobit. Međutim, onečišćenje vode, onečišćenje zraka i kemikalije ostaju glavni ekološki razlozi za brigu opće javnosti u Uniji (57). Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) procjenjuje da su uzročnici stresa povezani s okolišem odgovorni za između 15 % i 20 % svih smrtnih slučajeva u 53 europske zemlje (58). Prema OECD-u, gradsko onečišćenje zraka vjerojatno će diljem svijeta do 2050. postati primarni uzročnik smrtnosti izazvan okolišem. |
| --- | --- |

44.

Zakonodavstvo Unije u području okoliša donijelo je znatne koristi za javno zdravlje i dobrobit. Međutim, onečišćenje vode, onečišćenje zraka i kemikalije ostaju glavni ekološki razlozi za brigu opće javnosti u Uniji (57). Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) procjenjuje da su uzročnici stresa povezani s okolišem odgovorni za između 15 % i 20 % svih smrtnih slučajeva u 53 europske zemlje (58). Prema OECD-u, gradsko onečišćenje zraka vjerojatno će diljem svijeta do 2050. postati primarni uzročnik smrtnosti izazvan okolišem.

| 45. | Znatan udio stanovništva Unije i dalje je izložen razini onečišćenja zraka, uključujući onečišćenje zraka u zatvorenim prostorima, koja prelazi standarde koje je preporučio WHO (59). Na primjer, lokalno grijanje na ugljen i motori s unutarnjim izgaranjem te postrojenja predstavljaju znatan izvor mutagenih i kancerogenih poliaromatskih ugljikovodika (PAH) te opasnih emisija čestičnih tvari (PM 10, PM 2.5 i PM 1). Mjere su posebno potrebne u područjima, poput gradova, u kojima su ljudi, posebno osjetljive ili ranjive skupine društva i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćujućih tvari. Kako bi se osigurao zdrav okoliš za sve, mjere na lokalnoj razini trebale bi se dopuniti odgovarajućom politikom na nacionalnoj razini i razini Unije. |
| --- | --- |

45.

Znatan udio stanovništva Unije i dalje je izložen razini onečišćenja zraka, uključujući onečišćenje zraka u zatvorenim prostorima, koja prelazi standarde koje je preporučio WHO (59). Na primjer, lokalno grijanje na ugljen i motori s unutarnjim izgaranjem te postrojenja predstavljaju znatan izvor mutagenih i kancerogenih poliaromatskih ugljikovodika (PAH) te opasnih emisija čestičnih tvari (PM 10, PM 2.5 i PM 1). Mjere su posebno potrebne u područjima, poput gradova, u kojima su ljudi, posebno osjetljive ili ranjive skupine društva i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćujućih tvari. Kako bi se osigurao zdrav okoliš za sve, mjere na lokalnoj razini trebale bi se dopuniti odgovarajućom politikom na nacionalnoj razini i razini Unije.

| 46. | Pristup vodi zadovoljavajuće kvalitete ostaje problematičan u brojnim ruralnim područjima Unije. Istodobno, osiguranje dobre kvalitete vode za kupanje u Europi pogoduje ljudskom zdravlju i turističkoj industriji Unije. Štetne posljedice poplava i suša za ljudsko zdravlje i gospodarske djelatnosti sve su češće, dijelom zbog promjena hidrološkog ciklusa i korištenja zemljišta. |
| --- | --- |

46.

Pristup vodi zadovoljavajuće kvalitete ostaje problematičan u brojnim ruralnim područjima Unije. Istodobno, osiguranje dobre kvalitete vode za kupanje u Europi pogoduje ljudskom zdravlju i turističkoj industriji Unije. Štetne posljedice poplava i suša za ljudsko zdravlje i gospodarske djelatnosti sve su češće, dijelom zbog promjena hidrološkog ciklusa i korištenja zemljišta.

| 47. | Neprovođenje postojeće politike u potpunosti sprečava Uniju u postizanju odgovarajućih standarda kvalitete zraka i vode. Unija će ažurirati ciljeve u skladu s najnovijim znanstvenim otkrićima te će aktivnije nastojati osigurati sinergiju s ciljevima drugih politika u područjima kao što su klimatske promjene, mobilnost i prijevoz, bioraznolikost te morski i kopneni okoliš. Na primjer, smanjenje određenih tvari koje onečišćuju zrak, uključujući one klimatske kratkoga vijeka, može bitno doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena. Dodatni napori u ovom smjeru temeljit će se na sveobuhvatnom pregledu zakonodavstva Unije o kvaliteti zraka te na provedbi Plana zaštite europskih vodnih resursa. |
| --- | --- |

47.

Neprovođenje postojeće politike u potpunosti sprečava Uniju u postizanju odgovarajućih standarda kvalitete zraka i vode. Unija će ažurirati ciljeve u skladu s najnovijim znanstvenim otkrićima te će aktivnije nastojati osigurati sinergiju s ciljevima drugih politika u područjima kao što su klimatske promjene, mobilnost i prijevoz, bioraznolikost te morski i kopneni okoliš. Na primjer, smanjenje određenih tvari koje onečišćuju zrak, uključujući one klimatske kratkoga vijeka, može bitno doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena. Dodatni napori u ovom smjeru temeljit će se na sveobuhvatnom pregledu zakonodavstva Unije o kvaliteti zraka te na provedbi Plana zaštite europskih vodnih resursa.

| 48. | Rješavanje onečišćenja na izvoru i dalje je prioritet, a provedba Direktive o industrijskim emisijama daljnje će smanjiti emisije vodećih industrijskih sektora. Postizanje ciljeva postavljenih u Planu za jedinstveno europsko prometno područje također će dovesti do održivije mobilnosti u Uniji, čime će se razmotriti veliki izvor buke i onečišćenja zraka na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

48.

Rješavanje onečišćenja na izvoru i dalje je prioritet, a provedba Direktive o industrijskim emisijama daljnje će smanjiti emisije vodećih industrijskih sektora. Postizanje ciljeva postavljenih u Planu za jedinstveno europsko prometno područje također će dovesti do održivije mobilnosti u Uniji, čime će se razmotriti veliki izvor buke i onečišćenja zraka na lokalnoj razini.

| 49. | Dostupni podaci o dugoročnoj prosječnoj izloženosti pokazuju da je 65 % Europljana koji žive u velikim gradskim područjima izloženo visokim razinama buke (60), a više od 20 % razinama buke u noćnim satima pri kojima se često pojavljuju negativni učinci na zdravlje. |
| --- | --- |

49.

Dostupni podaci o dugoročnoj prosječnoj izloženosti pokazuju da je 65 % Europljana koji žive u velikim gradskim područjima izloženo visokim razinama buke (60), a više od 20 % razinama buke u noćnim satima pri kojima se često pojavljuju negativni učinci na zdravlje.

| 50. | Horizontalno zakonodavstvo u području kemikalija (Uredba REACH (61) te uredbe o razvrstavanju, označivanju i pakiranju (62)), kao i zakonodavstvo o biocidnim pripravcima (63) i sredstvima za zaštitu bilja (64), osigurava temeljnu zaštitu ljudskog zdravlja i okoliša, gospodarskim subjektima osigurava stabilnost i predvidljivost te promiče proširenje metoda testiranja koje ne uključuju životinje i koju su u razvoju. Međutim, još uvijek je nejasan cjelokupni utjecaj kombiniranog učinka različitih kemikalija (smjesa), nanomaterijala, kemikalija koje ometaju rad endokrinog (hormonskog) sustava (endokrini disruptori) i kemikalija u proizvodima na ljudsko zdravlje i okoliš. Istraživanja pokazuju da neke kemikalije imaju svojstva koja ometaju rad endokrinog sustava i koja mogu izazvati brojne negativne učinke na zdravlje i okoliš, uključujući u odnosu na razvoj djece, potencijalno i u vrlo niskim dozama, te da takvi učinci opravdavaju razmatranje mjera predostrožnosti.
  U svjetlu toga, trebaju se pojačati napori kako bi se osiguralo da do 2020. sve relevantne tvari koje izazivaju veliku zabrinutost, uključujući tvari koje imaju svojstva koja ometaju rad endokrinog sustava, budu na popisu kandidata Uredbe REACH. Postoji potreba za mjerama koje će se suočiti s ovim izazovima, osobito ako Unija želi ostvariti cilj koji je dogovoren na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju 2002., ponovno potvrđen na konferenciji Rio+20 i također prihvaćen kao cilj strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama, to jest da se do 2020. osigura „minimiziranje bitnih negativnih učinaka” kemikalija po ljudsko zdravlje i okoliš na minimum te da se učinkovito, djelotvorno, dosljedno i usklađeno odgovori na nova pitanja i izazove koji se pojavljuju.
  Unija će i nadalje razvijati i provoditi pristupe za suzbijanje kombiniranih učinaka kemikalija i rješavanje sigurnosnih problema povezanih s endokrinim disruptorima u cjelokupnom relevantnom zakonodavstvu Unije. Unija će posebno razviti usklađene kriterije koji se temelje na riziku za utvrđivanje endokrinih disruptora. Unija će također osmisliti sveobuhvatni pristup za smanjenje izlaganja opasnim tvarima, uključujući kemikalije u proizvodima. Sigurnost nanomaterijala i materijala sa sličnim svojstvima i održivo upravljanje njima bit će osigurani kao dio sveobuhvatnog pristupa koji uključuje procjenu rizika i upravljanje rizicima, informiranje i praćenje. Postoji također zabrinutost oko mogućih utjecaja materijala koji sadrže čestice čija je veličina izvan područja definicije nanomaterijala, a koji mogu imati slična svojstva nanomaterijalima, na okoliš i ljudsko zdravlje. Toj bi se zabrinutosti trebala posvetiti dodatna pozornost pri pregledu definicije nanomaterijala koji Komisija planira u 2014. u svjetlu iskustva te znanstvenog i tehnološkog razvoja. Ti će pristupi zajedno povećati bazu znanja o kemikalijama i ponuditi predvidljiv okvir kojim se pokreće razvoj održivijih rješenja. |
| --- | --- |

50.

Horizontalno zakonodavstvo u području kemikalija (Uredba REACH (61) te uredbe o razvrstavanju, označivanju i pakiranju (62)), kao i zakonodavstvo o biocidnim pripravcima (63) i sredstvima za zaštitu bilja (64), osigurava temeljnu zaštitu ljudskog zdravlja i okoliša, gospodarskim subjektima osigurava stabilnost i predvidljivost te promiče proširenje metoda testiranja koje ne uključuju životinje i koju su u razvoju. Međutim, još uvijek je nejasan cjelokupni utjecaj kombiniranog učinka različitih kemikalija (smjesa), nanomaterijala, kemikalija koje ometaju rad endokrinog (hormonskog) sustava (endokrini disruptori) i kemikalija u proizvodima na ljudsko zdravlje i okoliš. Istraživanja pokazuju da neke kemikalije imaju svojstva koja ometaju rad endokrinog sustava i koja mogu izazvati brojne negativne učinke na zdravlje i okoliš, uključujući u odnosu na razvoj djece, potencijalno i u vrlo niskim dozama, te da takvi učinci opravdavaju razmatranje mjera predostrožnosti.

U svjetlu toga, trebaju se pojačati napori kako bi se osiguralo da do 2020. sve relevantne tvari koje izazivaju veliku zabrinutost, uključujući tvari koje imaju svojstva koja ometaju rad endokrinog sustava, budu na popisu kandidata Uredbe REACH. Postoji potreba za mjerama koje će se suočiti s ovim izazovima, osobito ako Unija želi ostvariti cilj koji je dogovoren na Svjetskom sastanku na vrhu o održivom razvoju 2002., ponovno potvrđen na konferenciji Rio+20 i također prihvaćen kao cilj strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama, to jest da se do 2020. osigura „minimiziranje bitnih negativnih učinaka” kemikalija po ljudsko zdravlje i okoliš na minimum te da se učinkovito, djelotvorno, dosljedno i usklađeno odgovori na nova pitanja i izazove koji se pojavljuju.

Unija će i nadalje razvijati i provoditi pristupe za suzbijanje kombiniranih učinaka kemikalija i rješavanje sigurnosnih problema povezanih s endokrinim disruptorima u cjelokupnom relevantnom zakonodavstvu Unije. Unija će posebno razviti usklađene kriterije koji se temelje na riziku za utvrđivanje endokrinih disruptora. Unija će također osmisliti sveobuhvatni pristup za smanjenje izlaganja opasnim tvarima, uključujući kemikalije u proizvodima. Sigurnost nanomaterijala i materijala sa sličnim svojstvima i održivo upravljanje njima bit će osigurani kao dio sveobuhvatnog pristupa koji uključuje procjenu rizika i upravljanje rizicima, informiranje i praćenje. Postoji također zabrinutost oko mogućih utjecaja materijala koji sadrže čestice čija je veličina izvan područja definicije nanomaterijala, a koji mogu imati slična svojstva nanomaterijalima, na okoliš i ljudsko zdravlje. Toj bi se zabrinutosti trebala posvetiti dodatna pozornost pri pregledu definicije nanomaterijala koji Komisija planira u 2014. u svjetlu iskustva te znanstvenog i tehnološkog razvoja. Ti će pristupi zajedno povećati bazu znanja o kemikalijama i ponuditi predvidljiv okvir kojim se pokreće razvoj održivijih rješenja.

| 51. | U međuvremenu rastuće tržište bioloških proizvoda, kemikalija i materijala može ponuditi prednosti kao što su niže emisije stakleničkih plinova i nove tržišne prilike, ali treba osigurati da cijeli životni ciklus takvih proizvoda bude održiv i ne pogorša natjecanje za upotrebu zemljišta i vode ili poveća razine emisija. |
| --- | --- |

51.

U međuvremenu rastuće tržište bioloških proizvoda, kemikalija i materijala može ponuditi prednosti kao što su niže emisije stakleničkih plinova i nove tržišne prilike, ali treba osigurati da cijeli životni ciklus takvih proizvoda bude održiv i ne pogorša natjecanje za upotrebu zemljišta i vode ili poveća razine emisija.

| 52. | Problemi u vezi s okolišem dodatno će se pogoršati uslijed klimatskih promjena koje uzrokuju duga sušna razdoblja, toplinske valove, poplave, oluje, šumske požare, eroziju tla i obale, kao i nove ili virulentnije vrste ljudskih, životinjskih i biljnih bolesti. Trebalo bi poduzeti posebne mjere kako bi se osiguralo da Unija bude spremna suočiti se s pritiscima i promjenama koje su posljedica klimatskih promjena, te pojačati njezinu okolišnu, ekonomsku i socijalnu otpornost. Budući da su mnogi sektori izloženi utjecaju klimatskih promjena, a u budućnosti će im biti sve više izloženi, u područja politike Unije treba ugraditi dodatna razmatranja o prilagodbi i upravljanju rizicima od katastrofa. |
| --- | --- |

52.

Problemi u vezi s okolišem dodatno će se pogoršati uslijed klimatskih promjena koje uzrokuju duga sušna razdoblja, toplinske valove, poplave, oluje, šumske požare, eroziju tla i obale, kao i nove ili virulentnije vrste ljudskih, životinjskih i biljnih bolesti. Trebalo bi poduzeti posebne mjere kako bi se osiguralo da Unija bude spremna suočiti se s pritiscima i promjenama koje su posljedica klimatskih promjena, te pojačati njezinu okolišnu, ekonomsku i socijalnu otpornost. Budući da su mnogi sektori izloženi utjecaju klimatskih promjena, a u budućnosti će im biti sve više izloženi, u područja politike Unije treba ugraditi dodatna razmatranja o prilagodbi i upravljanju rizicima od katastrofa.

| 53. | Osim toga, mjere za unapređenje ekološke i klimatske otpornosti, poput sanacije ekosustava i zelene infrastrukture, mogu ponuditi važne društveno-ekonomske prednosti, uključujući i prednosti za javno zdravlje. Treba prikladno upravljati sinergijama i potencijalnim kompromisima između ciljeva povezanih s klimom i drugih ciljeva u vezi s okolišem, poput kvalitete zraka. Na primjer, prijelaz na određena goriva s nižom razinom emisija CO2 kao odgovor na pitanja povezana s klimom ili problem osiguranja opskrbe može uzrokovati znatno povećanje čestičnih tvari i opasnih emisija, posebno kada ne postoje odgovarajuće tehnologije ublažavanja. |
| --- | --- |

53.

Osim toga, mjere za unapređenje ekološke i klimatske otpornosti, poput sanacije ekosustava i zelene infrastrukture, mogu ponuditi važne društveno-ekonomske prednosti, uključujući i prednosti za javno zdravlje. Treba prikladno upravljati sinergijama i potencijalnim kompromisima između ciljeva povezanih s klimom i drugih ciljeva u vezi s okolišem, poput kvalitete zraka. Na primjer, prijelaz na određena goriva s nižom razinom emisija CO2 kao odgovor na pitanja povezana s klimom ili problem osiguranja opskrbe može uzrokovati znatno povećanje čestičnih tvari i opasnih emisija, posebno kada ne postoje odgovarajuće tehnologije ublažavanja.

| 54. | Kako bi se građani Unije zaštitili od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | kvaliteta zraka na otvorenim prostorima u Uniji bude znatno poboljšana i da se približi razinama koje preporučuje WHO te da kvaliteta zraka u zatvorenim prostorima bude poboljšana, na temelju relevantnih smjernica WHO-a; |
| --- | --- | --- |

54.

Kako bi se građani Unije zaštitili od pritisaka i opasnosti za njihovo zdravlje i blagostanje koji su povezani s okolišem, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

kvaliteta zraka na otvorenim prostorima u Uniji bude znatno poboljšana i da se približi razinama koje preporučuje WHO te da kvaliteta zraka u zatvorenim prostorima bude poboljšana, na temelju relevantnih smjernica WHO-a;

| (b) | onečišćenje bukom u Uniji bude znatno smanjeno i da se približi razina koje preporučuje WHO; |
| --- | --- |

(b)

onečišćenje bukom u Uniji bude znatno smanjeno i da se približi razina koje preporučuje WHO;

| (c) | građani diljem Unije profitiraju od visokih standarda za pitku vodu i vodu za kupanje; |
| --- | --- |

(c)

građani diljem Unije profitiraju od visokih standarda za pitku vodu i vodu za kupanje;

| (d) | kombinirani učinci kemikalija i sigurnosni problemi povezanih s endokrinim disruptorima budu učinkovito obuhvaćeni cjelokupnim relevantnim zakonodavstvom Unije te da se rizici za okoliš i zdravlje, posebice u vezi s djecom, povezani s primjenom opasnih tvari, uključujući kemikalije u proizvodima, procjenjuju i svode na minimum. Utvrdit će se dugoročne mjere za ostvarenje cilja netoksičnog okoliša; |
| --- | --- |

(d)

kombinirani učinci kemikalija i sigurnosni problemi povezanih s endokrinim disruptorima budu učinkovito obuhvaćeni cjelokupnim relevantnim zakonodavstvom Unije te da se rizici za okoliš i zdravlje, posebice u vezi s djecom, povezani s primjenom opasnih tvari, uključujući kemikalije u proizvodima, procjenjuju i svode na minimum. Utvrdit će se dugoročne mjere za ostvarenje cilja netoksičnog okoliša;

| (e) | upotreba sredstava za zaštitu bilja nema nikakve štetne učinke na ljudsko zdravlje ni neprihvatljiv utjecaj na okoliš te da se takvi proizvodi koriste na održiv način; |
| --- | --- |

(e)

upotreba sredstava za zaštitu bilja nema nikakve štetne učinke na ljudsko zdravlje ni neprihvatljiv utjecaj na okoliš te da se takvi proizvodi koriste na održiv način;

| (f) | sigurnosni problemi povezani s nanomaterijalima i materijalima sa sličnim svojstvima djelotvorno se rješavaju kao dio usklađenog pristupa u zakonodavstvu; |
| --- | --- |

(f)

sigurnosni problemi povezani s nanomaterijalima i materijalima sa sličnim svojstvima djelotvorno se rješavaju kao dio usklađenog pristupa u zakonodavstvu;

| (g) | ostvari se značajan napredak u prilagodbi utjecaju klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(g)

ostvari se značajan napredak u prilagodbi utjecaju klimatskih promjena.

Za to je osobito potrebno sljedeće:

| i. | provođenje ažurirane politike Unije o kvaliteti zraka, usklađene s najnovijim znanstvenim spoznajama, te izrada i provođenje mjera za suzbijanje onečišćenja zraka na izvoru uzimajući u obzir razlike između izvora onečišćenja zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima; |
| --- | --- |

i.

provođenje ažurirane politike Unije o kvaliteti zraka, usklađene s najnovijim znanstvenim spoznajama, te izrada i provođenje mjera za suzbijanje onečišćenja zraka na izvoru uzimajući u obzir razlike između izvora onečišćenja zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima;

| ii. | provođenje ažurirane politike Unije o buci, usklađene s najnovijim znanstvenim spoznajama, i mjere za smanjenje buke na izvoru, uključujući poboljšanja na razini urbanističkog projektiranja; |
| --- | --- |

ii.

provođenje ažurirane politike Unije o buci, usklađene s najnovijim znanstvenim spoznajama, i mjere za smanjenje buke na izvoru, uključujući poboljšanja na razini urbanističkog projektiranja;

| iii. | povećanje napora za provedbu Okvirne direktive o vodama, Direktive o vodi za kupanje (65) i Direktive o pitkoj vodi (66), posebno za male opskrbljivače pitkom vodom; |
| --- | --- |

iii.

povećanje napora za provedbu Okvirne direktive o vodama, Direktive o vodi za kupanje (65) i Direktive o pitkoj vodi (66), posebno za male opskrbljivače pitkom vodom;

| iv. | nastavak provedbe Uredbe REACH kako bi se osigurala visoka razina zaštite ljudskog zdravlja i okoliša, kao i slobodni protok kemikalija u okviru unutarnjeg tržišta, istodobno jačajući konkurentnost i inovacije i imajući na umu posebne potrebe MSP-ova. Razvijanje strategije Unije za netoksični okoliš do 2018. koja potiče inovacije i razvoj održivih zamjenskih rješenja, uključujući nekemijske otopine, koja se temelji na horizontalnim mjerama koje se trebaju poduzeti do 2015. za osiguravanje: 1. sigurnosti nanomaterijala i materijala sa sličnim svojstvima; 2. minimiziranja izloženosti endokrinim disruptorima; 3. odgovarajućih regulatornih pristupa za rješavanje kombiniranih učinaka kemikalija; i 4. minimiziranja izloženosti kemikalijama iz proizvoda, uključujući između ostalih uvezene proizvode, s ciljem promicanja netoksičnih ciklusa materijala i smanjenja izlaganja štetnim tvarima u zatvorenom prostoru; |
| --- | --- |

iv.

nastavak provedbe Uredbe REACH kako bi se osigurala visoka razina zaštite ljudskog zdravlja i okoliša, kao i slobodni protok kemikalija u okviru unutarnjeg tržišta, istodobno jačajući konkurentnost i inovacije i imajući na umu posebne potrebe MSP-ova. Razvijanje strategije Unije za netoksični okoliš do 2018. koja potiče inovacije i razvoj održivih zamjenskih rješenja, uključujući nekemijske otopine, koja se temelji na horizontalnim mjerama koje se trebaju poduzeti do 2015. za osiguravanje: 1. sigurnosti nanomaterijala i materijala sa sličnim svojstvima; 2. minimiziranja izloženosti endokrinim disruptorima; 3. odgovarajućih regulatornih pristupa za rješavanje kombiniranih učinaka kemikalija; i 4. minimiziranja izloženosti kemikalijama iz proizvoda, uključujući između ostalih uvezene proizvode, s ciljem promicanja netoksičnih ciklusa materijala i smanjenja izlaganja štetnim tvarima u zatvorenom prostoru;

| v. | praćenje provedbe zakonodavstva Unije o održivoj upotrebi biocidnih pripravaka i sredstava za zaštitu bilja i, ako je potrebno, preispitivanje odredbi kako bi bile u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama; |
| --- | --- |

v.

praćenje provedbe zakonodavstva Unije o održivoj upotrebi biocidnih pripravaka i sredstava za zaštitu bilja i, ako je potrebno, preispitivanje odredbi kako bi bile u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama;

| vi. | dogovaranje i provedba strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama te uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama i upravljanja rizicima od katastrofa u ključne političke inicijative i sektore Unije. |
| --- | --- |

vi.

dogovaranje i provedba strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama te uključivanje prilagodbe klimatskim promjenama i upravljanja rizicima od katastrofa u ključne političke inicijative i sektore Unije.

OKVIR ZA POTPORU

| 55. | Za postizanje gore navedenih programskih prioritetnih ciljeva potreban je okvir kojim se podupiru djelotvorne mjere. Poduzet će se mjere za poboljšanje četiriju ključnih stupova tog okvira za potporu: poboljšanja načina na koji se provodi zakonodavstvo Unije o okolišu u svim područjima; poboljšanja znanstvene utemeljenosti politike u području okoliša na dokazima i znanju; osiguranja ulaganja i stvaranja pravih poticaja za zaštitu okoliša; i konačno, povećanje integriranosti pitanja u vezi s okolišem i usklađenosti politika, kako u okviru politike u području okoliša, tako i između politike u području okoliša i drugih politika. Te horizontalne mjere donijet će koristi politici Unije u području okoliša izvan opsega i vremenskog okvira Sedmog programa djelovanja za okoliš. |
| --- | --- |

55.

Za postizanje gore navedenih programskih prioritetnih ciljeva potreban je okvir kojim se podupiru djelotvorne mjere. Poduzet će se mjere za poboljšanje četiriju ključnih stupova tog okvira za potporu: poboljšanja načina na koji se provodi zakonodavstvo Unije o okolišu u svim područjima; poboljšanja znanstvene utemeljenosti politike u području okoliša na dokazima i znanju; osiguranja ulaganja i stvaranja pravih poticaja za zaštitu okoliša; i konačno, povećanje integriranosti pitanja u vezi s okolišem i usklađenosti politika, kako u okviru politike u području okoliša, tako i između politike u području okoliša i drugih politika. Te horizontalne mjere donijet će koristi politici Unije u području okoliša izvan opsega i vremenskog okvira Sedmog programa djelovanja za okoliš.

Prioritetni cilj 4.:   povećanje koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom

| 56. | Osim znatnih prednosti za zdravlje i okoliš, osiguravanje stvarne provedbe zakonodavstva Unije u vezi s okolišem ima trostruku korist: stvaranje jednakih tržišnih uvjeta za gospodarske sudionike na unutarnjem tržištu, poticanje inovacija i promicanje prednosti prvoga na tržištu za europska poduzeća u mnogim sektorima. Troškovi povezani s neprovođenjem zakonodavstva su, naprotiv, visoki i ugrubo procijenjeni na oko 50 milijardi EUR godišnje, uključujući troškove povezane sa slučajevima kršenja (67). Samo 2009. godine bio je 451 slučaj kršenja povezan sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, a 2011. prijavljeno je dodatnih 299 zajedno sa započetih 114 novih postupaka (68), čime pravna stečevina u području okoliša predstavlja područje prava Unije s najvećim brojem postupaka u vezi s kršenjem. Komisija također prima brojne pritužbe izravno od građana Unije, a bilo bi bolje da se mnoge od njih upute državi članici ili na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

56.

Osim znatnih prednosti za zdravlje i okoliš, osiguravanje stvarne provedbe zakonodavstva Unije u vezi s okolišem ima trostruku korist: stvaranje jednakih tržišnih uvjeta za gospodarske sudionike na unutarnjem tržištu, poticanje inovacija i promicanje prednosti prvoga na tržištu za europska poduzeća u mnogim sektorima. Troškovi povezani s neprovođenjem zakonodavstva su, naprotiv, visoki i ugrubo procijenjeni na oko 50 milijardi EUR godišnje, uključujući troškove povezane sa slučajevima kršenja (67). Samo 2009. godine bio je 451 slučaj kršenja povezan sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, a 2011. prijavljeno je dodatnih 299 zajedno sa započetih 114 novih postupaka (68), čime pravna stečevina u području okoliša predstavlja područje prava Unije s najvećim brojem postupaka u vezi s kršenjem. Komisija također prima brojne pritužbe izravno od građana Unije, a bilo bi bolje da se mnoge od njih upute državi članici ili na lokalnoj razini.

| 57. | Stoga će u idućim godinama najveći prioritet imati poboljšanje provedbe pravne stečevine Unije u području okoliša na razini država članica. Postoje znatne razlike u provedbi između i unutar država članica. Sve koji su uključeni u provođenje zakonodavstva u području okoliša na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini treba oboružati znanjem i dati im oruđe i mogućnost da budu bolji u izvlačenju koristi od tog zakonodavstva te da poboljšaju upravljanje postupkom provedbe. |
| --- | --- |

57.

Stoga će u idućim godinama najveći prioritet imati poboljšanje provedbe pravne stečevine Unije u području okoliša na razini država članica. Postoje znatne razlike u provedbi između i unutar država članica. Sve koji su uključeni u provođenje zakonodavstva u području okoliša na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini treba oboružati znanjem i dati im oruđe i mogućnost da budu bolji u izvlačenju koristi od tog zakonodavstva te da poboljšaju upravljanje postupkom provedbe.

| 58. | Veliki broj kršenja, pritužbi i predstavki u području okoliša pokazuje potrebu za djelotvornim, izvedivim sustavom uzajamnih provjera na nacionalnoj razini koji bi pomogao u utvrđivanju i rješavanju problema s provedbom, zajedno s mjerama za sprečavanje njihovog nastanka na prvom mjestu, kao što je povezivanje relevantnih administracija zaduženih za provedbu i stručnjaka tijekom faze razvoja politike. U tom pogledu napori za razdoblje do 2020. usmjerit će se na poboljšanja u četirima ključnim područjima. |
| --- | --- |

58.

Veliki broj kršenja, pritužbi i predstavki u području okoliša pokazuje potrebu za djelotvornim, izvedivim sustavom uzajamnih provjera na nacionalnoj razini koji bi pomogao u utvrđivanju i rješavanju problema s provedbom, zajedno s mjerama za sprečavanje njihovog nastanka na prvom mjestu, kao što je povezivanje relevantnih administracija zaduženih za provedbu i stručnjaka tijekom faze razvoja politike. U tom pogledu napori za razdoblje do 2020. usmjerit će se na poboljšanja u četirima ključnim područjima.

| 59. | Prvo, način na koji se prikuplja i širi znanje o provedbi poboljšat će se kako bi se pomoglo široj javnosti i stručnjacima u području okoliša da u potpunosti shvate svrhu i korist zakonodavstva Unije u području okoliša i kako nacionalne i lokalne administracije ostvaruju obveze Unije (69). Pravilna upotreba alata dostupnih na internetu trebala bi doprinijeti ovom cilju. U vezi s izazovima pojedinih država članica u području provedbe bit će predviđena pomoć, slična prilagođenom pristupu na kojemu se temelji postupak europskog semestra. Na primjer, bit će sastavljeni sporazumi o partnerskoj provedbi koji uključuju Komisiju i pojedinačne države članice koji obuhvaćaju pitanja kao što su pronalaženje financijske potpore za provedbu i bolji informacijski sustavi za praćenje napretka. S ciljem maksimalnog iskorištavanja djelotvornosti ovog pristupa države članice trebale bi, po potrebi i u skladu sa svojim administrativnim sustavima, poticati sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti. Tehnička platforma za suradnju u području okoliša koju su uspostavili Odbor regija i Komisija olakšat će dijalog i razmjenu informacija, s ciljem poboljšanja provedbe zakonodavstva na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

59.

Prvo, način na koji se prikuplja i širi znanje o provedbi poboljšat će se kako bi se pomoglo široj javnosti i stručnjacima u području okoliša da u potpunosti shvate svrhu i korist zakonodavstva Unije u području okoliša i kako nacionalne i lokalne administracije ostvaruju obveze Unije (69). Pravilna upotreba alata dostupnih na internetu trebala bi doprinijeti ovom cilju. U vezi s izazovima pojedinih država članica u području provedbe bit će predviđena pomoć, slična prilagođenom pristupu na kojemu se temelji postupak europskog semestra. Na primjer, bit će sastavljeni sporazumi o partnerskoj provedbi koji uključuju Komisiju i pojedinačne države članice koji obuhvaćaju pitanja kao što su pronalaženje financijske potpore za provedbu i bolji informacijski sustavi za praćenje napretka. S ciljem maksimalnog iskorištavanja djelotvornosti ovog pristupa države članice trebale bi, po potrebi i u skladu sa svojim administrativnim sustavima, poticati sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti. Tehnička platforma za suradnju u području okoliša koju su uspostavili Odbor regija i Komisija olakšat će dijalog i razmjenu informacija, s ciljem poboljšanja provedbe zakonodavstva na lokalnoj razini.

| 60. | Drugo, Unija će proširiti zahtjeve u vezi s inspekcijama i nadzorom na širi dio zakonodavstva Unije u području okoliša te dalje razviti mogućnosti za potporu inspekcijama na razini Unije, polazeći od postojećih struktura, između ostalog da bi se reagiralo da zahtjeve država članica za pomoć, da bi se riješile situacije kod kojih postoji opravdani razlog za zabrinutost i da bi se olakšala suradnja diljem Unije. Treba se poticati osnaženje postupaka ocjenjivanja među stručnjacima i dijeljenje najbolje prakse, kao i sporazumi o zajedničkim inspekcijama u državama članicama, na njihov zahtjev. |
| --- | --- |

60.

Drugo, Unija će proširiti zahtjeve u vezi s inspekcijama i nadzorom na širi dio zakonodavstva Unije u području okoliša te dalje razviti mogućnosti za potporu inspekcijama na razini Unije, polazeći od postojećih struktura, između ostalog da bi se reagiralo da zahtjeve država članica za pomoć, da bi se riješile situacije kod kojih postoji opravdani razlog za zabrinutost i da bi se olakšala suradnja diljem Unije. Treba se poticati osnaženje postupaka ocjenjivanja među stručnjacima i dijeljenje najbolje prakse, kao i sporazumi o zajedničkim inspekcijama u državama članicama, na njihov zahtjev.

| 61. | Treće, po potrebi će se poboljšati način na koji se na nacionalnoj razini obrađuju i rješavaju pritužbe o provedbi zakonodavstva Unije u području okoliša. |
| --- | --- |

61.

Treće, po potrebi će se poboljšati način na koji se na nacionalnoj razini obrađuju i rješavaju pritužbe o provedbi zakonodavstva Unije u području okoliša.

| 62. | Četvrto, građani Unije dobit će djelotvorniji pristup pravdi u pitanjima okoliša i djelotvornu pravnu zaštitu, u skladu s Konvencijom iz Aarhusa i posljedicama stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i novijom sudskom praksom Suda Europske unije. Izvansudsko rješavanje sporova također će se promicati kao alternativa sudskom postupku. |
| --- | --- |

62.

Četvrto, građani Unije dobit će djelotvorniji pristup pravdi u pitanjima okoliša i djelotvornu pravnu zaštitu, u skladu s Konvencijom iz Aarhusa i posljedicama stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i novijom sudskom praksom Suda Europske unije. Izvansudsko rješavanje sporova također će se promicati kao alternativa sudskom postupku.

| 63. | Opći standard upravljanja okolišem diljem Unije dodatno će se poboljšati jačanjem suradnje na razini Unije, kao i na međunarodnoj razini, između stručnjaka u području zaštite okoliša, uključujući pravnike u javnoj upravi, državne odvjetnike, pravobranitelje, suce i inspektore, kao što je Mreža Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša (IMPEL) te poticanjem tih stručnjaka da dijele dobru praksu. |
| --- | --- |

63.

Opći standard upravljanja okolišem diljem Unije dodatno će se poboljšati jačanjem suradnje na razini Unije, kao i na međunarodnoj razini, između stručnjaka u području zaštite okoliša, uključujući pravnike u javnoj upravi, državne odvjetnike, pravobranitelje, suce i inspektore, kao što je Mreža Europske unije za provedbu i izvršenje prava u području okoliša (IMPEL) te poticanjem tih stručnjaka da dijele dobru praksu.

| 64. | Osim pružanja pomoći državama članicama da poboljšaju poštovanje propisa (70), Komisija će nastaviti obavljati svoj dio posla kako bi osigurala da zakonodavstvo uvažava najnovija znanstvena dostignuća, uzima u obzir iskustva na razini država članica u pogledu ispunjavanja obveza Unije te da je ono usklađeno i svrsishodno. Općenito, kada su pravne obveze dovoljno jasne i precizne i kada se usklađena primjena u svim državama članicama smatra najdjelotvornijim načinom postizanja ciljeva Unije, te pravne obveze bit će sadržane u uredbama koje imaju izravne i mjerljive učinke te uzrokuju manje nedosljednosti u provedbi. Komisija će povećati primjenu prikaza rezultata i ostalih instrumenata kojima se javnosti omogućuje praćenje napretka država članica u provedbi konkretnih zakonodavnih akata. |
| --- | --- |

64.

Osim pružanja pomoći državama članicama da poboljšaju poštovanje propisa (70), Komisija će nastaviti obavljati svoj dio posla kako bi osigurala da zakonodavstvo uvažava najnovija znanstvena dostignuća, uzima u obzir iskustva na razini država članica u pogledu ispunjavanja obveza Unije te da je ono usklađeno i svrsishodno. Općenito, kada su pravne obveze dovoljno jasne i precizne i kada se usklađena primjena u svim državama članicama smatra najdjelotvornijim načinom postizanja ciljeva Unije, te pravne obveze bit će sadržane u uredbama koje imaju izravne i mjerljive učinke te uzrokuju manje nedosljednosti u provedbi. Komisija će povećati primjenu prikaza rezultata i ostalih instrumenata kojima se javnosti omogućuje praćenje napretka država članica u provedbi konkretnih zakonodavnih akata.

| 65. | Kako bi se povećale koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | javnost ima pristup jasnim informacijama o tome kako se provodi pravo Unije u području okoliša, u skladu s Konvencijom iz Aarhusa; |
| --- | --- | --- |

65.

Kako bi se povećale koristi zakonodavstva Unije u području okoliša boljom provedbom, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

javnost ima pristup jasnim informacijama o tome kako se provodi pravo Unije u području okoliša, u skladu s Konvencijom iz Aarhusa;

| (b) | bude povećana usklađenost s posebnim zakonodavstvom u području okoliša; |
| --- | --- |

(b)

bude povećana usklađenost s posebnim zakonodavstvom u području okoliša;

| (c) | pravo Unije u području okoliša provodi se na svim administrativnim razinama te se jamče jednaka pravila igre za sve na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

(c)

pravo Unije u području okoliša provodi se na svim administrativnim razinama te se jamče jednaka pravila igre za sve na unutarnjem tržištu;

| (d) | bude povećano povjerenje građana u pravo Unije u području okoliša i njegovo provođenje; |
| --- | --- |

(d)

bude povećano povjerenje građana u pravo Unije u području okoliša i njegovo provođenje;

| (e) | bude olakšana primjena načela djelotvorne pravne zaštite za građane i njihove organizacije. |
| --- | --- |

(e)

bude olakšana primjena načela djelotvorne pravne zaštite za građane i njihove organizacije.

Za to je osobito potrebno:

| i. | osiguravanje da sustavi na nacionalnoj razini aktivno šire informacije o tome kako se zakonodavstvo Unije u području okoliša provodi te dopunjavanje takvih informacija pregledom, na razini Unije, uspješnosti pojedinačnih država članica; |
| --- | --- |

i.

osiguravanje da sustavi na nacionalnoj razini aktivno šire informacije o tome kako se zakonodavstvo Unije u području okoliša provodi te dopunjavanje takvih informacija pregledom, na razini Unije, uspješnosti pojedinačnih država članica;

| ii. | sastavljanje sporazuma o partnerskoj provedbi na dobrovoljnoj osnovi između država članica i Komisije, koji prema potrebi uključuju lokalno i regionalno sudjelovanje; |
| --- | --- |

ii.

sastavljanje sporazuma o partnerskoj provedbi na dobrovoljnoj osnovi između država članica i Komisije, koji prema potrebi uključuju lokalno i regionalno sudjelovanje;

| iii. | proširenje obvezujućih kriterija za djelotvorne inspekcije i nadzor država članica na širi dio zakonodavstva Unije u području okoliša te daljnji razvoj mogućnosti za potporu inspekcija na razini Unije, polazeći od postojećih struktura, uz potporu mrežama stručnjaka kao što je IMPEL te osnaživanje postupaka ocjenjivanja među stručnjacima i dijeljenje najbolje prakse, u cilju povećanja učinkovitosti i djelotvornosti inspekcija; |
| --- | --- |

iii.

proširenje obvezujućih kriterija za djelotvorne inspekcije i nadzor država članica na širi dio zakonodavstva Unije u području okoliša te daljnji razvoj mogućnosti za potporu inspekcija na razini Unije, polazeći od postojećih struktura, uz potporu mrežama stručnjaka kao što je IMPEL te osnaživanje postupaka ocjenjivanja među stručnjacima i dijeljenje najbolje prakse, u cilju povećanja učinkovitosti i djelotvornosti inspekcija;

| iv. | osiguravanje dosljednih i djelotvornih mehanizama na nacionalnoj razini za postupanje s pritužbama oko provedbe prava Unije u području okoliša; |
| --- | --- |

iv.

osiguravanje dosljednih i djelotvornih mehanizama na nacionalnoj razini za postupanje s pritužbama oko provedbe prava Unije u području okoliša;

| v. | osiguravanje toga da nacionalne odredbe o pristupu pravdi odražavaju sudsku praksu Suda Europske unije. Promicanje izvansudskog rješavanja sporova kao sredstva za pronalaženje mirnih i djelotvornih rješenja za sporove u području okoliša. |
| --- | --- |

v.

osiguravanje toga da nacionalne odredbe o pristupu pravdi odražavaju sudsku praksu Suda Europske unije. Promicanje izvansudskog rješavanja sporova kao sredstva za pronalaženje mirnih i djelotvornih rješenja za sporove u području okoliša.

Prioritetni cilj 5.:   poboljšanje utemeljenosti politike Unije u području okoliša na dokazima i znanju

| 66. | Politika Unije u području okoliša temelji se na praćenju okoliša, podacima, pokazateljima i procjenama povezanima s provedbom zakonodavstva Unije, kao i na formalnom znanstvenom istraživanju i građanskim inicijativama u području znanosti. Ostvaren je znatan napredak u jačanju te baze znanja, podizanju svijesti i unapređenju povjerenja tvoraca politike i javnosti u dokaze na kojima se temelji politika, uključujući i ona područja politike u kojima se primjenjuje načelo opreznosti. To je omogućilo bolje razumijevanje složenih okolišnih i društvenih izazova. |
| --- | --- |

66.

Politika Unije u području okoliša temelji se na praćenju okoliša, podacima, pokazateljima i procjenama povezanima s provedbom zakonodavstva Unije, kao i na formalnom znanstvenom istraživanju i građanskim inicijativama u području znanosti. Ostvaren je znatan napredak u jačanju te baze znanja, podizanju svijesti i unapređenju povjerenja tvoraca politike i javnosti u dokaze na kojima se temelji politika, uključujući i ona područja politike u kojima se primjenjuje načelo opreznosti. To je omogućilo bolje razumijevanje složenih okolišnih i društvenih izazova.

| 67. | Trebalo bi poduzeti mjere na razini Unije i na međunarodnoj razini kako bi se ojačala i unaprijedila povezanost znanosti i politike te angažman građana, na primjer imenovanjem glavnih znanstvenih savjetnika, kao što su već učinile Komisija i neke države članice, ili boljim korištenjem institucija ili tijela specijaliziranih za prilagođavanje znanstvenih dostignuća javnom interesu, kao što su nacionalne agencije za okoliš i Europska agencija za okoliš te Europska informacijska i promatračka mreža za okoliš (EIONET). |
| --- | --- |

67.

Trebalo bi poduzeti mjere na razini Unije i na međunarodnoj razini kako bi se ojačala i unaprijedila povezanost znanosti i politike te angažman građana, na primjer imenovanjem glavnih znanstvenih savjetnika, kao što su već učinile Komisija i neke države članice, ili boljim korištenjem institucija ili tijela specijaliziranih za prilagođavanje znanstvenih dostignuća javnom interesu, kao što su nacionalne agencije za okoliš i Europska agencija za okoliš te Europska informacijska i promatračka mreža za okoliš (EIONET).

| 68. | Međutim, brzina trenutačnog razvoja i nesigurnosti u vezi s budućim trendovima zahtijeva daljnje korake za održavanje i jačanje tog znanja i utemeljenosti na dokazima kako bi se osiguralo da se politika u Uniji nastavi temeljiti na pravilnom shvaćanju stanja okoliša, mogućim opcijama za djelovanje i njihovim posljedicama. |
| --- | --- |

68.

Međutim, brzina trenutačnog razvoja i nesigurnosti u vezi s budućim trendovima zahtijeva daljnje korake za održavanje i jačanje tog znanja i utemeljenosti na dokazima kako bi se osiguralo da se politika u Uniji nastavi temeljiti na pravilnom shvaćanju stanja okoliša, mogućim opcijama za djelovanje i njihovim posljedicama.

| 69. | U prošlim desetljećima unaprijeđen je način prikupljanja i uporabe informacija i statističkih podataka o okolišu na razini Unije, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te globalno. Međutim, prikupljanje podataka i njihova kvaliteta i dalje su promjenljivi, a obilje njihovih izvora može otežati pristup podacima. Stoga su potrebna stalna ulaganja kako bi se zajamčila dostupnost i pristupačnost vjerodostojnih, usporedivih i kvalitetnih podataka i pokazatelja subjektima koji utvrđuju i provode politiku. Sustavi informacija o okolišu trebaju biti osmišljeni na način koji omogućuje jednostavno ugrađivanje informacija o novim temama. Potrebno je dalje razvijati elektroničku razmjenu podataka na cijelom području Unije uz dovoljno fleksibilnosti da se obuhvate nova područja. |
| --- | --- |

69.

U prošlim desetljećima unaprijeđen je način prikupljanja i uporabe informacija i statističkih podataka o okolišu na razini Unije, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te globalno. Međutim, prikupljanje podataka i njihova kvaliteta i dalje su promjenljivi, a obilje njihovih izvora može otežati pristup podacima. Stoga su potrebna stalna ulaganja kako bi se zajamčila dostupnost i pristupačnost vjerodostojnih, usporedivih i kvalitetnih podataka i pokazatelja subjektima koji utvrđuju i provode politiku. Sustavi informacija o okolišu trebaju biti osmišljeni na način koji omogućuje jednostavno ugrađivanje informacija o novim temama. Potrebno je dalje razvijati elektroničku razmjenu podataka na cijelom području Unije uz dovoljno fleksibilnosti da se obuhvate nova područja.

| 70. | Daljnja provedba načela „proizvedi jednom, koristi često” Zajedničkog informacijskog sustava za okoliš (71) te zajedničkih pristupa i normi za prikupljanje i uspoređivanje dosljednih prostornih informacija u okviru sustava INSPIRE (72) i Copernicus (73), kao i drugih europskih informacijskih sustava u vezi s okolišem (kao što su Europski informacijski sustav za biološku raznolikost (BISE) i Europski informacijski sustav za vode (WISE)) pomoći će u sprečavanju udvostručavanja truda i uklanjanju bilo kakvih nepotrebnih administrativnih opterećenja javnih tijela, a tome će pomoći i napori da se pojednostavne obveze o izvještavanju u okviru različitih relevantnih zakonodavnih akata. Također bi trebalo unaprijediti dostupnost i usklađenost statističkih podataka, uključujući one o otpadu. Države bi članice trebale osigurati da informacije prikupljene za procjenjivanje utjecaja planova, programa i projekata na okoliš (npr. procjenama utjecaja na okoliš i strategiju) budu dostupnije javnosti. |
| --- | --- |

70.

Daljnja provedba načela „proizvedi jednom, koristi često” Zajedničkog informacijskog sustava za okoliš (71) te zajedničkih pristupa i normi za prikupljanje i uspoređivanje dosljednih prostornih informacija u okviru sustava INSPIRE (72) i Copernicus (73), kao i drugih europskih informacijskih sustava u vezi s okolišem (kao što su Europski informacijski sustav za biološku raznolikost (BISE) i Europski informacijski sustav za vode (WISE)) pomoći će u sprečavanju udvostručavanja truda i uklanjanju bilo kakvih nepotrebnih administrativnih opterećenja javnih tijela, a tome će pomoći i napori da se pojednostavne obveze o izvještavanju u okviru različitih relevantnih zakonodavnih akata. Također bi trebalo unaprijediti dostupnost i usklađenost statističkih podataka, uključujući one o otpadu. Države bi članice trebale osigurati da informacije prikupljene za procjenjivanje utjecaja planova, programa i projekata na okoliš (npr. procjenama utjecaja na okoliš i strategiju) budu dostupnije javnosti.

| 71. | Još uvijek postoje znatne praznine u znanju, od kojih su neke važne za prioritetne ciljeve Sedmog programa djelovanja za okoliš. Ulaganje u daljnje prikupljanje podataka i istraživanje da bi se te praznine otklonile stoga je ključno kako bi se osiguralo da javna tijela i poduzeća imaju solidne temelje za donošenje odluka koje u potpunosti odražavaju prave društvene i ekonomske koristi i troškove te one povezane s okolišem. Posebnu pozornost treba posvetiti pet nedostataka:






  1. | kako bi se otklonile praznine u podacima i znanju, potrebno je napredno istraživanje i odgovarajući alati za modeliranje koji će omogućiti bolje razumijevanje složenih pitanja u vezi s promjenama okoliša, kao što su klimatske promjene i utjecaji prirodnih katastrofa, posljedice gubitka vrsta na usluge ekosustava, okolišne minimalne vrijednosti i ekološke prijelomne točke. Iako raspoloživi dokazi u potpunosti opravdavaju mjere predostrožnosti u tim područjima, dodatno istraživanje o granicama planeta, sustavnim rizicima i sposobnosti našeg društva da se s njima uspješno nosi doprinijet će pronalaženju najprimjerenijih odgovora. To bi trebalo obuhvatiti ulaganja u popunjavanje praznina u podacima i znanju, planiranje i ocjenu usluga ekosustava, razumijevanje uloge bioraznolikosti kao temelja tih usluga kao i razumijevanje načina na koji se bioraznolikost prilagođava klimatskim promjenama i kako gubitak bioraznolikosti utječe na ljudsko zdravlje; |
| --- | --- | --- |

71.

Još uvijek postoje znatne praznine u znanju, od kojih su neke važne za prioritetne ciljeve Sedmog programa djelovanja za okoliš. Ulaganje u daljnje prikupljanje podataka i istraživanje da bi se te praznine otklonile stoga je ključno kako bi se osiguralo da javna tijela i poduzeća imaju solidne temelje za donošenje odluka koje u potpunosti odražavaju prave društvene i ekonomske koristi i troškove te one povezane s okolišem. Posebnu pozornost treba posvetiti pet nedostataka:

1.

kako bi se otklonile praznine u podacima i znanju, potrebno je napredno istraživanje i odgovarajući alati za modeliranje koji će omogućiti bolje razumijevanje složenih pitanja u vezi s promjenama okoliša, kao što su klimatske promjene i utjecaji prirodnih katastrofa, posljedice gubitka vrsta na usluge ekosustava, okolišne minimalne vrijednosti i ekološke prijelomne točke. Iako raspoloživi dokazi u potpunosti opravdavaju mjere predostrožnosti u tim područjima, dodatno istraživanje o granicama planeta, sustavnim rizicima i sposobnosti našeg društva da se s njima uspješno nosi doprinijet će pronalaženju najprimjerenijih odgovora. To bi trebalo obuhvatiti ulaganja u popunjavanje praznina u podacima i znanju, planiranje i ocjenu usluga ekosustava, razumijevanje uloge bioraznolikosti kao temelja tih usluga kao i razumijevanje načina na koji se bioraznolikost prilagođava klimatskim promjenama i kako gubitak bioraznolikosti utječe na ljudsko zdravlje;

| 2. | prijelaz na sveobuhvatno zeleno gospodarstvo zahtijeva odgovarajuće razmatranje uzajamnog utjecaja socijalno-ekonomskih čimbenika i onih povezanih s okolišem. Poboljšanje našeg razumijevanja uzoraka održive potrošnje i proizvodnje, kako se troškovi i koristi poduzimanja te troškovi nepoduzimanja mjera mogu preciznije razmotriti, kako promjene u pojedinčevu i društvenom ponašanju doprinose posljedicama na okoliš i kako na europski okoliš utječu svjetski trendovi može pomoći da se inicijative politika bolje usmjere prema poboljšanju učinkovitosti resursa i smanjivanja pritiska na okoliš; |
| --- | --- |

2.

prijelaz na sveobuhvatno zeleno gospodarstvo zahtijeva odgovarajuće razmatranje uzajamnog utjecaja socijalno-ekonomskih čimbenika i onih povezanih s okolišem. Poboljšanje našeg razumijevanja uzoraka održive potrošnje i proizvodnje, kako se troškovi i koristi poduzimanja te troškovi nepoduzimanja mjera mogu preciznije razmotriti, kako promjene u pojedinčevu i društvenom ponašanju doprinose posljedicama na okoliš i kako na europski okoliš utječu svjetski trendovi može pomoći da se inicijative politika bolje usmjere prema poboljšanju učinkovitosti resursa i smanjivanja pritiska na okoliš;

| 3. | još uvijek postoji neizvjesnost u vezi s ljudskim zdravljem i posljedicama na okoliš povezanim s endokrinim disruptorima, kombiniranim učincima kemikalija, nekim kemikalijama u proizvodima i određenim nanomaterijalima. Otklanjanje preostalih praznina u znanju može ubrzati donošenje odluka i omogućiti daljnji razvoj pravne stečevine u području kemikalija kako bi se omogućila bolja usmjerenost na područja od interesa i također doprinijelo poticanju održivijeg pristupa uporabi kemikalija. Trebalo bi razmotriti stvaranje baze podataka za cijelu Uniju kako bi se povećala transparentnost i nadzor regulatornih tijela nad nanomaterijalima. Bolje shvaćanje čimbenika povezanih s okolišem i razina izloženosti koji utječu na ljudsko zdravlje i okoliš omogućilo bi poduzimanje preventivnih mjera politika. Ciljani biomonitoring ljudi, kada je to opravdano konkretnim problemima, može nadležnim tijelima dati potpuniji uvid u stvarnu izloženost populacije onečišćujućim tvarima, a osobito osjetljivih skupina populacije kao što su djeca, te može osigurati bolje dokaze pri odabiru odgovarajućih odgovora; |
| --- | --- |

3.

još uvijek postoji neizvjesnost u vezi s ljudskim zdravljem i posljedicama na okoliš povezanim s endokrinim disruptorima, kombiniranim učincima kemikalija, nekim kemikalijama u proizvodima i određenim nanomaterijalima. Otklanjanje preostalih praznina u znanju može ubrzati donošenje odluka i omogućiti daljnji razvoj pravne stečevine u području kemikalija kako bi se omogućila bolja usmjerenost na područja od interesa i također doprinijelo poticanju održivijeg pristupa uporabi kemikalija. Trebalo bi razmotriti stvaranje baze podataka za cijelu Uniju kako bi se povećala transparentnost i nadzor regulatornih tijela nad nanomaterijalima. Bolje shvaćanje čimbenika povezanih s okolišem i razina izloženosti koji utječu na ljudsko zdravlje i okoliš omogućilo bi poduzimanje preventivnih mjera politika. Ciljani biomonitoring ljudi, kada je to opravdano konkretnim problemima, može nadležnim tijelima dati potpuniji uvid u stvarnu izloženost populacije onečišćujućim tvarima, a osobito osjetljivih skupina populacije kao što su djeca, te može osigurati bolje dokaze pri odabiru odgovarajućih odgovora;

| 4. | kako bi se razvio sveobuhvatan pristup kojim se izloženost opasnim tvarima svodi na najmanju moguću mjeru, osobito kad se radi o ranjivim skupinama kao što su djeca i trudnice, bit će uspostavljena baza znanja o izloženosti kemijskim tvarima i toksičnosti. To će, zajedno s izradom smjernica o metodama ispitivanja i metodologijama ocjene rizika, ubrzati učinkovito i primjereno odlučivanje koje pogoduje inovacijama i razvoju održivih zamjenskih rješenja uključujući i nekemijske otopine; |
| --- | --- |

4.

kako bi se razvio sveobuhvatan pristup kojim se izloženost opasnim tvarima svodi na najmanju moguću mjeru, osobito kad se radi o ranjivim skupinama kao što su djeca i trudnice, bit će uspostavljena baza znanja o izloženosti kemijskim tvarima i toksičnosti. To će, zajedno s izradom smjernica o metodama ispitivanja i metodologijama ocjene rizika, ubrzati učinkovito i primjereno odlučivanje koje pogoduje inovacijama i razvoju održivih zamjenskih rješenja uključujući i nekemijske otopine;

| 5. | kako bi se osiguralo da svi sektori daju svoj doprinos naporima u borbi protiv klimatskih promjena, potreban je jasan pregled mjerenja i praćenja stakleničkih plinova te prikupljanja podataka o njima, što još nije dovršeno u nekim najvažnijim sektorima. |
| --- | --- |

5.

kako bi se osiguralo da svi sektori daju svoj doprinos naporima u borbi protiv klimatskih promjena, potreban je jasan pregled mjerenja i praćenja stakleničkih plinova te prikupljanja podataka o njima, što još nije dovršeno u nekim najvažnijim sektorima.

Program Obzor 2020. će objedinjavanjem resursa i znanja koji postoje u različitim područjima i disciplinama unutar Unije i na međunarodnom planu omogućiti da se istraživačke aktivnosti usredotoče i da se iskoristi europski inovacijski potencijal.

| 72. | Nova i nadolazeća pitanja koja su posljedica brzog tehnološkog razvoja koji je brži od razvoja politike, kao što su nanomaterijali i materijali sličnih svojstava, nekonvencionalni izvori energije, hvatanje i skladištenje ugljika i elektromagnetski valovi, predstavljaju izazove u vezi s upravljanjem rizikom i mogu dovesti do suprotnih interesa, potreba i očekivanja. To pak može dovesti do veće zabrinutosti javnosti i moguće nenaklonjenosti novim tehnologijama. Stoga treba osigurati širu i eksplicitnu društvenu raspravu o rizicima povezanima s okolišem i mogućim kompromisima koje smo spremni prihvatiti u svjetlu ponekad nepotpunih ili nesigurnih informacija o nadolazećim rizicima i o tome kako se s njima treba nositi. Sustavan pristup upravljanju rizicima za okoliš poboljšat će sposobnost Unije da identificira tehnološki razvoj i na njega pravodobno reagira, te da umiri javnost. |
| --- | --- |

72.

Nova i nadolazeća pitanja koja su posljedica brzog tehnološkog razvoja koji je brži od razvoja politike, kao što su nanomaterijali i materijali sličnih svojstava, nekonvencionalni izvori energije, hvatanje i skladištenje ugljika i elektromagnetski valovi, predstavljaju izazove u vezi s upravljanjem rizikom i mogu dovesti do suprotnih interesa, potreba i očekivanja. To pak može dovesti do veće zabrinutosti javnosti i moguće nenaklonjenosti novim tehnologijama. Stoga treba osigurati širu i eksplicitnu društvenu raspravu o rizicima povezanima s okolišem i mogućim kompromisima koje smo spremni prihvatiti u svjetlu ponekad nepotpunih ili nesigurnih informacija o nadolazećim rizicima i o tome kako se s njima treba nositi. Sustavan pristup upravljanju rizicima za okoliš poboljšat će sposobnost Unije da identificira tehnološki razvoj i na njega pravodobno reagira, te da umiri javnost.

| 73. | Kako bi se poboljšala utemeljenost politike Unije u području okoliša na dokazima i znanju, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | tvorci politike i zainteresirane strane raspolažu s više informacija za izradu i provedbu politike u području okoliša i klime, što uključuje i razumijevanje učinaka ljudskih aktivnosti na okoliš i mjerenje troškova i koristi djelovanja i troškova nedjelovanja; |
| --- | --- | --- |

73.

Kako bi se poboljšala utemeljenost politike Unije u području okoliša na dokazima i znanju, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

tvorci politike i zainteresirane strane raspolažu s više informacija za izradu i provedbu politike u području okoliša i klime, što uključuje i razumijevanje učinaka ljudskih aktivnosti na okoliš i mjerenje troškova i koristi djelovanja i troškova nedjelovanja;

| (b) | bude uvelike unaprijeđeno razumijevanje nadolazećih rizika za okoliš i klimu, kao i sposobnost da ih se procijeni i njima upravlja; |
| --- | --- |

(b)

bude uvelike unaprijeđeno razumijevanje nadolazećih rizika za okoliš i klimu, kao i sposobnost da ih se procijeni i njima upravlja;

| (c) | bude ostvarena jača povezanost politike i znanosti u području okoliša, što uključuje i dostupnost podataka građanima i doprinos građanskih inicijativa u području znanosti; |
| --- | --- |

(c)

bude ostvarena jača povezanost politike i znanosti u području okoliša, što uključuje i dostupnost podataka građanima i doprinos građanskih inicijativa u području znanosti;

| (d) | bude ojačan utjecaj Unije i država članica u međunarodnim znanstveno-političkim forumima kako bi se unaprijedila baza znanja za međunarodnu politiku u području okoliša. |
| --- | --- |

(d)

bude ojačan utjecaj Unije i država članica u međunarodnim znanstveno-političkim forumima kako bi se unaprijedila baza znanja za međunarodnu politiku u području okoliša.

Za to je osobito potrebno sljedeće:

| i. | usklađivanje, dijeljenje i promicanje istraživačkih napora na razini Unije i država članica radi rješavanja ključnih nedostataka u području znanja o okolišu, uključujući rizike u vezi s prelaženjem prijelomnih točaka u području okoliša i granicama planeta; |
| --- | --- |

i.

usklađivanje, dijeljenje i promicanje istraživačkih napora na razini Unije i država članica radi rješavanja ključnih nedostataka u području znanja o okolišu, uključujući rizike u vezi s prelaženjem prijelomnih točaka u području okoliša i granicama planeta;

| ii. | usvajanje sustavnog i integriranog pristupa upravljanju rizicima, osobito u vezi s evaluacijom novih i nadolazećih područja politike i povezanih rizika i njihovim upravljanjem te primjerenošću i usklađenošću odgovora regulatornih tijela. To bi moglo doprinijeti poticanju daljnjih istraživanja o opasnostima novih proizvoda, procesa i tehnologija; |
| --- | --- |

ii.

usvajanje sustavnog i integriranog pristupa upravljanju rizicima, osobito u vezi s evaluacijom novih i nadolazećih područja politike i povezanih rizika i njihovim upravljanjem te primjerenošću i usklađenošću odgovora regulatornih tijela. To bi moglo doprinijeti poticanju daljnjih istraživanja o opasnostima novih proizvoda, procesa i tehnologija;

| iii. | pojednostavljenje, organiziranje i moderniziranje prikupljanja podataka i informacija u vezi s okolišem i klimatskim promjenama te upravljanje njima, dijeljenje i ponovna uporaba, uključujući razvoj i provedbu sustava za razmjenu informacija o okolišu; |
| --- | --- |

iii.

pojednostavljenje, organiziranje i moderniziranje prikupljanja podataka i informacija u vezi s okolišem i klimatskim promjenama te upravljanje njima, dijeljenje i ponovna uporaba, uključujući razvoj i provedbu sustava za razmjenu informacija o okolišu;

| iv. | razvoj sveobuhvatne baze znanja o izloženosti kemikalijama i toksičnosti koja se temelji na podacima dobivenim bez ispitivanja na životinjama ako je moguće. Nastavak primjene usklađenog pristupa Unije biomonitoringu ljudi i okoliša, uključujući normizaciju istraživačkih protokola i ocjenjivačkih kriterija ako je potrebno; |
| --- | --- |

iv.

razvoj sveobuhvatne baze znanja o izloženosti kemikalijama i toksičnosti koja se temelji na podacima dobivenim bez ispitivanja na životinjama ako je moguće. Nastavak primjene usklađenog pristupa Unije biomonitoringu ljudi i okoliša, uključujući normizaciju istraživačkih protokola i ocjenjivačkih kriterija ako je potrebno;

| v. | intenziviranje suradnje na međunarodnoj razini, na razini Unije i država članica oko povezivanja znanosti i politike o okolišu. |
| --- | --- |

v.

intenziviranje suradnje na međunarodnoj razini, na razini Unije i država članica oko povezivanja znanosti i politike o okolišu.

Prioritetni cilj 6.:   osiguranje ulaganja u politiku okoliša i klimatsku politiku te rješavanje popratnih troškova povezanih s okolišem

| 74. | Napori potrebni za ostvarenje ciljeva utvrđenih u Sedmom programu djelovanja za okoliš zahtijevat će odgovarajuća ulaganja iz javnih i privatnih izvora. Dok se mnoge države bore s ekonomskom i financijskom krizom, potreba za ekonomskim reformama i smanjenjem javnog duga nude nove prilike za brz prelazak na sigurno i održivo gospodarstvo s učinkovitijim korištenjem resursa i niskom emisijom CO2. |
| --- | --- |

74.

Napori potrebni za ostvarenje ciljeva utvrđenih u Sedmom programu djelovanja za okoliš zahtijevat će odgovarajuća ulaganja iz javnih i privatnih izvora. Dok se mnoge države bore s ekonomskom i financijskom krizom, potreba za ekonomskim reformama i smanjenjem javnog duga nude nove prilike za brz prelazak na sigurno i održivo gospodarstvo s učinkovitijim korištenjem resursa i niskom emisijom CO2.

| 75. | U ovom trenutku teško je privući ulaganja u nekim područjima, pogotovo zbog nedostatka ili narušavanja cjenovnih signala što je posljedica nemogućnosti da se ispravno obračunaju troškovi u vezi sa zaštitom okoliša ili državnih subvencija aktivnostima koje su štetne za okoliš. |
| --- | --- |

75.

U ovom trenutku teško je privući ulaganja u nekim područjima, pogotovo zbog nedostatka ili narušavanja cjenovnih signala što je posljedica nemogućnosti da se ispravno obračunaju troškovi u vezi sa zaštitom okoliša ili državnih subvencija aktivnostima koje su štetne za okoliš.

| 76. | Unija i njezine države članice morat će uspostaviti prave uvjete kako bi osigurale da se popratni troškovi povezani s okolišem odgovarajuće rješavaju, što podrazumijeva i slanje pravih tržišnih signala privatnom sektoru, vodeći računa o mogućim štetnim socijalnim učincima. To će podrazumijevati sustavniju primjenu načela zagađivač plaća, osobito postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš na razini Unije i država članica, pod vodstvom Komisije i koristeći pristup usmjeren na djelovanje, između ostalog i u okviru europskog semestra, te razmatranje fiskalnih mjera u cilju potpore održivog korištenja resursa, kao što je prebacivanje tereta oporezivanja s rada na zagađivanje. Budući da je prirodnih resursa sve manje, može doći do povećanja ekonomske rente i dobiti povezanih s njihovim vlasništvom ili ekskluzivnim korištenjem. Javno posredovanje kojim se osigurava da takve rente nisu pretjerane i da se popratni troškovi uzimaju u obzir dovest će do učinkovitijeg korištenja tih resursa i pomoći da se izbjegnu tržišne anomalije te će stvoriti javni prihod. Prioriteti povezani s okolišem i klimom ostvarivat će se u okviru europskog semestra, uključujući i glavne pokazatelje kada su ti prioriteti važni za budućnost održivog rasta pojedinih država članica na koje se odnose preporuke prilagođene pojedinoj zemlji. Ostali tržišni instrumenti, kao što su plaćanja usluga ekosustava, trebali bi se u većoj mjeri koristiti na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi se potaknulo sudjelovanje privatnog sektora i održivo upravljanje prirodnim kapitalom. |
| --- | --- |

76.

Unija i njezine države članice morat će uspostaviti prave uvjete kako bi osigurale da se popratni troškovi povezani s okolišem odgovarajuće rješavaju, što podrazumijeva i slanje pravih tržišnih signala privatnom sektoru, vodeći računa o mogućim štetnim socijalnim učincima. To će podrazumijevati sustavniju primjenu načela zagađivač plaća, osobito postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš na razini Unije i država članica, pod vodstvom Komisije i koristeći pristup usmjeren na djelovanje, između ostalog i u okviru europskog semestra, te razmatranje fiskalnih mjera u cilju potpore održivog korištenja resursa, kao što je prebacivanje tereta oporezivanja s rada na zagađivanje. Budući da je prirodnih resursa sve manje, može doći do povećanja ekonomske rente i dobiti povezanih s njihovim vlasništvom ili ekskluzivnim korištenjem. Javno posredovanje kojim se osigurava da takve rente nisu pretjerane i da se popratni troškovi uzimaju u obzir dovest će do učinkovitijeg korištenja tih resursa i pomoći da se izbjegnu tržišne anomalije te će stvoriti javni prihod. Prioriteti povezani s okolišem i klimom ostvarivat će se u okviru europskog semestra, uključujući i glavne pokazatelje kada su ti prioriteti važni za budućnost održivog rasta pojedinih država članica na koje se odnose preporuke prilagođene pojedinoj zemlji. Ostali tržišni instrumenti, kao što su plaćanja usluga ekosustava, trebali bi se u većoj mjeri koristiti na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi se potaknulo sudjelovanje privatnog sektora i održivo upravljanje prirodnim kapitalom.

| 77. | Privatni sektor, a posebno MSP-ove trebalo bi poticati da koriste prilike koje se nude u okviru novog financijskog okvira Unije kako bi se pojačalo njegovo sudjelovanje u nastojanjima da se ostvare okolišni i klimatski ciljevi, a osobito u vezi s aktivnostima u području ekoloških inovacija i primjene novih tehnologija. Javno-privatne inicijative u području ekoloških inovacija trebalo bi promovirati u sklopu europskih inovacijskih partnerstava, kao što je Inovacijsko partnerstvo za vode (74). Novim okvirom za inovativne financijske instrumente (75) trebalo bi olakšati pristup privatnog sektora financiranju ulaganja u okoliš — osobito u području bioraznolikosti i klimatskih promjena. Europska poduzeća trebalo bi i dalje poticati da objavljuju informacije u vezi s okolišem u sklopu svojeg financijskog izvješćivanja, i to u većoj mjeri nego što se zahtijeva postojećim zakonodavstvom Unije (76). |
| --- | --- |

77.

Privatni sektor, a posebno MSP-ove trebalo bi poticati da koriste prilike koje se nude u okviru novog financijskog okvira Unije kako bi se pojačalo njegovo sudjelovanje u nastojanjima da se ostvare okolišni i klimatski ciljevi, a osobito u vezi s aktivnostima u području ekoloških inovacija i primjene novih tehnologija. Javno-privatne inicijative u području ekoloških inovacija trebalo bi promovirati u sklopu europskih inovacijskih partnerstava, kao što je Inovacijsko partnerstvo za vode (74). Novim okvirom za inovativne financijske instrumente (75) trebalo bi olakšati pristup privatnog sektora financiranju ulaganja u okoliš — osobito u području bioraznolikosti i klimatskih promjena. Europska poduzeća trebalo bi i dalje poticati da objavljuju informacije u vezi s okolišem u sklopu svojeg financijskog izvješćivanja, i to u većoj mjeri nego što se zahtijeva postojećim zakonodavstvom Unije (76).

| 78. | U svojim prijedlozima za Višegodišnji financijski okvir Unije za razdoblje od 2014. do 2020. Komisija je poboljšala uvrštavanje okolišnih i klimatskih ciljeva u sve instrumente financiranja Unije kako bi državama članicama dala mogućnosti da ostvare povezane ciljeve. Također je predložila da se rashodi u vezi s klimom povećaju na najmanje 20 % ukupnog proračuna. U ključnim područjima politike kao što su poljoprivreda, ruralni razvoj i kohezijska politika, trebalo bi povećati poticaje za osiguranje javnih dobara i usluga koji su korisni za okoliš, a financiranje povezati s prethodnim uvjetima u vezi s okolišem, uključujući i pomoćne („prateće”) mjere. To bi trebalo osigurati učinkovitiju potrošnju sredstava u skladu s ciljevima povezanima s okolišem i klimom. Tim prijedlozima predviđeno je usklađivanje područja politike Unije s koherentnim financijskim resursima za provedbu te dodatnim sredstvima za okoliš i klimatske promjene kako bi se učinkovito ostvarile opipljive i usklađene koristi na terenu. |
| --- | --- |

78.

U svojim prijedlozima za Višegodišnji financijski okvir Unije za razdoblje od 2014. do 2020. Komisija je poboljšala uvrštavanje okolišnih i klimatskih ciljeva u sve instrumente financiranja Unije kako bi državama članicama dala mogućnosti da ostvare povezane ciljeve. Također je predložila da se rashodi u vezi s klimom povećaju na najmanje 20 % ukupnog proračuna. U ključnim područjima politike kao što su poljoprivreda, ruralni razvoj i kohezijska politika, trebalo bi povećati poticaje za osiguranje javnih dobara i usluga koji su korisni za okoliš, a financiranje povezati s prethodnim uvjetima u vezi s okolišem, uključujući i pomoćne („prateće”) mjere. To bi trebalo osigurati učinkovitiju potrošnju sredstava u skladu s ciljevima povezanima s okolišem i klimom. Tim prijedlozima predviđeno je usklađivanje područja politike Unije s koherentnim financijskim resursima za provedbu te dodatnim sredstvima za okoliš i klimatske promjene kako bi se učinkovito ostvarile opipljive i usklađene koristi na terenu.

| 79. | Pored opisanog usmjeravanja, programom LIFE (77) omogućit će se bolje strateško i troškovno učinkovitije objedinjavanje sredstava i njihova usklađenost s političkim prioritetima kako bi se osigurala podrška mjerama u vezi s okolišem i klimom, i to provedbom niza projekata, uključujući i „integrirane projekte”. |
| --- | --- |

79.

Pored opisanog usmjeravanja, programom LIFE (77) omogućit će se bolje strateško i troškovno učinkovitije objedinjavanje sredstava i njihova usklađenost s političkim prioritetima kako bi se osigurala podrška mjerama u vezi s okolišem i klimom, i to provedbom niza projekata, uključujući i „integrirane projekte”.

| 80. | Povećani kapital koji je Europskoj investicijskoj banci (EIB) osiguran u okviru Pakta za rast i radna mjesta iz 2012. predstavlja dodatni izvor ulaganja (78) koji bi se trebao trošiti u skladu s ciljevima Unije u vezi s okolišem i klimom. |
| --- | --- |

80.

Povećani kapital koji je Europskoj investicijskoj banci (EIB) osiguran u okviru Pakta za rast i radna mjesta iz 2012. predstavlja dodatni izvor ulaganja (78) koji bi se trebao trošiti u skladu s ciljevima Unije u vezi s okolišem i klimom.

| 81. | Iskustvo stečeno u programskom razdoblju 2007.–2013. pokazuje da, iako su dostupna znatna sredstva za okoliš, njihovo korištenje na svim razinama prvih je godina bilo vrlo neravnomjerno te je potencijalno ugrožavalo ostvarenje dogovorenih ciljeva. Kako se to iskustvo ne bi ponovilo, države članice trebale bi unijeti ciljeve u vezi s okolišem i klimom u svoje strategije i programe za financiranje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, ruralnog razvoja i pomorske politike, dati prednost ranom korištenju financijskih sredstava za okoliš i klimatske promjene te ojačati sposobnost provedbenih tijela za isplativa i održiva ulaganja kako bi se osigurala potrebna i odgovarajuća financijska potpora za ulaganja u tim područjima. |
| --- | --- |

81.

Iskustvo stečeno u programskom razdoblju 2007.–2013. pokazuje da, iako su dostupna znatna sredstva za okoliš, njihovo korištenje na svim razinama prvih je godina bilo vrlo neravnomjerno te je potencijalno ugrožavalo ostvarenje dogovorenih ciljeva. Kako se to iskustvo ne bi ponovilo, države članice trebale bi unijeti ciljeve u vezi s okolišem i klimom u svoje strategije i programe za financiranje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, ruralnog razvoja i pomorske politike, dati prednost ranom korištenju financijskih sredstava za okoliš i klimatske promjene te ojačati sposobnost provedbenih tijela za isplativa i održiva ulaganja kako bi se osigurala potrebna i odgovarajuća financijska potpora za ulaganja u tim područjima.

| 82. | Osim toga, bilo je teško pratiti rashode u vezi s bioraznolikošću i klimom. Kako bi se ocijenio napredak u ostvarenju tih ciljeva, trebalo bi uspostaviti sustav praćenja i izvješćivanja na razini Unije i država članica. Uspostava takvog sustava važna je za cjelokupne napore Unije u vezi s multilateralnim sporazumima o klimatskim promjenama i bioraznolikosti. U tom kontekstu će Unija doprinijeti međuvladinom postupku pokrenutom na konferenciji Rio+20 za ocjenu potreba financiranja i predlaganje opcija za održivu strategiju financiranja razvoja. |
| --- | --- |

82.

Osim toga, bilo je teško pratiti rashode u vezi s bioraznolikošću i klimom. Kako bi se ocijenio napredak u ostvarenju tih ciljeva, trebalo bi uspostaviti sustav praćenja i izvješćivanja na razini Unije i država članica. Uspostava takvog sustava važna je za cjelokupne napore Unije u vezi s multilateralnim sporazumima o klimatskim promjenama i bioraznolikosti. U tom kontekstu će Unija doprinijeti međuvladinom postupku pokrenutom na konferenciji Rio+20 za ocjenu potreba financiranja i predlaganje opcija za održivu strategiju financiranja razvoja.

| 83. | Trebalo bi nastaviti aktivnosti na razvijanju pokazatelja za praćenje ekonomskog napretka koji su nadopuna bruto domaćem proizvodu (BDP) i imaju širi obuhvat. Osiguranje transparentnih, održivih ulaganja ovisi o pravilnom vrednovanju okolišnih dobara. Kako bi se osigurale potrebne informacije za donošenje političkih i ulagačkih odluka, bit će potrebni dodatni napori na određivanju vrijednosti ekosustava i troška njihova iscrpljivanja, kao i odgovarajući poticaji. Trebat će ubrzati aktivnosti na uspostavljanju sustava okolišnog računovodstva, uključujući fizičke i monetarne račune za prirodni kapital i usluge ekosustava. To je u skladu sa završnim dokumentom s konferencije Rio+20 u kojem se prepoznaje potreba za širim mjerenjem napretka kako bi se izmjerile dobrobit i održivost kao dopuna BDP-u. |
| --- | --- |

83.

Trebalo bi nastaviti aktivnosti na razvijanju pokazatelja za praćenje ekonomskog napretka koji su nadopuna bruto domaćem proizvodu (BDP) i imaju širi obuhvat. Osiguranje transparentnih, održivih ulaganja ovisi o pravilnom vrednovanju okolišnih dobara. Kako bi se osigurale potrebne informacije za donošenje političkih i ulagačkih odluka, bit će potrebni dodatni napori na određivanju vrijednosti ekosustava i troška njihova iscrpljivanja, kao i odgovarajući poticaji. Trebat će ubrzati aktivnosti na uspostavljanju sustava okolišnog računovodstva, uključujući fizičke i monetarne račune za prirodni kapital i usluge ekosustava. To je u skladu sa završnim dokumentom s konferencije Rio+20 u kojem se prepoznaje potreba za širim mjerenjem napretka kako bi se izmjerile dobrobit i održivost kao dopuna BDP-u.

| 84. | Kako bi se osigurala ulaganja u politiku okoliša i klimatsku politiku te kako bi se riješili popratni troškovi povezani s okolišem, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | ciljevi politike okoliša i klimatske politike ostvaruju se na troškovno učinkovit način i za njih je osigurano odgovarajuće financiranje; |
| --- | --- | --- |

84.

Kako bi se osigurala ulaganja u politiku okoliša i klimatsku politiku te kako bi se riješili popratni troškovi povezani s okolišem, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

ciljevi politike okoliša i klimatske politike ostvaruju se na troškovno učinkovit način i za njih je osigurano odgovarajuće financiranje;

| (b) | bude povećano financiranje rashoda u vezi s okolišem i klimom iz javnog i privatnog sektora; |
| --- | --- |

(b)

bude povećano financiranje rashoda u vezi s okolišem i klimom iz javnog i privatnog sektora;

| (c) | vrijednost prirodnog kapitala i usluga ekosustava kao i troškovi njihove degradacije pravilno se ocjenjuju i uzimaju u obzir kod utvrđivanja politike i ulaganja. |
| --- | --- |

(c)

vrijednost prirodnog kapitala i usluga ekosustava kao i troškovi njihove degradacije pravilno se ocjenjuju i uzimaju u obzir kod utvrđivanja politike i ulaganja.

Za to je osobito potrebno sljedeće:

| i. | bez odgađanja, postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš na razini Unije i država članica te izvješćivanje o napretku o okviru nacionalnih programa reforme; veća primjena tržišnih instrumenata, kao što su porezna politika država članica, određivanje cijena i naknada, te širenje tržišta za robu i usluge povezane s okolišem, uzimajući u obzir sve negativne socijalne učinke primjenjujući aktivni pristup uz potporu i praćenje Komisije, između ostalog u okviru europskog semestra; |
| --- | --- |

i.

bez odgađanja, postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš na razini Unije i država članica te izvješćivanje o napretku o okviru nacionalnih programa reforme; veća primjena tržišnih instrumenata, kao što su porezna politika država članica, određivanje cijena i naknada, te širenje tržišta za robu i usluge povezane s okolišem, uzimajući u obzir sve negativne socijalne učinke primjenjujući aktivni pristup uz potporu i praćenje Komisije, između ostalog u okviru europskog semestra;

| ii. | olakšavanje razvoja i pristupa inovativnim financijskim instrumentima i financiranju za ekološke inovacije; |
| --- | --- |

ii.

olakšavanje razvoja i pristupa inovativnim financijskim instrumentima i financiranju za ekološke inovacije;

| iii. | davanje primjerenog prostora okolišnim i klimatskim prioritetima u okviru različitih područja politike i strategija financiranja kako bi se potpomogla ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

iii.

davanje primjerenog prostora okolišnim i klimatskim prioritetima u okviru različitih područja politike i strategija financiranja kako bi se potpomogla ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija;

| iv. | poduzimanje napora usmjerenih na osiguravanje potpune i učinkovite primjene raspoloživih sredstava Unije za djelovanje u području okoliša, uključujući i znatno povećanje ranog korištenja sredstava u okviru višegodišnjeg financijskog okvira Unije za razdoblje 2014.–2020. i korištenje barem 20 % proračuna za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu na njih uključivanjem djelovanja u području klimatske politike u druga područja, povezujući to financiranje s jasnim referentnim mjerilima, utvrđivanjem ciljeva, praćenjem i izvješćivanjem; |
| --- | --- |

iv.

poduzimanje napora usmjerenih na osiguravanje potpune i učinkovite primjene raspoloživih sredstava Unije za djelovanje u području okoliša, uključujući i znatno povećanje ranog korištenja sredstava u okviru višegodišnjeg financijskog okvira Unije za razdoblje 2014.–2020. i korištenje barem 20 % proračuna za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu na njih uključivanjem djelovanja u području klimatske politike u druga područja, povezujući to financiranje s jasnim referentnim mjerilima, utvrđivanjem ciljeva, praćenjem i izvješćivanjem;

| v. | razvoj i primjena, do 2014., sustava za izvješćivanje o rashodima proračuna Unije u vezi s okolišem i njihovo praćenje, a osobito rashoda u vezi s klimatskim promjenama i bioraznolikošću; |
| --- | --- |

v.

razvoj i primjena, do 2014., sustava za izvješćivanje o rashodima proračuna Unije u vezi s okolišem i njihovo praćenje, a osobito rashoda u vezi s klimatskim promjenama i bioraznolikošću;

| vi. | uključivanje pitanja u vezi s okolišem i klimom u proces europskog semestra ako je to važno za izglede pojedinih država članica u pogledu održivog rasta i primjereno za preporuke za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

vi.

uključivanje pitanja u vezi s okolišem i klimom u proces europskog semestra ako je to važno za izglede pojedinih država članica u pogledu održivog rasta i primjereno za preporuke za pojedine zemlje;

| vii. | razvoj i primjena alternativnih pokazatelja koji su nadopuna BDP-u i imaju širi obuhvat u cilju praćenja održivosti napretka te nastavak aktivnosti u području povezivanja ekonomskih pokazatelja s okolišnim i socijalnim pokazateljima, uključujući računovodstvom prirodnog kapitala; |
| --- | --- |

vii.

razvoj i primjena alternativnih pokazatelja koji su nadopuna BDP-u i imaju širi obuhvat u cilju praćenja održivosti napretka te nastavak aktivnosti u području povezivanja ekonomskih pokazatelja s okolišnim i socijalnim pokazateljima, uključujući računovodstvom prirodnog kapitala;

| viii. | daljnji razvoj i poticanje sustavâ plaćanja usluga ekosustava; |
| --- | --- |

viii.

daljnji razvoj i poticanje sustavâ plaćanja usluga ekosustava;

| ix. | uvođenje poticaja i metodologija kojima se poduzeća potiču na mjerenje troškova poslovanja koji su povezani sa zaštitom okoliša te dobiti ostvarene korištenjem okolišnih usluga kao i na objavljivanje okolišnih informacija u sklopu svojih godišnjih izvješća. Poticanje poduzeća na postupanje s dužnom pažnjom, uključujući u cijelom njihovom lancu opskrbe. |
| --- | --- |

ix.

uvođenje poticaja i metodologija kojima se poduzeća potiču na mjerenje troškova poslovanja koji su povezani sa zaštitom okoliša te dobiti ostvarene korištenjem okolišnih usluga kao i na objavljivanje okolišnih informacija u sklopu svojih godišnjih izvješća. Poticanje poduzeća na postupanje s dužnom pažnjom, uključujući u cijelom njihovom lancu opskrbe.

Prioritetni cilj 7.:   povećanje uključenosti pitanja u vezi s okolišem i usklađenosti politika

| 85. | Mada je uključivanje pitanja u vezi sa zaštitom okoliša u druga područja politike i aktivnosti Unije propisano Ugovorom još od 1997., opće stanje okoliša u Europi pokazuje da, iako je u nekim područjima do sada ostvaren zavidan napredak, on nije dostatan da bi omogućio zaokret svih negativnih trendova. Ostvarenje mnogih prioritetnih ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš zahtijevat će još učinkovitije uključivanje pitanja u vezi s okolišem i klimatskim promjenama u druga područja politike kao i usklađeniji zajednički politički pristup koji će donijeti višestruke koristi. Time bi trebalo osigurati postizanje teških kompromisa što ranije, a ne u provedbenoj fazi te omogućiti uspješnije ublažavanje neizbježnih učinaka. Trebalo bi pravovremeno razviti potrebne mjere kako bi se osiguralo ostvarenje relevantnih ciljeva. Direktiva o strateškoj procjeni okoliša (79) i Direktiva o procjeni učinka na okoliš (80), ako se ispravno primjenjuju, predstavljaju učinkovito sredstvo kojim se osigurava uključivanje zahtjeva u pogledu zaštite okoliša u planove, programe i projekte. |
| --- | --- |

85.

Mada je uključivanje pitanja u vezi sa zaštitom okoliša u druga područja politike i aktivnosti Unije propisano Ugovorom još od 1997., opće stanje okoliša u Europi pokazuje da, iako je u nekim područjima do sada ostvaren zavidan napredak, on nije dostatan da bi omogućio zaokret svih negativnih trendova. Ostvarenje mnogih prioritetnih ciljeva Sedmog programa djelovanja za okoliš zahtijevat će još učinkovitije uključivanje pitanja u vezi s okolišem i klimatskim promjenama u druga područja politike kao i usklađeniji zajednički politički pristup koji će donijeti višestruke koristi. Time bi trebalo osigurati postizanje teških kompromisa što ranije, a ne u provedbenoj fazi te omogućiti uspješnije ublažavanje neizbježnih učinaka. Trebalo bi pravovremeno razviti potrebne mjere kako bi se osiguralo ostvarenje relevantnih ciljeva. Direktiva o strateškoj procjeni okoliša (79) i Direktiva o procjeni učinka na okoliš (80), ako se ispravno primjenjuju, predstavljaju učinkovito sredstvo kojim se osigurava uključivanje zahtjeva u pogledu zaštite okoliša u planove, programe i projekte.

| 86. | Lokalna i regionalna tijela, koja su općenito odgovorna za odlučivanje o korištenju zemljišta i morskih područja, imaju osobito važnu ulogu u procjeni učinaka na okoliš te zaštiti, očuvanju i poboljšanju prirodnog kapitala, time ujedno postižući veću otpornost na učinak klimatskih promjena i na prirodne katastrofe. |
| --- | --- |

86.

Lokalna i regionalna tijela, koja su općenito odgovorna za odlučivanje o korištenju zemljišta i morskih područja, imaju osobito važnu ulogu u procjeni učinaka na okoliš te zaštiti, očuvanju i poboljšanju prirodnog kapitala, time ujedno postižući veću otpornost na učinak klimatskih promjena i na prirodne katastrofe.

| 87. | Predviđeno širenje energetskih i prometnih mreža, uključujući i infrastrukturu na moru, trebat će se odvijati u skladu s potrebama i obvezama u pogledu zaštite prirode i prilagodbe klimatskim promjenama. Uključivanje ekološki prihvatljive infrastrukture u odgovarajuće planove i programe može pridonijeti prevladavanju problema usitnjavanja staništa i očuvanju ili ponovnom uspostavljanju ekološke povezanosti, većoj otpornosti ekosustava i na taj način osigurati kontinuirano pružanje usluga ekosustava, uključujući skladištenje ugljika, i prilagodbu klimatskim promjenama, osiguravajući u isto vrijeme zdraviji okoliš i prostore za rekreaciju u kojima ljudi mogu uživati. |
| --- | --- |

87.

Predviđeno širenje energetskih i prometnih mreža, uključujući i infrastrukturu na moru, trebat će se odvijati u skladu s potrebama i obvezama u pogledu zaštite prirode i prilagodbe klimatskim promjenama. Uključivanje ekološki prihvatljive infrastrukture u odgovarajuće planove i programe može pridonijeti prevladavanju problema usitnjavanja staništa i očuvanju ili ponovnom uspostavljanju ekološke povezanosti, većoj otpornosti ekosustava i na taj način osigurati kontinuirano pružanje usluga ekosustava, uključujući skladištenje ugljika, i prilagodbu klimatskim promjenama, osiguravajući u isto vrijeme zdraviji okoliš i prostore za rekreaciju u kojima ljudi mogu uživati.

| 88. | Sedmi program djelovanja za okoliš obuhvaća određeni broj prioritetnih ciljeva koji trebaju olakšati uključivanje. Komisija je u svoje prijedloge reformi zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, transeuropskih mreža i kohezijske politike obuhvatila mjere kojima se treba dodatno podržati uključivanje pitanja u vezi s okolišem i održivost. Da bi Sedmi program djelovanja za okoliš uspio, te bi politike trebale dodatno doprinijeti ostvarenju ciljeva u vezi s okolišem. Slično tomu, napori čija je svrha prije svega postizanje poboljšanja u vezi s okolišem trebali bi biti osmišljeni tako da donesu koristi i u drugim područjima politike kad god je to moguće. Na primjer, mjere za obnavljanje ekosustava mogu biti usmjerene na stvaranje koristi za staništa i vrste te na odvajanje CO2, uz istodobno unapređenje isporuke usluga ekosustava važnih za mnoge ekonomske sektore, kao što su oprašivanje ili pročišćavanje voda za poljoprivredu te otvaranje ekološki prihvatljivih radnih mjesta. |
| --- | --- |

88.

Sedmi program djelovanja za okoliš obuhvaća određeni broj prioritetnih ciljeva koji trebaju olakšati uključivanje. Komisija je u svoje prijedloge reformi zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, transeuropskih mreža i kohezijske politike obuhvatila mjere kojima se treba dodatno podržati uključivanje pitanja u vezi s okolišem i održivost. Da bi Sedmi program djelovanja za okoliš uspio, te bi politike trebale dodatno doprinijeti ostvarenju ciljeva u vezi s okolišem. Slično tomu, napori čija je svrha prije svega postizanje poboljšanja u vezi s okolišem trebali bi biti osmišljeni tako da donesu koristi i u drugim područjima politike kad god je to moguće. Na primjer, mjere za obnavljanje ekosustava mogu biti usmjerene na stvaranje koristi za staništa i vrste te na odvajanje CO2, uz istodobno unapređenje isporuke usluga ekosustava važnih za mnoge ekonomske sektore, kao što su oprašivanje ili pročišćavanje voda za poljoprivredu te otvaranje ekološki prihvatljivih radnih mjesta.

| 89. | Kako bi se povećala uključenost pitanja u vezi s okolišem i usklađenost politika, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da se do 2020.:






  (a) | sektorske politike na razini Unije i država članica razvijaju i provode na način koji doprinosi ostvarenju relevantnih ciljeva u vezi s okolišem i klimom. |
| --- | --- | --- |

89.

Kako bi se povećala uključenost pitanja u vezi s okolišem i usklađenost politika, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da se do 2020.:

(a)

sektorske politike na razini Unije i država članica razvijaju i provode na način koji doprinosi ostvarenju relevantnih ciljeva u vezi s okolišem i klimom.

Za to je osobito potrebno:

| i. | uključivanje uvjeta i poticaja u vezi s okolišem i klimom u političke inicijative, što podrazumijeva preispitivanja i reforme postojeće politike te nove inicijative, na razini Unije i država članica; |
| --- | --- |

i.

uključivanje uvjeta i poticaja u vezi s okolišem i klimom u političke inicijative, što podrazumijeva preispitivanja i reforme postojeće politike te nove inicijative, na razini Unije i država članica;

| ii. | provođenje prethodnih ocjena okolišnih, socijalnih i ekonomskih učinaka političkih inicijativa na odgovarajućoj razini Unije i država članica kako bi se osigurala njihova usklađenost i učinkovitost; |
| --- | --- |

ii.

provođenje prethodnih ocjena okolišnih, socijalnih i ekonomskih učinaka političkih inicijativa na odgovarajućoj razini Unije i država članica kako bi se osigurala njihova usklađenost i učinkovitost;

| iii. | puna provedba Direktive o strateškoj procjeni okoliša i Direktive o procjeni utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

iii.

puna provedba Direktive o strateškoj procjeni okoliša i Direktive o procjeni utjecaja na okoliš;

| iv. | primjena informacija dobivenih naknadnom evaluacijom u vezi s iskustvima u provedbi pravne stečevine u području okoliša kako bi se unaprijedila njezina dosljednost i usklađenost; |
| --- | --- |

iv.

primjena informacija dobivenih naknadnom evaluacijom u vezi s iskustvima u provedbi pravne stečevine u području okoliša kako bi se unaprijedila njezina dosljednost i usklađenost;

| v. | razmatranje potencijalnih kompromisa u svim područjima politike kako bi se ostvarili najveći mogući sinergijski učinci i izbjegli, smanjili ili, ako je moguće, otklonili neželjeni negativni učinci na okoliš. |
| --- | --- |

v.

razmatranje potencijalnih kompromisa u svim područjima politike kako bi se ostvarili najveći mogući sinergijski učinci i izbjegli, smanjili ili, ako je moguće, otklonili neželjeni negativni učinci na okoliš.

SUOČAVANJE S LOKALNIM, REGIONALNIM I GLOBALNIM IZAZOVIMA

Prioritetni cilj 8.:   poboljšanje održivosti gradova na području Unije

| 90. | Unija je gusto naseljena, a do 2020. u gradskim i prigradskim područjima vjerojatno će živjeti 80 % njezina stanovništva. Na kvalitetu života izravno će utjecati stanje gradskog okoliša. Učinci gradova na okoliš protežu se daleko izvan njihovih fizičkih granica budući da oni u velikoj mjeri ovise o prigradskim i ruralnim regijama da bi zadovoljili svoju potražnju za hranom, energijom, prostorom i resursima te zbrinuli otpad. |
| --- | --- |

90.

Unija je gusto naseljena, a do 2020. u gradskim i prigradskim područjima vjerojatno će živjeti 80 % njezina stanovništva. Na kvalitetu života izravno će utjecati stanje gradskog okoliša. Učinci gradova na okoliš protežu se daleko izvan njihovih fizičkih granica budući da oni u velikoj mjeri ovise o prigradskim i ruralnim regijama da bi zadovoljili svoju potražnju za hranom, energijom, prostorom i resursima te zbrinuli otpad.

| 91. | Većina gradova suočava se sa zajedničkim skupom glavnih okolišnih problema, uključujući probleme u vezi s kvalitetom zraka, visoku razinu buke, prometno zagušenje, emisije stakleničkih plinova, gubitak i degradaciju bioraznolikosti, nestašicu vode, poplave i oluje, smanjenje zelenih površina, zagađene prostore, napuštene industrijske objekte, neodgovarajuće gospodarenje otpadom i energijom. Istodobno, gradovi na području Unije postavljaju nove standarde s obzirom na urbanu održivost i često prednjače u primjeni inovativnih rješenja za okolišne probleme (81), uključujući s obzirom na inicijative u području učinkovitog korištenja resursa i ekološki prihvatljivog gospodarstva koje su značajne za program Europe 2020. U sve više europskih gradova održivost u području okoliša je ključni element njihove strategije urbanog razvoja. |
| --- | --- |

91.

Većina gradova suočava se sa zajedničkim skupom glavnih okolišnih problema, uključujući probleme u vezi s kvalitetom zraka, visoku razinu buke, prometno zagušenje, emisije stakleničkih plinova, gubitak i degradaciju bioraznolikosti, nestašicu vode, poplave i oluje, smanjenje zelenih površina, zagađene prostore, napuštene industrijske objekte, neodgovarajuće gospodarenje otpadom i energijom. Istodobno, gradovi na području Unije postavljaju nove standarde s obzirom na urbanu održivost i često prednjače u primjeni inovativnih rješenja za okolišne probleme (81), uključujući s obzirom na inicijative u području učinkovitog korištenja resursa i ekološki prihvatljivog gospodarstva koje su značajne za program Europe 2020. U sve više europskih gradova održivost u području okoliša je ključni element njihove strategije urbanog razvoja.

| 92. | Uslijed sve veće urbanizacije Unije porasla je svijest o važnosti prirodnog okoliša u gradskim područjima. Očuvanje bioraznolikosti mjerama kao što je ponovno uvođenje prirode u gradski okoliš i uređenje gradskog krajobraza sve je prisutnije. Treba ocijeniti i unaprijediti biološku raznolikost u europskim gradovima. To bi se ocjenjivanje moglo provesti primjenom posebnog indeksa urbane bioraznolikosti, poput singapurskog indeksa koji je predstavljen na Konferenciji UN-a o bioraznolikosti održanoj u Nagoyi 2010. |
| --- | --- |

92.

Uslijed sve veće urbanizacije Unije porasla je svijest o važnosti prirodnog okoliša u gradskim područjima. Očuvanje bioraznolikosti mjerama kao što je ponovno uvođenje prirode u gradski okoliš i uređenje gradskog krajobraza sve je prisutnije. Treba ocijeniti i unaprijediti biološku raznolikost u europskim gradovima. To bi se ocjenjivanje moglo provesti primjenom posebnog indeksa urbane bioraznolikosti, poput singapurskog indeksa koji je predstavljen na Konferenciji UN-a o bioraznolikosti održanoj u Nagoyi 2010.

| 93. | Građani Unije, bez obzira na to žive li u urbanim ili ruralnim područjima, ostvaruju koristi iz čitavog niza politika i inicijativa Unije kojima se potiče održivi rast urbanih područja. Međutim, takav održivi razvoj zahtijeva djelotvornu i učinkovitu koordinaciju među različitim razinama administracije i preko administrativnih granica kao i sustavno uključivanje regionalnih i lokalnih tijela u proces planiranja, oblikovanja i izrade politike u onim područjima koja utječu na kvalitetu urbanog okoliša. Tome bi doprinijeli unaprijeđeni koordinacijski mehanizmi na nacionalnoj i regionalnoj razini predloženi unutar Zajedničkog strateškog okvira za sljedeće razdoblje financiranja i stvaranje „Mreže za urbani razvoj” (82), a to bi omogućilo i uključivanje više zainteresiranih strana i široke javnosti u donošenje odluka koje na njih utječu. Lokalna i regionalna nadležna tijela također bi ostvarila koristi od daljnjeg razvoja alata za jednostavnije prikupljanje podataka o okolišu i upravljanje njima te za lakšu razmjenu informacija i najbolje prakse kao i od napora usmjerenih na bolju provedbu prava u području okoliša na razini Unije, na nacionalnoj i lokalnoj razini (83). To je u skladu s obvezom preuzetom na konferenciji Rio+20 koja se odnosi na promicanje integriranog pristupa planiranju i gradnji održivih gradova i urbanih naselja i njihovom upravljanju. Integrirani pristup urbanom i prostornom planiranju, pri čemu se u potpunosti uvažavaju dugoročna okolišna pitanja kao i ekonomski, socijalni i teritorijalni izazovi, presudan je kako bi se osiguralo da urbane zajednice budu održiva, učinkovita i zdrava mjesta za život i rad. |
| --- | --- |

93.

Građani Unije, bez obzira na to žive li u urbanim ili ruralnim područjima, ostvaruju koristi iz čitavog niza politika i inicijativa Unije kojima se potiče održivi rast urbanih područja. Međutim, takav održivi razvoj zahtijeva djelotvornu i učinkovitu koordinaciju među različitim razinama administracije i preko administrativnih granica kao i sustavno uključivanje regionalnih i lokalnih tijela u proces planiranja, oblikovanja i izrade politike u onim područjima koja utječu na kvalitetu urbanog okoliša. Tome bi doprinijeli unaprijeđeni koordinacijski mehanizmi na nacionalnoj i regionalnoj razini predloženi unutar Zajedničkog strateškog okvira za sljedeće razdoblje financiranja i stvaranje „Mreže za urbani razvoj” (82), a to bi omogućilo i uključivanje više zainteresiranih strana i široke javnosti u donošenje odluka koje na njih utječu. Lokalna i regionalna nadležna tijela također bi ostvarila koristi od daljnjeg razvoja alata za jednostavnije prikupljanje podataka o okolišu i upravljanje njima te za lakšu razmjenu informacija i najbolje prakse kao i od napora usmjerenih na bolju provedbu prava u području okoliša na razini Unije, na nacionalnoj i lokalnoj razini (83). To je u skladu s obvezom preuzetom na konferenciji Rio+20 koja se odnosi na promicanje integriranog pristupa planiranju i gradnji održivih gradova i urbanih naselja i njihovom upravljanju. Integrirani pristup urbanom i prostornom planiranju, pri čemu se u potpunosti uvažavaju dugoročna okolišna pitanja kao i ekonomski, socijalni i teritorijalni izazovi, presudan je kako bi se osiguralo da urbane zajednice budu održiva, učinkovita i zdrava mjesta za život i rad.

| 94. | Unija bi trebala nastaviti promicati i, gdje je potrebno, proširiti postojeće inicijative kojima se podržavaju inovacije i najbolja praksa u gradovima, stvaranje mreža i razmjena te potiče gradove da preuzmu ulogu predvodnika u održivom urbanom razvoju (84). Institucije Unije i države članice trebale bi olakšati i poticati korištenje financijskih sredstava u okviru kohezijske politike kao i ostalih fondova kako bi podržale napore gradova usmjerene na unapređenje održivog urbanog razvoja, podigle svijest i potakle sudjelovanje lokalnih subjekata (85). Razradom i postizanjem dogovora oko skupa kriterija održivosti za gradove, utvrđenih u procesu savjetovanja s državama članicama i drugim relevantnim zainteresiranim stranama, stvorila bi se osnovica za te inicijative i potakao usklađen, integrirani pristup održivom urbanom razvoju (86). |
| --- | --- |

94.

Unija bi trebala nastaviti promicati i, gdje je potrebno, proširiti postojeće inicijative kojima se podržavaju inovacije i najbolja praksa u gradovima, stvaranje mreža i razmjena te potiče gradove da preuzmu ulogu predvodnika u održivom urbanom razvoju (84). Institucije Unije i države članice trebale bi olakšati i poticati korištenje financijskih sredstava u okviru kohezijske politike kao i ostalih fondova kako bi podržale napore gradova usmjerene na unapređenje održivog urbanog razvoja, podigle svijest i potakle sudjelovanje lokalnih subjekata (85). Razradom i postizanjem dogovora oko skupa kriterija održivosti za gradove, utvrđenih u procesu savjetovanja s državama članicama i drugim relevantnim zainteresiranim stranama, stvorila bi se osnovica za te inicijative i potakao usklađen, integrirani pristup održivom urbanom razvoju (86).

| 95. | Kako bi se poboljšala održivost gradova na području Unije, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | većina gradova u Uniji provodi politike održivog urbanog planiranja i projektiranja, što uključuje i inovativnost u pogledu gradskog javnog prijevoza i mobilnosti, održive zgrade, energetsku učinkovitost te očuvanje bioraznolikosti u gradovima. |
| --- | --- | --- |

95.

Kako bi se poboljšala održivost gradova na području Unije, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

većina gradova u Uniji provodi politike održivog urbanog planiranja i projektiranja, što uključuje i inovativnost u pogledu gradskog javnog prijevoza i mobilnosti, održive zgrade, energetsku učinkovitost te očuvanje bioraznolikosti u gradovima.

Za to je osobito potrebno:

| i. | dogovor oko niza kriterija za procjenu okolišne uspješnosti gradova, uzimajući u obzir ekonomske, socijalne i teritorijalne posljedice; |
| --- | --- |

i.

dogovor oko niza kriterija za procjenu okolišne uspješnosti gradova, uzimajući u obzir ekonomske, socijalne i teritorijalne posljedice;

| ii. | osiguravanje da gradovi raspolažu informacijama o financiranju i imaju bolji pristup financiranju mjera za unapređenje urbane održivosti; |
| --- | --- |

ii.

osiguravanje da gradovi raspolažu informacijama o financiranju i imaju bolji pristup financiranju mjera za unapređenje urbane održivosti;

| iii. | razmjena najbolje prakse među gradovima na razini Unije i na međunarodnoj razini s obzirom na inovativni i održivi urbani razvoj; |
| --- | --- |

iii.

razmjena najbolje prakse među gradovima na razini Unije i na međunarodnoj razini s obzirom na inovativni i održivi urbani razvoj;

| iv. | u kontekstu aktualnih inicijativa i mreža unutar Unije, razvoj i promicanje zajedničkog shvaćanja mogućeg doprinosa unaprijeđenom urbanom okolišu, pri čemu je naglasak na povezivanju urbanog planiranja s ciljevima koji se odnose na učinkovito korištenje resursa, inovativno, sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama CO2, održivoj urbanoj uporabi zemljišta, održivoj urbanoj mobilnosti, upravljanju urbanom bioraznolikošću i njezinom očuvanju, otpornosti ekosustava, gospodarenju vodom, ljudskim zdravljem, sudjelovanju javnosti u odlučivanju, obrazovanju i svijesti o okolišu. |
| --- | --- |

iv.

u kontekstu aktualnih inicijativa i mreža unutar Unije, razvoj i promicanje zajedničkog shvaćanja mogućeg doprinosa unaprijeđenom urbanom okolišu, pri čemu je naglasak na povezivanju urbanog planiranja s ciljevima koji se odnose na učinkovito korištenje resursa, inovativno, sigurno i održivo gospodarstvo s niskim emisijama CO2, održivoj urbanoj uporabi zemljišta, održivoj urbanoj mobilnosti, upravljanju urbanom bioraznolikošću i njezinom očuvanju, otpornosti ekosustava, gospodarenju vodom, ljudskim zdravljem, sudjelovanju javnosti u odlučivanju, obrazovanju i svijesti o okolišu.

Prioritetni cilj 9.:   povećanje djelotvornosti Unije u rješavanju međunarodnih izazova povezanih s okolišem i klimom:

| 96. | Osiguravanje održivog korištenja resursa jedan je od najhitnijih izazova s kojima se današnji svijet suočava te je ključno za iskorjenjivanje siromaštva i osiguravanje održive budućnosti i dobrobiti za cijeli svijet (87). Na konferenciji Rio+20 svjetski čelnici obnovili su svoju predanost održivom razvoju i osiguravanju promicanja ekonomski, socijalno i okolišno održive budućnosti planeta, za sadašnje i buduće generacije. Također su potvrdili da je uključivo i zeleno gospodarstvo važno sredstvo za postizanje održivog razvoja. Na konferenciji Rio+20 naglašeno je da, u kontekstu rastuće populacije i sve veće urbanizacije u svijetu, ti izazovi zahtijevaju poduzimanje međunarodnog djelovanja na brojnim područjima, kao što su voda, oceani, održivo korištenje zemljišta i ekosustava, učinkovito korištenje resursa (a osobito otpada), savjesno gospodarenje kemikalijama, održivo korištenje energije i klimatske promjene. Postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš, uključujući subvencije za fosilna goriva, također zahtijeva dodatno djelovanje. Osim poduzimanja mjera u vezi s tim obvezama na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, Unija će se proaktivno uključiti u međunarodne napore za razvijanje rješenja potrebnih za osiguravanje globalnog održivog razvoja. |
| --- | --- |

96.

Osiguravanje održivog korištenja resursa jedan je od najhitnijih izazova s kojima se današnji svijet suočava te je ključno za iskorjenjivanje siromaštva i osiguravanje održive budućnosti i dobrobiti za cijeli svijet (87). Na konferenciji Rio+20 svjetski čelnici obnovili su svoju predanost održivom razvoju i osiguravanju promicanja ekonomski, socijalno i okolišno održive budućnosti planeta, za sadašnje i buduće generacije. Također su potvrdili da je uključivo i zeleno gospodarstvo važno sredstvo za postizanje održivog razvoja. Na konferenciji Rio+20 naglašeno je da, u kontekstu rastuće populacije i sve veće urbanizacije u svijetu, ti izazovi zahtijevaju poduzimanje međunarodnog djelovanja na brojnim područjima, kao što su voda, oceani, održivo korištenje zemljišta i ekosustava, učinkovito korištenje resursa (a osobito otpada), savjesno gospodarenje kemikalijama, održivo korištenje energije i klimatske promjene. Postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš, uključujući subvencije za fosilna goriva, također zahtijeva dodatno djelovanje. Osim poduzimanja mjera u vezi s tim obvezama na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, Unija će se proaktivno uključiti u međunarodne napore za razvijanje rješenja potrebnih za osiguravanje globalnog održivog razvoja.

| 97. | Na konferenciji Rio+20 odlučeno je da se Komisija UN-a za održivi razvoj zamijeni Političkim forumom na visokoj razini koji će pospješiti povezivanje navedenih triju dimenzija održivog razvoja te pratiti i preispitivati napredak u provedbi zaključaka konferencije Rio+20 kao i relevantnih zaključaka drugih sastanaka na vrhu i konferencija UN-a, time doprinoseći provedbi ciljeva održivog razvoja u sklopu sveobuhvatnog okvira nakon 2015. |
| --- | --- |

97.

Na konferenciji Rio+20 odlučeno je da se Komisija UN-a za održivi razvoj zamijeni Političkim forumom na visokoj razini koji će pospješiti povezivanje navedenih triju dimenzija održivog razvoja te pratiti i preispitivati napredak u provedbi zaključaka konferencije Rio+20 kao i relevantnih zaključaka drugih sastanaka na vrhu i konferencija UN-a, time doprinoseći provedbi ciljeva održivog razvoja u sklopu sveobuhvatnog okvira nakon 2015.

| 98. | Mnogi prioritetni ciljevi iz Sedmog programa djelovanja za okoliš mogu se u potpunosti ostvariti samo u sklopu globalnog pristupa i surađujući sa zemljama partnericama te prekomorskim zemljama i područjima. Zato bi Unija i njezine države članice trebale aktivno, usredotočeno, ujedinjeno i dosljedno sudjelovati u relevantnim međunarodnim, regionalnim i bilateralnim procesima. Poseban naglasak trebao bi biti na crnomorskoj regiji i arktičkoj regiji gdje postoji potreba za intenzivnom suradnjom i snažnijim sudjelovanjem Unije, što uključuje pristupanje Konvenciji o zaštiti Crnog mora od zagađenja i stjecanje statusa trajnog promatrača u Arktičkom vijeću radi rješavanja novih i zajedničkih izazova povezanih s okolišem. Unija i njezine države članice trebale bi i dalje promicati učinkovit okvir za globalnu politiku u području okoliša koji se temelji na pravilima i koji treba biti dopunjen učinkovitijim strateškim pristupom u kojemu su bilateralni i regionalni politički dijalozi i suradnja prilagođeni strateškim partnerima Unije, zemljama kandidatkinjama i zemljama iz susjedstva te zemljama u razvoju, i podržani odgovarajućim financijskim sredstvima. |
| --- | --- |

98.

Mnogi prioritetni ciljevi iz Sedmog programa djelovanja za okoliš mogu se u potpunosti ostvariti samo u sklopu globalnog pristupa i surađujući sa zemljama partnericama te prekomorskim zemljama i područjima. Zato bi Unija i njezine države članice trebale aktivno, usredotočeno, ujedinjeno i dosljedno sudjelovati u relevantnim međunarodnim, regionalnim i bilateralnim procesima. Poseban naglasak trebao bi biti na crnomorskoj regiji i arktičkoj regiji gdje postoji potreba za intenzivnom suradnjom i snažnijim sudjelovanjem Unije, što uključuje pristupanje Konvenciji o zaštiti Crnog mora od zagađenja i stjecanje statusa trajnog promatrača u Arktičkom vijeću radi rješavanja novih i zajedničkih izazova povezanih s okolišem. Unija i njezine države članice trebale bi i dalje promicati učinkovit okvir za globalnu politiku u području okoliša koji se temelji na pravilima i koji treba biti dopunjen učinkovitijim strateškim pristupom u kojemu su bilateralni i regionalni politički dijalozi i suradnja prilagođeni strateškim partnerima Unije, zemljama kandidatkinjama i zemljama iz susjedstva te zemljama u razvoju, i podržani odgovarajućim financijskim sredstvima.

| 99. | Vremensko razdoblje obuhvaćeno Sedmim programom djelovanja za okoliš u skladu je s ključnim etapama međunarodne politike u vezi s klimom, bioraznolikosti i kemikalijama. Kako se ne bi prešla gornja granica od 2 °C, treba smanjiti globalne emisije stakleničkih plinova do 2050. za najmanje 50 % njihovih razina iz 1990. Međutim, obvezama koje su zemlje dosad preuzele radi smanjenja emisija stakleničkih plinova ostvarit će se najviše jedna trećina smanjenja koja se zahtijevaju za razdoblje do 2020. (88). Bez odlučnijih poteza na svjetskoj razini nije izgledno da će se klimatske promjene ograničiti. Čak i u najboljem slučaju zemlje će sve više osjećati neminovne posljedice klimatskih promjena zbog povijesnih emisija stakleničkih plinova i morat će razviti strategije za prilagodbu klimi. U okviru Durbanske platforme za poboljšano djelovanje do 2015. sklopit će se cjelovit i jak sporazum koji će se primjenjivati na sve, a provodit će se od 2020. Unija će u tom postupku i dalje proaktivno sudjelovati, uključujući i u raspravama o načinu uklanjanja odstupanja kod trenutačnih obveza u vezi sa smanjenjem emisija razvijenih zemalja i onih u razvoju te o mjerama koje su potrebne kako bi se nastavilo ići u smjeru smanjivanja emisija u skladu s ciljem od 2 °C, prema najnovijim nalazima IPCC-a. Provedba zaključaka s konferencije Rio+20 mora također osigurati usklađenost i komplementarnost s tim procesom kako bi se međusobno podupirali. Daljnje aktivnosti nakon konferencije Rio+20 također bi trebale pomoći oko smanjivanja stakleničkih plinova i time podržati borbu protiv klimatskih promjena. Unija bi usporedno s tim trebala težiti partnerstvima sa strateškim partnerima u vezi s klimatskim promjenama i dodatno ih osnaživati te bi trebala poduzimati dodatne mjere za uključivanje pitanja u vezi s okolišem i klimom u svoju trgovinsku i razvojnu politiku, imajući na umu uzajamne obveze i koristi. |
| --- | --- |

99.

Vremensko razdoblje obuhvaćeno Sedmim programom djelovanja za okoliš u skladu je s ključnim etapama međunarodne politike u vezi s klimom, bioraznolikosti i kemikalijama. Kako se ne bi prešla gornja granica od 2 °C, treba smanjiti globalne emisije stakleničkih plinova do 2050. za najmanje 50 % njihovih razina iz 1990. Međutim, obvezama koje su zemlje dosad preuzele radi smanjenja emisija stakleničkih plinova ostvarit će se najviše jedna trećina smanjenja koja se zahtijevaju za razdoblje do 2020. (88). Bez odlučnijih poteza na svjetskoj razini nije izgledno da će se klimatske promjene ograničiti. Čak i u najboljem slučaju zemlje će sve više osjećati neminovne posljedice klimatskih promjena zbog povijesnih emisija stakleničkih plinova i morat će razviti strategije za prilagodbu klimi. U okviru Durbanske platforme za poboljšano djelovanje do 2015. sklopit će se cjelovit i jak sporazum koji će se primjenjivati na sve, a provodit će se od 2020. Unija će u tom postupku i dalje proaktivno sudjelovati, uključujući i u raspravama o načinu uklanjanja odstupanja kod trenutačnih obveza u vezi sa smanjenjem emisija razvijenih zemalja i onih u razvoju te o mjerama koje su potrebne kako bi se nastavilo ići u smjeru smanjivanja emisija u skladu s ciljem od 2 °C, prema najnovijim nalazima IPCC-a. Provedba zaključaka s konferencije Rio+20 mora također osigurati usklađenost i komplementarnost s tim procesom kako bi se međusobno podupirali. Daljnje aktivnosti nakon konferencije Rio+20 također bi trebale pomoći oko smanjivanja stakleničkih plinova i time podržati borbu protiv klimatskih promjena. Unija bi usporedno s tim trebala težiti partnerstvima sa strateškim partnerima u vezi s klimatskim promjenama i dodatno ih osnaživati te bi trebala poduzimati dodatne mjere za uključivanje pitanja u vezi s okolišem i klimom u svoju trgovinsku i razvojnu politiku, imajući na umu uzajamne obveze i koristi.

| 100. | Svjetski ciljevi za bioraznolikost (89) utvrđenu u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD) trebaju se ostvariti do 2020. kao temelj za zaustavljanje gubitka svjetske bioraznolikosti i konačno preokretanje tog procesa. Unija će dati svoj pravičan doprinos tim naporima, uključujući s obzirom na udvostručenje ukupnih međunarodnih tijekova resursa u vezi s bioraznolikošću namijenjenih zemljama u razvoju do 2015. te će tu razinu u najmanju ruku zadržati do 2020., kako je navedeno među preliminarnim ciljevima dogovorenima u kontekstu strategije CBD-a za mobiliziranje resursa (90). Za Uniju je također važno da ima aktivnu ulogu u sklopu Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) jednom kada postane punopravni član kako bi se povezale lokalna, regionalna i međunarodna razina upravljanja bioraznolikošću. Unija će i dalje podržavati provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o borbi protiv dezertifikacije (UNCCD), osobito poduzimanjem mjera u nastojanju da se ostvari svijet bez degradacije zemljišta, kako je dogovoreno na konferenciji Rio+20. Također će pojačati trud da se postigne cilj za 2020. u vezi s razboritim upravljanjem kemikalijama tijekom njihova životnog ciklusa i opasnim otpadom, kako je utvrđeno na konferenciji Rio+20, te će poduprijeti povezane konvencije. Unija će i dalje aktivno i konstruktivno sudjelovati u ostvarivanju ciljeva tih postupaka. |
| --- | --- |

100.

Svjetski ciljevi za bioraznolikost (89) utvrđenu u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD) trebaju se ostvariti do 2020. kao temelj za zaustavljanje gubitka svjetske bioraznolikosti i konačno preokretanje tog procesa. Unija će dati svoj pravičan doprinos tim naporima, uključujući s obzirom na udvostručenje ukupnih međunarodnih tijekova resursa u vezi s bioraznolikošću namijenjenih zemljama u razvoju do 2015. te će tu razinu u najmanju ruku zadržati do 2020., kako je navedeno među preliminarnim ciljevima dogovorenima u kontekstu strategije CBD-a za mobiliziranje resursa (90). Za Uniju je također važno da ima aktivnu ulogu u sklopu Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) jednom kada postane punopravni član kako bi se povezale lokalna, regionalna i međunarodna razina upravljanja bioraznolikošću. Unija će i dalje podržavati provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o borbi protiv dezertifikacije (UNCCD), osobito poduzimanjem mjera u nastojanju da se ostvari svijet bez degradacije zemljišta, kako je dogovoreno na konferenciji Rio+20. Također će pojačati trud da se postigne cilj za 2020. u vezi s razboritim upravljanjem kemikalijama tijekom njihova životnog ciklusa i opasnim otpadom, kako je utvrđeno na konferenciji Rio+20, te će poduprijeti povezane konvencije. Unija će i dalje aktivno i konstruktivno sudjelovati u ostvarivanju ciljeva tih postupaka.

| 101. | Unija je ostvarila dobre rezultate kada se radi o članstvu u multilateralnim sporazumima u području okoliša iako određen broj država članica još uvijek nije ratificirao najvažnije sporazume. To narušava vjerodostojnost Unije u povezanim pregovorima. Države članice i Unija trebale bi osigurati pravovremenu ratifikaciju odnosno odobrenje svih multilateralnih sporazuma u području okoliša čije su potpisnice. |
| --- | --- |

101.

Unija je ostvarila dobre rezultate kada se radi o članstvu u multilateralnim sporazumima u području okoliša iako određen broj država članica još uvijek nije ratificirao najvažnije sporazume. To narušava vjerodostojnost Unije u povezanim pregovorima. Države članice i Unija trebale bi osigurati pravovremenu ratifikaciju odnosno odobrenje svih multilateralnih sporazuma u području okoliša čije su potpisnice.

| 102. | Unija i njezine države članice trebale bi proaktivno sudjelovati u međunarodnim pregovorima o novim i nadolazećim pitanjima, a osobito o novim konvencijama, sporazumima i ocjenama, te sukladno tome ponovo naglasiti svoju snažnu odlučnost da će se nastaviti zalagati za pokretanje, u što kraćem roku, pregovora u okviru Opće skupštine UN-a o provedbenom sporazumu u pogledu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora u vezi s očuvanjem i održivim korištenjem morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije te da će i dalje podržavati dovršetak prve ocjene stanja svjetskih oceana. |
| --- | --- |

102.

Unija i njezine države članice trebale bi proaktivno sudjelovati u međunarodnim pregovorima o novim i nadolazećim pitanjima, a osobito o novim konvencijama, sporazumima i ocjenama, te sukladno tome ponovo naglasiti svoju snažnu odlučnost da će se nastaviti zalagati za pokretanje, u što kraćem roku, pregovora u okviru Opće skupštine UN-a o provedbenom sporazumu u pogledu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora u vezi s očuvanjem i održivim korištenjem morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije te da će i dalje podržavati dovršetak prve ocjene stanja svjetskih oceana.

| 103. | Unija bi također trebala iskoristiti svoj položaj kao jednog od najvećih svjetskih tržišta za promicanje politika i pristupa kojima se smanjuje pritisak na svjetsku bazu prirodnih izvora. To je moguće ostvariti ako se izmjene načini potrošnje i proizvodnje, uključujući poduzimanjem potrebnih radnji u cilju promicanja održivog upravljanja resursima na međunarodnoj razini te u cilju provedbe desetogodišnjeg okvira programâ za održivu potrošnju i proizvodnju, te osiguranjem da trgovinska politika i politika unutarnjeg tržišta podržavaju ostvarenje ciljeva u vezi s okolišem i klimom te da daju poticaje ostalim zemljama da unaprijede i provode svoj regulatorni okvir i svoje norme u vezi s okolišem, u cilju sprečavanja okolišnog dampinga. Unija će nastaviti promicati održivi razvoj ugrađujući posebne odredbe u svoje sporazume o međunarodnoj trgovini i bilateralne dobrovoljne partnerske sporazume o provedbi zakonodavstva o šumarstvu, upravljanju i trgovini, kojima se osigurava da samo zakonito posječena drvna građa ulazi na tržište Unije iz partnerskih zemalja, te provodeći te odredbe. U tom kontekstu, Uredba Europske unije o drvu (91) predstavlja pravnu osnovu Unije za rješavanje svjetskog problema nezakonite sječe stabla u okviru svoje potražnje za drvom i proizvodima od drva. Istražit će se i druge mogućnosti u području politike za smanjivanje posljedica potrošnje u Uniji na svjetski okoliš, kao što su prekomjerna sječa i degradacija šuma. |
| --- | --- |

103.

Unija bi također trebala iskoristiti svoj položaj kao jednog od najvećih svjetskih tržišta za promicanje politika i pristupa kojima se smanjuje pritisak na svjetsku bazu prirodnih izvora. To je moguće ostvariti ako se izmjene načini potrošnje i proizvodnje, uključujući poduzimanjem potrebnih radnji u cilju promicanja održivog upravljanja resursima na međunarodnoj razini te u cilju provedbe desetogodišnjeg okvira programâ za održivu potrošnju i proizvodnju, te osiguranjem da trgovinska politika i politika unutarnjeg tržišta podržavaju ostvarenje ciljeva u vezi s okolišem i klimom te da daju poticaje ostalim zemljama da unaprijede i provode svoj regulatorni okvir i svoje norme u vezi s okolišem, u cilju sprečavanja okolišnog dampinga. Unija će nastaviti promicati održivi razvoj ugrađujući posebne odredbe u svoje sporazume o međunarodnoj trgovini i bilateralne dobrovoljne partnerske sporazume o provedbi zakonodavstva o šumarstvu, upravljanju i trgovini, kojima se osigurava da samo zakonito posječena drvna građa ulazi na tržište Unije iz partnerskih zemalja, te provodeći te odredbe. U tom kontekstu, Uredba Europske unije o drvu (91) predstavlja pravnu osnovu Unije za rješavanje svjetskog problema nezakonite sječe stabla u okviru svoje potražnje za drvom i proizvodima od drva. Istražit će se i druge mogućnosti u području politike za smanjivanje posljedica potrošnje u Uniji na svjetski okoliš, kao što su prekomjerna sječa i degradacija šuma.

| 104. | Unija bi trebala također dodatno pojačati svoj doprinos inicijativama koje olakšavaju prijelaz na sveobuhvatno i zeleno gospodarstvo na međunarodnoj razini, kao što je promicanje odgovarajućih uvjeta koji to omogućuju, razvoj drugih instrumenata i pokazatelja pored BDP-a koji se temelje na tržištu, u skladu sa svojim internim politikama. |
| --- | --- |

104.

Unija bi trebala također dodatno pojačati svoj doprinos inicijativama koje olakšavaju prijelaz na sveobuhvatno i zeleno gospodarstvo na međunarodnoj razini, kao što je promicanje odgovarajućih uvjeta koji to omogućuju, razvoj drugih instrumenata i pokazatelja pored BDP-a koji se temelje na tržištu, u skladu sa svojim internim politikama.

| 105. | Unija bi trebala nastaviti promicati okolišno odgovorne poslovne postupke. Nove obveze u okviru Inicijative Unije za odgovorno poslovanje (92) za poduzeća uvrštena na burzu kao i velika poduzeća koja nisu uvrštena na burzu, a bave se iskorištavanjem ruda i drugih minerala te sječom stabala u primarnim šumama, prema kojima ta poduzeća moraju izvještavati o plaćanjima koja su izvršila prema državi dovest će do veće transparentnosti i odgovornosti u pogledu iskorištavanja prirodnih resursa. Kao vodeći proizvođač i davatelj robe i usluga povezanih s okolišem, Unija bi trebala promicati zelene standarde na svjetskoj razini, slobodnu trgovinu robom i uslugama povezanima s okolišem, nastavak primjene tehnologija koje nisu štetne za okoliš i klimu, zaštitu ulagačkih prava i prava intelektualnog vlasništva, kao i međunarodnu razmjenu najbolje prakse. |
| --- | --- |

105.

Unija bi trebala nastaviti promicati okolišno odgovorne poslovne postupke. Nove obveze u okviru Inicijative Unije za odgovorno poslovanje (92) za poduzeća uvrštena na burzu kao i velika poduzeća koja nisu uvrštena na burzu, a bave se iskorištavanjem ruda i drugih minerala te sječom stabala u primarnim šumama, prema kojima ta poduzeća moraju izvještavati o plaćanjima koja su izvršila prema državi dovest će do veće transparentnosti i odgovornosti u pogledu iskorištavanja prirodnih resursa. Kao vodeći proizvođač i davatelj robe i usluga povezanih s okolišem, Unija bi trebala promicati zelene standarde na svjetskoj razini, slobodnu trgovinu robom i uslugama povezanima s okolišem, nastavak primjene tehnologija koje nisu štetne za okoliš i klimu, zaštitu ulagačkih prava i prava intelektualnog vlasništva, kao i međunarodnu razmjenu najbolje prakse.

| 106. | Kako bi se povećala djelotvornost Unije u rješavanju međunarodnih izazova povezanih s okolišem i klimom, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:






  (a) | rezultati konferencije Rio+20 u potpunosti budu ugrađeni u unutarnju i vanjsku politiku Unije te da Unija uspješno doprinosi svjetskim nastojanjima da se provedu dogovorene preuzete obveze, uključujući one iz konvencija usvojenih u Riju, te inicijativama usmjerenima na promicanje globalnog prijelaza na uključivo i zeleno gospodarstvo u kontekstu održivog razvoja i iskorjenjivanja siromaštva; |
| --- | --- | --- |

106.

Kako bi se povećala djelotvornost Unije u rješavanju međunarodnih izazova povezanih s okolišem i klimom, Sedmim programom djelovanja za okoliš osigurava se da do 2020.:

(a)

rezultati konferencije Rio+20 u potpunosti budu ugrađeni u unutarnju i vanjsku politiku Unije te da Unija uspješno doprinosi svjetskim nastojanjima da se provedu dogovorene preuzete obveze, uključujući one iz konvencija usvojenih u Riju, te inicijativama usmjerenima na promicanje globalnog prijelaza na uključivo i zeleno gospodarstvo u kontekstu održivog razvoja i iskorjenjivanja siromaštva;

| (b) | Unija pruža djelotvornu podršku nacionalnim, regionalnim i međunarodnim naporima usmjerenima na rješavanje izazova u vezi s okolišem i klimom te osiguranje održivog razvoja; |
| --- | --- |

(b)

Unija pruža djelotvornu podršku nacionalnim, regionalnim i međunarodnim naporima usmjerenima na rješavanje izazova u vezi s okolišem i klimom te osiguranje održivog razvoja;

| (c) | bude smanjen učinak potrošnje na području Unije na okoliš izvan granica Unije. |
| --- | --- |

(c)

bude smanjen učinak potrošnje na području Unije na okoliš izvan granica Unije.

Za to je osobito potrebno:

| i. | djelovanje, uz primjenu usklađenog i sveobuhvatnog pristupa za razdoblje nakon 2015. pri rješavanju univerzalnih problema iskorjenjivanja siromaštva i održivog rasta te u sklopu uključivog procesa suradnje usmjereno na prihvaćanje ciljeva održivog razvoja koji su:






  — | usklađeni s postojećim međunarodno dogovorenim ciljevima koji se, između ostalog, odnose na bioraznolikost, klimatske promjene, socijalnu uključenost i osnovnu razinu socijalne zaštite, |
| --- | --- | --- |

i.

djelovanje, uz primjenu usklađenog i sveobuhvatnog pristupa za razdoblje nakon 2015. pri rješavanju univerzalnih problema iskorjenjivanja siromaštva i održivog rasta te u sklopu uključivog procesa suradnje usmjereno na prihvaćanje ciljeva održivog razvoja koji su:

—

usklađeni s postojećim međunarodno dogovorenim ciljevima koji se, između ostalog, odnose na bioraznolikost, klimatske promjene, socijalnu uključenost i osnovnu razinu socijalne zaštite,

| — | usmjereni, na nacionalnoj i međunarodnoj razini, na prioritetna područja kao što su energija, voda, sigurnost hrane, oceani te održiva potrošnja i proizvodnja, dostojanstveni rad, dobro upravljanje te vladavina prava, |
| --- | --- |

—

usmjereni, na nacionalnoj i međunarodnoj razini, na prioritetna područja kao što su energija, voda, sigurnost hrane, oceani te održiva potrošnja i proizvodnja, dostojanstveni rad, dobro upravljanje te vladavina prava,

| — | univerzalno primjenjivi, obuhvaćajući sve tri dimenzije održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

univerzalno primjenjivi, obuhvaćajući sve tri dimenzije održivog razvoja,

| — | ocijenjeni i nadopunjeni konkretnim ciljevima i pokazateljima, uzimajući u obzir različite nacionalne okolnosti, sposobnosti i stupnjeve razvoja, i |
| --- | --- |

—

ocijenjeni i nadopunjeni konkretnim ciljevima i pokazateljima, uzimajući u obzir različite nacionalne okolnosti, sposobnosti i stupnjeve razvoja, i

| — | usklađeni s ostalim međunarodno preuzetim obvezama, kao što su one u vezi s klimatskim promjenama i bioraznolikošću, te doprinose njihovom ispunjenju; |
| --- | --- |

—

usklađeni s ostalim međunarodno preuzetim obvezama, kao što su one u vezi s klimatskim promjenama i bioraznolikošću, te doprinose njihovom ispunjenju;

| ii. | djelovanje na stvaranju učinkovitije strukture UN-a za održivi razvoj, a osobito njezine okolišne komponente:






  — | daljnjim jačanjem Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) u skladu s rezultatima konferencije Rio+20 i na temelju odluke Opće skupštine UN-a o izmjeni naziva Upravnog vijeća UNEP-a u Skupština UN-a za okoliš UNEP-a (93) te daljnjim nastojanjima da se status UNEP-a unaprijedi u status specijalizirane agencije, |
| --- | --- | --- |

ii.

djelovanje na stvaranju učinkovitije strukture UN-a za održivi razvoj, a osobito njezine okolišne komponente:

—

daljnjim jačanjem Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) u skladu s rezultatima konferencije Rio+20 i na temelju odluke Opće skupštine UN-a o izmjeni naziva Upravnog vijeća UNEP-a u Skupština UN-a za okoliš UNEP-a (93) te daljnjim nastojanjima da se status UNEP-a unaprijedi u status specijalizirane agencije,

| — | podržavanjem nastojanja da se povećaju sinergijski učinci među multilateralnim sporazumima u području okoliša, a osobito u području kemikalija, klastera otpada i klastera bioraznolikosti, i |
| --- | --- |

—

podržavanjem nastojanja da se povećaju sinergijski učinci među multilateralnim sporazumima u području okoliša, a osobito u području kemikalija, klastera otpada i klastera bioraznolikosti, i

| — | zalaganjem da se pitanjima okoliša posveti dužna pozornost u radu Političkog foruma na visokoj razini; |
| --- | --- |

—

zalaganjem da se pitanjima okoliša posveti dužna pozornost u radu Političkog foruma na visokoj razini;

| iii. | jačanje utjecaja različitih izvora financiranja, uključujući oporezivanje i mobilizaciju domaćih izvora, privatna ulaganja, nova partnerstva i inovativne izvore financiranja, te stvaranje mogućnosti za korištenje razvojne pomoći kako bi se iskoristili ti drugi izvori financiranja kao dio održive strategije financiranja razvoja, kao i unutar politika Unije, uključujući međunarodno preuzete obveze u vezi s klimom i financiranjem bioraznolikosti; |
| --- | --- |

iii.

jačanje utjecaja različitih izvora financiranja, uključujući oporezivanje i mobilizaciju domaćih izvora, privatna ulaganja, nova partnerstva i inovativne izvore financiranja, te stvaranje mogućnosti za korištenje razvojne pomoći kako bi se iskoristili ti drugi izvori financiranja kao dio održive strategije financiranja razvoja, kao i unutar politika Unije, uključujući međunarodno preuzete obveze u vezi s klimom i financiranjem bioraznolikosti;

| iv. | jača strateška suradnja s partnerskim zemljama, primjerice usmjeravajući suradnju sa:






  — | strateškim partnerima na promicanje najbolje prakse u domaćoj politici i zakonodavstvu u području okoliša te približavanje u okviru multilateralnih pregovora o okolišu, |
| --- | --- | --- |

iv.

jača strateška suradnja s partnerskim zemljama, primjerice usmjeravajući suradnju sa:

—

strateškim partnerima na promicanje najbolje prakse u domaćoj politici i zakonodavstvu u području okoliša te približavanje u okviru multilateralnih pregovora o okolišu,

| — | zemljama obuhvaćenima Europskom politikom susjedstva na postupno približavanje glavnim područjima politike i zakonodavstva Unije u vezi s okolišem i klimom te na jačanje suradnje u rješavanju regionalnih okolišnih i klimatskih izazova, |
| --- | --- |

—

zemljama obuhvaćenima Europskom politikom susjedstva na postupno približavanje glavnim područjima politike i zakonodavstva Unije u vezi s okolišem i klimom te na jačanje suradnje u rješavanju regionalnih okolišnih i klimatskih izazova,

| — | zemljama u razvoju na podršku njihovim naporima u zaštiti okoliša, borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju prirodnih katastrofa kao i provedbu međunarodnih obveza u području okoliša kao doprinos smanjenju siromaštva i održivom razvoju; |
| --- | --- |

—

zemljama u razvoju na podršku njihovim naporima u zaštiti okoliša, borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju prirodnih katastrofa kao i provedbu međunarodnih obveza u području okoliša kao doprinos smanjenju siromaštva i održivom razvoju;

| v. | dosljednije, proaktivnije i djelotvornije sudjelovanje u postojećim i novim multilateralnim okolišnim i drugim relevantnim procesima, uključujući i pravovremenim uključivanjem trećih zemalja i drugih zainteresiranih strana, kako bi se osiguralo ispunjenje na razini Unije obveza preuzetih za razdoblje do 2020. i njihovo globalno promicanje te kako bi se dogovorilo međunarodno djelovanje koje će trebati poduzeti nakon 2020., kao i ratificiranje i intenziviranje nastojanja da se provedu svi najvažniji multilateralni sporazumi u području okoliša mnogo prije 2020. Provedba desetogodišnjeg okvira programâ održive potrošnje i proizvodnje; |
| --- | --- |

v.

dosljednije, proaktivnije i djelotvornije sudjelovanje u postojećim i novim multilateralnim okolišnim i drugim relevantnim procesima, uključujući i pravovremenim uključivanjem trećih zemalja i drugih zainteresiranih strana, kako bi se osiguralo ispunjenje na razini Unije obveza preuzetih za razdoblje do 2020. i njihovo globalno promicanje te kako bi se dogovorilo međunarodno djelovanje koje će trebati poduzeti nakon 2020., kao i ratificiranje i intenziviranje nastojanja da se provedu svi najvažniji multilateralni sporazumi u području okoliša mnogo prije 2020. Provedba desetogodišnjeg okvira programâ održive potrošnje i proizvodnje;

| vi. | ocjena utjecaja potrošnje hrane i neprehrambenih dobara u Uniji na okoliš u globalnom kontekstu te, ako je potrebno, priprema prijedloga politike za postupanje u vezi s nalazima tih ocjena te razmatranje izrade plana djelovanja Unije protiv krčenja i degradacije šuma; |
| --- | --- |

vi.

ocjena utjecaja potrošnje hrane i neprehrambenih dobara u Uniji na okoliš u globalnom kontekstu te, ako je potrebno, priprema prijedloga politike za postupanje u vezi s nalazima tih ocjena te razmatranje izrade plana djelovanja Unije protiv krčenja i degradacije šuma;

| vii. | promicanje daljnjeg razvoja i provedbe sustava trgovanja emisijama u cijelom svijetu i olakšanje uspostave veza među tim sustavima; |
| --- | --- |

vii.

promicanje daljnjeg razvoja i provedbe sustava trgovanja emisijama u cijelom svijetu i olakšanje uspostave veza među tim sustavima;

| viii. | osiguranje postizanja ekonomskog i socijalnog napretka u okvirima kapaciteta Zemlje, boljim razumijevanje granica planeta, između ostalog prilikom utvrđivanja okvira za razdoblje nakon 2015. kako bi se osigurala dugoročna dobrobit i blagostanje ljudskog roda. |
| --- | --- |

viii.

osiguranje postizanja ekonomskog i socijalnog napretka u okvirima kapaciteta Zemlje, boljim razumijevanje granica planeta, između ostalog prilikom utvrđivanja okvira za razdoblje nakon 2015. kako bi se osigurala dugoročna dobrobit i blagostanje ljudskog roda.

---

(1)  The economic benefits of environmental policy (IES, Vrije Universiteit Amsterdam, 2009); COM(2012) 173; Implementing EU legislation for Green Growth (BIO Intelligence Service 2011).

(2)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(3)  SEC(2011)1067; The European Environment - state and outlook 2010: Assessment of Global Megatrends („SOER 2010”).

(4)  Izvješće ekspertne skupine na visokoj razini za globalnu održivost koju je osnovao glavni tajnik UN-a, naslovljeno „Otporni ljudi, otporan planet: budućnost koju vrijedi izabrati” iz 2012.

(5)  Utvrđene su granične vrijednosti koje se povezuju s devet „granica planeta” koje bi, nakon što se prekorače, mogle dovesti do nezaustavljivih promjena s mogućim katastrofalnim posljedicama za ljude kao što su: klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti, korištenje slatke vode u svijetu, kiselost oceana, kruženje dušika i fosfora te prenamjena korištenja zemljišta (Ecology and Society, vol. 14, br. 2, 2009.).

(6)  Prema Sternovom izvješću o ekonomskim aspektima klimatskih promjena, bez djelovanja sveukupni troškovi klimatskih promjena bit će jednaki gubitku barem 5 % globalnog bruto domaćeg proizvoda (BDP) svake godine. Ova brojka mogla bi doseći 20 % BDP-a ako se uključi širi raspon rizika i utjecaja.

(7)  OECD-ovi izgledi za okoliš do 2050.: Posljedice nedjelovanja (izvješće, 2012.).

(8)  COM(2011) 244.

(9)  COM(2011) 571.

(10)  COM(2011) 112.

(11)  COM(2011) 885.

(12)  COM(2011) 144.

(13)  Rezolucija A/Res/66/288 Opće skupštine Ujedinjenih naroda.

(14)  Direktiva 2000/60/EZ.

(15)  Direktiva 2008/56/EZ.

(16)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ. od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

(17)  Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).

(18)  Direktiva 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (SL L 288, 6.11.2007., str. 27.).

(19)  Direktiva 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280EEZ i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 348, 24.12.2008., str. 84.).

(20)  Direktiva 2008/50/EZ i Direktiva 2004/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o arsenu, kadmiju, živi, niklu i policikličnim aromatskim ugljikovodicima u zraku (SL L 23, 26.1.2005., str. 3.).

(21)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.) i Direktiva 92/43/EEZ.

(22)  Tehničko izvješće Europske agencije za okoliš 12/2010.

(23)  U stavku 14. zaključaka Europskog vijeća od 26. ožujka 2010. (EUCO 7/10) navodi se: „Postoji hitna potreba za zaustavljanjem trendova gubitka bioraznolikosti i degradacije ekosustava. Europsko vijeće zalaže se za dugoročnu viziju bioraznolikosti za razdoblje do 2050. i cilj za 2020. utvrđene u zaključcima Vijeća od 15. ožujka 2010.”

(24)  COM(2012) 673.

(25)  COM(2011) 144.

(26)  SWD(2012) 101.

(27)  COM(2006) 232.

(28)  COM(2012) 673.

(29)  COM(2013) 216.

(30)  COM(2011) 112.

(31)  COM(2012) 582 pod nazivom „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”.

(32)  Načelom IX. Akta o malom poduzetništvu za Europu predlažu se mjere kojima se MSP-ovima omogućava da pretvore izazove u području okoliša u prilike COM(2008) 394.

(33)  Poticanje inovacija za zeleni rast (OECD, 2011.) i jaz u ekološkim inovacijama: ekonomska prilika za poduzeća (EIO, 2012.).

(34)  COM(2012) 173.

(35)  Eko-industrijski sektor u EU-u zapošljavao je 2,7 milijuna ljudi 2008., a ta bi brojka za 2012. mogla biti oko 3,4 milijuna. (Ecorys, 2012.).

(36)  „Broj radnih mjesta koja ovise o okolišu i napretku učinkovitosti resursa” (ECORYS 2012).

(37)  COM(2011) 899.

(38)  Utjecaj politike obnovljivih izvora energije na gospodarski rast i zapošljavanje u EU-u (Employ-RES, 2009.).

(39)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti i o izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

(40)  COM(2013) 169.

(41)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o industrijskim emisijama (integrirana prevencija i kontrola zagađenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(42)  Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 342, 22.12.2009., str. 1.).

(43)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju okvira za određivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.) i Direktiva 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (SL L 153, 18.6.2010., str. 1.).

(44)  Uredba (EZ) br. 66/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o znaku za okoliš EU-a (SL L 27, 30.1.2010., str. 1.).

(45)  Zakonodavstvo o ekološkom dizajnu, oznakama energetske učinkovitosti, znakovima zaštite okoliša, EMAS-u i nepoštenoj poslovnoj praksi treba se revidirati prije 2015.

(46)  COM(2011)899.

(47)  Godišnje se u Uniji proizvede 89 milijuna tona otpadaka hrane, što predstavlja 179 kg po glavi stanovnika (BIO Intelligence Service, 2010.). Ukupni utjecaj stanogradnje i infrastrukture čini oko 15–30 % svih pritisaka na okoliš koji su povezani s potrošnjom u Europi te doprinosi s oko 2,5 tona ekvivalenta CO2 godišnje po glavi stanovnika (SEC(2011)1067).

(48)  Uredba (EZ) br. 106/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o programu Zajednice za označivanje energetske učinkovitosti za uredsku opremu (SL L 39, 13.2.2008., str. 1.); Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu (SL L 120, 15.5.2009., str. 5.) i Direktiva o energetskoj učinkovitosti.

(49)  Na primjer, potpuna provedba zakonodavstva Unije o otpadu uštedjela bi 72 milijarde EUR godišnje, povećala godišnji promet sektora gospodarenja otpadom i recikliranja u Uniji za 42 milijarde EUR te stvorila više od 400 000 radnih mjesta do 2020.

(50)  Eurostat Stat 13/33 Komunalni otpad 2011.

(51)  Direktiva 2008/98/EZ.

(52)  „Recikliranje” je definirano u članku 3. točki 17. Direktive 2008/98/EZ kao „svaki postupak oporabe kojim se otpadni materijali prerađuju u proizvode, materijale ili tvari za izvornu ili druge svrhu. Recikliranje obuhvaća preradu organskog materijala, ali ne uključuje energetsku oporabu i preradu u materijal koji se koristi kao gorivo ili materijal za nasipavanje;”.

(53)  „Oporaba” je definirana u članku 3. točki 15. Direktive 2008/98/EZ kao „svaki postupak čiji glavni rezultat je otpad koji je koristan jer zamjenjuje druge materijale koje bi inače trebalo upotrijebiti za tu određenu svrhu, ili otpad koji se priprema kako bi ispunio tu svrhu, u tvornici ili u širem gospodarskom smislu. [...];”.

(54)  COM(2012) 673.

(55)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

(56)  Direktiva 2008/98/EZ.

(57)  Posebno istraživanje Eurobarometra 365 (2011.).

(58)  SOER 2010.

(59)  SOER 2010.

(60)  „Visoke razine buke” definirane su kao razine buke iznad 55 dB danju (Lden) i 50 dB noću (Lnight).

(61)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(62)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

(63)  Uredba (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, 27.6.2012., str. 1.).

(64)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(65)  Direktiva 2006/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o upravljanju kvalitetom voda za kupanje i o stavljanju izvan snage Direktive 76/160/EEZ (SL L 64, 4.3.2006., str. 37.).

(66)  Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kakvoći vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).

(67)  Troškovi neprovođenja pravne stečevine u području okoliša (COWI, 2011.).

(68)  29. godišnje izvješće o praćenju primjene prava EU-a (2011) (COM(2012) 714).

(69)  COM(2012) 095.

(70)  COM(2008) 773.

(71)  COM(2008) 046.

(72)  Direktiva 2007/2/EZ od Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

(73)  Uredba (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (2011.–2013.) (SL L 276, 20.10.2010., str. 1.) i COM(2013) 312 o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010.

(74)  COM(2012) 216.

(75)  COM(2011) 662.

(76)  COM(2011) 681.

(77)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za djelovanje u području okoliša i klime (COM(2011)08474, 2011/0428(COD)).

(78)  Zaključci Europskog vijeća od 29. lipnja 2012. (EUCO 76/12.).

(79)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

(80)  Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

(81)  Vidjeti npr. izvješće „Gradovi sutrašnjice” (Europska komisija, 2011.) i SWD(2012) 101.

(82)  COM(2011) 615.

(83)  Na primjer, Europski informacijski sustav o vodama (WISE), Europski informacijski sustav o bioraznolikosti (BISE) i Europska platforma za prilagodbu klimatskim promjenama (CLIMATE-ADAPT).

(84)  Primjeri uključuju europsko inovacijsko partnerstvo za pametne gradove i zajednice COM(2012) 4701, nagradu za europski zeleni glavni grad i inicijativu za zajedničko planiranje istraživačkih programa „Urbana Europa”.

(85)  Komisija je predložila da se najmanje 5 % Europskog fonda za regionalni razvoj (ERDF) u svakoj državi članici namijeni za financiranje integriranog održivog urbanog razvoja.

(86)  Ovaj bi se pristup trebao temeljiti na postojećim inicijativama kao što je Lokalna agenda 21 i ostali primjeri najbolje prakse.

(87)  Izvješće o ljudskom razvoju (UNDP, 2011.).

(88)  U Izvješću o odstupanju emisija za 2012. Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) navodi se da bezuvjetne obveze predstavljaju smanjenja od oko 4 GtCO2e u odnosu na srednju procjenu od 14 GtCO2e smanjenja potrebnih kako se ne bi prešla gornja granica od 2 °C.

(89)  Strateški plan CBD-a za bioraznolikost za razdoblje 2011.-2020.

(90)  Odluka CBD-a XI/4.

(91)  Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (SL L 295, 12.11.2010., str. 23.).

(92)  Prijedlozi izmjene Direktive o transparentnosti (COM(2011) 683, 2011/0307(COD)) i direktiva o računovodstvu COM(2011) 684, 2011/0308(COD)

(93)  Odluka Opće skupštine UN-a, A/67/784 od 7. ožujka 2013., na temelju preporuke Upravnog vijeća UNEP-a.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/201 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/201

---

UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1387/2013

оd 17. prosinca 2013.

o suspenziji autonomnih carina zajedničke carinske tarife za određene poljoprivredne i industrijske proizvode te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1344/2011

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 31.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Proizvodnja poljoprivrednih i industrijskih proizvoda iz Priloga I. u Uniji trenutačno nije odgovarajuća ili ne postoji i zbog toga se potrebe korisničkih industrija u Uniji ne mogu zadovoljiti. |
| --- | --- |

(1)

Proizvodnja poljoprivrednih i industrijskih proizvoda iz Priloga I. u Uniji trenutačno nije odgovarajuća ili ne postoji i zbog toga se potrebe korisničkih industrija u Uniji ne mogu zadovoljiti.

| (2) | Stoga je u interesu Unije da se za te proizvode djelomično ili u cijelosti suspendiraju autonomne carine Zajedničke carinske tarife. |
| --- | --- |

(2)

Stoga je u interesu Unije da se za te proizvode djelomično ili u cijelosti suspendiraju autonomne carine Zajedničke carinske tarife.

| (3) | Uredba Vijeća (EU) br. 1344/2011 (1) izmijenjena je više puta. Osim toga, njezinom izmjenom Uredbom Vijeća (EU) br. 1220/2012 (2) proizvodi ribarstva uklonjeni su iz područja primjene Uredbe Vijeća (EU) br. 1344/2011. U interesu transparentnosti Uredbu (EU) br. 1344/2011 stoga bi trebalo u cijelosti zamijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Vijeća (EU) br. 1344/2011 (1) izmijenjena je više puta. Osim toga, njezinom izmjenom Uredbom Vijeća (EU) br. 1220/2012 (2) proizvodi ribarstva uklonjeni su iz područja primjene Uredbe Vijeća (EU) br. 1344/2011. U interesu transparentnosti Uredbu (EU) br. 1344/2011 stoga bi trebalo u cijelosti zamijeniti.

| (4) | Uredbama o suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode u velikoj su mjeri obnovljene prethodne mjere. Stoga je, u interesu racionalizacije provedbe dotičnih mjera, primjereno ne ograničiti razdoblje važenja ove Uredbe jer se uredbom Vijeća njezino područje primjene može prilagoditi, a proizvodi dodati ili ukloniti iz Priloga I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Uredbama o suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode u velikoj su mjeri obnovljene prethodne mjere. Stoga je, u interesu racionalizacije provedbe dotičnih mjera, primjereno ne ograničiti razdoblje važenja ove Uredbe jer se uredbom Vijeća njezino područje primjene može prilagoditi, a proizvodi dodati ili ukloniti iz Priloga I. ovoj Uredbi.

| (5) | S obzirom na njihovu privremenu narav, suspenzije navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi trebalo bi sustavno preispitivati, a najkasnije pet godina nakon dana početka njihove primjene ili obnove. Osim toga, ukidanje određenih suspenzija moglo bi biti potrebno u bilo kojem trenutku, na prijedlog Komisije na temelju preispitivanja provedenog na njezinu vlastitu inicijativu ili na zahtjev jedne ili više država članica, ako zadržavanje suspenzija više nije u interesu Unije ili zbog tehničkog razvoja proizvoda, promijenjenih okolnosti ili gospodarskih trendova na tržištu. |
| --- | --- |

(5)

S obzirom na njihovu privremenu narav, suspenzije navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi trebalo bi sustavno preispitivati, a najkasnije pet godina nakon dana početka njihove primjene ili obnove. Osim toga, ukidanje određenih suspenzija moglo bi biti potrebno u bilo kojem trenutku, na prijedlog Komisije na temelju preispitivanja provedenog na njezinu vlastitu inicijativu ili na zahtjev jedne ili više država članica, ako zadržavanje suspenzija više nije u interesu Unije ili zbog tehničkog razvoja proizvoda, promijenjenih okolnosti ili gospodarskih trendova na tržištu.

| (6) | Statistički podaci za određene proizvode iz Priloga I. ovoj Uredbi često su izraženi u komadima, kvadratnim metrima ili mjernim jedinicama drukčijima od težine. Međutim, takve dopunske mjerne jedinice ne postoje u kombiniranoj nomenklaturi iz Priloga I. Uredbi (EEZ) 2658/87 (3). Stoga je potrebno predvidjeti da se pri uvozu dotičnih proizvoda u deklaraciju za puštanje robe u slobodni promet unesu ne samo podaci o težini u kilogramima ili tonama, već i relevantne dopunske mjerne jedinice. |
| --- | --- |

(6)

Statistički podaci za određene proizvode iz Priloga I. ovoj Uredbi često su izraženi u komadima, kvadratnim metrima ili mjernim jedinicama drukčijima od težine. Međutim, takve dopunske mjerne jedinice ne postoje u kombiniranoj nomenklaturi iz Priloga I. Uredbi (EEZ) 2658/87 (3). Stoga je potrebno predvidjeti da se pri uvozu dotičnih proizvoda u deklaraciju za puštanje robe u slobodni promet unesu ne samo podaci o težini u kilogramima ili tonama, već i relevantne dopunske mjerne jedinice.

| (7) | S obzirom na to da suspenzije utvrđene u ovoj Uredbi moraju proizvoditi učinke od 1. siječnja 2014., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah po objavi u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na to da suspenzije utvrđene u ovoj Uredbi moraju proizvoditi učinke od 1. siječnja 2014., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah po objavi u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014.

| (8) | U skladu s načelom proporcionalnosti i s ciljem ostvarenja osnovnih ciljeva jačanja konkurentske sposobnosti industrije Unije, time omogućujući toj industriji da zadrži ili stvori radna mjesta i modernizira svoje strukture, potrebno je i primjereno utvrditi pravila o suspenziji carina Zajedničke carinske tarife za proizvode iz Priloga I. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(8)

U skladu s načelom proporcionalnosti i s ciljem ostvarenja osnovnih ciljeva jačanja konkurentske sposobnosti industrije Unije, time omogućujući toj industriji da zadrži ili stvori radna mjesta i modernizira svoje strukture, potrebno je i primjereno utvrditi pravila o suspenziji carina Zajedničke carinske tarife za proizvode iz Priloga I. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Suspendiraju se autonomne carine Zajedničke carinske tarife za poljoprivredne i industrijske proizvode navedene u Prilogu I.

Članak 2.

1.   Komisija u svakom trenutku može preispitati suspenzije za proizvode navedene u Prilogu I. u sljedećim slučajevima:

| (a) | na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

(a)

na vlastitu inicijativu;

| (b) | na zahtjev jedne ili više država članica. |
| --- | --- |

(b)

na zahtjev jedne ili više država članica.

2.   Komisija preispituje suspenzije u godini navedenoj u Prilogu I.

Članak 3.

Ako se deklaracija za puštanje robe u slobodni promet podnosi za proizvode obuhvaćene oznakama KN ili oznakama TARIC navedenima u Prilogu II., dopunska mjerna jedinica predviđena u tom prilogu unosi se u odgovarajuće polje te deklaracije.

Članak 4.

Uredba (EU) br. 1344/2011 stavlja se izvan snage.

Članak 5.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Uredba Vijeća (EU) br. 1344/2011 od 19. prosinca 2011. o suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene poljoprivredne proizvode, proizvode ribarstva i industrijske proizvode te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1255/96 (SL L 349, 31.12.2011., str. 1.).

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 1220/2012 od 3. prosinca 2012. o trgovinskim mjerama za jamčenje opskrbe prerađivača Unije određenim proizvodima ribarstva od 2013. do 2015., te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 104/2000 i Uredbe (EU) br. 1344/2011 (SL L 349, 19.12.2012., str. 4.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

3

---

PRILOG I.

| Oznaka KN | TARIC | Opis | Stopa autonomne carine | Predviđeni datum obvezne revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0710 21 00 | 10 | Grašak u mahunama, vrste Pisum sativum, sorte Hortense axiphium, smrznuti, debljine ne veće od 6 mm, koji se koristi, u svojim mahunama, za proizvodnju gotovih jela (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0710 80 95 | 50 | Izdanci bambusa, smrznuti, nepripremljeni za pojedinačnu prodaju | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0711 59 00 | 11 | Gljive, isključujući gljive roda Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum i Tricholoma, privremeno konzervirane u slanoj vodi, sumpornoj vodi ili drugim otopinama za konzerviranje, ali u tom stanju neprikladno za neposrednu potrošnju, za industriju konzervirane hrane (1) | 0 % | 31.12.2016 |
| ex 0712 32 00
  ex 0712 33 00
  ex 0712 39 00 | 10
  10
  31 | Gljive, sušene, cijele ili u prepoznatljivim komadićima, za obradu različitu od jednostavnog prepakiranja za pojedinačnu prodaju (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0804 10 00 | 30 | Datulje, svježe ili suhe, za uporabu u proizvodnji (isključujući pakiranje) pića ili hrane (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0810 40 50 | 10 | Brusnice vrste Vaccinium macrocarpon, svježe, za uporabu u proizvodnji (isključujući pakiranje) pića ili hrane (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| 0811 90 50
  0811 90 70
  ex 0811 90 95 | 70 | Europske samonikle borovnice (Vaccinium myrtillus) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 20 | Boysenove bobice, nepripremljene za pojedinačnu prodaju | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 30 | Ananas (Ananas comosus), u komadima | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 40 | Šipak | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 10
  10
  10
  10
  10
  10 | Za proizvodnju:






  — | industrijskih monokarbonskih masnih kiselina iz podbroja 3823 19 10, |

Oznaka KN

TARIC

Opis

Stopa autonomne carine

Predviđeni datum obvezne revizije

ex 0710 21 00

10

Grašak u mahunama, vrste Pisum sativum, sorte Hortense axiphium, smrznuti, debljine ne veće od 6 mm, koji se koristi, u svojim mahunama, za proizvodnju gotovih jela (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0710 80 95

50

Izdanci bambusa, smrznuti, nepripremljeni za pojedinačnu prodaju

0 %

31.12.2018

ex 0711 59 00

11

Gljive, isključujući gljive roda Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum i Tricholoma, privremeno konzervirane u slanoj vodi, sumpornoj vodi ili drugim otopinama za konzerviranje, ali u tom stanju neprikladno za neposrednu potrošnju, za industriju konzervirane hrane (1)

0 %

31.12.2016

ex 0712 32 00

ex 0712 33 00

ex 0712 39 00

10

10

31

Gljive, sušene, cijele ili u prepoznatljivim komadićima, za obradu različitu od jednostavnog prepakiranja za pojedinačnu prodaju (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0804 10 00

30

Datulje, svježe ili suhe, za uporabu u proizvodnji (isključujući pakiranje) pića ili hrane (1)

0 %

31.12.2018

ex 0810 40 50

10

Brusnice vrste Vaccinium macrocarpon, svježe, za uporabu u proizvodnji (isključujući pakiranje) pića ili hrane (1)

0 %

31.12.2018

0811 90 50

0811 90 70

ex 0811 90 95

70

Europske samonikle borovnice (Vaccinium myrtillus)

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

20

Boysenove bobice, nepripremljene za pojedinačnu prodaju

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

30

Ananas (Ananas comosus), u komadima

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

40

Šipak

0 %

31.12.2018

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

10

10

10

10

10

10

Za proizvodnju:

—

industrijskih monokarbonskih masnih kiselina iz podbroja 3823 19 10,

| — | metilnih estera masnih kiselina iz tarifnog broja 2915 ili 2916, |
| --- | --- |

—

metilnih estera masnih kiselina iz tarifnog broja 2915 ili 2916,

| — | masnih alkohola iz podbrojeva 2905 17, 2905 19 i 3823 70 za uporabu u proizvodnji kozmetičkih proizvoda, proizvoda za pranje i farmaceutskih proizvoda, |
| --- | --- |

—

masnih alkohola iz podbrojeva 2905 17, 2905 19 i 3823 70 za uporabu u proizvodnji kozmetičkih proizvoda, proizvoda za pranje i farmaceutskih proizvoda,

| — | masnih alkohola iz podbroja 2905 16, čistih ili miješanih, za uporabu u proizvodnji kozmetičkih proizvoda, proizvoda za pranje i farmaceutskih proizvoda, |
| --- | --- |

—

masnih alkohola iz podbroja 2905 16, čistih ili miješanih, za uporabu u proizvodnji kozmetičkih proizvoda, proizvoda za pranje i farmaceutskih proizvoda,

| — | stearinske kiseline iz podbroja 3823 11 00 ili |
| --- | --- |

—

stearinske kiseline iz podbroja 3823 11 00 ili

| — | robe iz tarifnog broja 3401 (1) |
| --- | --- |

—

robe iz tarifnog broja 3401 (1)

0 %

31.12.2018

ex 1515 90 99

92

Biljna ulja, rafinirana, s masenim udjelom arahidonske kiseline 35 % ili većim, ali ne većim od 50 % ili dokozaheksaenske kiseline 35 % ili većim, ali ne većim od 50 %

0 %

31.12.2018

ex 1516 20 96

20

Jojoba ulje, hidrogenirano i interesterificirano, koje nije dalje kemijski modificirano niti podvrgnuto postupku teksturizacije

0 %

31.12.2014

ex 1517 90 99

10

Biljna ulja, rafinirana, s masenim udjelom arahidonske kiseline 25 % ili većim, ali ne većim od 50 % ili dokozaheksaenske kiseline 12 % ili većim, ali ne većim od 50 %, standardizirane visokooleinskim suncokretovim uljem (HOSO)

0 %

31.12.2016

ex 1902 30 10

ex 1903 00 00

10

20

Prozirni rezanci, rezani na komade, na osnovi graha (Vigna radiata (L.) Wilczek), nepripremljeni za pojedinačnu prodaju

0 %

31.12.2018

ex 2005 91 00

10

Izdanci bambusa, pripremljeni ili konzervirani, u neposrednim pakiranjima neto-mase veće od 5 kg

0 %

31.12.2018

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

81

91

Koncentrirani pire od acerole, dobiven kuhanjem:

| — | roda Malpighia spp |
| --- | --- |

—

roda Malpighia spp

| — | s masenim udjelom šećera 13 % ili većim, ali ne većim od 30 % |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom šećera 13 % ili većim, ali ne većim od 30 %

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije hrane i pića (1)

9 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

82

92

Zakiseljeni koncentrirani pire od banane, dobiven kuhanjem:

| — | roda Musa cavendish, |
| --- | --- |

—

roda Musa cavendish,

| — | s masenim udjelom šećera 13 % ili većim, ali ne većim od 30 % |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom šećera 13 % ili većim, ali ne većim od 30 %

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije hrane i pića (1)

11,5 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

ex 2007 99 93

83

93

10

Koncentrirani pire od manga, dobiven kuhanjem:

| — | roda Mangifera spp |
| --- | --- |

—

roda Mangifera spp

| — | s masenim udjelom šećera ne većim od 30 % |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom šećera ne većim od 30 %

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije hrane i pića (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

84

94

Koncentrirani pire od papaje, dobiven kuhanjem:

| — | roda Carica spp., |
| --- | --- |

—

roda Carica spp.,

| — | s masenim udjelom šećera od 13 % ili većim, ali ne većim od 30 % |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom šećera od 13 % ili većim, ali ne većim od 30 %

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije hrane i pića (1)

7,8 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

85

95

Koncentrirani pire od guave, dobiven kuhanjem:

| — | roda Psidium spp., |
| --- | --- |

—

roda Psidium spp.,

| — | s masenim udjelom šećera od 13 % ili većim, ali ne većim od 30 % |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom šećera od 13 % ili većim, ali ne većim od 30 %

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije hrane i pića (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2008 93 91

20

Zaslađene suhe brusnice, isključujući pakiranje kao preradu, za proizvodnju proizvoda prehrambene industrije (4)

0 %

31.12.2017

ex 2008 99 48

94

Pire od manga:

| — | ne od koncetrata, |
| --- | --- |

—

ne od koncetrata,

| — | roda Mangifera |
| --- | --- |

—

roda Mangifera

| — | Brix vrijednosti 14 ili veće, ali ne veće od 20, |
| --- | --- |

—

Brix vrijednosti 14 ili veće, ali ne veće od 20,

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije pića (1)

6 %

31.12.2015

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Pire od boysenovih bobica, bez sjemenki, bez dodanog alkohola, neovisno sadrže li dodani šećer ili ne

0 %

31.12.2014

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

70

11

Blanširani listovi vinove loze roda Karakishmish, u salamuri, s masenim udjelom:

| — | koncentracije soli veće od 6 %, |
| --- | --- |

—

koncentracije soli veće od 6 %,

| — | kiselosti 0,1 % ili veće, ali ne veće od 1,4 % izražene kao monohidrat limunske kiseline i |
| --- | --- |

—

kiselosti 0,1 % ili veće, ali ne veće od 1,4 % izražene kao monohidrat limunske kiseline i

| — | neovisno sadržavaju li ili ne, ali ne više od 2 000 mg/kg, natrijevog benzoata u skladu s CODEX STAN 192-1995 |
| --- | --- |

—

neovisno sadržavaju li ili ne, ali ne više od 2 000 mg/kg, natrijevog benzoata u skladu s CODEX STAN 192-1995

za uporabu u proizvodnji listova vinove loze punjenih rižom (1)

0 %

31.12.2017

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Sok od ananasa:

| — | ne iz koncentara, |
| --- | --- |

—

ne iz koncentara,

| — | iz roda Ananas, |
| --- | --- |

—

iz roda Ananas,

| — | Briks vrijednosti 11 ili veće, ali ne veće od 16, |
| --- | --- |

—

Briks vrijednosti 11 ili veće, ali ne veće od 16,

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije pića (1)

8 %

31.12.2015

ex 2009 49 30

91

Sok od ananasa, osim u obliku praha:

| — | Brix vrijednosti veće od 20, ali ne veće od 67, |
| --- | --- |

—

Brix vrijednosti veće od 20, ali ne veće od 67,

| — | vrijednosti veće od 30 EUR za 100 kg neto-mase, |
| --- | --- |

—

vrijednosti veće od 30 EUR za 100 kg neto-mase,

| — | s dodanim šećerom |
| --- | --- |

—

s dodanim šećerom

za uporabu u proizvodnji proizvoda industrije hrane i pića (1)

0 %

31.12.2014

ex 2009 81 31

10

Koncentrirani sok od brusnica:

| — | Briks vrijednosti 40 ili veće, ali ne veće od 66, |
| --- | --- |

—

Briks vrijednosti 40 ili veće, ali ne veće od 66,

| — | u neposrednim pakiranjima obujma 50 litara ili većeg |
| --- | --- |

—

u neposrednim pakiranjima obujma 50 litara ili većeg

0 %

31.12.2014

ex 2009 89 79

20

Smrznuti koncentrirani sok od boysenovih bobica, Brix vrijednosti 61 ili veće, ali ne veće od 67, u neposrednim pakiranjima obujma 50 litara ili većeg

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 79

30

Smrznuti koncentrat soka acerole:

| — | vrijednosti Brix veće od 48, ali ne veće od 67, |
| --- | --- |

—

vrijednosti Brix veće od 48, ali ne veće od 67,

| — | u izvornim pakiranjima neto sadržaja od 50 litara ili većim |
| --- | --- |

—

u izvornim pakiranjima neto sadržaja od 50 litara ili većim

0 %

31.12.2018

ex 2009 89 79

85

Koncentrirani sok od acai bobica:

| — | vrste Euterpe oleracea, |
| --- | --- |

—

vrste Euterpe oleracea,

| — | smrznuti, |
| --- | --- |

—

smrznuti,

| — | nezaslađeni, |
| --- | --- |

—

nezaslađeni,

| — | ne u prahu, |
| --- | --- |

—

ne u prahu,

| — | Brix vrijednosti 23 ili veće, ali ne veće od 32 |
| --- | --- |

—

Brix vrijednosti 23 ili veće, ali ne veće od 32

u neposrednim pakiranjima obujma 10 litara ili većeg

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 99

93

Neobrađena smrznuta kokosova voda, u neposrednim pakiranjima obujma 50 litara ili većeg

0 %

31.12.2016

ex 2106 10 20

10

Izolat sojinog proteina, s masenim udjelom kalcijevog fosfata 6,6 % ili većim, ali ne većim od 8,6 %

0 %

31.12.2018

ex 2106 90 92

45

Pripravci s masenim udjelom:

| — | više od 30 %, ali ne više od 35 % ekstrakta slatkog korjena, |
| --- | --- |

—

više od 30 %, ali ne više od 35 % ekstrakta slatkog korjena,

| — | više od 65 %, ali ne više od 70 % trikaprilina, |
| --- | --- |

—

više od 65 %, ali ne više od 70 % trikaprilina,

standardizirani na 3 mas. % ili više, ali ne više od 4 mas. % glabridina

0 %

31.12.2016

ex 2519 90 10

10

Taljeni magnezijev oksid čistoće 97 % ili veće

0 %

31.12.2016

ex 2804 50 90

10

Telurij čistoće 99,99 mas. % ili veće, ali ne veće od 99,999 mas. % (CAS RN 13494-80-9)

0 %

31.12.2018

2804 70 00

Fosfor

0 %

31.12.2018

ex 2805 19 90

10

Litij (kovina) čistoće 99,7 mas. % ili veće (CAS RN 7439-93-2)

0 %

31.12.2017

ex 2805 30 10

10

Slitine cerija i drugih kovina rijetkih zemalja, s masenim udjelom cerija 47 % ili većim

0 %

31.12.2018

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

45

55

65

Kovine rijetkih zemalja, skandij i itrij čistoće 95 mas. % ili veće

0 %

31.12.2015

ex 2811 19 80

10

Sulfamidna kiselina (CAS RN 5329-14-6)

0 %

31.12.2018

ex 2811 19 80

20

Jodna kiselina (CAS RN 10034-85-2)

0 %

31.12.2016

ex 2811 19 80

30

Fosforasta kiselina (CAS RN 10294-56-1) / fosfonska kiselina (CAS RN 13598-36-2) koja se rabi kao sastojak za proizvodnju aditiva koji se koriste u industriji poli(vinil klorida) (1)

0 %

31.12.2017

ex 2811 22 00

10

Silicijev dioksid u obliku praha, za uporabu u proizvodnji kolona za tekućinsku kromatografiju visoke učinkovitosti (HPLC) i patrona za pripravu uzoraka (1)

0 %

31.12.2018

ex 2811 22 00

30

Kuglice poroznog bijelog silicijevog dioksida, veličine čestica veće od 1 μm, za uporabu u proizvodnji kozmetičkih proizvoda (1)

0 %

31.12.2016

ex 2812 90 00

10

Dušikov trifluorid (CAS RN 7783-54-2)

0 %

31.12.2018

ex 2816 40 00

10

Barijev hidroksid (CAS RN 17194-00-2)

0 %

31.12.2017

ex 2818 10 91

10

Sinterirani korund mikrokristalne strukture s masenim udjelom:

| — | 94 % ili više, ali ne više od 98,5 % α-Al2O3 (CAS RN 1344-28-1), |
| --- | --- |

—

94 % ili više, ali ne više od 98,5 % α-Al2O3 (CAS RN 1344-28-1),

| — | 2 % (± 1,5 %) magnezijevog spinela (CAS RN 1309-48-4), |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,5 %) magnezijevog spinela (CAS RN 1309-48-4),

| — | 1 % (± 0,6 %) itrijevog oksida (CAS RN 1314-36-9), |
| --- | --- |

—

1 % (± 0,6 %) itrijevog oksida (CAS RN 1314-36-9),

i

| — | Ili 2 % (± 1,2 %) lantanovog oksida (CAS RN 1312-81-8) ili |
| --- | --- |

—

Ili 2 % (± 1,2 %) lantanovog oksida (CAS RN 1312-81-8) ili

| — | Odnosno 2 % (± 1,2 %) lantanovog oksida (CAS RN 1312-81-8) i neodimijevog oksida (CAS RN 1313-97-9) |
| --- | --- |

—

Odnosno 2 % (± 1,2 %) lantanovog oksida (CAS RN 1312-81-8) i neodimijevog oksida (CAS RN 1313-97-9)

s manje od 50 % od ukupne mase čestica većih od 10 mm

0 %

31.12.2015

ex 2818 20 00

10

Aktivirani aluminijev oksid, specifične površine najmanje 350 m2/g

0 %

31.12.2014

ex 2818 30 00

10

Aluminijev hidroksi oksid, u obliku pseudo-boehmita

4 %

31.12.2018

2819 10 00

Kromov trioksid

0 %

31.12.2016

ex 2819 90 90

10

Dikromov trioksid, za uporabu u metalurgiji (CAS RN 1308-38-9) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2823 00 00

10

Titanijev dioksid (CAS RN 13463-67-7):

| — | čistoće 99,9 mas. % ili veće, |
| --- | --- |

—

čistoće 99,9 mas. % ili veće,

| — | prosječne veličine čestica 1,2 μm ili veće, ali ne veće od 1,8 μm |
| --- | --- |

—

prosječne veličine čestica 1,2 μm ili veće, ali ne veće od 1,8 μm

| — | specifične površine 5,0 m2/g ili veće, ali ne veće od 7,5 m2/g |
| --- | --- |

—

specifične površine 5,0 m2/g ili veće, ali ne veće od 7,5 m2/g

0 %

31.12.2017

ex 2823 00 00

20

Titanijev dioksid (CAS RN 13463-67-7) čistoće 99,7 mas. %, koji sadrži:

| — | ne više od 0,005 mas. % kalija i natrija zajedno (izraženo kao elementarni natrij i elementarni kalij), |
| --- | --- |

—

ne više od 0,005 mas. % kalija i natrija zajedno (izraženo kao elementarni natrij i elementarni kalij),

| — | ne više od 0,01 mas. % fosfora (izraženo kao elementarni fosfor), |
| --- | --- |

—

ne više od 0,01 mas. % fosfora (izraženo kao elementarni fosfor),

za uporabu u metalurgiji (1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 10 00

10

Hidroksilamonijev klorid (CAS RN 5470-11-1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 50 00

20

Bakrov (I ili II) oksid, s masenim udjelom bakra 78 % ili većim i klora ne više od 0,03 %

0 %

31.12.2018

ex 2825 60 00

10

Cirkonijev dioksid (CAS RN 1314-23-4)

0 %

31.12.2017

ex 2826 19 90

10

Volframov heksafluorid čistoće 99,9 mas. % ili veće (CAS RN 7783-82-6)

0 %

31.12.2015

ex 2826 90 80

15

Litijev heksafluorofosfat (CAS RN 21324-40-3)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

10

Bakrov monoklorid, čistoće 96 mas. % ili veće, ali ne veće od 99 mas. %

0 %

31.12.2018

ex 2827 39 85

20

Antimonov pentaklorid čistoće 99 mas. % ili veće (CAS RN 7647-18-9)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

30

Manganov diklorid (CAS RN 7773-01-5)

0 %

31.12.2014

ex 2827 49 90

10

Hidrirani cirkonijev diklorid oksid

0 %

31.12.2018

ex 2830 10 00

10

Dinatrijev tetrasulfid, s masenim udjelom natrija 38 % ili većim, računato na suhu tvar

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

20

Manganov sulfat monohidrat

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

30

Cirkonijev sulfat (CAS RN 14644-61-2)

0 %

31.12.2015

ex 2835 10 00

10

Natrijev hipofosfit monohidrat (CAS RN 10039-56-2)

0 %

31.12.2017

ex 2836 91 00

20

Litijev karbonat, s masenim udjelima jednog ili više sljedećih nečistoća u naznačenim koncentracijama:

| — | 2 mg/kg ili više arsena, |
| --- | --- |

—

2 mg/kg ili više arsena,

| — | 200 mg/kg ili više kalcija, |
| --- | --- |

—

200 mg/kg ili više kalcija,

| — | 200 mg/kg ili više klorida, |
| --- | --- |

—

200 mg/kg ili više klorida,

| — | 20 mg ili više željeza, |
| --- | --- |

—

20 mg ili više željeza,

| — | 150 mg/kg ili više magnezija, |
| --- | --- |

—

150 mg/kg ili više magnezija,

| — | 20 mg/kg ili više teških kovina, |
| --- | --- |

—

20 mg/kg ili više teških kovina,

| — | 300 mg/kg ili više kalija, |
| --- | --- |

—

300 mg/kg ili više kalija,

| — | 300 mg/kg ili više natrija, |
| --- | --- |

—

300 mg/kg ili više natrija,

| — | 200 mg/kg ili više sulfata, |
| --- | --- |

—

200 mg/kg ili više sulfata,

određenim po metodama specificiranim u europskoj farmakopeji

0 %

31.12.2018

ex 2836 99 17

20

Cirkonijev (IV) bazični karbonat

0 %

31.12.2018

ex 2837 19 00

20

Bakrov cijanid (CAS RN 544-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2837 20 00

10

Tetranatrijev heksacijanoferat (II), (CAS RN 13601-19-9)

0 %

31.12.2016

ex 2837 20 00

20

Amonijev željezo (III) heksacijanoferat (II) (CAS RN 25869-00-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 19 00

10

Dinatrijev disilikat (CAS RN 13870-28-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 90 00

20

Kalcijev silikat (CAS RN 1344-95-2)

0 %

31.12.2018

2841 30 00

Natrijev dikromat

0 %

31.12.2018

ex 2841 80 00

10

Diamonijev volframat (amonijev paravolframat) (CAS RN 11120-25-5)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

10

Litij-kobaltov(III) oksid, s masenim udjelom kobalta najmanje 59 % (CAS RN 12190-79-3)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

20

Kalijev titanov oksid u prahu čistoće 99 % ili veće (CAS RN 12056-51-8)

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

10

Sintetički beta zeolit u prahu

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

20

Sintetički habazit zeolit u prahu

0 %

31.12.2014

ex 2842 90 10

10

Natrijev selenat (CAS RN 13410-01-0)

0 %

31.12.2014

ex 2843 29 00

10

Srebrni oksid, bez nitrata i karbonata, s masenim udjelom srabra u metalnom sadržaju najmanje 99,99 %, za proizvodnju srebro-oksid baterija (1)

0 %

31.12.2016

2845 10 00

Teška voda (deuterijev oksid)

0 %

31.12.2018

2845 90 10

Deuterij i njegovi spojevi; vodik i njegovi spojevi, obogaćeni u deuteriju; mješavine i otopine koje sadrže te proizvode

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

10

Helij-3

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

20

Voda, obogaćena kisikom-18 do razine od 95 % ili više

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

30

Ugljikov monoksid (13 C)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

40

Željezni borid, obogaćen borom-10 do razine više od 95 %

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

ex 3824 90 97

10

48

Koncentrati rijetkih zemalja, s masenim udjelom oksida rijetkih zemalja 60 % ili većim, ali ne većim od 95 % i masenim udjelom svakog od zirkonijevog oksida, aluminijeva oksida ili željezova oksida ne većim od 1 %, s gubitkom pri izgaranjua 5 mas. % ili većim

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

20

Dicerijev trikarbonat, neovisno je li hidriran ili ne (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

30

Cerijev lantanov karbonat, neovisno je li hidriran ili ne

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

40

Cerijev lantanov neodimijev praseodimijev karbonat, neovisno je li hidriran ili ne

0 %

31.12.2014

2846 90 00

Ostali

0 %

31.12.2018

ex 2848 00 00

10

Fosfin (CAS RN 7803-51-2)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

10

Silan (CAS RN 7803-62-5)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

20

Arsin (CAS RN 7784-42-1)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

30

Titanijev nitrid, veličine čestica ne veće od 250 nm (CAS RN 25583-20-4)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 20

40

Germanijev tetrahidrid (CAS RN 7782-65-2)

0 %

31.12.2016

ex 2850 00 20

50

Natrijev tetrahidroborat (CAS RN 16940-66-2)

| — | čistoće 98 mas. % ili veće
  i |
| --- | --- |

—

čistoće 98 mas. % ili veće

i

| — | ne više od 10 ppm željeza |
| --- | --- |

—

ne više od 10 ppm željeza

za uporabu kao aditiv u proizvodnji polimernih proizvoda koji služe kao prepreka kisiku (1)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 60

10

Natrijev azid (CAS RN 26628-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2853 00 90

10

Klorosulfonil izocijanat (CAS RN 1189-71-5)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

10

Ugljikov tetrafluorid (tetrafluorometan) (CAS RN 75-73-0)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

15

Perfluoro(4-metil-2-penten), (CAS RN 84650-68-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

25

2,3,3,3-Tetrafluoroprop-1-en (CAS RN 754-12-1)

0 %

31.12.2017

ex 2903 39 90

30

Perfluoroetan (CAS RN 76-16-4)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

40

1,1-Difluoroetan (CAS RN 75-37-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

50

1,1,1,3,3-Pentafluoropropan (CAS RN 460-73-1)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

70

1,1,1,2 Tetrafluoroetan, certificirano bez mirisa, s masenim udjelom najviše:

| — | 600 ppm 1,1,2,2-tetrafluoroetana, |
| --- | --- |

—

600 ppm 1,1,2,2-tetrafluoroetana,

| — | 2 ppm pentafluoroetana, |
| --- | --- |

—

2 ppm pentafluoroetana,

| — | 2 ppm klorodifluorometana, |
| --- | --- |

—

2 ppm klorodifluorometana,

| — | 2 ppm kloropentafluoroetana, |
| --- | --- |

—

2 ppm kloropentafluoroetana,

| — | 2 ppm diklorodifluorometana, |
| --- | --- |

—

2 ppm diklorodifluorometana,

za uporabu u proizvodnji potisnih plinova farmaceutske kvalitete, za medicinske dozirne inhalatore (CAS RN 811-97-2) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

75

Trans-1,3,3,3-tetrafluoroprop-1-en (CAS RN 1645-83-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

80

Hexafluoropropen (CAS RN 116-15-4)

0 %

31.12.2016

ex 2903 77 30

10

1,1,1-Triklorotrifluoroetan (CAS RN 354-58-5)

0 %

31.12.2018

ex 2903 77 90

10

Klorotrifluoroetilen (CAS RN 79-38-9)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

10

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-Dodekakloropentaciklo[12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dien, (CAS RN 13560-89-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 89 90

30

Oktafluorociklopenten (CAS RN 559-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

40

Heksabromociklododekan

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

50

Klorciklopentan (CAS RN 930-28-9)

0 %

31.12.2017

ex 2903 99 90

20

1,2-Bis(pentabromofenil)etan (CAS RN 84852-53-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

40

2,6-Diklorotoluen, čistoće 99 mas. % ili veće, koji sadrži:

| — | 0,001 mg/kg ili manje tetraklorobenzodioksina, |
| --- | --- |

—

0,001 mg/kg ili manje tetraklorobenzodioksina,

| — | 0,001 mg/kg ili manje tetraklorodibenzifurana, |
| --- | --- |

—

0,001 mg/kg ili manje tetraklorodibenzifurana,

| — | 0,2 mg/kg ili manje tetraklorobifenila |
| --- | --- |

—

0,2 mg/kg ili manje tetraklorobifenila

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

50

Fluorobenzen (CAS RN 462-06-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

70

Α,α,α′,α′-tetrakloro-o-ksilen (CAS RN 25641-99-0)

0 %

31.12.2015

ex 2903 99 90

80

1-Bromo-3,4,5-trifluorobenzen (CAS RN 138526-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

85

2-Brom-9H-fluoren(CAS RN 1133-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2904 10 00

30

Natrijev p-stirensulfonat (CAS RN 2695-37-6)

0 %

31.12.2014

ex 2904 10 00

50

Natrijev 2-metilprop-2-en-1-sulfonat (CAS RN 1561-92-8)

0 %

31.12.2014

ex 2904 20 00

10

Nitrometan (CAS RN 75-52-5)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroetan (CAS RN 79-24-3)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropan (CAS RN 108-03-2)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

40

2-Nitropropan (CAS RN 79-46-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 40

10

Trikloronitrometan, za proizvodnju robe iz podbroja 3808 92, (CAS RN 76-06-2) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

20

1-Kloro-2,4-dinitrobenzen (CAS RN 97-00-7)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

30

Tozil klorid (CAS RN 98-59-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

40

4-Klorobenzensulfonil klorid (CAS RN 98-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2904 90 95

50

Etansulfonil klorid (CAS RN 594-44-5)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

11

Kalijev tert-butanolat (CAS RN 865-47-4), neovisno je li u obliku otopine u tetrahidrofuranu ili ne sukladno napomeni 1e uz Poglavlje 29 KN-a

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

30

2,6-Dimetilheptan-4-ol (CAS RN 108-82-7)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

40

2,6-Dimetilheptan-2-ol (CAS RN 13254-34-7)

0 %

31.12.2014

ex 2905 19 00

70

Titanijev tetrabutanolat (CAS RN 5593-70-4)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

80

Titanijev tetraizopropoksid (CAS RN 546-68-9)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

85

Titanijev tetraetanolat (CAS RN 3087-36-3)

0 %

31.12.2018

ex 2905 29 90

10

3,5-Dimetilheks-1-in-3-ol (CAS RN 107-54-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

20

Dec-9-en-1-ol (CAS RN 13019-22-2)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

30

Dodeka-8,10-dien-1-ol (CAS RN 33956-49-9)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

10

Propan-1,3-diol (CAS RN 504-63-2)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

20

Butan-1,2-diol (CAS RN 584-03-2) (CAS RN 584-03-2)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

30

2,4,7,9-Tetrametil-4,7-dekanediol (CAS RN 17913-76-7)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

40

Dekan-1,10-diol (CAS RN 112-47-0)

0 %

31.12.2017

ex 2905 39 95

50

2-Metil-2-propilpropan-1,3-diol (CAS RN 78-26-2)

0 %

31.12.2018

ex 2905 49 00

10

Etilidinetrimetanol (CAS RN 77-85-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 59 98

20

2,2,2-Trifluoroetanol (CAS RN 75-89-8)

0 %

31.12.2014

2906 11 00

Mentol

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

10

Cikloheks-1,4-ilenedimetanol (CAS RN 105-08-8)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

20

4,4′-Izopropilidendicikloheksanol

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

10

2,2′-(M-fenilene)dipropan-2-ol (CAS RN 1999-85-5)

0 %

31.12.2014

ex 2906 29 00

20

1-Hidroksimetil-4-metil-2,3,5,6-tetrafluorobenzen (CAS RN 79538-03-7)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

30

2-Feniletanol (CAS RN 60-12-8)

0 %

31.12.2017

ex 2907 15 90

10

2-Naftol (CAS RN 135-19-3)

0 %

31.12.2016

ex 2907 19 90

10

2,3,5-Trimetilfenol (CAS RN 697-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2907 19 90

20

Bifenil-4-ol (CAS RN 92-69-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 21 00

10

Rezorcinol (CAS RN 108-46-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 23 00

10

4,4′-Izopropilidendifenol (CAS RN 80-05-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

15

6,6′-Di-tert-butil-4,4′-butilidendi-m-krezol (CAS RN 85-60-9)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

20

4,4′-(3,3,5-Trimetilcikloheksiliden)difenol

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

30

4,4′,4′′-Etilidinetrifenol

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

35

4-[2-(4-Hidroksi-3-prop-2-enilfenil)propan-2-il]-2-prop-2-enilfenol, (CAS RN 1745-89-7)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

40

2,3,5-Trimetilhidrokinon (CAS RN 700-13-0)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

45

2-Metilhidrokinon (CAS RN 95-71-6)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

50

6,6′,6′′-Tricikloheksil-4,4′,4′′-butan-1,1,3-triiltri(m-cresol)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

55

Bifenil-2,2′-diol (CAS RN 1806-29-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

70

2,2′,2′′,6,6′,6′′-Heksa-tert-butil-α,α′,α′′-(mesitilene-2,4,6-triil)tri-p-krezol (CAS RN 1709-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

85

Floroglucinol, neovisno je li hidriran ili ne

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

10

Pentafluorfenol (CAS RN 771-61-9)

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

20

4,4′-(Perfluoroizopropiliden)difenol (CAS RN 1478-61-1)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

30

4-Nitrofenol (CAS RN 100-02-7)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

40

4,5-Dihidroksinaftalen-2,7-disulfonska kiselina (CAS RN 148-25-4)

0 %

31.12.2017

ex 2909 19 90

20

Bis(2-kloroetil) eter

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

30

Mješavine izomera nonafluorobutil metil etera ili nonafluorobutil ethil etera, čistoće 99 mas. % ili veće

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

50

3-Etoksi-perfluoro-2-metilheksan (CAS RN 297730-93-9)

0 %

31.12.2016

ex 2909 19 90

60

1-Metoksheptafluoropropan (CAS RN 375-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2909 20 00

10

8-Metoksicedran (CAS RN 19870-74-7)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 38

10

Bis(pentabromofenil) eter

0 %

31.12.2018

ex 2909 30 38

20

1,1′-Propan-2,2-diilbis[3,5-dibromo-4-(2,3-dibromopropoksi)benzen] (CAS RN 21850-44-2)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 90

10

2-(Fenilmetoksi)naftalen (CAS RN 613-62-7)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

20

1,2-Bis(3-metil-fenoksi)etan (CAS RN 54914-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksitoluen (CAS RN 6443-69-2)

0 %

31.12.2015

ex 2909 50 00

10

4-(2-Metoksietil)fenol (CAS RN 56718-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2909 50 00

20

Ubikinol (CAS RN 992-78-9)

0 %

31.12.2015

ex 2909 60 00

10

Bis(α,α-dimetilbenzil) peroksid (CAS RN 80-43-3)

0 %

31.12.2018

ex 2909 60 00

20

1,4-Di(2-tert-butilperoksiizopropil)benzen (CAS RN 25155-25-3)

0 %

31.12.2016

ex 2910 90 00

15

1,2-Epoksicikloheksan (CAS RN 286-20-4)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

30

2,3-Epoksipropan-1-ol (glicidol)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

80

Alil glicidil eter (CAS RN 106-92-3)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

40

(2E,4E,6E,8E,10E,12E)-2,7,11-trimetil-13-(2,6,6-trimetil-1-cikloheksen-1-il)-2,4,6,8,10,12-tridecaheksanal, (CAS RN 1638-05-7)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

50

4-Izobutilbenzaldehid (CAS RN 40150-98-9)

0 %

31.12.2017

ex 2912 29 00

60

3,4-Dimetilbenzaldehid (CAS RN 5973-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

10

3-Fenoksibenzaldehid (CAS RN 39515-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

20

4-Hidroksibenzaldehide

0 %

31.12.2017

ex 2912 49 00

30

Salicilaldehid (CAS RN 90-02-8)

0 %

31.12.2015

ex 2914 19 90

20

Heptan-2-on (CAS RN 110-43-0)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

30

3-Metilbutanon (CAS RN 563-80-4)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

40

Pentan-2-on (CAS RN 107-87-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 29 00

20

Cikloheksadek-8-enon (CAS RN 3100-36–5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

30

(R)-p-menta-1(6),8-dien-2-on (CAS RN 6485-40-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 29 00

40

Kamfor

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

50

Trans-β-damaskon (CAS RN 23726-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 39 00

30

Benzofenon (CAS RN 119-61-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

50

4-Fenilbenzofenon (CAS RN 2128-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

60

4-Metilbenzofenon (CAS RN 134-84-9)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

70

Benzil (CAS RN 134-81-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

80

4′-Metilacetofenon (CAS RN 122-00-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

20

3′-Hidroksiacetofenon (CAS RN 121-71-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 50 00

25

4′-Metoksiacetofenon (CAS RN 100-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

30

2'-Hidroksiacetofenon

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

36

2,7-Dihidroksi-9-fluorenon (CAS RN 42523-29-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

40

4-(4-Hidroksifenil)butan-2-on (CAS RN 5471-51-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 50 00

45

3,4-Dihidroksibenzofenon (CAS RN 10425-11-3)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

60

2,2-Dimetoksi-2-fenilacetofenon (CAS RN 24650-42-8)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

70

16Α,17α-epoksi-3β-hidroksipregn-5-en-20-on (CAS RN 974-23-2)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

80

2′,6′-Dihidroksiacetofenon (CAS RN 699-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

10

2-Etilantrakinon (CAS RN 84-51-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

20

2-Pentilantrakinon (CAS RN 13936-21-5)

0 %

31.12.2014

ex 2914 69 90

30

1,4-Dihidroksiantrakinon (CAS RN 81-64-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

40

P-benzokinon (CAS RN 106-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2914 70 00

20

2,4′-Difluorbenzofenon (CAS RN 342-25-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 70 00

40

Perfluoro(2-metilpentan-3-on) (CAS RN 756-13-8)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

50

3′-Kloropropiofenon (CAS RN 34841-35-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

60

4′-Tert-butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetofenon (CAS RN 81-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 70 00

70

4-Kloro-4′-hidroksibenzofenon (CAS RN 42019-78-3)

0 %

31.12.2016

ex 2915 29 00

10

Antimonov triacetat (CAS RN 6923-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

20

Izopentil acetat (CAS RN 123-92-2)

0 %

31.12.2017

ex 2915 39 00

40

Tert-butil acetat (CAS RN 540-88-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

50

3-Acetilfenil acetat (CAS RN 2454-35-5)

0 %

31.12.2014

ex 2915 39 00

60

Dodek-8-enil acetat (CAS RN 28079-04-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienil acetat (CAS RN 54364-62-4)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

70

Dodek-9-enil acetat (CAS RN 16974-11-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

75

Izobornil acetat (CAS RN 125-12-2)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

80

1-Feniletil acetat (CAS RN 93-92-5)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

85

2-tert-Butilcikloheksil acetat (CAS RN 88-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 60 19

10

Etil-butirat (CAS RN 105-54-4)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

30

3,3-Dimetilbutiril klorid (CAS RN 7065-46-5)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

40

Nonanska kiselina (pelargonična kiselina) (CAS RN 112-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

50

Alil heptanoat (CAS RN 142-19-8)

0 %

31.12.2014

ex 2915 90 70

55

Trietil ortoformat (CAS RN 122-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

60

Etil-6,8-diklorooktanoat (CAS RN 1070-64-0)

0 %

31.12.2015

ex 2915 90 70

70

Kobaltovi borat neodekanoat kompleksi, čistoće 92 mas. % ili veće, (CAS RN 68457-13-6)

0 %

31.12.2016

ex 2915 90 70

75

2,2-Dimetilbutiril klorid (CAS RN 5856-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

80

Etil difluoroacetat (CAS RN 454-31-9)

0 %

31.12.2016

ex 2916 12 00

10

2-Tert-butil-6-(3-tert-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenil acrilat

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

40

2,4-Di-tert-pentil-6-[1-(3,5-di-tert-pentil-2-hidroksifenil)ethil]fenilakrilat (CAS RN 123968-25-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

70

2-(2-Viniloksietoksi)etil akrilat (CAS RN 86273-46-3)

0 %

31.12.2017

ex 2916 13 00

10

Hidroksizinkov metakrilat u prahu (CAS RN 63451-47-8)

0 %

31.12.2014

ex 2916 13 00

20

Cinkov dimetakrilat, u prahu (CAS RN 13189-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 14 00

10

2,3-Epoksipropil metakrilat (CAS RN 106-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

20

Metil 3,3-dimetilpent-4-enoat (CAS RN 63721-05-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

40

Sorbinska kiselina za uporabu u proizvodnji hrane za životinje (CAS RN 110-44-1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

50

Etil 2,2-dimetil-3-(2-metilpropenil)ciklopropankarboksilat (CAS RN 97-41-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropionska kiselina (CAS RN 701-97-3)

0 %

31.12.2015

ex 2916 31 00

10

Benzil benzoat (CAS RN 120-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

10

2,3,4,5-Tetrafluorobenzojeva kiselina (CAS RN 1201-31-6)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

15

2-Kloro-5-nitrobenzojeva kiselina (CAS RN 2516-96-3)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

20

3,5-Diklorobenzojev klorid (CAS RN 2905-62-6)

3,6 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

25

2-Metil-3-(4-fluorofenil)-propionil klorid

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetilbenzoil klorid (CAS RN 938-18-1)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

35

Metil 4-tert-butilbenzoat (CAS RN 26537-19-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

38

6-Bromonaftalen-2-karboksilna kiselina (CAS RN 5773-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

45

2-Klorobenzojeva kiselina (CAS RN 118-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

50

3,5-Dimetilbenzojev klorid (CAS RN 6613-44-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

55

4-Tert-butilbenzojeva kiselina (CAS RN 98-73-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

60

4-Etilbenzoil klorid (CAS RN 16331-45-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

70

Ibuprofen (INN) (CAS RN 15687-27-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

75

M-Toluidinska kiselina (CAS RN 99-04-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

85

(2,4,5-Trifluorofenil)octena kiselina (CAS RN 209995-38-0)

0 %

31.12.2017

ex 2917 11 00

20

Bis(p-metilbenzil) oksalat (CAS RN 18241-31-1)

0 %

31.12.2018

ex 2917 11 00

30

Kobaltov oksalat (CAS RN 814-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

10

Dimetil malonat (CAS RN 108-59-8)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

20

Dietil malonat (CAS RN 105-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2917 19 90

20

Natrijev 1,2-bis(cikloheksiloksikarbonil)etansulfonat

0 %

31.12.2018

ex 2917 19 90

30

Etilene brasilat (CAS RN 105-95-3)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 90

50

Tetradekandionska kiselina (CAS RN 821-38-5)

0 %

31.12.2015

ex 2917 19 90

70

Itakonska kiselina (CAS RN 97-65-4)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

30

1,4,5,6,7,7-Heksakloro-8,9,10-trinorborn-5-en-2,3-dikarboksilni anhidrid

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

40

3-Metil-1,2,3,6-tetrahidroftalni anhidrid (CAS RN 5333-84-6)

0 %

31.12.2018

ex 2917 34 00

10

Dialil ftalat (CAS RN 131-17-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzendikarboksilat (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Benzen-1,2:4,5-tetrakarboksilic dianhidrid (CAS RN 89-32-7)

0 %

31.12.2015

ex 2918 16 00

20

Kalcij diglukonat monohidrat (CAS RN 66905-23-5) za uporabu u proizvodnji kalcij glukonat laktata (CAS RN 11116-97-5) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2918 19 98

20

L- maleinska kiselina (CAS RN 97-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

10

Monohidroksinaftonske kiselina

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

35

Propil 3,4,5-trihidroksibenzoat (CAS RN 121-79-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 29 00

50

Heksametilen bis[3-(3,5-di-tert-butil-4-hidroksifenfl)propionat] (CAS RN 35074-77-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

60

Metilni, etilni, propilni ili butilni esteri 4-hidroksibenzojske kiseline ili njihove natrijeve soli, (CAS RN 35285-68-8, 99-76-3, 5026-62-0, 94-26-8, 94-13-3, 35285-69-9, 120-47-8, 36457-20-2 ili 4247-02-3)

0 %

31.12.2016

ex 2918 30 00

30

Metil-2-benzoilbenzoat (CAS RN 606-28-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 30 00

50

Etilacetoacetat (CAS RN 141-97-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

10

3,4-Epoksicikloheksilmetil 3,4-epoksicikloheksankarboksilat (CAS RN 2386-87-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

15

Etil 2,3-epoksi-3-fenilbutirat (CAS RN 77-83-8)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

20

Metil 3-metoksiakrilat (CAS RN 5788-17-0)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

30

Metil 2-(4-hidroksifenoksi)propionat (CAS RN 96562-58-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

40

Trans-4-hidroksi-3-metoksicinamska kiselina (CAS RN 537-98-4)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

50

Metil 3,4,5-trimetoksbenzoat (CAS RN 1916-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

60

3,4,5-Trimetoksbenzojeva kiselina (CAS RN 118-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

70

Alil-(3-metilbutoksi)acetat (CAS RN 67634-00-8)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

80

Natrijev 5-[2-kloro-4-(trifluorometil)fenoksi]-2-nitrobenzoat (CAS RN 62476-59-9)

0 %

31.12.2016

ex 2919 90 00

10

2,2′-Metilen bis(4,6-di-tert-butilfenil) fosfat, mononatrijeva sol

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

30

Aluminijev hidroksi bis[2,2′-metilen bis(4,6-di-tert-butilfenil)fosfat] (CAS RN 151841-65-5)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

40

Tri-n-heksilfosfat (CAS RN 2528-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

50

Trietil fosfat (CAS RN 78-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2920 19 00

10

Fenitrotion (ISO) (CAS RN 122-14-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 19 00

20

Tolklofos-metil (ISO) (CAS RN 57018-04-9)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

10

Dietil sulfat

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

20

Dialil 2,2′-oksidietil dikarbonat (CAS RN 142-22-3)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

40

Dimetil karbonat (CAS RN 616-38-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

50

Di-tert-butil dikarbonat (CAS RN 24424-99-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

60

2,4-Di-tert-butil-5-nitrofenil metil karbonat (CAS RN 873055-55-1)

0 %

31.12.2017

2920 90 30

Trimetil fosfit (trimetoksifosfin)

0 %

31.12.2018

2920 90 40

Trietil fosfit

0 %

31.12.2016

ex 2920 90 85

10

O,O'-dioktadecil pentaeritritol bis(fosfit)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

20

Tris(metilfenil)fosfit (CAS RN 25586-42-9)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

30

2,2′-[[3,3′,5,5′-Tetrakis(1,1-dimetiletil)[1,1′-bifenil]-2,2′-diil] bis(oksi)] bis[bifenil-1,3,2-dioksafosfepin] (CAS RN 138776-88-2)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

40

Bis(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol difosfit (CAS RN 154862-43-8)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

50

Fosetil-aluminij (CAS RN 39148-24-8)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

60

Bis(neopentilglikolat)dibor (CAS RN 201733-56-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 50

ex 2929 90 00

10

20

Dietilamino-trietoksisilan

0 %

31.12.2014

ex 2921 19 60

10

2-(N,N-dietilamino)etil klorid hidroklorid (CAS RN 869-24-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 19 99

20

Etil(2-metilalil)amin

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

30

Alilamin (CAS RN 107-11-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

60

Tetrakis(etilmetilamino) cirkonij (IV) (CAS RN 175923-04-3)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

70

N,N-Dimetiloktilamin – bor triklorid (1:1) (CAS RN 34762-90-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 29 00

20

Tris[3-(dimetilamino)propil]amin

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

30

Bis[3-(dimetilamino)propil]metilamin

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

40

Dekametilendiamin (CAS RN 646-25-3)

0 %

31.12.2015

ex 2921 29 00

50

N′-[3-(dimetilamino)propil]-N,N-dimetilpropan-1,3-diamin, (CAS RN 6711-48-4)

0 %

31.12.2016

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksandimetanamin (CAS RN 2579-20-6)

0 %

31.12.2015

ex 2921 30 99

40

Ciklopropilamin (CAS RN 765-30-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

15

4-Amino-3-nitrobenzensulphonska kiselina (CAS RN 616-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

20

3-Kloroanilin (CAS RN 108-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

25

Natrijev hidrogen 2-aminobenzen-1,4-disulfonat

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

35

2-Nitroanilin (CAS RN 88-74-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

45

2,4,5-Trikloroanilin (CAS RN 636-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

50

3-Aminobenzensulfonska kiselina (CAS RN 121-47-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

70

2-Aminobenzen-1,4-disulfonska kiselina (CAS RN 98-44-2)

0 %

31.12.2014

ex 2921 42 00

80

4-Kloro-2-nitroanilin (CAS RN 89-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

82

2-Kloro-4-nitroanilin (CAS RN 121-87-9)

0 %

31.12.2015

ex 2921 42 00

85

3,5-Dikloroanilin (CAS RN 626-43-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

86

2,5-Dikloroanilin čistoće 99,5 mas. % ili veće (CAS RN 95-82-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

87

N-metilanilin (CAS RN 100-61-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

88

3,4-Dikloroanilin-6-sulfonska kiselina (CAS RN 6331-96-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 43 00

20

4-Amino-6-klorotoluen-3-sulfonska kiselina

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

30

3-Nitro-p-toluidin (CAS RN 119-32-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

40

4-Aminotoluen-3-sulfonska kiselina (CAS RN 88-44-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

50

4-Aminobenzotrifluorid (CAS RN 455-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

60

3-Aminobenzotrifluorid (CAS RN 98-16-8)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

70

N-etil-m-toluidin (CAS RN 102-27-2)

0 %

31.12.2016

ex 2921 43 00

80

6-Kloro-α,α,α-trifluoro-m-toluidin (CAS RN 121-50-6)

0 %

31.12.2017

ex 2921 44 00

20

Difenilamin (CAS RN 122-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

10

Natrijev hidrogen 3-aminonaftalen-1,5-disulfonat

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

20

2-Aminonaftalen-1,5-disulfonska kiselina (CAS RN 117-62-4) ili jedna od njenih natrijevih soli (CAS RN 19532-03-7) ili (CAS RN 62203-79-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

40

1-Naftilamin (CAS RN 134-32-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

50

7-Aminonaftalen-1,3,6-trisulfonska kiselina (CAS RN 118-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

20

Pendimetalin (ISO) (CAS RN 40487-42-1)

3,5 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

40

N-1-naftilanilin (CAS RN 90-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

60

N-benzil-N-etilanilin (CAS RN 92-59-1)

0 %

31.12.2014

ex 2921 49 00

70

2-Klorobenzilamin (CAS RN 89-97-4)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

80

4-Heptafluoroizopropil-2-metilanilin (CAS RN 238098-26-5)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

85

4-Izopropilanilin (CAS RN 99-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2921 51 19

20

Toluen diamin (TDA), s masenim udjelom 4-metil-m-fenilendiamina 78 % ili vićim, ali ne većim od 82 % i masenim udjelom 2-metil-m-fenilendiamina 18 % ili većim, ali ne većim od 22 %, te koji sadrži ne više od 0,23 mas. % ostataka katrana

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

30

2-Metil-p-fenilendiamin sulfat (CAS RN 615-50-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

40

P-fenilendiamin (CAS RN 106-50-3)

0 %

31.12.2016

ex 2921 51 19

50

Mono- i dikloroderivativi p-fenilendiamina i p-diaminotoluena

0 %

31.12.2014

ex 2921 51 19

60

2,4-Diaminobenzensulfonska kiselina (CAS RN 88-63-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

10

Mješavine izomera 3,5-dietiltoluendiamina

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

30

3,3′-Diklorobenzidin dihidroklorid (CAS RN 612-83-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 59 90

40

4,4′-Diaminostilben-2,2′-disulfonska kiselina (CAS RN 81-11-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

50

N-etil-N′,N′-dimetil-N-fenil-etilen-1,2-diamin (CAS RN 27692-91-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 59 90

60

(2R,5R)-1,6-difenilheksan-2,5-diamin dihidroklorid (CAS RN 1247119-31-8)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

20

2-(2-Metoksifenoksi)etilamin hidroklorid (CAS RN 64464-07-9)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

25

Titanijev bis(trietanolamin)diizopropoksid (CAS RN 36673-16-2)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

30

N,N,N′,N′-tetrametil-2,2′-oksi bis(etilamin) (CAS RN 3033-62-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

40

2-(Dimetilamino) etil benzoat (CAS RN 2208-05-1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

45

2-[2-Hidroksietil(oktadecil)amino]etanol (CAS RN 10213-78-2)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

50

2-(2-Metoksifenoksi)etilamin (CAS RN 1836-62-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

60

′N,N,N′-trimetil-N′-(2-hidroksi-etil) 2,2′-oksibis(etilamin) (CAS RN 83016-70-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

65

trans-4-Aminocikloheksanol (CAS RN 27489-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

70

D-(-)-treo-2-amino-1-(p-nitrofenil)propan-1,3-diol (CAS RN 716-61-0)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

75

2-Etoksietilamin (CAS RN 110-76-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

80

N-[2-[2-(dimetilamino)etoksi]etil]-N-metil-1,3-propandiamin (CAS RN 189253-72-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

85

(1S,4R)-cis-4-Amino-2-ciklopenten-1-metanol-D-tartrat (CAS RN 229177-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

10

2-Amino-5-hidroksinaftalen-1,7-disulfonska kiselina (CAS RN 6535-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

30

6-Amino-4-hidroksnaftalen-2-sulfonska kiselina (CAS RN 90-51-7)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

40

7-Amino-4-hidroksinaftalen-2-sulfonska kiselina (CAS RN 87-02-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

50

Natrijev hidrogen 4-amino-5-hidroksinaftalen-2,7-disulfonat (CAS RN 5460-09-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

60

4-Amino-5-hidroksinaftalen-2,7-disulfonska kiselina čistoće masenog udjela 80 % ili veće (CAS RN 90-20-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

20

3-Aminofenol (CAS RN 591-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

25

5-Amino-o-krezol (CAS RN 2835-95-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

45

Anizidini

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

55

3-Amino-4-hidroskibenzensulfonska kiselina (CAS RN 98-37-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

65

4-Trifluorometoksianilin (CAS RN 461-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

70

4-Nitro-o-anizidin (CAS RN 97-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenol (CAS RN 51-67-2)

0 %

31.12.2015

ex 2922 29 00

80

3-Dietilaminofenol (CAS RN 91-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

85

4-Benziloksianilin hidroklorid (CAS RN 51388-20-6)

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

10

1-Amino-4-bromo-9,10-dioksoantracen-2-sulfonska kiselina i njene soli

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klorobenzofenon (CAS RN 719-59-5)

0 %

31.12.2015

ex 2922 39 00

70

P-[(2-kloroetil)etilamino]benzaldehid (CAS RN 2643-07-4)

0 %

31.12.2016

ex 2922 43 00

10

Antranilna kiselina (CAS RN 118-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

10

Ornitin aspartat (INNM) (CAS RN 3230-94-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

15

DL-aspartinska kiselina, za uporabu u proizvodnji dodataka prehrani (CAS RN 617-45-8) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

20

3-Amino-4-klorobenzojeva kiselina (CAS RN 2840-28-0)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

40

Norvalin

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

45

Glicin (CAS RN 56-40-6)

0 %

31.12.2015

ex 2922 49 85

50

D-(-)-dihidrofenilglicin (CAS RN 26774-88-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

60

Etil-4-dimetilaminobenzoat (CAS RN 10287-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

70

2-Etilheksil-4-dimetilaminobenzoat (CAS RN 21245-02-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 50 00

20

1-[2-Amino-1-(4-metoksifenil)-etil]-cikloheksanol hidroklorid (CAS RN 130198-05-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 50 00

70

2-(1-Hidroksicikoheksil)-2-(4-metoksifenil)etilamonijev acetat

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

10

Tetrametilamonijev hidroksid, u obliku vodene otopine s masenim udjelom tetrametilamonijevog hidroksida 25 % (± 0,5 %)

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

25

Tetrakis(dimetilditetradecilamonijev) molibdat (CAS RN 117342-25-3)

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

45

Tetrabutilamonijev hidroksid, u obliku vodene otopine s masenim udjelom tetrabutilamonijevog hidroksida 55 % (± 1 %) (CAS RN 2052-49-5)

0 %

31.12.2014

ex 2923 90 00

70

Tetrapropilamonijev hidroksid, u obliku vodene otopine koja sadrži:

| — | (40 ± 2) mas. % tetrapropilamonijevog hidroksida, |
| --- | --- |

—

(40 ± 2) mas. % tetrapropilamonijevog hidroksida,

| — | 0,3 mas. % ili manje karbonata, |
| --- | --- |

—

0,3 mas. % ili manje karbonata,

| — | 0,1 mas. % ili manje tripropilamina, |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ili manje tripropilamina,

| — | 500 mg/kg ili manje bromidai, |
| --- | --- |

—

500 mg/kg ili manje bromidai,

| — | 25 mg/kg ili manje kalija i natrija zajedno |
| --- | --- |

—

25 mg/kg ili manje kalija i natrija zajedno

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

75

Tetraetilamonijev hidroksid, u obliku vodene otopine koja sadrži:

| — | 35 % (± 0,5 %) tetraetilamonijevog hidroksida, |
| --- | --- |

—

35 % (± 0,5 %) tetraetilamonijevog hidroksida,

| — | ne više od 1 000 mg/kg klorida, |
| --- | --- |

—

ne više od 1 000 mg/kg klorida,

| — | ne više od 2 mg/kg željeza i |
| --- | --- |

—

ne više od 2 mg/kg željeza i

| — | ne više od 10 mg/kg kalija |
| --- | --- |

—

ne više od 10 mg/kg kalija

0 %

31.12.2015

ex 2923 90 00

80

Dialildimetilamonijev klorid, u obliku vodene otopine, s masenim udjelom dialidimetilamonijevog klorida 63 % ili više, ali ne više od 67 % (CAS RN 7398-69-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

10

2-akrilamido-2-metilpropansulfonska kiselina (CAS RN 15214-89-8) ili njezina natrijeva sol (CAS RN 5165-97-9) ili njezina amonijeva sol(CAS RN 58374-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

30

Metil 2-acetamido-3-kloropropionat (CAS RN 87333-22-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

40

N-(1,1-dimetil-3-oksobutil)akrilamid (CAS RN 2873-97-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

50

Akrilamid (CAS RN 79-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

60

N,N-dimetilakrilamid (CAS RN 2680-03-7)

0 %

31.12.2016

ex 2924 19 00

70

Metilkarbamat (CAS RN 598-55-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

80

Tetrabutilurea (CAS RN 4559-86-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 21 00

10

4,4′-Dihidroksi-7,7′-ureilenedi(naftalen-2-sulfonska kiselina) i njene natrijeve soli

0 %

31.12.2018

ex 2924 21 00

20

(3-Aminofenil)urea hidroklorid (CAS RN 59690-88-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

10

Alaklor (ISO) (CAS RN 15972-60-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

12

4-(Acetilamino)-2-aminobenzensulfonska kiselina (CAS RN 88-64-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

15

Acetoklor (ISO) (CAS RN 34256-82-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

20

2-Kloro-N-(2-etil-6-metilphenil)-N-(propan-2-iloksimetil)acetamid (CAS RN 86763-47-5)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

27

2-Bromo-4-fluoroacetanilid (CAS RN 1009-22-9)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

40

N,N′-1,4-fenilen bis[3-oksobutiramid] (CAS RN 24731-73-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

45

Propoksur (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

50

N,N′-(2,5-dikloro-1,4-fenilen) bis[3-oksobutiramid] (CAS RN 42487-09-2)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

51

Metil 2-amino-4-[[(2,5-diklorofenil)amino]karbonil]benzoat (CAS RN 59673-82-4)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

53

4-Amino-N-[4-(aminokarbonil)fenfl]benzamid (CAS RN 74441-06-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

55

N,N′-(2,5-dimetdl-1,4-fenilen) bis[3-oksobutiramid] (CAS RN 24304-50-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

60

N,N′-(2-kloro-5-metil-1,4-fenilen) bis[3-oksobutiramid] (CAS RN 41131-65-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

63

N-etil-2-(izopropil)-5-metilcikloheksankarboksamid (CAS RN 39711-79-0)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

65

2-(4-Hidroksifenil)acetamid (CAS RN 17194-82-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

75

3-Amino-p-anizanilid (CAS RN 120-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

80

5′-Kloro-3-hidroksi-2′,4′-dimetoksi-2-naftanilid

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

85

P-aminobenzamid (CAS RN 2835-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

86

Antranilamid čistoće 99,5 mas. % ili veće (CAS RN 88-68-6)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

88

5′-Kloro-3-hidroksi-2′-metil-2-naftanilid (CAS RN 135-63-7)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

89

Flutolanil (ISO) (CAS RN 66332-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

91

3-Hidroksi-2′-metoksi-2-naftanilid (CAS RN 135-62-6)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

92

3-Hidroksi-2-naftanilid (CAS RN 92-77-3)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

93

3-Hidroksi-2′-metil-2-naftanilid

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

94

2′-Etoksi-3-hidroksi-2-naftanilid (CAS RN 92-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

97

Monoamid 1,1-cikloheksandioctene kiseline (CAS RN 99189-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2925 11 00

20

Saharin i njegove natrijeve soli

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

10

N-fenilmaleimid (CAS RN 941-69-5)

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

20

4,5,6,7-Tetrahidroizoindol-1,3-dion (CAS RN 4720-86-9)

0 %

31.12.2017

ex 2925 19 95

30

N,N′-(m-fenilen)dimaleimid (CAS RN 3006-93-7)

0 %

31.12.2017

ex 2925 29 00

10

Dicikloheksilkarbodiimid (CAS RN 538-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 2925 29 00

20

N-[3-(dimetilamino)propil]-N′-etilkarbodiimid hidroklorid (CAS RN 25952-53-8)

0 %

01.01.2018

ex 2926 90 95

13

alfa-Bromo-o-toluonitril (CAS RN 22115-41-9)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

20

2-(M-benzoilfenil)propiononitril

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

25

2,2-Dibromo-3-nitrilopropionamid (CAS RN 10222-01-2)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

30

2-Amino-3-(3,4-dimetoksifenil)-2-metilpropannitril hidroklorid (CAS RN 2544-13-0)

0 %

31.12.2015

ex 2926 90 95

50

Alkil ili alkoksialkil esteri cijanooctene kiseline

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

55

Metil-2-cijano-2-fenilbutirat (CAS RN 24131-07-5)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

60

Cijanooctena kiselina u kristalinskom obliku

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

61

M-(1-cijanoetil)benzojeva kiselina (CAS RN 5537-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

63

1-(Cijanoacetil)-3-etilurea (CAS RN 41078-06-2)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

64

Esfenvalerat čistoće 83 mas. % ili više, u mješavini svojih izomera (CAS RN 66230-04-4)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

65

Malononitril

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

70

Metakrilonitril (CAS RN 126-98-7)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

74

Klorotalonil (ISO) (CAS RN 1897-45-6)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

75

Etil 2-cijano-2-etil-3-metilheksanoat (CAS RN 100453-11-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

80

Etil 2-cijano-2-fenilbutirat (CAS RN 718-71-8)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

86

Ethilendiamintetraacetonitril (CAS RN 5766-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

89

Butironitril

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

10

2,2'-Dimetil-2,2'-azodipropionamidin dihidroklorid

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

20

4-Anilino-2-metoksibenzendiazonij hidrogen sulfata

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

30

4′-Aminoazobenzen-4-sulfonska kiselina (CAS RN 104-23-4)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

70

Tetranatrijev 3,3′-[azoksi bis[(2-metoks-4,1-fenilen)azo]] bis[4,5-dihidroksinaftalen-2,7-disulfonat] (CAS RN 83968-64-3)

0 %

31.12.2014

ex 2927 00 00

80

4-[(2,5-Diklorofenil)azo]-3-hidroksi-2-naftonska kiselina (CAS RN 51867-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 2928 00 90

10

3,3'-Bis(3,5-di-tert-butil-4-hidroksifenil)-N,N'-bipropionamid

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

25

Acetaldehid oksim, u vodenoj otopini (CAS RN 107-29-9)

0 %

31.12.2015

ex 2928 00 90

30

N-izopropilhidroksilamin (CAS RN 5080-22-8)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

35

2-Kloro-N-metoksi-N-metilacetamid (CAS RN 67442-07-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

40

O-etilhidroksilamin, u obliku vodene otopine

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

45

Tebufenozid (ISO) (CAS RN 112410-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

55

Aminogvanidin hidrogen karbonat (CAS RN 2582-30-1)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

60

Adipohidrazid

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

70

Butanon oksim (CAS RN 96-29-7)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

75

Metaflumizon (ISO) (CAS RN 139968-49-3)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

80

Ciflufenamid (ISO) (CAS RN 180409-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

85

Daminozid (ISO), čistoće 99 mas. % ili veće (CAS RN 1596-84-5)

0 %

31.12.2016

ex 2929 10 00

10

Metilendicikloheksil diizocijanati

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

15

3,3′-Dimetilbifenil-4,4′-diil diizocijanat (CAS RN 91-97-4)

0 %

31.12.2014

ex 2929 10 00

20

Butil izocijanat (CAS RN 111-36-4)

0 %

31.12.2017

ex 2929 10 00

40

M-izopropenil-α,α-dimetilbenzil izocijanat

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

50

M-fenilenediizopropiliden diizocijanat

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

55

2,5 (I 2,6)-bis(izocijanatometil)biciklo[2.2.1]heptan (CAS RN 74091-64-8)

0 %

31.12.2015

ex 2929 10 00

60

Trimetilheksametilen diizocijanat, mješavina izomera

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

80

1,3-Bis(izocijanatometil) benzen (CAS RN 3634-83-1)

0 %

31.12.2016

ex 2930 20 00

10

Prosulfokarb (ISO) (CAS RN 52888-80-9)

0 %

31.12.2017

ex 2930 20 00

20

2-Izopropiletiltiokarbamat (CAS RN 141-98-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

10

2,3-Bis((2-merkaptoetil)tio)-1-propanetiol (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

13

Merkaptamin hidroklorid (CAS RN 156-57-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

14

4-(Metiltio)benzaldehid (CAS RN 3446-89-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

15

Etoprofos (ISO) (CAS RN 13194-48-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

17

2-(3-Aminofenilsulfonil)etil hidrogen sulfat (CAS RN 2494-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

18

1-Metil-5-[3-metil-4-[4-[(trifluorometil)tio]fenoksi]fenil]biuret (CAS RN 106310-17-2)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

20

2-Metoks-N-[2-nitro-5-(feniltio)fenil]acetamid (CAS RN 63470-85-9)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

23

Dimetil[(metilsulfanil)metililiden]biskarbamat (CAS RN 34840-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

25

Tiofanat-metil (ISO) (CAS RN 23564-05-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

30

4-(4-Izopropoksifenilsulfonil)fenol

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

35

Glutation (CAS RN 70-18-8)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

40

3,3'-Tiodi(propionska kiselina) (CAS RN 111-17-1)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

45

2-[(p-Aminofenil)sulfonil]etil hidrogen sulfat (CAS RN 2494-89-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

50

[S-(R*,R*)]-2-amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propandiol (CAS RN 23150-35-8)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

55

Tiourea (CAS RN 62-56-6)0 %

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

60

Metil fenil sulfid

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

62

Cink bis(benzensulfinat) (CAS RN 24308-84-7)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

64

3-Kloro-2-metilfenil metil sulphid (CAS RN 82961-52-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

65

Pentaeritritol tetrakis(3-merkaptopropionat) (CAS RN 7575-23-7)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

66

Difenil sulphid (CAS RN 139-66-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

67

3-Bromometil-2-kloro-4-(metilsulfonfl)-benzojeva kiselina

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

68

Kletodim (ISO) (CAS RN 99129-21-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

77

4-[4-(2-Propeniloksi)fenilsulfonil]fenol (CAS RN 97042-18-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

78

4-Merkaptometil-3,6-ditia-1,8-oktanditiol (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

80

Kaptan (ISO) (CAS RN 133-06-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

81

Dinatrijev heksametilen-1,6-bistiosulfat dihidrat (CAS RN 5719-73-3)

3 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

83

Metil-p-tolil sulfon (CAS RN 3185-99-7)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

84

2-Kloro-4-(metilsulfonil)benzojeva kiselina (CAS RN 53250-83-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

87

3-Sulfinobenzojeva kiselina

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

89

Kalijeve ili natrijeve soli O-etil-, O-izopropil-, O-butil-, O-izobutil- ili O-pentil-ditiokarbonata

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

05

Butiletilmagnezij, u obliku otopine u heptanu

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

10

Dietilmetoksiboran (CAS RN 7397-46-8), neovisno je li u obliku otopine u tetraidrofuranu ili ne sukladno napomeni 1e uz Poglavlje 29 KN-a

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

14

Natrijev diizobutilditiofosfinat (CAS RN 13360-78-6, u vodenoj otopini

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

15

Trietilboran (CAS RN 97-94-9)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

18

Trioktilfosfin oksid (CAS RN 78-50-2)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

20

Metilciklopentadienil manganov trikarbonil, s masenim udjelom ciklopentadienil manganovog trikarbonila ne većim od 4.9 % (CAS RN 12108-13-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

24

Metil tris (2-pentanonoksim) silan

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

30

Dietilboran izopropoksid (CAS RN 74953-03-0)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

35

(Z)-Prop-1-en-1-ilfosfonska kiselina (CAS RN 25383-06-6)

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

40

N-(fosfonometil)iminodioctena kiselina

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

50

Bis(2,4,4-trimetilpentil)fosfinska kiselina (CAS RN 83411-71-6)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

55

Dimethyl[dimethylsilyldiindenyl]hafnium

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

70

N,N-dimetilanilin tetrakis(pentafluorofenil)borat

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

72

Fenilfosfonski diklorid (CAS RN 824-72-6)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

75

Tetrakis(hidroksimetil)fosfonijev klorid (CAS RN 124-64-1)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

86

Mješavina izomera 9-ikozil-9-fosfabiciklo[3.3.1]nonana i 9-ikozil-9-fosfabiciklo[4.2.1]nonana

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

87

Tris(4-metilpentan-2-oksimino)metilsilan

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

89

Tetrabutilfosfonijev acetat, u obliku vodene otopine (CAS RN 30345-49-4)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

91

Trimetilsilan

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

92

Trimetilboran (CAS RN 593-90-8)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

96

3-(Hidroksifenilfosfinoil)propionska kiselina (CAS RN 14657-64-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 13 00

10

Tetrahidrofurfuril alkohol (CAS RN 97-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

40

Furan čistoće 99 mas. % ili veće

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

41

2,2 Di(tetrahidrofuril)propan (CAS RN 89686-69-1)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

45

1,6-Dikloro-1,6-dideoksi-β-D-fructofuranozil-4-kloro-4 deoksi-α-D-galaktopiranozid (CAS RN 56038-13-2)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

50

2-Metilfuran (CAS RN 534-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2932 19 00

70

Furfurilamin (CAS RN 617-89-0)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

75

Tetrahidro-2-metilfuran (CAS RN 96-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

80

5-Nitrofurfuriliden di(acetat) (CAS RN 92-55-7)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

10

2'-Anilino-6'-[etil(izopentil)amino]-3'-metilspiro[izobenzofuran -1(3H),9'-ksanten]

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

15

Kumarin (CAS RN 91-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

20

Etil 6′-(dietilamino)-3-okso-3H-spiro[2-benzofuran-1,9′-ksanthen]-2′-karboksilat (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

35

6'-Dietilamino-3'-metil-2'-(2,4-ksilidino)spiro[izobenzofuran -1(3H),9'-ksanten]-3-on

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

40

(S)-(-)-α-amino-γ-butirolaktonhidrobromid (CAS RN 15295-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

55

6-Dimetilamino-3,3-bis(4-dimetilaminofenfl)ftalid

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

60

6′-(Dietilamino)-3′-metil-2′-(fenilamino)-spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

70

3′,6′-Bis(etilamino)-2′,7′-dimetilspiro[izobenzofuran-1(3H),9′- [9H]-ksanten]-3-on (CAS RN 41382-37-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

71

6′-(Dibutilamino)-3′-metil-2′-(fenilamino)-spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-on

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

72

2′-[Bis(fenilmetil)amino]-6′-(dietilamino)-spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-on

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

80

Giberelinska kiselina, minimalne čistoće 88 mas. % (CAS RN 77-06-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

84

Dekahidro-3a,6,6,9a-tetrametilnaft [2,1-b] furan-2 (1H)-on (CAS RN 564-20-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

10

Bendiokarb (ISO) (CAS RN 22781-23-3)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

15

1,3,4,6,7,8-Heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilindeno[5,6-c]piran (CAS RN 1222-05-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

20

Etil-2-metil-1,3-dioksolan-2-acetat (CAS RN 6413-10-1)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

25

1-(2,2-Difluorobenzo[d][1,3] dioksol-5-il)ciklopropankarboksilna kiselina (CAS RN 862574-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2932 99 00

35

1,2,3-Trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitol (CAS RN 882073-43-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-glucitol (CAS RN 135861-56-2)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

45

2-Butilbenzofuran (CAS RN 4265-27-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-on (CAS RN 28940-11-6)

0 %

31.12.2015

ex 2932 99 00

55

6-Fluor-3,4-dihidro-2H-1-benzopiran-2-karboksilna kiselina (CAS RN 99199-60-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

70

1,3:2,4-Bis-O-benziliden-D-glucitol (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

75

3-(3,4-Metilenedioksifenil)-2-metilpropanal (CAS RN 1205-17-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

80

1,3:2,4-Bis-O-(4-metilbenziliden)-D-glucitol (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 19 90

30

3-Metil-1-p-tolil-5-pirazolon (CAS RN 86-92-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

40

Edaravon (INN) (CAS RN 89-25-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

50

Fenpiroksimat (ISO) (CAS RN 134098-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

60

Piraflufen-etil (ISO) (CAS RN 129630-19-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

70

4,5-Diamino-1-(2-hidroksietil)-pirazolsulfat (CAS RN 155601-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

80

3-(4,5-Dihidro-3-metil-5-okso-1H-pirazol-1-il)benzensulfonska kiselina (CAS RN 119-17-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 19 90

85

Alil 5-amino-4-(2-metilfenil)-3-okso-2,3-dihidro-1H-1-pirazolkarbotioat (CAS RN 473799-16-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 21 00

50

1-Bromo-3-kloro-5,5-dimetilhidantoin (CAS RN 16079-88-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

60

DL-p-hidroksifenilhidantoin (CAS RN 2420-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

70

Α-(4-metoksibenzoil)-α-(1-benzil-5-etoksi-3-hidantoinil)-2-kloro-5-dodeciloksikarbonilacetanilid (CAS RN 70950-45-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetilhidantoin

0 %

31.12.2015

ex 2933 29 90

15

Etil 4-(1-hidroksi-1-metiletil)-2-propilimidazol-5-karboksilat (CAS RN 144689-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

25

Prokloraz (ISO) (CAS RN 67747-09-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

35

1-Tritil-4-formilimidazol (CAS RN 33016-47-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

40

Triflumizol (ISO)

0 %

31.12.2014

ex 2933 29 90

45

Prokloraz bakar klorid (ISO) (CAS RN 156065-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

50

1,3-Dimetilimidazolidin-2-on (CAS RN 80-73-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

60

1-Cijano-2-metil-1-[2-(5-metilimidazol-4-ilmetiltio)etil]izotiourea (CAS RN 52378-40-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

70

Ciazofamid (ISO) (CAS RN 120116-88-3)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

80

Imazalil (ISO) (CAS RN 35554-44-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

12

2,3-Dikloropiridin (CAS RN 2402-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

15

Piridin-2,3-dikarboksilna kiselina (CAS RN 89-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

18

6-Kloro-3-nitropiridin-2-ilamin (CAS RN 27048-04-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

20

Bakrov pirition u prahu (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

24

2-Klorometil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridin hidroklorid (CAS RN 86604-75-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

25

Imazetapir (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

30

Fluazinam (ISO) (CAS RN 79622-59-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

32

2-(Klorometil)-3,4-dimetoksipiridin hidroklorid (CAS RN 72830-09-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

35

Aminopiralid (ISO) (CAS RN 150114-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

37

Vodena otopina piridin-2-tiol-1-oksida, natrijeva sol (CAS RN 3811-73-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

40

2-Kloropiridin (CAS RN 109-09-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

42

2,2,6,6-Tetrametilpiperidin (CAS RN 768-66-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

45

5-Difluorometoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil) metil]thio]-1H-benzimidazol (CAS RN 102625-64-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

47

(-)-Trans-4-(4′-fluorofenil)-3-hidroksimetil-N-metilpiperidin (CAS RN 105812-81-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

48

Flonikamid (ISO) (CAS RN 158062-67-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoroetoksi)-2-piridinil] metil]thio]-1H-benzimidazol (CAS RN 103577-40-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 39 99

50

N-fluoro-2,6-dikloropiridinijev tetrafluoroborat (CAS RN 140623-89-8)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

53

3-Bromopiridin (CAS RN 626-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

55

Piriprooksifen (ISO) čistoće 97 mas. % ili veće (CAS RN 95737-68-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

57

Tert-butil 3-(6-amino-3-metilpiridin-2-il)benzoat (CAS RN 1083057-14-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

60

2-Fluoro-6-(trifluorometil)piridin (CAS RN 94239-04-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

63

2-Aminometil-3-kloro-5-trifluorometilpiridin hidroklorid (CAS RN 326476-49-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

65

Acetamiprid (ISO) (CAS RN 135410-20-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

67

(1R,3S,4S)-tert-butil 3-(6-brom-1H-benzo[d]imidazol-2-il)-2-azabiciklo[2.2.1]heptan-2-karbokslat (CAS RN 1256387-74-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

70

2,3-Dikloro-5-trifluorometilpiridin (CAS RN 69045-84-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

72

5,6-Dimetoksi-2-[(4-piperidinil)metil]indan-1-on (CAS RN 120014-30-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

77

Imazamoks (ISO) (CAS RN 114311-32-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

85

2-Kloro-5-klorometilpiridin (CAS RN 70258-18-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 10

10

Kinmerak (ISO) (CAS RN 90717-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

20

3-Hidroksi-2-metilkinolin-4-karboksilna kiselina (CAS RN 117-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

30

Etil 4-okso-1,4-dihidrokinolin-3-karboksilat (CAS RN 52980-28-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 49 90

30

Kinolin (CAS RN 91-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Izokinolin (CAS RN 119-65-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

60

5,6,7,8-Tetrahidrokinolin (CAS RN 10500-57-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 49 90

70

Kinolin-8-ol (CAS RN 148-24-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 52 00

10

Malonilurea (barbiturna kiselina) (CAS RN 67-52-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

15

Sitagliptin fosfat monohidrat (CAS RN 654671-77-9)

0 %

01.07.2014

ex 2933 59 95

17

N,N′-(4,6-diklorpirimidin-2,5-diil)diformamid (CAS RN 116477-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

20

2,4-Diamino-6-kloropirimidin

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

23

6-Klor-3-metiluracil (CAS RN 4318-56-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

27

2-[(2-Amino-6-okso-1,6-dihidro-9H-purin-9-il)metoksi]-3-hidroksipropilacetat (CAS RN 88110-89-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

30

Mepanipirim (ISO) (CAS RN 110235-47-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

45

1-[3-(Hidroksimetil)piridin-2-il]-4-metil-2-fenilpiperazin (CAS RN 61337-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

50

2-(2-Piperazin-1-iletoksi)etanol (CAS RN 13349-82-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

55

Tiopental (INNM) (CAS RN 76-75-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

60

2,6-Dikloro-4,8-dipiperidinopirimido[5,4-d]pirimidin (CAS RN 7139-02-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

65

1-Klorometil-4-fluoro-1,4-diazonijabiciklo[2.2.2]oktan bis(tetrafluoroborat) (CAS RN 140681-55-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

70

N-(4-etil-2,3-dioksopiperazin-1-ilkarbonil)-D-2-fenilglicin (CAS RN 63422-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

72

Triacetilganciklovir (CAS RN 86357-14-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

75

(2R,3S/2S,3R)-3-(6-kloro-5-fluoro pirimidin-4-il)-2-(2,4-difluorofenil)-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il) butan-2-ol hidroklorid (CAS RN 188416-20-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

77

3-(Trifluorometil)-5,6,7,8-tetrahidro[1,2,4]triazolo[4,3-a]pirazin hidroklorid (1:1) (CAS RN 762240-92-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 69 80

25

1,3,5-Triazin-2,4,6-triamin monofosfat (CAS RN 20208-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

40

Troklozen natrij (INNM) (CAS RN 2893-78-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

50

1,3,5-Tris(2,3-dibromopropil)-1,3,5-triazinan-2,4,6-trion (CAS RN 52434-90-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 69 80

55

Terbutrin (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Cijanurska kiselina (CAS RN 108-80-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

80

Tris(2-hidroksietil)-1,3,5-triazinetrion (CAS RN 839-90-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

30

5-Vinil-2-pirrolidon (CAS RN 7529-16-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 79 00

50

6-Bromo-3-metil-3H-dibenz(f,ij) izokinolin-2,7-dion (CAS RN 81-85-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

60

3,3-Pentametilen-4-butirolaktam (CAS RN 64744-50-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidinacetamid L-(+)-tartrat (CAS RN 754186-36-2)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

10

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-di-tert-butilfenol (CAS RN 3846-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

13

5-Difluormetoksi-2-merkapto-1-H-benzimidazol (CAS RN 97963-62-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

15

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-di-tert-pentilfenol (CAS RN 25973-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

18

4,4′-[(9-Butil-9H-karbazol-3-il)metilen]bis[N-metil-N-fenilanilin] (CAS RN 67707-04-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

20

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-bis(1-metil-1-feniletil)fenol

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

22

(2S)-2-benzil-N,N-dimetilaziridin-1-sulfonamid (CAS RN 902146-43-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

24

1,3-Dihidro-5,6-diamino-2H-benzimidazol-2-on (CAS RN 55621-49-3)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

28

N-(2,3-dihidro-2-okso-1H-benzimidazol-5-il)-3-hidroksinaftalen-2-karboksamid (CAS RN 26848-40-8)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

30

Kizalofop-P-etil (ISO) (CAS RN 100646-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

32

5-[4′-(Bromometil)bifenil-2-il]-2-tritil-2H-tetrazol (CAS RN 133051-88-4)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

35

1,3,3-Trimetil-2-metilenindolin (CAS RN 118-12-7)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

37

8-Kloro-5,10-dihidro-11H-dibenzo [b,e] [1,4]diazepin-11-on (CAS RN 50892-62-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

40

Trans-4-hidroks-L-prolin (CAS RN 51-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

43

2,3-Dihidro-1H-pirol[3,2,1-ij]kinolin (CAS RN 5840-01-7)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

45

Maleinski hidrazid (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

47

Paklobutrazol (ISO) (CAS RN 76738- 62-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

50

Metkonazol (ISO) (CAS RN 125116-23-6)

3,2 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

53

Kalijev (S)-5-(tert-butoksikarbonil)-5-azaspiro[2.4]heptan-6-karboksilat (CUS0133723-1) (5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

55

Piridaben (ISO) (CAS RN 96489-71-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

57

2-(5-Metoksindol-3-il)etilamin (CAS RN 608-07-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

62

1H-indol-6-karboksilna kiselina (CAS RN 1670-82-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

64

((3R)-1-{(1R,2R)-2-[2-(3,4-dimetoksifenil) etoksi]cikloheksil}pirrolidin-3-ol hidroklorid (CAS RN 748810-28-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

67

Kandesartan etil ester (INNM) (CAS RN 139481-58-6)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

71

10-Metoksiiminostilben (CAS RN 4698-11-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

72

1,4,7-Trimetil-1,4,7-triazaciklononan

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

74

Imidazo[1,2-b] piridazin-hidroklorid (CAS RN 18087-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

76

Manganov(2+), bis(oktahidro-1,4,7-trimetil-1H-1,4,7-triazonin-N1,N4,N7)tri-μ-oksodi-, acetat (1:2)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

78

3-Amino-3-azabiciklo (3.3.0) oktan hidroklorid (CAS RN 58108-05-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

81

1,2,3-Benzotriazol (CAS RN 95-14-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

82

Toliltriazol (CAS RN 29385-43-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

88

2,6-Diklorokinoksalin (CAS RN 18671-97-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

89

Karbendazim (ISO) (CAS RN 10605-21-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

10

Heksithiazoks (ISO) (CAS RN 78587-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

15

4-Nitrofenil tiazol-5-ilmetil karbonat (CAS RN 144163-97-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

20

2-(4-Metiltiazol-5-il)etanol

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

25

(S)-etil-2-(3-((2-izopropiltiazol-4-il)metil)-3-metilureido)-4-morfolinobutanoat oksalat (CAS RN 1247119-36-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

35

(2-Izopropiltiazol-4-il)-N-metilmetanamin dihidroklorid (CAS RN 1185167-55-8)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

40

(Z)-2-(2-tert-butoksikarbonilaminotiazol-4-il)-2-pentenonska kiselina (CAS RN 86978-24-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

60

Fostiazat (ISO) (CAS RN 98886-44-3)

0 %

31.12.2014

ex 2934 10 00

70

2-(Formilamino)-4-tiazolacetil klorid, hidroklorid (CAS RN 372092-18-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 10 00

80

3,4-Dikloro-5-karboksiizotiazol (CAS RN 18480-53-0)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

20

S-1,3-benzotiazol-2-il (2Z)-(5-amino-1,2,4-tiadiazol-3-il)(metoksimino)etanetioat (CAS RN 89604-91-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

30

2-[[(Z)-[1-(2-amino-4-tiazolil)-2-(2-benzotiazoliltio)-2-oksoetiliden] amino]oksi]-octena kiselina, metil ester (CAS RN 246035-38-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

40

1,2-Benzizotiazol-3(2H)-on (benzizotiazolinon (BIT)) (CAS RN 2634-33-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 20 80

50

S-(1,3-benzotiazol-2-il)-(Z)-2-(2-aminotiazol-4-il)-2-(acetiloksiimino) tioacetat (CAS RN 104797-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetat (CAS RN 143183-03-3)

0 %

31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropan-2-amin (CAS RN 3741-80-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 30 90

10

2-Metiltiofenotiazin (CAS RN 7643-08-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

11

Metil 3-{1,4-dioksaspiro[4.5]dek-8-il[(trans-4-metilcikloheksil)karbonil]amino}-5-iodotiofen-2-karboksilat (CAS RN 1026785-65-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

12

Dimetomorf (ISO) (CAS RN 110488-70-5)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

13

Buprofezin (ISO) čistoće 98,5 mas. % ili veće (CAS RN 953030-84-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

14

Etil N-{[1-metil-2-({[4-(5-okso-4,5-dihidro-1,2,4-oksadiazol-3-il)fenil]amino}metil)-1H-benzimidazol-5-il]karbonil}-N-piridin-2-il-b-alaninat (CAS RN 872728-84-2)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

15

Karboksin (ISO) (CAS RN 5234-68-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

17

Metil(1,8-dietil-1,3,4,9-tetrahidropirano[3,4-b]indol-1-il)acetat (CAS RN 122188-02-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

18

3,3-Bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalid (CAS RN 50292-95-0)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

20

Tiofen (CAS RN 110-02-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

22

7-[4-(Dietilamino)-2-etoksifenil]-7-(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il) furo[3,4-b]piridin-5(7H)-on (CAS RN 87563-89-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

23

Bromukonazol (ISO) čistoće 96 mas. % ili veće (CAS RN 116255-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksanten-9-on (CAS RN 82799-44-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

28

11-(Piperazin-1-il)dibenzo[b,f][1,4]tiazepin dihidroklorid (CAS RN 111974-74-4)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

30

Dibenzo[b,f][1,4]tiazepin-11(10H)-on (CAS RN 3159-07-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

33

[2,2′-Tio-bis(4-tert-oktilfenolato)]-n-butilamin nikal (CAS RN 14516-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

35

Dimetenamid (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

37

4-Propan-2-ilmorfolin (CAS RN 1004-14-4)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

40

2-Tiofen etilamin (CAS RN 30433-91-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

43

Hidroklorid klopidogrelne kiseline (CAS RN 144750-42-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

45

Tris(2,3-epokspropil)-1,3,5-triazinantrion

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

48

Propan-2-ol - 2-metil-4-(4-metilpiperazin-1-il)-10H-tieno[2,3-b][1,5]benzodiazepin (1:2) dihidrat (CAS RN 864743-41-9)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

50

10-[1,1′-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksantenijev heksafluorofosfat (CAS RN 591773-92-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

55

Olmesartan medoksomil (INN)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

60

DL-homocistein tiolakton hidroklorid (CAS RN 6038-19-3)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

66

Tetrahidrotiofen-1,1-dioksid (CAS RN 126-33-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

72

1-[3-(5-Nitro-2-furil)alilidenamino] imidazolidin-2,4-dion (CAS RN 1672-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

74

2-Izopropiltioksanton (CAS RN 5495-84-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

75

(4R-cis)-1,1-dimetiletil-6-[2[2-(4-fluorofenil)-5-(1-izopropil)-3-fenil-4-[(fenilamino) karbonil]-1H-pirol-1-il]etil]-2,2-dimetil-1,3-dioksan-4-acetat (CAS RN 125971-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

ex 3204 20 00

76

10

2,5-Tiofenediilbis(5-tert-butil-1,3-benzoksazol) (CAS RN 7128-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

77

Kalijev 5-metil-1,3,4-oksadiazol-2-karboksilat

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

79

Tiofen-2-etanol (CAS RN 5402-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

83

Flumioksazin (ISO) čistoće 96 mas. % ili veće (CAS RN 103361-09-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

84

Etoksazol (ISO) čistoće 94,8 mas. % ili veće (CAS RN 153233-91-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

85

N2-[1-(S)-etoksikarbonil-3-fenilpropil]-N6-trifluoroacetil-L-lizil-N2-karboksi anhidrid (CAS RN 126586-91-2)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

86

Ditianon (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

87

2,2′-(1,4-Fenilen)bis(4H-3,1-benzoksazin-4-on) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

15

Flupirsulfuron-metil-natrij (ISO) (CAS RN 144740-54-5)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

17

6-Metil-4-okso-5,6-dihidro-4H-tieno[2,3-b]tiopiran-2-sulfonamid (CAS RN 120279-88-1)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

20

Toluensulfonamidi

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

23

N-[4-(2-kloroacetil)fenil]metansulfonamid (CAS RN 64488-52-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

25

Triflusulfuron-metil (ISO) (CAS RN 126535-15-7)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

27

Metil (3R,5S,6E)-7-{4-(4-fluorofenil)-6-izopropil-2-[metil(metilsulfonil) amino]pirimidin-5-il}-3,5-dihidroksihept-6-enoat (CAS RN 147118-40-9)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

28

N-fluorobenzensulfonimid (CAS RN 133745-75-2)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

30

Mješavina izomera koja sadrži N-etiltoluen-2-sulfonamid i N-etiltoluen-4-sulfonamid

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

35

Klorsulfuron (ISO) (CAS RN 64902-72-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

40

Imazosulfuron (ISO), čistoće 98 mas. % ili veće (CAS RN 122548-33-8)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

42

Penokszulam (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

45

Rimsulfuron (ISO) (CAS RN 122931-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

48

(3R,5S,6E)-7-[4-(4-fluorofenil)-2-[metil(metilsulfonil)amino]-6-(propan-2-il)pirimidin-5-il]-3,5-dihidroksihept-6-enojska kiselina - 1-[(R)-(4-klorofenil)(fenil)metil]piperazin (1:1) (CAS RN 1235588-99-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

50

4,4′-Oksidi(benzensulfonohidrazid)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

53

2,4-Dikloro-5-sulfamoilbenzojeva kiselina (CAS RN 2736-23-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

55

Tifensulfuron-metil (ISO) (CAS RN 79277-27-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

63

Nikosulfuron (ISO), čistoće 91 mas. % ili veće (CAS RN 111991-09-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

65

Tribenuron-metil (ISO) (CAS RN 101200-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

75

Metsulfuron-metil (ISO) (CAS RN 74223-64-6)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

77

[[4-[2-[[(3-Etil-2,5-dihidro-4-metil-2-okso-1H-pirol-1-il) karbonil]amino] etil]fenil]sulfonil]-karbamilna kiselina, etil ester (CAS RN 318515-70-7)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

82

N-(5,7-dimetoksi[1,2,4]triazolo[1,5-a] pirimidin-2-il)-2-metoksi-4-(trifluorometil) piridin-3-sulfonamid (CAS RN 422556-08-9)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

85

N-[4-(izopropilaminoacetil)fenil] metansulfonamid hidroklorid

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

88

N-(2-(4-amino-N-etil-m-toluidino)etil) metansulfonamid zeskisulfat monohidrat, (CAS RN 25646-71-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

89

3-(3-Bromo-6-fluoro-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1,2,4-triazol-1-sulfonamid (CAS RN 348635-87-0)

0 %

31.12.2016

ex 2938 90 30

10

Amonijev glicirizat (CAS RN 53956-04-0)

0 %

31.12.2015

ex 2938 90 90

10

Hesperidin (CAS RN 520-26-3)

0 %

31.12.2018

ex 2938 90 90

20

Etivanillin beta-D-glukopiranozid (CAS RN 122397-96-0)

0 %

31.12.2018

ex 2941 20 30

10

Dihidrostreptomicin sulfat (CAS RN 5490-27-7)

0 %

31.12.2016

ex 3102 50 00

10

Prirodni natrijev nitrat

0 %

31.12.2017

3201 20 00

Ekstrakt mimoze

0 %

31.12.2018

ex 3201 90 90

20

Ekstrakti za štavljenje, dobiveni od plodova gambier i myrobalan

0 %

31.12.2018

ex 3204 11 00

20

Bojilo C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9), čistoće 97 % ili veće kako je utvrđeno visokotlačnom tekućinskom kromatografijom

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

30

Pripravak od disperznih bojila, koji sadrži:

| — | C.I. Disperse Orange 61, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61,

| — | C.I. Disperse Blue 291:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1,

| — | C.I. Disperse Violet 93:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1,

| — | C.I. Disperse Red 54 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 54

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

40

Bojilo C.I. Disperse Red 60

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

50

Bojilo C.I. Disperse Blue 72

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

60

Bojilo C.I. Disperse Blue 359

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

70

Bojilo C.I. Disperse Red 343

0 %

31.12.2017

ex 3204 11 00

80

Pripravak neionskog bojila koji sadrži:

| — | N-[5-(acetilamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenil)azo]-2-metoksifenil]- 2-okso-2-(fenilmetoksi)etil-β-alanin (CAS RN 159010-67-0) |
| --- | --- |

—

N-[5-(acetilamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenil)azo]-2-metoksifenil]- 2-okso-2-(fenilmetoksi)etil-β-alanin (CAS RN 159010-67-0)

| — | N-[4-[(2-cijano-4-nitrofenil)azo]fenil]-N-metil-2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etil-β-alanin (CAS RN 170222-39-6) i |
| --- | --- |

—

N-[4-[(2-cijano-4-nitrofenil)azo]fenil]-N-metil-2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etil-β-alanin (CAS RN 170222-39-6) i

| — | N-[2-kloro-4-[(4-nitrofenil)azo]fenil]-2-[2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etoksi]-2-oksoetil-β-alanin (CAS RN 371921-34-5) |
| --- | --- |

—

N-[2-kloro-4-[(4-nitrofenil)azo]fenil]-2-[2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etoksi]-2-oksoetil-β-alanin (CAS RN 371921-34-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

10

Bojilo C.I. Acid Blue 9

0 %

31.12.2016

ex 3204 12 00

20

Pripravak anionskog bojila s masenim udjelom dinatrij-7-((4-kloro-6-(dodecilamino)-1,3,5-triazin-2-il)amin)-4-hidroksi-3-((4-((4-sulfofenil)azo)fenil)azo)-2-naftalensulfonata 75 % ili većim (CAS RN 145703-76-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

30

Pripravak kiselog anionskog bojila koji sadrži:

| — | litij-amino-4-(4-tert-butilanilin)antrakinon-2-sulfonat (CAS RN 125328-86-1), |
| --- | --- |

—

litij-amino-4-(4-tert-butilanilin)antrakinon-2-sulfonat (CAS RN 125328-86-1),

| — | C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) i |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) i

| — | C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2) |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

40

Pripravak tekućeg bojila koje sadrži anionsko kiselo bojilo C.I. Acid Blue 182 (CAS RN 12219-26-0)

0 %

31.12.2018

ex 3204 13 00

10

Bojilo C.I. Basic Red 1

0 %

31.12.2016

ex 3204 13 00

20

(2,2′-(3,3′-Dioksidobifenil-4,4′-diildiazo)bis(6-(4-(3-(dietilamino)propilamino)-6-(3-(dietilamonio)propilamino)-1,3,5-triazin-2-ilamino)-3-sulfonato-1-naftolato))dibakreni(II) acetat laktat (CAS RN 159604-94-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

30

Bojilo C.I. Basic Blue 7 (CAS RN 2390-60-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

40

Bojilo C.I. Basic Violet 1 (CAS RN 603-47-4)/(CAS RN 8004-87-3)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

10

Bojilo C.I. Vat Orange 7 (C.I. Pigment Orange 43)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

60

Bojilo C.I. Vat Blue 4

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

10

Bojilo C.I. Pigment Yellow 81

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

15

Bojilo C.I. Pigment Green 7 (CAS RN 1328-53-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

20

Bojilo C.I. Pigment Blue 15:3 (CAS RN 147-14-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

25

Bojilo C.I. Pigment Yellow 14 (CAS RN 5468-75-7)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

30

Bojilo C.I. Pigment Yellow 97

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

35

Bojilo C.I. Pigment Red 202

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

40

Bojilo C.I. Pigment yellow 120

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

50

Bojilo C.I. Pigment yellow 180

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

60

Bojilo C.I. Pigment Red 53:1 (CAS RN 5160-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

65

Bojilo C.I. Pigment Red 53

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

70

Bojilo C.I. Pigment Yellow 13 (CAS RN 5102-83-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

75

Bojilo C.I. Pigment Orange 5 (CAS RN 3468-63-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

80

Bojilo C.I. Pigment Red 207

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

85

Bojilo C.I. Pigment Blue 61

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

88

Bojilo C.I. Pigment Violet 3

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

11

Fotokromatsko bojilo, 3-(4-butoksifenil-6,7-dimetoksi-3-(4-metoksfenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karbonitril

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

21

Fotokromatsko bojilo, 4-(3-(4-butoksifenil)-6-metoksi-3-(4-metoksifenil)- 13,13-dimetil-11-(trifluorometil)-3,13-dihidrobenzo[h] indeno[2,1-f]kromen-7-il)morfolin

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

31

Fotokromatsko bojilo, N-heksil -6,7-dimetoksi-3,3-bis (4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h] indeno[2,1-f]kromen-11-karboksmid

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

41

Fotokromatsko bojilo, 4,4′-(13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h] indeno[2,1-f]kromen-3,3-diil)difenol

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

43

Fotokromatsko bojilo, bis(2-(4-(7-metoksi-3-(4-metoksifenil)-11-fenil-13, 13-dipropil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-il)fenoksi)etil) dekanedioat (CUS 0133724-2) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

47

Fotokromatsko bojilo, 4-(4-(13,13-dimetil-3,11-difenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-il)ilfenil)morfolin (CUS 0133726-4) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

51

Fotokromatsko bojilo, 4-(4-(6,11-difluoro-13,13-dimetil-3-fenil-3,13-dihidrobenzo[h] indeno[2,1-f ]kromen-3-il)fenil)morfolin

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

53

Fotokromatsko bojilo, 3-(4-butoksifenil)-3-(4-fluorofenil)-6,7-dimetoksi-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-11-karbonitril (CUS 0133725-3) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

55

Fotokromatsko bojilo, 4, 4′-(7-metoksi-11-fenil-13, 13-dipropil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2, 1-f]kromen-3, 3-diil)difenol (CUS 0133728-6) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

57

Fotokromatsko bojilo, bis(2-{4-[11-cijano-3-(4-flourofenil)-6,7-dimetoksi-13,13-dimetil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-il]fenoksi}etil) dekanedioat (CUS 0133729-7) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

61

Fotokromatsko bojilo, 3-(4-butoksifenil)-6,7-dimetoksi-3-(4-metoksifenil)- 13,13-dimetil-11-(trifluorometil)-3,13-dihidrobenzo[h] indeno[2,1-f ]kromen

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

63

Fotokromatsko bojilo, 1-{4-(6-metoksi-3-(4-metoksifenil)-13, 13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-3-il)fenil}piperidin (CUS 0133727-5) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

70

Bojilo C.I. Solvent Red 49

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

71

Bojilo C.I. Solvent Brown 53

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

73

Bojilo C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75- 6), čistoće 97 % ili veće kako je utvrđeno visokotlačnom tekućinskom kromatografijom

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

77

Bojilo C.I. Solvent Yellow 98

0 %

31.12.2016

ex 3204 19 00

84

Bojilo C.I. Solvent Blue 67

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

85

Bojilo C.I. Solvent Red HPR

0 %

31.12.2017

ex 3204 20 00

20

Bojilo C.I. Fluorescent Brightener 71

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

30

Bojilo C.I. Fluorescent Brightener 351

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

40

Dinatrijev 5-[[4-anilino-6-[2-hidroksietil(metil)amino]-1,3,5-triazin-2-il]amino]-2-[(E)-2-[4-[[4-anilino-6-[2-hidroksietil(metil)amino]-1,3,5-triazin-2-il]amino]-2-sulfonatfenil]etenil]benzensulfonat (CAS RN 13863-31-5)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

10

Aliminijska lak-bojila pripremljena iz bojila, za uporabu u proizvodnji pigmenata za farmaceutsku industriju (1)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

20

Bojilo C.I. Carbon Black 7 Lake

0 %

31.12.2016

ex 3206 11 00

10

Titanijev dioksid prevučen izopropoksititanijevim triizostearatom, s masenim udjelom izopropoksititanijevog triizostearata 1,5 % ili većim, ali ne većim od 2,5 %

0 %

31.12.2018

ex 3206 19 00

10

Pripravci koji sadrže:

| — | 72 mas. % (± 2 %) tinjca i |
| --- | --- |

—

72 mas. % (± 2 %) tinjca i

| — | 28 mas. % (± 2 %) titanijevog dioksida |
| --- | --- |

—

28 mas. % (± 2 %) titanijevog dioksida

0 %

31.12.2016

ex 3206 42 00

10

Litopon

0 %

31.12.2018

3206 50 00

Anorganski proizvodi vrsta koje se rabi kao luminofore

0 %

31.12.2018

ex 3207 30 00

10

Pripravci koji sadrže:

| — | ne više od 85 mas. % srebra, |
| --- | --- |

—

ne više od 85 mas. % srebra,

| — | ne manje od 2 mas. % paladija, |
| --- | --- |

—

ne manje od 2 mas. % paladija,

| — | barijev titanat, |
| --- | --- |

—

barijev titanat,

| — | terpineol, i |
| --- | --- |

—

terpineol, i

| — | etil celulozu, |
| --- | --- |

—

etil celulozu,

za uporabu u tiskanju sitotiskom u proizvodnji višeslojnih keramičkih kondenzatora (1)

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

20

Staklene ljuskice prevučene srebrom, prosječnog promjera 40 (± 10) μm

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

40

Ljuskice od stakla (CAS RN 65997-17-3):

| — | debljine 0,3 μm ili više, ali najviše10 μm, i |
| --- | --- |

—

debljine 0,3 μm ili više, ali najviše10 μm, i

| — | prevučene titanijevim dioksidom (CAS RN 13463-67-7) ili željezovim oksidom (CAS RN 18282-10-5) |
| --- | --- |

—

prevučene titanijevim dioksidom (CAS RN 13463-67-7) ili željezovim oksidom (CAS RN 18282-10-5)

0 %

31.12.2017

ex 3208 10 90

ex 3707 90 90

10

60

Antireflekcijski premaz, koji se sastoji od polimera na osnovi estera, modificiranih kromofornom skupinom, u obliku otopine u 2-metoksi-1-propanolu, 2-metoksi-1-metiletil acetatu ili metil-2-hidroksiizobutiratu, s masenim udjelom polimera ne većim od 10 %

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

10

Kopolimer N-vinilkaprolaktama, N-vinil-2-pirolidona i dimetilaminoetil metakrilata, u obliku otopine u etanolu, s masenim udjelom kopolimera 34 % ili većim, ali ne većim od 40 %

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

20

Imerzijska otopina za završni premaz, s masenim udjelom akrilat-metakrilat-alkensulfonat kopolimera s fluoriranim bočnim lancem 0,5 % ili većim, ali ne većim od 15 %, u otopini n-butanola i/ili 4-metil-2-pentanola i/ili diizoamiletera

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

10

Kopolimer maleinske kiseline i metil vinil etera, monoesterificiran s etil i/ili izopropi i/ili butil skupinama, u obliku otopine u etanolu, etanolu i butanolu, izopropanolu ili izopropanolu i butanolu

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3902 90 90

15

94

Modificirani, klorirani poliolefini, neovisno jesu li u otopini ili disperziji

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3208 90 91

25

20

Tetrafluoroetilen kopolimer u otopini butilacetata, s masenim udjelom otapala 50 % (± 2 %)

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 19

35

Silikoni s masenim udjelom 50 % ili više ksilena za uporabu u proizvodnji dugotrajnih kirurških implantata

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

40

Polimer metilsiloksna, u obliku otopine u mješavini acetona, butanola, etanola i izopropanola, s masenim udjelom polimera metilsiloksana 5 % ili većim, ali ne većim od 11 %

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

50

Otopina koja sadrži:

| — | (65 ± 10) % γ-butirolactona, |
| --- | --- |

—

(65 ± 10) % γ-butirolactona,

| — | (30 ± 10) % poliamidne smole, |
| --- | --- |

—

(30 ± 10) % poliamidne smole,

| — | (3,5 ± 1,5) % derivata naftokinon estera i |
| --- | --- |

—

(3,5 ± 1,5) % derivata naftokinon estera i

| — | (1,5 ± 0,5) % arilsilicilne kiseline |
| --- | --- |

—

(1,5 ± 0,5) % arilsilicilne kiseline

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

60

Kopolimer hidroksistirena koji sadrži jedno ili više od sljedećeg:

| — | stiren, |
| --- | --- |

—

stiren,

| — | alkoksistiren, |
| --- | --- |

—

alkoksistiren,

| — | alkilakrilati,otopljen u etil laktatu |
| --- | --- |

—

alkilakrilati,otopljen u etil laktatu

0 %

31.12.2016

ex 3208 90 19

75

Acenaftalen kopolimer uotopini etil latata

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 99

10

Otopina na osnovi kemijski modificiranih prirodnih polimera, koja sadrži dva ili više od sljedećih bojila:

| — | metil 8′-acetoksi-1,3,3,5,6-pentametil-2,3-dihidrospiro[1H-indole -2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksazin]-9′-karboksilat, |
| --- | --- |

—

metil 8′-acetoksi-1,3,3,5,6-pentametil-2,3-dihidrospiro[1H-indole -2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksazin]-9′-karboksilat,

| — | metil 6-(izobutiriloksi)-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat, |
| --- | --- |

—

metil 6-(izobutiriloksi)-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat,

| — | 13-izopropil-3,3-bis(4-metoksifenil)-6,11-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol, |
| --- | --- |

—

13-izopropil-3,3-bis(4-metoksifenil)-6,11-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol,

| — | etoksikarbonilmetil 8-metil-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat, |
| --- | --- |

—

etoksikarbonilmetil 8-metil-2,2-difenil-2H-benzo[h]kromen-5-karboksilat,

| — | 13-etil-3-[4-(morfolino)fenil]-3-fenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol |
| --- | --- |

—

13-etil-3-[4-(morfolino)fenil]-3-fenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]kromen-13-ol

0 %

31.12.2018

ex 3215 11 00

ex 3215 19 00

10

10

Tiskarske boje, tekuće, koje se sastoje od disperzije kopolimera vinil akrilata i pigmenata boje u izoparafinu, s masenim udjelom kopolimera vinil akrilata i pigmenata boje ne većim od 13 %

0 %

31.12.2018

ex 3215 19 00

20

Tinta:

| — | koja sadrži polimer poliestera i disperziju srebra (CAS RN 7440-22-4) i srebrova klorida (CAS RN 7783-90-6)u metil propil ketonu (CAS RN 107-87-9), |
| --- | --- |

—

koja sadrži polimer poliestera i disperziju srebra (CAS RN 7440-22-4) i srebrova klorida (CAS RN 7783-90-6)u metil propil ketonu (CAS RN 107-87-9),

| — | s ukupnim udjelom čvrste tvari od 55 % ili više, ali ne više od 57 %, i |
| --- | --- |

—

s ukupnim udjelom čvrste tvari od 55 % ili više, ali ne više od 57 %, i

| — | relativne gustoće 1,40g/cm3 ili veće, ali ne veće od 1,60g/cm3, |
| --- | --- |

—

relativne gustoće 1,40g/cm3 ili veće, ali ne veće od 1,60g/cm3,

koji se rabi se za otiske na elektrodama (1)

0 %

31.12.2017

ex 3215 90 00

10

Tintna formulacija, za uporabu u proizvodnji ink-jet patrona (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

20

Termoosjetljiva tinta, nanesena na plastični film

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

30

Tinta u jednokratnoj patroni, koja sadrži:

| — | 5 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % amorfmog silicijevog dioksida ili |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % amorfmog silicijevog dioksida ili

| — | 3,8 mas. % ili više bojila C.I. Solvent Black 7 u organskim otapalima |
| --- | --- |

—

3,8 mas. % ili više bojila C.I. Solvent Black 7 u organskim otapalima

za uporabu u označavanju integriranih krugova (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

40

Suha tinta u prahu, na osnovi hibridne smole (dobivene od polistirenske akrilne smole i poliesterke smole), pomiješane sa:

| — | voskom; |
| --- | --- |

—

voskom;

| — | polimerom na osnovi vinila i |
| --- | --- |

—

polimerom na osnovi vinila i

| — | tvari za bojenje |
| --- | --- |

—

tvari za bojenje

za uporabu u proizvodnji boca za tonere za fotokopirne uređaje, telefaksne uređaje, pisače i multifunkcijske uređaje (1)

0 %

31.12.2015

3301 12 10

Nedeterpenirana

0 %

31.12.2018

ex 3402 11 90

10

Natrijev lauroil metil izetionat

0 %

31.12.2015

ex 3402 13 00

10

Vinil kopolimerna površinski aktivna sredstva, na osnovi polipropilen glikola

0 %

31.12.2018

ex 3402 13 00

20

Površinski aktivna tvar, koja sadrži 1,4-dimetil-1,4-bis(2-metilpropil)-2-butin-1,4-diil eter, polmeriziran s oksiranom, zaključen metilom

0 %

31.12.2017

ex 3402 13 00

30

Polioksietilirana 12-hidroksistearinska kiselina (CAS RN 70142-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

20

Mješavina dokusat natrija (INN) i natrijevog benzoata

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

30

Površinski aktivni pripravak, koji se sastoji od mješavine natrijevog dokusata i etoksiliranog 2,4,7,9-tetrametildec-5-in-4,7-diola

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Površinski aktivni pripravak, koji se satoji od mješavine polisiloksana i poli(etilen glikola)

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

60

Površinski aktivni pripravak, koji sadrži 2-etilheksiloksimetil oksiran

0 %

31.12.2014

ex 3402 90 10

70

Površinski aktivni pripravak, koji sadrži etoksilirani 2,4,7,9-tetrametil-5-decin-4,7-diol

0 %

31.12.2014

ex 3403 99 00

10

Rezne tekućine na osnovi vodenih otopina sintetičkih polipeptida

0 %

31.12.2018

ex 3504 00 90

10

Avidin (CAS RN 1405-69-2)

0 %

31.12.2014

ex 3505 10 50

20

O-(2-hidroksietil)-derivati hidroliziranog kukuruznog škroba

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

10

Sredstvo za lijepljenje na osnovi vodene disperzije mješavine dimerizirane smole i kopolimera etilena i vinil acetata (EVA)

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

30

Dvokomponentno mikrokapsulirano epoksidno sredstvo za lijepljenje disperzirano u otapalu

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

40

Akrilno stredstvo za lijepljenje osjetljivo na pritisak, debljine 0,076 mm ili veće, ali ne veće od 0,127 mm, u svicima širine 45,7 cm ili veće, ali ne veće od 132 cm, na zaštitnoj podlozi, s početnom vrijednosti ljepljivosti pri odstranjivanju od barem 15N/25 mm (mjereno u skladu s ASTM D3330)

0 %

31.12.2014

ex 3601 00 00

10

Pirotehnički barut u obliku granula cilindričnog oblika, koji se sastoji od stroncijeva nitrata ili bakrova nitrata u otopini nitrogvanidina, veziva i aditiva, koga se koristi kao komponentu sustava za napuhavanje zračnih jastuka (1)

0 %

31.12.2016

ex 3701 30 00

10

Ploče za visoki tisak, vrste koje se rabi za tiskanje časopisa, koja se sastoji od metalne podloge prekrivene slojem fotopolimera debljine 0,2 mm ili veće, ali ne veće od 0,8 mm, neprevučena zaštitnim filmom, ukupne debljine ne veće od 1 mm

0 %

31.12.2018

ex 3701 30 00

20

Fotoosjetljive ploče koje se sastoje od fotopolimernog sloja na poliesterskoj foliji, ukupne debljine veće od 0,43 mm, ali ne veće od 3,18 mm

0 %

31.12.2014

ex 3701 99 00

10

Ploča od kvarca ili od stakla, prekrivena filmom od kroma i prevučena fotoosjetljivom ili elektron-osjetljivom smolom, za proizvodnju robe tarifnog broja 8541 ili 8542

0 %

01.07.2014

ex 3705 90 90

10

Fotomaske za fotografsko prenošenje uzoraka strujnih krugova na poluvodičke pločice (eafere)

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

10

Fotoosjetljiva emulzija za senzibiliziranje silicijevih diskova (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

15

Emulzija osjetljiva na svjetlost, koja se sastoje od:

| — | ne više od 12 mas. % estera diazooksonafttalensulfonske kiseline i |
| --- | --- |

—

ne više od 12 mas. % estera diazooksonafttalensulfonske kiseline i

| — | fenolnih smola |
| --- | --- |

—

fenolnih smola

u otopini koja sadrži barem 2-metoksi-1-metiletil acetat ili etil laktat ili metil 3-metoksipropionat ili 2-heptanon

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

25

Emulzija osjetljiva na svjetlost, koja se sastoje od:

| — | fenolnih ili akrilnih smola |
| --- | --- |

—

fenolnih ili akrilnih smola

| — | najviše 2 mas. % fotoosjetljivog prekursora kiseline, |
| --- | --- |

—

najviše 2 mas. % fotoosjetljivog prekursora kiseline,

u otopini koja sadrži 2-metoksi-1-metiletil acetat ili etil laktat

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

30

Pripravak na osnovi fotoosjetljivog polimera s akrilnom skupinom u strukturi, koji sadrži pigmente boje, 2-metoksi-1-metiletilacetat i cikloheksanon, neovisno sadrži li etil-3-etoksipropionat ili ne

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

ex 3707 90 90

35

70

Emulzija osjetljiva na svjetlost ili pripravak koji sadrži jednu ili više od sljedećih tvari:

| — | akrilatne polimere, |
| --- | --- |

—

akrilatne polimere,

| — | metakrilatne polimere, |
| --- | --- |

—

metakrilatne polimere,

| — | derivative stiren polimera, |
| --- | --- |

—

derivative stiren polimera,

s masenim udjelom fotoosjetljivih prekursora kiseline ne većim od 7 %, otopljenih u organskom otapalu koje sadrži barem 2-metoksi-1-metiletil acetat

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

40

Emulzija osjetljiva na svjetlost, koja se sastoje od:

| — | ne više od 10 mas. % naftokinondiazidnih estera, |
| --- | --- |

—

ne više od 10 mas. % naftokinondiazidnih estera,

| — | 2 mas. % ili više, ali ne više od 20 mas. % kopolimera hidroksistirena i |
| --- | --- |

—

2 mas. % ili više, ali ne više od 20 mas. % kopolimera hidroksistirena i

| — | ne više od 7 mas. % derivata koji sadrže epokside |
| --- | --- |

—

ne više od 7 mas. % derivata koji sadrže epokside

otopljenih u 1-etoksi-2-propil acetatu i/ili etil actatu

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

45

Fotoosjetljiva emulzija koja se sastoji od cikliziranog poliizoprena i sadrže:

| — | 55 mas. % ili više, ali ne više od 75 mas. % ksilena i |
| --- | --- |

—

55 mas. % ili više, ali ne više od 75 mas. % ksilena i

| — | 12 mas. % ili više, ali ne više od 18 mas. % etilbenzena |
| --- | --- |

—

12 mas. % ili više, ali ne više od 18 mas. % etilbenzena

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

50

Fotoosjetljiva emulzija koja sadrži:

| — | 20 mas. % ili više, ali ne više od 45 mas. % kopolimera akrilata i/ili metakrilata i hidroksistiren derivativa, |
| --- | --- |

—

20 mas. % ili više, ali ne više od 45 mas. % kopolimera akrilata i/ili metakrilata i hidroksistiren derivativa,

| — | 25 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % organskog otapala koje sadrži barem etil laktat i/ili propilen glikolmetileter acetata, |
| --- | --- |

—

25 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % organskog otapala koje sadrži barem etil laktat i/ili propilen glikolmetileter acetata,

| — | 5 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. % akrilata, |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. % akrilata,

| — | ne više od 12 mas. % fotoinicijatora |
| --- | --- |

—

ne više od 12 mas. % fotoinicijatora

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

55

Dielektični premaz, za ublažavanje mehaničkog opterečenja, koji se sastoji od temeljnog fotostrukturiranog poliamidnog prekursora s nezasičenim ugljikom u bočnim lancima koji se može pretvoriti u poliamid, u obliku otopine N-metil-2-pirolidona ili N-etil-2-pirolidona s masenim udjelom polimera 10 % ili više

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

10

Suhi toner u obliku praha ili mješavina za toner, koji se sastoje od kopolimera stirena i butil akrilata, te bilo magnetita ili ugljene čađe, za uporabu kao razvijači u proizvodnji patrona za telefaksne uređaje, kompjutorske pisače ili kopirne uređaje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

20

Suhi toneri u obliku praha ili mješavine za tonere, na osnovi poliolne smole, za uporabu kao razvijači u proizvodnji patrona za telefaksne uređaje, kompjutorske pisače ili kopirne uređaje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

40

Suhi toneri u obliku praha ili mješavine za tonere, na osnovi poliesterske smole, proizvedeni postupkom polimerizacije, za uporabu kao razvijači u proizvodnji patrona za telefaksne uređaje, kompjutorske pisače ili kopirne uređaje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

50

Suha tinta u prahu ili miješalica za toner, koja se sastoji od:

| — | kopolimera stiren akrilata i butadiena |
| --- | --- |

—

kopolimera stiren akrilata i butadiena

| — | ugljene čađe ili organskog pigmenta |
| --- | --- |

—

ugljene čađe ili organskog pigmenta

| — | s dodatkom ili bez dodatka poliolefina ili amorfnog silicijevog dioksida |
| --- | --- |

—

s dodatkom ili bez dodatka poliolefina ili amorfnog silicijevog dioksida

namijenjena za uporabu kao razvijač u proizvodnji bočica ili patrona punjenih tintom ili tonerom za telefaks uređaje, pisače za računala i fotokopirne strojeve (1)

0 %

31.12.2017

ex 3707 90 90

10

Antirefleksijski premaz, koji se sastoji od modificiranog metakrilnog polimera s masenim udjelom polimera ne većim od 10 %, u obliku otopine koja sadrži dvije ili tri sljedeće tvari:

| — | 2-metoksi-1-metiletil acetat (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

2-metoksi-1-metiletil acetat (CAS RN 108-65-6)

| — | 1-metoksipropan-2-ol (CAS RN 107-98-2) |
| --- | --- |

—

1-metoksipropan-2-ol (CAS RN 107-98-2)

| — | etil laktat (CAS RN 97-64-3) |
| --- | --- |

—

etil laktat (CAS RN 97-64-3)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 90

40

Antirefleksijski premaz, u obliku vodene otopine, koji sadrži:

| — | ne više od 2 mas. % alkil sulfonske kiseline bez halogena, i |
| --- | --- |

—

ne više od 2 mas. % alkil sulfonske kiseline bez halogena, i

| — | 5 mas. % fluoriranih polimera |
| --- | --- |

—

5 mas. % fluoriranih polimera

0 %

31.12.2014

ex 3707 90 90

80

Antirefleksijski premaz, koji se sastoji od polimera siloksana ili organskog polimera s fenolno-hidroksilnom skupinom, modificiranom kromofornom skupinom, u obliku otopine u organskom otapalu koje sadrži bilo 1-etoksi-2-propanol ili 2-metoksi-1-metiletil acetat, s masenim udjelom polimera ne većim od 10 %

0 %

31.12.2015

ex 3707 90 90

85

Svici koji se sastoje od:

| — | suhog sloja fotoosjetljive akrilne smole, |
| --- | --- |

—

suhog sloja fotoosjetljive akrilne smole,

| — | zaštitne folije od poli(etilene tereftalata) s jedne strane, i |
| --- | --- |

—

zaštitne folije od poli(etilene tereftalata) s jedne strane, i

| — | zaštitne folije od polietilena s druge strane |
| --- | --- |

—

zaštitne folije od polietilena s druge strane

0 %

31.12.2014

ex 3801 90 00

10

Ekspandirani grafit (CAS RN 90387-90-9 i CAS RN 12777-87-6)

0 %

31.12.2016

ex 3802 90 00

11

Kalcinirana dijatomejska zemlja obrađena sodom, isprana kiselinom, za upotrebu kao pomoćno filtracijsko sredstvo u proizvodnji farmaceutskih i/ili biokemijskih proizvoda (1)

0 %

31.12.2017

3805 90 10

Borovo ulje

1,7 %

31.12.2018

ex 3806 10 00

ex 3909 40 00

20

50

Fenolne smole modificirane kolofonijem,

| — | s masenim udjelom kolofonija 60 % ili većin, ali ne većim od 75 %, |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom kolofonija 60 % ili većin, ali ne većim od 75 %,

| — | s kiselinskim brojem ne većim od 25, |
| --- | --- |

—

s kiselinskim brojem ne većim od 25,

vrsta koje se rabe u offset tisku

0 %

31.12.2016

ex 3808 91 90

10

Indoksakarb (ISO) i njegov (R) isomer, na podlozi od silicijevog dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

30

Proizvodi koji sadrže endospore ili spore i proteinske kristale dobivene od:

| — | Bacillus thuringiensis Berliner podvrste aizawai i kurstaki, ili |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis Berliner podvrste aizawai i kurstaki, ili

| — | Bacillus thuringiensis podvrste kurstaki, ili |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste kurstaki, ili

| — | Bacillus thuringiensis podvrste israelensis, ili |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste israelensis, ili

| — | Bacillus thuringiensis podvrste aizawai ili, |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste aizawai ili,

| — | Bacillus thuringiensis podvrste tenebrionis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis podvrste tenebrionis

0 %

31.12.2014

ex 3808 91 90

40

Spinozad (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

60

Spinetoram (ISO) (CAS RN 935545-74-7), pripravak od dvije spinosin komponente (3′-etoksi-5,6-dihidro spinosin J) i (3′-etoksi- spinosin L)

0 %

31.12.2017

ex 3808 92 90

10

Fungicidi u obliku praha, s masenim udjelom himeksazola (ISO) 65 % ili većim, ali ne većim od 75 %, nepripremljeni u pakiranjima za pojedinačnu prodaju

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

30

Proizvodi koji se sastoje od suspenzije cinkovog piritiona (INN) u vodi, koji sadrže:

| — | 24 mas. % ili više, ali ne više od 26 mas. % cinkovog piritiona (INN), ili |
| --- | --- |

—

24 mas. % ili više, ali ne više od 26 mas. % cinkovog piritiona (INN), ili

| — | 39 mas. % ili više, ali ne više od 41 mas. % cinkovog piritiona (INN) |
| --- | --- |

—

39 mas. % ili više, ali ne više od 41 mas. % cinkovog piritiona (INN)

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

50

Proizvodi na osnovi bakrovog piritiona

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 15

10

Proizvodi na osnovi koncentrata s masenim udjelom aktivnog herbicidnog sastojka penoksulama 45 %ili većim, ali ne većim od 55 %, u obliku vodene otopine

0 %

31.12.2017

ex 3808 93 23

10

Herbicidi koji sadrže flazasulfuron (ISO) kao aktivni sastojak

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 27

40

Proizvodi koji se sastoje od suspenzije tepraloksidima (ISO), koji sadrže:

| — | 30 mas. % ili više tepraloksidima (ISO), i |
| --- | --- |

—

30 mas. % ili više tepraloksidima (ISO), i

| — | ne više od 70 mas. % naftne frakcije koja se sastoji od aromatskih ugljikovodika |
| --- | --- |

—

ne više od 70 mas. % naftne frakcije koja se sastoji od aromatskih ugljikovodika

0 %

31.12.2016

ex 3808 93 90

10

Proizvodi u obliku granula, koji sadrže:

| — | 38,8 mas. % ili više, ali ne više od 41,2 mas. % giberelina A3, ili |
| --- | --- |

—

38,8 mas. % ili više, ali ne više od 41,2 mas. % giberelina A3, ili

| — | 9,5 mas. % ili više, ali ne više od 10,5 mas. % giberelina A4 i A7 |
| --- | --- |

—

9,5 mas. % ili više, ali ne više od 10,5 mas. % giberelina A4 i A7

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 90

20

Proizvodi se sastoje od benzil(purin-6-il)amina u otopini glikola, koji sadrže:

| — | 1,88 mas. % ili više, ali ne više od 2,00 mas. % benzil(purin-6-il)aminavrsta |
| --- | --- |

—

1,88 mas. % ili više, ali ne više od 2,00 mas. % benzil(purin-6-il)aminavrsta

koje se rabi u sredstvima za reguliranje rasta biljaka

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

30

Vodene otopine, koje sadrže:

| — | 1,8 mas. % natrijevog para-nitrofenolata, |
| --- | --- |

—

1,8 mas. % natrijevog para-nitrofenolata,

| — | 1,2 mas. % natrijevog orto-nitrofenolata, |
| --- | --- |

—

1,2 mas. % natrijevog orto-nitrofenolata,

| — | 0,6 mas. % natrijevog 5-nitrogvajakolata |
| --- | --- |

—

0,6 mas. % natrijevog 5-nitrogvajakolata

za uporabu u proizvodnji sredstava za reguliranje rasta biljaka (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

40

Miješani bijeli prah koji sadrži:

| — | 3 mas. % ili više, ali ne više od 3,6 mas. % 1-metilciklopropena čistoće veće od 96 % i |
| --- | --- |

—

3 mas. % ili više, ali ne više od 3,6 mas. % 1-metilciklopropena čistoće veće od 96 % i

| — | koji sadrži manje od 0,05 mas. % svake od nećistoća 1-kloro-2-metilpropena i 3-kloro-2-metilpropena |
| --- | --- |

—

koji sadrži manje od 0,05 mas. % svake od nećistoća 1-kloro-2-metilpropena i 3-kloro-2-metilpropena

za uporabu u proizvodnji sredstava za reguliranje rasta voća, povrća i ukrasnih biljaka nakon branja sa specifičnim generatorom (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

50

Proizvodi u obliku praha, koji sadrže:

| — | 55 mas. % ili više Gibberellina A4, |
| --- | --- |

—

55 mas. % ili više Gibberellina A4,

| — | 1 mas. % ili više, ali ne više od 35 mas. % Gibberellina A7, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ili više, ali ne više od 35 mas. % Gibberellina A7,

| — | 90 mas. % ili više Gibberellina A4 i Gibberellina A7 zajedno |
| --- | --- |

—

90 mas. % ili više Gibberellina A4 i Gibberellina A7 zajedno

| — | ne više od 10 mas. % kombinacije vode i drugih prirodnih oblika Gibberellina |
| --- | --- |

—

ne više od 10 mas. % kombinacije vode i drugih prirodnih oblika Gibberellina

vrsta koje se rabi u proizvodnji sredstava za reguliranje rasta biljaka

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oksamil (ISO) u otopini cikloheksanona i vode

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

20

Abamektin (ISO) (CAS RN 71751-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 3809 91 00

10

Mješavina 5-etil-2-metil-2-okso-1,3,2λ5-dioksafosforan-5-ilmetil metil metilfosfonata i bis(5-etil-2-metil-2-okso-1,3,2λ5-dioksafosforan-5-ilmetill) metilfosfonata

0 %

31.12.2018

ex 3809 92 00

20

Otpjenjivač, koji se sastoji od mješavine oksidipropanola i 2,5,8,11-tetrametildodek-6-in-5,8-diola

0 %

31.12.2014

ex 3810 10 00

10

Pasta za lemljenje i zavarivanje, koja se sastoji od mješavine kovina i smola masenog udjela:

| — | 70 % ili više, ali ne više od 90 % kositra |
| --- | --- |

—

70 % ili više, ali ne više od 90 % kositra

| — | ne više od 10 % jedne od kovina srebra, bakra, cinka ili indija |
| --- | --- |

—

ne više od 10 % jedne od kovina srebra, bakra, cinka ili indija

za uporabu u elektrotehničkoj industriji (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 19 00

10

Otopina koja sadrži više od 61 mas. %, ali ne više od 63 mas. % metilciklopentadienll manganovog trikarbonila u otapalu aromatskog ugljikovodika, koja sadrži ne više od:

| — | 4,9 mas. % 1,2,4-trimetil-benzena, |
| --- | --- |

—

4,9 mas. % 1,2,4-trimetil-benzena,

| — | 4.9 mas. % naftalena, i |
| --- | --- |

—

4.9 mas. % naftalena, i

| — | 0,5 mas. % 1,3,5-trimetil-benzena |
| --- | --- |

—

0,5 mas. % 1,3,5-trimetil-benzena

0 %

31.12.2014

ex 3811 21 00

10

Soli dinonilnaftalensulfonske kiseline, u obliku otopine u mineralnim uljima

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

20

Aditivi za ulja za podmazivanje, na osnovi kompleksnih organskih spojeva molibdena, u obliku otopine u mineralnom ulju

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

30

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji sadrže mineralna ulja, koji se sastoje od kalcijevih soli reakcijskih produkata poliizobutilen supstituiranog fenola te salicilne kiseline i formaldehida, za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

40

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji sadrže mineralna ulja, na osnovi mješavine kalcijevih soli dodecilfenol sulfida (CAS RN 68784-26-9), za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

50

Aditivi za ulja za podmazivanje,

| — | na osnovi kalcijevih C16-24 alkilbenzensulfonata (CAS RN 70024-69-0), |
| --- | --- |

—

na osnovi kalcijevih C16-24 alkilbenzensulfonata (CAS RN 70024-69-0),

| — | koji sadrže mineralna ulja, |
| --- | --- |

—

koji sadrže mineralna ulja,

za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

60

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji sadrže mineralna ulja,

| — | na osnovi kalcij polipropilenilom supstituiranog benzensulfonata (CAS RN 75975-85-8) s masenim udjelom 25 % ili većim, ali ne većim od 35 %, |
| --- | --- |

—

na osnovi kalcij polipropilenilom supstituiranog benzensulfonata (CAS RN 75975-85-8) s masenim udjelom 25 % ili većim, ali ne većim od 35 %,

| — | s ukupnom osnovnim brojem (TBN) 280 ili većim, ali ne većim od 320 |
| --- | --- |

—

s ukupnom osnovnim brojem (TBN) 280 ili većim, ali ne većim od 320

za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

70

Aditivi za ulja za podmazivanje,

| — | koji sadrže poliizobutilen sukcinimid dobiven reakcijom produkata polietilenpoliamina s anhidridom poliizobutenil sukcininata (CAS RN 84605-20-9), |
| --- | --- |

—

koji sadrže poliizobutilen sukcinimid dobiven reakcijom produkata polietilenpoliamina s anhidridom poliizobutenil sukcininata (CAS RN 84605-20-9),

| — | koji sadrže mineralna ulja, |
| --- | --- |

—

koji sadrže mineralna ulja,

| — | s masenim udjelom klora 0,05 % ili većim, ali ne većim od 0,25 %, |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom klora 0,05 % ili većim, ali ne većim od 0,25 %,

| — | s ukupnom osnovnim brojem (TBN) većim od 20, |
| --- | --- |

—

s ukupnom osnovnim brojem (TBN) većim od 20,

za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

20

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji se sastoje od produkata reakcije bis(2-metilpentan-2-il)ditiofosforske kiseline s propilen oksidom, fosfornim oksidom i aminima s C12-14 alkilnim lancima, za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

30

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji se sastoje od produkata reakcije butil-cikloheks-3-enkarboksilata, sumpora i trifenil fosfita (CAS RN 93925-37-2), za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

40

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji se sastoje od produkata reakcije 2-metil-prop-1-ena sa sumpornim monokloridom i natrijevim sulfidom (CAS RN 68511-50-2), s masenim udjelom klora 0,05 % ili većim, ali ne većim od 0,5 %, za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

50

Aditivi za ulja za podmazivanje, koji se sastoje od mješavine N,N-dialkil -2-hidroksiacetamida s alkilnim lacem duljine između 12 i 18 atoma ugljika (CAS RN 866259-61-2), za uporabu kao koncentrirani aditivi u proizvodnji motornih ulja postupkom mješanja

0 %

31.12.2017

ex 3811 90 00

10

Sol dinonilnaftilsulfonske kiseline, u obliku otopine u mineralnom ulju

0 %

31.12.2018

ex 3811 90 00

40

Otopina kvarternih amonijevih soli na osnovi poliizobutenil sukcinimida, s masenim udjelom 2-etilheksanola 20 % ili većim, ali ne većim od 29,9 %

0 %

31.12.2017

ex 3812 10 00

10

Ubrzivači vulkanizacije za gumu, na osnovi granula difenil gvanidina

0 %

31.12.2016

ex 3812 20 90

10

Plastifikator, koji sadrži:

| — | bis(2-etilheksil)-1,4-benzen dikarboksilat (CAS RN 6422-86-2) |
| --- | --- |

—

bis(2-etilheksil)-1,4-benzen dikarboksilat (CAS RN 6422-86-2)

| — | više od 10 %, ali ne više od 60 % masenog udjela dibutiltereftalata (CAS RN 1962-75-0) |
| --- | --- |

—

više od 10 %, ali ne više od 60 % masenog udjela dibutiltereftalata (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

20

Mješavina koja sadrži pretežno bis(2,2,6,6-tetrametil-1-oktiloksi-4-piperidil) sebakat

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

25

UV fotostablizator, koji sadrži:

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-okspropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etanediil) (CAS RN 104810-48-2), |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-okspropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etanediil) (CAS RN 104810-48-2),

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-okspropoksi]poli (oksi-1,2-etanediil) (CAS RN 104810-47-1), |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-okspropoksi]poli (oksi-1,2-etanediil) (CAS RN 104810-47-1),

| — | polietilen glikol prosječne molekularne mase 300 (CAS RN 25322-68-3) |
| --- | --- |

—

polietilen glikol prosječne molekularne mase 300 (CAS RN 25322-68-3)

| — | bis (1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)sebakat (CAS RN 41556-26-7), i |
| --- | --- |

—

bis (1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)sebakat (CAS RN 41556-26-7), i

| — | metil-1,2,2,6,6-pentametil-4- piperidil sebakat (CAS RN 82919-37-7) |
| --- | --- |

—

metil-1,2,2,6,6-pentametil-4- piperidil sebakat (CAS RN 82919-37-7)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

30

Stabilizatori spojeva koji sadrže 15 mas. % ili više, ali ne više od 40 mas. % natrijevog perklorata i ne više od 70 mas. % 2-(2-metoksietoksi)etanola

0 %

31.12.2014

ex 3812 30 80

35

Mješavina koja sadrži po masi:

| — | 25 % ili više, ali ne više od 50 % mješavine C15-18 tetrametilpiperidinil estera (CAS RN 86403-32-9) |
| --- | --- |

—

25 % ili više, ali ne više od 50 % mješavine C15-18 tetrametilpiperidinil estera (CAS RN 86403-32-9)

| — | ne više od 20 % ostalih organskih spojeva |
| --- | --- |

—

ne više od 20 % ostalih organskih spojeva

| — | na polipropilenskom nosaču (CAS RN 9003-07-0) |
| --- | --- |

—

na polipropilenskom nosaču (CAS RN 9003-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

40

Mješavina:

| — | 80 mas. % (± 10 %) 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata, i |
| --- | --- |

—

80 mas. % (± 10 %) 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata, i

| — | 20 mas. % (± 10 %) 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata |
| --- | --- |

—

20 mas. % (± 10 %) 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

55

UV stabilizator, koji sadrži:

| — | 2-(4,6-bis(2,4-dimetilfenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktiloksi)-fenol (CAS RN 2725-22-6) i |
| --- | --- |

—

2-(4,6-bis(2,4-dimetilfenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktiloksi)-fenol (CAS RN 2725-22-6) i

| — | bilo N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin polimer s 2,4-dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinon (CAS RN 193098-40-7) ili |
| --- | --- |

—

bilo N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin polimer s 2,4-dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinon (CAS RN 193098-40-7) ili

| — | N,N′-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin polimer s 2,4 dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinom (CAS RN 82451-48-7) |
| --- | --- |

—

N,N′-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin polimer s 2,4 dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinom (CAS RN 82451-48-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

60

Svjetlosni stabilizator, koji se sastoji od razgranatih i linearnih alkil estera 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-di-metiletil)-4-hidroksi-benzenpropanske kiseline (CAS RN 127519-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

65

Stabilizator za plastične mase, koji se sastoji od:

| — | 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata (CAS RN 57583-35-4), |
| --- | --- |

—

2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata (CAS RN 57583-35-4),

| — | 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata (CAS RN 57583-34-3), i |
| --- | --- |

—

2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoata (CAS RN 57583-34-3), i

| — | 2-etilheksilmerkaptoacetata (CAS RN 7659-86-1) |
| --- | --- |

—

2-etilheksilmerkaptoacetata (CAS RN 7659-86-1)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

70

Svjetlosni stabilizator, koji se sastoji od:

| — | razgranatih i linearnih alkilnih estera 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksibenzenpropanske kiseline (CAS RN 127519-17-9), i |
| --- | --- |

—

razgranatih i linearnih alkilnih estera 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksibenzenpropanske kiseline (CAS RN 127519-17-9), i

| — | 1-metoksi-2-propil acetata(CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

1-metoksi-2-propil acetata(CAS RN 108-65-6)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

75

N,N′-Bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer s 2,4-dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinom (CAS RN 193098-40-7)

0 %

31.12.2017

ex 3812 30 80

80

UV stabilizator koji sadrži:

| — | ometan amin: N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer s 2,4-dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinom (CAS RN 193098-40-7) i |
| --- | --- |

—

ometan amin: N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamin, polimer s 2,4-dikloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinom (CAS RN 193098-40-7) i

| — | ili o-hidroksifenil triazin za upijanje UV zraka ili |
| --- | --- |

—

ili o-hidroksifenil triazin za upijanje UV zraka ili

| — | kemijski modificiran fenolni spoj |
| --- | --- |

—

kemijski modificiran fenolni spoj

0 %

31.12.2017

ex 3814 00 90

20

Mješavina koja sadrži:

| — | 69 mas. % ili više, ali ne više od 71 mas. % 1-metoksipropan-2-ola, |
| --- | --- |

—

69 mas. % ili više, ali ne više od 71 mas. % 1-metoksipropan-2-ola,

| — | 29 mas. % ili više, ali ne više od 31 mas. % 2-metoksi-1-metiletil acetata |
| --- | --- |

—

29 mas. % ili više, ali ne više od 31 mas. % 2-metoksi-1-metiletil acetata

0 %

31.12.2018

ex 3814 00 90

40

Azeotropne mješavine koje sadrže izomere nonafluorobutil metil etera i/ili nonafluorobutil etil etera

0 %

31.12.2018

ex 3815 12 00

10

Katalizator, u obliku granula ili prstena promjera 3 mm ili većeg, ali ne većeg od 10 mm, koji se sastoji od srebra na podlozi od aluminijevog oksida, s masenim udjelom srebra 8 % ili većim, ali ne većim od 40 %

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

10

Katalizatori koji se sastoje od kromovog trioksida, dikromovog trioksida ili organometalnih spojeva kroma, naneseni na podlogu od silicijevog dioksida, s porama obujma 2 cm3/g ili većeg (određeno metodom apsorpcije dušika)

0 %

31.12.2016

ex 3815 19 90

15

Katalizator, u obliku praha, koji se sastoji od mješavine metalnih oksida na podlozi od silicijevog dioksida, koji sadrži 20 mas. % ili više, ali ne više od 40 mas. % molibdena, bizmuta i željeza zajedno, za uporabu u proizvodnji akrilonitrila (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

25

Katalizator u obliku kuglica promjera 4,2 mm ili većeg, ali ne većeg od 9 mm, koji se sastoji od mješavine metalnih oksida koji sadrže uglavnom okside molibdena, nikla, kobalta i željeza, na podlozi od aluminijeva oksida, za primjenu u proizvodnji akrilnog aldehida (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

30

Katalizator, koji sadrži titanijev tetraklorid na podlozi od magnezijevog diklorida, za uporabu u proizvodnji polipropilena (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

40

Katalizator, u obliku kuglica promjera 4,2 mm ili većeg, ali ne većeg od 9 mm, koji se sastoji od mješavine metalnih oksida koji sadrže pretežno okside molibdena, vanadija i bakra, na podlozi od silicijevog dioksida i/ili aluminijevog oksida, za uporabu u proizvodnji akrilne kiseline (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

60

Katalizator, koji se sastoji od dikromovog trioksida, na podlozi od aluminijevog oksida

0 %

31.12.2014

ex 3815 19 90

65

Katalizator, koji se sastoji of fosforne kiseline kemijski vezane na podlogu od silicijevog dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

70

Katalizator, koji se sastoji od organo-metalnih spojeva aluminija i cirkonija, na podlozi od silicijevog dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

75

Katalizator, koji se sastoji od organo-metalnih spojeva aluminija i kroma, na podlozi od silicijevog dioksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

80

Katalizator, koji se sastoji od organo-metalnih spojeva magnezija i titanija, na podlozi od silicijevog dioksida, u obliku suspenzije u mineralnom ulju

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

85

Katalizator, koji se sastoji od organo-metalnih spojeva aluminija, magnezija i titanija, na podlozi od silicijevog dioksida, u obliku praha

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

86

Katalizator, koji sadrži titanijev tetraklorid na podlozi od magnezijevog diklorida, za uporabu u proizvodnji poliolefina (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

ex 8506 90 00

87

10

Katoda, u svicima, za dugmaste zrak-cink baterije (baterije za slušne aparate) (1)

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

16

Inicijator na osnovi dimetilaminopropil uree

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

18

Oksidacijski katalizator s aktivnim sastojkom od di[mangan (1+)], 1,2-bis(oktahidro-4,7-dimetil-1H-1,4,7-triazonin-1-il-kN1, kN4, kN7)etan-di-μ-okso-μ-(etanoato-kO, kO′)-, di[klorid(1-)], za uporabu kao ubrzivač kemijske oksidacije ili bijeljenje (CAS RN 1217890-37-3)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

20

Katalizator, u obliku praha, koji se sastoji od mješavine titanijevog triklorida i aluminijevog klorida, koji sadrži:

| — | 20mas. % ili više, ali ne više od 30mas. % titanijai |
| --- | --- |

—

20mas. % ili više, ali ne više od 30mas. % titanijai

| — | 55mas. % ili više, ali ne više od 72mas. % klora |
| --- | --- |

—

55mas. % ili više, ali ne više od 72mas. % klora

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

27

Katalizator, u obliku šupljih cilindara dužine 5mm ili veće, ali ne veće od 9mm, od mješavine metalnih oksida koji sadržavaju pretežno okside molibdena, bizmuta, željeza i nikla te punjenje od silicijevog dioksida, namijenjen proizvodnji akrilne kiseline (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

30

Katalizator, koji se sastoji od suspenzije sljedećih tvari u mineralnom ulju:

| — | tetrahidrofuranovih kompleksa magnezijevog klorida i titanijevog(III) klorida; i |
| --- | --- |

—

tetrahidrofuranovih kompleksa magnezijevog klorida i titanijevog(III) klorida; i

| — | silicijevog dioksida |
| --- | --- |

—

silicijevog dioksida

| — | koji sadrži 6,6 mas. % (± 0,6 %) magnezija, i |
| --- | --- |

—

koji sadrži 6,6 mas. % (± 0,6 %) magnezija, i

| — | koji sadrži 2,3 mas. % (± 0,2 %) titanija |
| --- | --- |

—

koji sadrži 2,3 mas. % (± 0,2 %) titanija

0 %

31.12.2015

ex 3815 90 90

33

Katalizator koji se sastoji od mješavine različitih alkilnaftalen sulfonskih kiselina, s alifatskim lancima ugljikovodika koji sadržavaju 12 – 56 atoma ugljika

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

50

Katalizator, koji sadrži titanijev triklorid, u obliku suspenzije u heksanu ili heptanu i koji sadrži 9 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. % titanija, računato bez heksana ili heptana

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

70

Katalizator, koji se sastoji od mješavine (2-hidroksipropil)trimetilamonijevog formata i dipropilenskih glikola

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

71

Katalizator, koji sadrži N-(2-hidroksipropilamonij)diazabiciklo (2,2,2) oktan-2-etil heksanoat, otopljen u etan-1,2-diolu

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

80

Katalizator, koji se sastoji prvenstveno od dinonilnaftalendisulfonske kiseline u obliku otopine u izobutanolu

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

81

Katalizator, koji sadrži 69 mas. % ili više, ali ne više od 79 mas. % (2-hidroksi-1-metiletil)trimetilamonijevog 2-etilheksanoata

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

85

Katalizator, na osnovi aluminosilikata (zeolita), za alkiliranje aromatskih ugljikovodika, za transalkiliranje alkilaromatskih ugljikovodika ili za oligomerizaciju olefina (1)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

86

Katalizator, u obliku štapića, koji se sastoji od aluminosilikata (zeolita) i koji sadrži 2 mas. % ili više, ali ne više od 3 mas. % metalnih oksida rijetkih zemalja, te manje od 1 mas. % dinatrijevog oksida

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

88

Katalizator, koji se sastoji od titanijevog tetraklorida i magnezijevog klorida i koji, računato bez ulja i heksana, sadrži:

| — | 4 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % titanija, i |
| --- | --- |

—

4 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % titanija, i

| — | 10 mas. % ili više, ali ne više od 20 mas. % magnezija |
| --- | --- |

—

10 mas. % ili više, ali ne više od 20 mas. % magnezija

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

89

Bakterije Rhodococcus rhodocrous J1, koje sadrže enzime suspendirane u poliakrilamidnom gelu ili u vodi, za uporabu kao katalizator u proizvodnju akrilamida hidratacijom akrilonitrila (1)

0 %

31.12.2016

ex 3817 00 50

10

Mješavina alkilbenzena (C14-26) koja sadrži:

| — | 35 mas. % ili više, ali ne više od 60 mas. % of eikosilbenzena, |
| --- | --- |

—

35 mas. % ili više, ali ne više od 60 mas. % of eikosilbenzena,

| — | 25 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % dokosilbenzena, |
| --- | --- |

—

25 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % dokosilbenzena,

| — | 5 mas. % ili više, ali ne više od 25 mas. % tetrakosilbenzena |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više, ali ne više od 25 mas. % tetrakosilbenzena

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

10

Mješavina alkilnaftalena koja sadrži:

| — | 88 mas. % ili više, ali ne više od 98 mas. % heksadecilnaftalena |
| --- | --- |

—

88 mas. % ili više, ali ne više od 98 mas. % heksadecilnaftalena

| — | 2 mas. % ili više, ali ne više od 12 mas. % diheksadecilnaftalena |
| --- | --- |

—

2 mas. % ili više, ali ne više od 12 mas. % diheksadecilnaftalena

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

20

Mješavina razgranatih alkilbenzena, koji se sastoje pretežno od dodecil benzena

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

30

Miješani alkilnaftaleni, modificirani alifatskim lancima, duljine lanca od 12 do 56 atoma ugljika

0 %

31.12.2016

ex 3819 00 00

20

Vatrootporna hidraulična tekućina, na osnovi fosfatnog estera

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 30

20

Destilat masnih kiselina palme, neovisno je li hidrogeniran ili ne, sa sadržajem slobodnih masnih kiselina 80 % ilivećim za uporabu u proizvodnji:

| — | industrijskih monokarbonskih masnih kiselina iz podbroja 3823, |
| --- | --- |

—

industrijskih monokarbonskih masnih kiselina iz podbroja 3823,

| — | stearinske kiseline iz podbroja 3823, |
| --- | --- |

—

stearinske kiseline iz podbroja 3823,

| — | stearinske kiseline iz podbroja 2915, |
| --- | --- |

—

stearinske kiseline iz podbroja 2915,

| — | palmitinske kiseline iz podbroja 2915 ili |
| --- | --- |

—

palmitinske kiseline iz podbroja 2915 ili

| — | pripravaka za životinjsku hranu iz podbroja 2309 (1) |
| --- | --- |

—

pripravaka za životinjsku hranu iz podbroja 2309 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 90

20

Kisela ulja od rafinacije palmitinske kiseline za uporabu u proizvodnji:

| — | industrijskih monokarbonskih masnih kiselina iz podbroja 3823, |
| --- | --- |

—

industrijskih monokarbonskih masnih kiselina iz podbroja 3823,

| — | stearinske kiseline iz podbroja 3823 |
| --- | --- |

—

stearinske kiseline iz podbroja 3823

| — | stearinske kiseline iz podbroja 2915 |
| --- | --- |

—

stearinske kiseline iz podbroja 2915

| — | palmitinske kiseline iz podbroja 2915 ili |
| --- | --- |

—

palmitinske kiseline iz podbroja 2915 ili

| — | pripravaka za životinjsku hranu iz podbroja 2309 (1) |
| --- | --- |

—

pripravaka za životinjsku hranu iz podbroja 2309 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 15

10

Kiseli aluminosilikat (umjetni zeolit tipa Y) u obliku natrija, koji sadrži ne više od 11 mas. % natrija, izraženog kao natrijev oksid, u obliku štapića

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

05

Mješavina monomera metilmetakrilata i monomera butilakrilata, u otopini ksilena i butilacetata, koja sadrži više od 54 mas. %, ali ne više od 56 mas. % otapala

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

06

Parafin sa stupnjem kloriranja 70 % ili većim

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

07

Film koji sadrži okside barija ili kalcija, kombinirane bilo s oksidima titanija ili cirkonija, u akrilnom vezivnom materijalu

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

08

Mješavina izomera divinilbenzena i izomera etilvinilbenzena, s masenim udjelom divinilbenzena 56 % ili većim, ali ne većim od 85 % (CAS RN 1321-74-0)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

09

Pripravci protiv korozije, koji se sastoje od soli dinonilnaftalensulfonske kiseline:

| — | na podlozi od mineralnog voska, neovisno je li kemijski modificiran ili ne,ili |
| --- | --- |

—

na podlozi od mineralnog voska, neovisno je li kemijski modificiran ili ne,ili

| — | u obliku otopine u organskom otapalu |
| --- | --- |

—

u obliku otopine u organskom otapalu

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

10

Kalcinirani boksit (vatrostalni)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

11

Mješavina fitosterola, koja nije u obliku praha i koja sadrži:

| — | 40 mas. % ili više, ali ne više od 58 mas. % beta-sitosterola |
| --- | --- |

—

40 mas. % ili više, ali ne više od 58 mas. % beta-sitosterola

| — | 20 mas. % ili više, ali ne više od 28 mas. % kampesterola |
| --- | --- |

—

20 mas. % ili više, ali ne više od 28 mas. % kampesterola

| — | 14 mas. % ili više, ali ne više od 23 mas. % stigmasterola |
| --- | --- |

—

14 mas. % ili više, ali ne više od 23 mas. % stigmasterola

| — | 0 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % ostalih sterola |
| --- | --- |

—

0 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % ostalih sterola

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

12

Oligomer tetrafluoroetilena, s jednom jodoetilnom završnom skupinom

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

13

Pripravci koji sadrže ne manje od 92 mas. %, ali ne više od 96,5 mas. % 1,3:2,4-bis-O-(4-metilbenziliden)-D-glucitola, te koji sadrže i derivate karboksilne kiseline i alkil sulfat

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

14

Kalcijev fosfonat fenat, otopljen u mineralnom ulju

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

15

Strukturirani silicijev aluminijev fosfat

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

16

Mješavina bis{4-(3-(3-fenoksikarbonilamino)tolil)ureido}fenilsulfona, difeniltoluen-2,4-dikarbamata i 1-[4-(4-aminobenzensulfonil)-fenil]-3-(3-fenoksikarbonilamino-tolil)-uree

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

17

Mješavina koja sadrži 65 mas. % ili više, ali ne više od 90 mas. % acetata 3-butilen-1,2-diola

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

18

Poli(tetrametilen glikol) bis[(9-okso-9H-tioksanten-1-iloksi)acetat s prosječnim polimernim lancem kraćim od 5 monomernih jedinica (CAS RN 515136-48-8)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

20

Pripravak koji se sastoji od 83 mas. % ili više 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metanoinden (diciklopentadiena), sintetičke gume, neovisno sadrži li 7 mas. % triciklopentadiena ili više, i:

| — | aluminij-alkilni spoj, |
| --- | --- |

—

aluminij-alkilni spoj,

| — | ili organski kompleks volframa |
| --- | --- |

—

ili organski kompleks volframa

| — | ili organskikompleks molibdena |
| --- | --- |

—

ili organskikompleks molibdena

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

21

Mješavina 2-propenonske kiseline, (1-metiletiliden)bis(4,1-fenileneoksi-2,1-etandiiloksi-2,1-etandiil)estera s 2-propenonskom kiselinom, (2,4,6-triokso-1,3,5-triazin-1,3,5(2H,4H,6H)-triil)tri-2,1-etanediil estera i 1-hidroksi-cikloheksil-fenil ketona u otopini metil etil ketona i toluena

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

22

Pripravci koji sadrže ne manje od 47 mas. % 1,3:2,4-bis-O-benziliden-D-glucitola

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

23

Mješavina uretan akrilata, tripropilen glikoldiakrilata, etoksiliranog bisfenol A akrilata i poli(etilenglikol) 400 diakrilata

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

24

Otopina (klorometil)bis(4-fluorofenil)metilsilana, normalne koncentracije 65 % u toluenu

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

26

Vodena disperzija, koja sadrži:

| — | 76 mas. % (± 0,5 %) silicijevog karbida (CAS RN 409-21-2), |
| --- | --- |

—

76 mas. % (± 0,5 %) silicijevog karbida (CAS RN 409-21-2),

| — | 4,6 mas. % (± 0,05 %) aluminijevog oksida (CAS RN 1344-28-1) i |
| --- | --- |

—

4,6 mas. % (± 0,05 %) aluminijevog oksida (CAS RN 1344-28-1) i

| — | 2,4 mas. % (± 0,05 %) itrijevog oksida (CAS RN 1314-36-9) |
| --- | --- |

—

2,4 mas. % (± 0,05 %) itrijevog oksida (CAS RN 1314-36-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

27

Pripravak, koji se sastoji od mješavine 2,4,7,9-tetrametildek-5-in-4,7-diola i propan-2-ola

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Pripravak, koji sadrži:

| — | 85 mas. % ili više, ali ne više od 95 mas. % α-4-(2-cijano-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilena), i |
| --- | --- |

—

85 mas. % ili više, ali ne više od 95 mas. % α-4-(2-cijano-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilena), i

| — | 5 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % polioksietilen (20) sorbitanmonopalmitata |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % polioksietilen (20) sorbitanmonopalmitata

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

29

Pripravak, koji se sastoji pretežno od γ-butirolaktona i kvaternih amonijevih soli, za proizvodnju elektrolitskih kondenzatora (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

30

2,4,7,9-Tetrametildek-5-in-4,7-diol, hidroksietiliran

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

31

Dietilmetoksiboran (CAS RN 7397-46-8) u obliku otopine u tetrahidrofuranu

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

32

Mješavina:

| — | baznog zirkonijevog karbonata (CAS RN 57219-64-4) i |
| --- | --- |

—

baznog zirkonijevog karbonata (CAS RN 57219-64-4) i

| — | cerijevog karbonata (CAS RN 537-01-9) |
| --- | --- |

—

cerijevog karbonata (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

33

Pripravak koji sadrži:

| — | trioktilfosfin oksida (CAS RN 78-50-2), |
| --- | --- |

—

trioktilfosfin oksida (CAS RN 78-50-2),

| — | dioktilheksilfosfin oksida (CAS RN 31160-66-4), |
| --- | --- |

—

dioktilheksilfosfin oksida (CAS RN 31160-66-4),

| — | oktildiheksilfosfin oksida (CAS RN 31160-64-2) i |
| --- | --- |

—

oktildiheksilfosfin oksida (CAS RN 31160-64-2) i

| — | triheksilfosfin oksida (CAS RN 9084-48-8) |
| --- | --- |

—

triheksilfosfin oksida (CAS RN 9084-48-8)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

35

Mješavina:

| — | 3,3-bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalida (CAS RN 50292-95-0) i |
| --- | --- |

—

3,3-bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalida (CAS RN 50292-95-0) i

| — | etil-6′-(dietilamino)-3-okso-spiro-[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-2′-karboksilata (CAS RN 154306-60-2) |
| --- | --- |

—

etil-6′-(dietilamino)-3-okso-spiro-[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-2′-karboksilata (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

36

Pripravak na osnovi 2,5,8,11-tetrametil-6-dodecin-5,8-diol etoksilata

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

37

Mješavina tekućeg kristala, za uporabu u proizvodnji pokaznika (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

38

Pripravak na osnovi alkil-karbonata, koji sadrži i sredstvo za upijanje UV zraka, za uporabu u proizvodnji leća za naočale (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

39

Mješavina koja sadrži 40 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % of 2-hidroksietil metacrilata i 40 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % glicerol estera borne kiseline

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

40

Azelainska kiselina čistoće 75 mas. % ili više, ali ne više od 85 mas. %

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

41

Pripravak koji se sastoji od:

| — | dipropilen glikola |
| --- | --- |

—

dipropilen glikola

| — | tripropilen glikola |
| --- | --- |

—

tripropilen glikola

| — | tetrapropilen glikola i |
| --- | --- |

—

tetrapropilen glikola i

| — | pentapropilen glikola |
| --- | --- |

—

pentapropilen glikola

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

42

Miješani metalni oksidi, u obliku praha, koji sadrže:

| — | 5 mas. % ili više barija, neodimija ili magnezija i 15 mas. % ili više titanija, |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više barija, neodimija ili magnezija i 15 mas. % ili više titanija,

| — | ili 30 mas. % ili više olova i 5 mas. % ili više niobija, |
| --- | --- |

—

ili 30 mas. % ili više olova i 5 mas. % ili više niobija,

za uporabu u proizvodnji dielektričnih filmova ili za uporabu kao dielektrični materijali u proizvodnji višeslojnih keramičkih kondenzatora (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

43

Niklov hidroksid, dopiran s 12 mas. % ili više, ali ne više od 18 mas. % zinkovog hidroksda i kobaltovog hidroksida, koji se rabi za proizvodnju pozitivnih elektroda za akumulatore

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

44

Mješavina fitosterola, koja nije u obliku praha i koja sadrži:

| — | 75 mas. % ili više sterola, |
| --- | --- |

—

75 mas. % ili više sterola,

| — | ne više od 25 mas. % stanola, |
| --- | --- |

—

ne više od 25 mas. % stanola,

za uporabu u proizvodnji stanol/sterola ili estera stanol/sterola (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

45

Pripravci koji se sastoje pretežno od etilen glikola i:

| — | dietilen glikola, dodekandionske kiseline i amonijeve vode, |
| --- | --- |

—

dietilen glikola, dodekandionske kiseline i amonijeve vode,

| — | ili N,N-dimetilformamida, |
| --- | --- |

—

ili N,N-dimetilformamida,

| — | ili γ-butirolactona, |
| --- | --- |

—

ili γ-butirolactona,

| — | ili silicijevog oksida, |
| --- | --- |

—

ili silicijevog oksida,

| — | ili amonijevog hidrogen azelata, |
| --- | --- |

—

ili amonijevog hidrogen azelata,

| — | ili amonijevog hidrogen azelata i silicijevog oksida, |
| --- | --- |

—

ili amonijevog hidrogen azelata i silicijevog oksida,

| — | ili dodekandionske kiseline, amonijeve vode i silicijevog oksida, |
| --- | --- |

—

ili dodekandionske kiseline, amonijeve vode i silicijevog oksida,

za proizvodnju elektrolitskih kondenzatora (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

47

Platinin oksid (CAS RN 12035-82-4) poroznoj podlozi od aluminijeva oksida(CAS RN 1344-28-1), s masenim udjelom:

| — | platine 0,1 % ili većim, ali ne većim od 1 %, i, |
| --- | --- |

—

platine 0,1 % ili većim, ali ne većim od 1 %, i,

| — | etilaluminijeva diklorida 0,5 % ili većim, ali ne većim od 5 % (CAS RN 563-43-9) |
| --- | --- |

—

etilaluminijeva diklorida 0,5 % ili većim, ali ne većim od 5 % (CAS RN 563-43-9)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

49

Pripravak koji sadrži:

| — | C,C′-azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3), |
| --- | --- |

—

C,C′-azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3),

| — | magnezijev oksid (CAS RN 1309-48-4) i |
| --- | --- |

—

magnezijev oksid (CAS RN 1309-48-4) i

| — | cinkov bis(p-toluen sulfinat) (CAS RN 24345-02-6) |
| --- | --- |

—

cinkov bis(p-toluen sulfinat) (CAS RN 24345-02-6)

u kojem se tvori plin iz C,C′-azodi(formamida) pri 135 °C

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

50

Mješavina u prahu koja sadrži po masi:

| — | 85 % ili više cinkovog diakrilata (CAS RN 14643-87-9 |
| --- | --- |

—

85 % ili više cinkovog diakrilata (CAS RN 14643-87-9

| — | i ne više od 5 % 2,6-di-tert-butil-alfa-dimetilamino-p-krezola (CAS RN 88-27-7) |
| --- | --- |

—

i ne više od 5 % 2,6-di-tert-butil-alfa-dimetilamino-p-krezola (CAS RN 88-27-7)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

51

Kompleksi dietilen glikol propilen glikol trietanolamin titanata (CAS RN 68784-48-5) rastopljeni u dietilen glikolu (CAS RN 111-46-6)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

52

Poli(tetrametilen glikol) bis[(2-benzoil-fenoksi)acetat], s polimernim lancem prosječne duljine manje od 5 monomernih jedinica

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

53

Poli(etilen glikol) bis(p-dimetil)aminobenzoat, s polimernim lancem prosječne duljine manje od 5 monomernih jedinica

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

54

2-Hidroksibenzonitril, u obliku otopine u N,N-dimetilformamidu, koja sadrži 45 mas. % ili više, ali ne više od 55 mas. % 2-hidroksibenzonitrila

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

55

Pripravak koji sadržava:

| — | 50 % (±2 %) masenog udjela bis-alkosiliranog etil acetoacetata aluminij kelata |
| --- | --- |

—

50 % (±2 %) masenog udjela bis-alkosiliranog etil acetoacetata aluminij kelata

| — | otapalu grafičkih boja (bijeli mineral) |
| --- | --- |

—

otapalu grafičkih boja (bijeli mineral)

s točkom vrelišta 160 °C ili većom, ali ne većom od 180 °C

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

56

Kalijev tert-butanolat (CAS RN 865-47-4) u obliku otopine u tetrahidrofuranu

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

58

N2-[1-(S)-etoksikarbonil-3-fenilpropil]-N6-trifluoroacetil-L-lisil-N2-karboksi anhidrid u otopini diklorometana pri 37 %

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

59

3′,4′,5′-Trifluorobifenil-2-amin, u obliku otopine u toluenu, koja sadrži 80 mas. % ili više, ali ne više od 90 mas. % of 3′,4′,5′-trifluorobifenil-2-amina

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

60

Α-fenoksikarbonil-ω-fenoksipoli[oksi(2,6-dibromo-1,4-fenilen) izopropiliden(3,5-dibromo-1,4-fenilen)ooksikarbonil]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

62

Taljeni magnezijev oksid, koji sadrži 15 mas. % ili više dikromovog trioksida

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

64

Aluminijev natrijev silikat, u obliku kuglica promjera:

| — | 1,6 mm ili većeg, ali ne većeg od 3,4 mm, |
| --- | --- |

—

1,6 mm ili većeg, ali ne većeg od 3,4 mm,

| — | ili 4 mm ili većeg, ali ne većeg od 6 mm |
| --- | --- |

—

ili 4 mm ili većeg, ali ne većeg od 6 mm

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

65

Pripravak koji sadrži:

| — | 89 mas. % ili više, ali ne više od 98,9 mas. % 1,2,3-trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitola |
| --- | --- |

—

89 mas. % ili više, ali ne više od 98,9 mas. % 1,2,3-trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitola

| — | 0,1 mas. % ili više, ali ne više od 1 mas. % bojila |
| --- | --- |

—

0,1 mas. % ili više, ali ne više od 1 mas. % bojila

| — | 1 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % fluoropolimera |
| --- | --- |

—

1 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % fluoropolimera

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

66

Mješavina primarnih tert-alkilamina

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

78

Mješavina fitosterola dobivenih od drva i ulja na bazi drva (tal ulja), u obliku praha s česticama ne većima od 300 μm, koja sadrži:

| — | 60 mas. % ili više, ali ne više od 80 mas. % sitosterola, |
| --- | --- |

—

60 mas. % ili više, ali ne više od 80 mas. % sitosterola,

| — | ne više od 15 mas. % kampesterola, |
| --- | --- |

—

ne više od 15 mas. % kampesterola,

| — | ne više od 5 mas. % stigmasterola, |
| --- | --- |

—

ne više od 5 mas. % stigmasterola,

| — | ne više od 15 mas. % betasitostanola |
| --- | --- |

—

ne više od 15 mas. % betasitostanola

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

79

Mješavina koja sadrži 80 % (± 10 %) 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-ilamina i 20 % (± 10 %) 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metil} propoksi)but-2-ilamina

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

82

Α-(2,4,6-tribromofenil)-ω-(2,4,6-tribromofenoksi)poli[oksi(2,6-dibromo-1,4-fenilen)izopropiliden(3,5-dibromo-1,4-fenilen)oksikarbonil]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

84

Reakcijski produkt, koji sadrži:

| — | 1 mas. % ili više, ali ne više od 40 mas. % molibdenovog oksida, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ili više, ali ne više od 40 mas. % molibdenovog oksida,

| — | 10 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % niklovog oksida, |
| --- | --- |

—

10 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % niklovog oksida,

| — | 30 mas. % ili više, ali ne više od 70 mas. % volframovog oksida |
| --- | --- |

—

30 mas. % ili više, ali ne više od 70 mas. % volframovog oksida

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

87

Paste s masenim udjelom:

| — | bakra 75 % ili većim, ali ne većim od 85 %, |
| --- | --- |

—

bakra 75 % ili većim, ali ne većim od 85 %,

| — | anorganskih oksida, |
| --- | --- |

—

anorganskih oksida,

| — | etil celuloze i |
| --- | --- |

—

etil celuloze i

| — | otapala |
| --- | --- |

—

otapala

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

88

Oligomerni reakcijski produkt, koji se sastoji od bis(4-hidroksifenil) sulfona and 1,1′-oksibis(2-kloroetana)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

89

Oligomer tetrafluoroetilena, sa završnim skupinama tetrafluorojodoetila

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

90

Šuplje kuglice od taljenog aluminosilikata, koje sadrže 65-80 % amorfnog aluminosilikata, sa sljedećim karakteristikama:

| — | talištem između 1 600 °C i 1 800 °C, |
| --- | --- |

—

talištem između 1 600 °C i 1 800 °C,

| — | gustoćom 0,6 - 0,8 g/cm3, |
| --- | --- |

—

gustoćom 0,6 - 0,8 g/cm3,

za uporabu u proizvodnji filtera za čestice za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

92

Pripravak, koji se sastoji od 2,4,7,9-tetrametildek-5-in-4,7-diola ai silicijevog dioksida

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

94

Čestice silicijevog dioksida na koje su kovalentnim vezama vezani organski spojevi, namijenjene za uporabu u proizvodnji kolona za tekućinsku kromatografiju visoke djelotvornosti (HPLC) i patrona za pripremu uzoraka (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

95

Mješavina fitosterola, u obliku ljuskica i loptica, koja sadrži 80 mas. % ili više sterola i ne više od 4 mas. % stanola

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

97

Pripravak, koji sadrži 10 mas. % ili više, ali ne više od 20 mas. % litijevog heksafluorofosfata ili 5 mas. % ili više, ali ne više od 10 mas. % litijevog perklorata u mješavinama organskih otapala

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

20

29

Mješavina metilnih estera masnih kiselina s masenim udjelom najmanje:

| — | 65 % ili više, ali ne više od 75 % C12 FAME |
| --- | --- |

—

65 % ili više, ali ne više od 75 % C12 FAME

| — | 21 % ili više, ali ne više od 28 % C14 FAME |
| --- | --- |

—

21 % ili više, ali ne više od 28 % C14 FAME

| — | 4 % ili više, ali ne više od 8 % C16 FAME |
| --- | --- |

—

4 % ili više, ali ne više od 8 % C16 FAME

za uporabu u proizvodnji deterdženata i proizvoda za održavanje doma i osobnu njegu (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

30

39

Mješavina metilnih estera masnih kiselina s masenim udjelom najmnaje:

| — | 50 % ili više, ali ne više od 58 % C8 FAME |
| --- | --- |

—

50 % ili više, ali ne više od 58 % C8 FAME

| — | 35 % ili više, ali ne više od 50 % C10 FAME |
| --- | --- |

—

35 % ili više, ali ne više od 50 % C10 FAME

za uporabu u proizvodnji agrokemijskih proizvoda, sastojaka (životinjske i ljudske) hrane, dodataka mazivima, otapalima, petroleju i zapaljivim sastojcima (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

40

49

Mješavina metilnih estera masnih kiselina s masenim udjelom najmanje:

| — | 15 % ili više, ali ne više od 32 % C16 FAME |
| --- | --- |

—

15 % ili više, ali ne više od 32 % C16 FAME

| — | 65 % ili više, ali ne više od 85 % C18 FAME |
| --- | --- |

—

65 % ili više, ali ne više od 85 % C18 FAME

za uporabu u proizvodnji deterdženata i proizvoda za kućnu ili osobnu higijenu, agrokemijskih proizvoda, sastojaka (životinjske i ljudske) hrane, dodataka mazivima, otapalima, petroleju i zapaljivim sastojcima (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

20

Polietilen, u obliku granula, relativne gustoće 0,925 (± 0,0015), s indeksom protoka taljevine od 0,3 g/10 min (± 0,05 g/10 min), za proizvodnju ekspandiranih filmova Haze vrijednosti ne veće od 6 % i s prekidnim istezanjem (MD/TD) 210/340 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

30

Polietilen, u obliku granula, koji sadrži 10mas. % ili više, ali ne više od 25mas. % bakra

0 %

31.12.2016

ex 3901 20 90

10

Polietilen, u jednom od oblika navedenih u napomeni 6 (b) uz ovo poglavlje, relativne gustoće 0,945 ili veće, ali ne veće od 0,985, za proizvodnju filmova za vrpce za pisače strojeve ili slične vrpce (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 20 90

20

Polietilen, koji sadrži 35 mas. % ili više, ali ne više od 45 mas. % tinjca

0 %

31.12.2018

ex 3901 30 00

80

Kopolimer etilen-vinil acetata,

| — | koji sadrži 27,8 mas. % ili više, ali ne više od 29,3 mas. % vinil acetata |
| --- | --- |

—

koji sadrži 27,8 mas. % ili više, ali ne više od 29,3 mas. % vinil acetata

| — | s indeksom protoka taljevine 22 g/10 min ili većim, ali ne većim od 28 g/10 min |
| --- | --- |

—

s indeksom protoka taljevine 22 g/10 min ili većim, ali ne većim od 28 g/10 min

| — | koji sadrži ne više od 15 mg/kg vinil acetat monomera |
| --- | --- |

—

koji sadrži ne više od 15 mg/kg vinil acetat monomera

0 %

31.12.2015

ex 3901 30 00

82

Kopolimer etilen-vinil acetata,

| — | koji sadrži 9,8 mas. % ili više, ali ne više od 10,8 mas. % vinil acetata |
| --- | --- |

—

koji sadrži 9,8 mas. % ili više, ali ne više od 10,8 mas. % vinil acetata

| — | s indeksom protoka taljevine 2,5 g/10 min ili većim, ali ne većim od 3,5 g/10 min |
| --- | --- |

—

s indeksom protoka taljevine 2,5 g/10 min ili većim, ali ne većim od 3,5 g/10 min

| — | koji sadrži ne više od 15 mg/kg vinil acetat monomera |
| --- | --- |

—

koji sadrži ne više od 15 mg/kg vinil acetat monomera

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

80

Blok kopolimer etilena s oktenom, u obliku pelata:

| — | relativne gustoće 0,862 ili veće, ali ne veće od 0,865, |
| --- | --- |

—

relativne gustoće 0,862 ili veće, ali ne veće od 0,865,

| — | koji se može rastegnuti na najmanje 200 % svoje početne duljine, |
| --- | --- |

—

koji se može rastegnuti na najmanje 200 % svoje početne duljine,

| — | s histerezom od 50 % (±10 %), |
| --- | --- |

—

s histerezom od 50 % (±10 %),

| — | s trajnom deformacijom ne većom od 20 %, |
| --- | --- |

—

s trajnom deformacijom ne većom od 20 %,

za uporabu u proizvodnji podložaka za pelene za dojenčad (1)

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

82

Kopolimer etilena i metakrilne kiseline

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

91

Ionomerna smola, koja se sastoji od soli kopolimera etilena s metakrilnom kiselinom

4 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

92

Klorosulfonirani polietilen

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

93

Kopolimer etilena, vinil acetata i ugljičnog monoksida, za uporabu kao plastifikator u proizvodnji krovnih ploča (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

94

Mješavine A-B blok kopolimera polistirena i kopolimera etilen-butilena s A-B-A blok kopolimerom polistirena, kopolimerom etilen-butilena i polistirenom, koje sadrže ne više od 35 mas. % stirena

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

97

Klorirani polietilen, u obliku praha

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

10

Polipropilen koji ne sadrži plastifikator niti više od:

| — | 7 mg/kg aluminija, |
| --- | --- |

—

7 mg/kg aluminija,

| — | 2 mg/kg željeza, |
| --- | --- |

—

2 mg/kg željeza,

| — | 1 mg/kg magnezija, |
| --- | --- |

—

1 mg/kg magnezija,

| — | 8 mg/kg klora |
| --- | --- |

—

8 mg/kg klora

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

20

Polipropilen, koji ne sadrži plastifikator,

| — | s talištem višim od 150 °C (kako je utvrđeno metodom ASTM D ), 417), |
| --- | --- |

—

s talištem višim od 150 °C (kako je utvrđeno metodom ASTM D ), 417),

| — | topline taljenja od 15 J/g ili veće, ali ne veće od 70 J/g, |
| --- | --- |

—

topline taljenja od 15 J/g ili veće, ali ne veće od 70 J/g,

| — | s prekidnim istezanjem 1 000 % ili većim (kako je utvrđeno medotom ASTM D 638), |
| --- | --- |

—

s prekidnim istezanjem 1 000 % ili većim (kako je utvrđeno medotom ASTM D 638),

| — | s modulom rastezanja 69 MPa ili većim, ali ne većim 379 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D 638) |
| --- | --- |

—

s modulom rastezanja 69 MPa ili većim, ali ne većim 379 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D 638)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

30

Polipropilen, koji sadrži ne više od: 1 mg/kg aluminija, 0,05 mg/kg željeza, 1 mg/kg magnezija i 1 mg/kg klorida, za uporabu u proizvodnji ambalaže za kontaktne leće za jednokratnu uporabu (1)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

40

Polipropilen, koji ne sadrži plastifikator,

| — | vlačne čvrstoće 32-60 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D638); |
| --- | --- |

—

vlačne čvrstoće 32-60 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D638);

| — | savojna čvrstoće 50-90 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D790); |
| --- | --- |

—

savojna čvrstoće 50-90 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D790);

| — | sa stupnjem protoka taljevine (MFR) pri 230 °C/2,16 kg 5-15 g/10 min (kako je utvrđeno metodom ASTM D1238); |
| --- | --- |

—

sa stupnjem protoka taljevine (MFR) pri 230 °C/2,16 kg 5-15 g/10 min (kako je utvrđeno metodom ASTM D1238);

| — | sa sadržajem polipropilen 40 mas. % ili više, ali ne više od 80 mas. %a, |
| --- | --- |

—

sa sadržajem polipropilen 40 mas. % ili više, ali ne više od 80 mas. %a,

| — | sa sadržajem staklenih vlakana 10 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

sa sadržajem staklenih vlakana 10 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. %,

| — | sa tinjca sadržajem 10 mas. % li više, ali ne više od 30 mas. % |
| --- | --- |

—

sa tinjca sadržajem 10 mas. % li više, ali ne više od 30 mas. %

0 %

31.12.2014

ex 3902 10 00

50

Visoko izotaktički polipropilen (HIPP), neovisno je li obojen ili ne, namijenjen za proizvodnju plastičnih komponenti za osvježivače zraka, sljedećih svojstava:

| — | gustoće 0,880 g/cm3 ili veće, ali ne veće od 0,913 g/cm3 (kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D1505), |
| --- | --- |

—

gustoće 0,880 g/cm3 ili veće, ali ne veće od 0,913 g/cm3 (kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D1505),

| — | granice elastičnosti 350 kg/cm2 ili veće, ali ne veće od 390 kg/cm2 (kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D638) |
| --- | --- |

—

granice elastičnosti 350 kg/cm2 ili veće, ali ne veće od 390 kg/cm2 (kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D638)

| — | temperaturom postojanosti oblika 135 °C ili većom, pri opterećenju od 0,45 MPa (kako je utvrđeno testnom metodom ASTM 648) (1) |
| --- | --- |

—

temperaturom postojanosti oblika 135 °C ili većom, pri opterećenju od 0,45 MPa (kako je utvrđeno testnom metodom ASTM 648) (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 20 00

10

Poliizobutilen, s brojčanim prosjekom molekulskih masa (Mn) 700 ili većim, ali ne većim od 800

0 %

31.12.2018

ex 3902 20 00

20

Hidrogenirani poliizobuten, u tekućem obliku

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

91

A-B blok kopolimer polistirena i kopolimera etilen-propilena, koji sadrži 40 mas. % ili manje stirena, u jednome od oblika navedenih u napomeni 6 (b) uz Poglavlje 39

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

95

A-B-A blok kopolimer, koji se sastoji od:

| — | kopolimera propilena i etilena, i |
| --- | --- |

—

kopolimera propilena i etilena, i

| — | 21 mas. %(± 3 %) polistirena |
| --- | --- |

—

21 mas. %(± 3 %) polistirena

0 %

31.12.2016

ex 3902 30 00

97

Tekući kopolimer etilen-propilena:

| — | s plamišten na 250 °C ili višim, |
| --- | --- |

—

s plamišten na 250 °C ili višim,

| — | s indeksom viskoznosti 150 ili većim, |
| --- | --- |

—

s indeksom viskoznosti 150 ili većim,

| — | s brojčanim prosjekom molekulskih masa (Mn) 650 ili većim |
| --- | --- |

—

s brojčanim prosjekom molekulskih masa (Mn) 650 ili većim

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

52

Amorfna poli-alfa-olefinska mješavina kopolimera poli(propilen-ko-1-butena) i smole naftnih ugljikovodika

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

55

Termoplastični elastomer, s A-B-A block kopolimernom strukturom polistirena, poliizobutilena i polistirena, koji sadrži 10 mas. % ili više, ali ne više od 35 mas. % polistirena

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

60

Nehidrogenirana 100 % alifatska smola (polimer), sljedećih karakteristika:

| — | tekuća na subnoj temperaturi |
| --- | --- |

—

tekuća na subnoj temperaturi

| — | dobivena kationskom polimerizacijom C-5 alkenskog monomera |
| --- | --- |

—

dobivena kationskom polimerizacijom C-5 alkenskog monomera

| — | brojčani prosjek molekulske mase (Mn) 370 (± 50) |
| --- | --- |

—

brojčani prosjek molekulske mase (Mn) 370 (± 50)

| — | maseni prosjek molekulskeh mase (Mw) 500 (± 100) |
| --- | --- |

—

maseni prosjek molekulskeh mase (Mw) 500 (± 100)

0 %

31.12.2014

ex 3902 90 90

84

Mješavina hidrogeniranog stiren blok kopolimera, polietilenskog voska i vezivne smole, u obliku peleta, koja sadrži:

| — | 70 (±5) mas. % stiren blok kopolimera, |
| --- | --- |

—

70 (±5) mas. % stiren blok kopolimera,

| — | 15 (±5) mas. % polietilenskog voska, i |
| --- | --- |

—

15 (±5) mas. % polietilenskog voska, i

| — | 15 (±5) mas. % vezivne smole |
| --- | --- |

—

15 (±5) mas. % vezivne smole

sljedećih fizikalnih svojstava:

| — | koji se može rastegnuti na najmanje 200 % svoje početne duljine, |
| --- | --- |

—

koji se može rastegnuti na najmanje 200 % svoje početne duljine,

| — | s histerezom od 50 % (±10 %), |
| --- | --- |

—

s histerezom od 50 % (±10 %),

| — | s trajnom deformacijom ne većom od 20 %, |
| --- | --- |

—

s trajnom deformacijom ne većom od 20 %,

za uporabu u proizvodnji pelena i podložaka za pelene za dojenčad (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 90 90

92

Polimeri 4-metilpent-1-ena

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

93

Sintetički poli-alfa-olefin, viskoziteta najmanje 38 × 10-6m2s-1 (38 centistoka) pri temperaturi od 100 °C, izmjereno metodom ASTM D 445

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

98

Sintetički poli-alfa-olefin, viskoziteta pri temperaturi od 100 °C (izmjerenog metodom ASTM D 445) u rasponu od 3 centistoka do 9 centistoka, te dobiven polimerizacijom mješavine dodecena i tetradecena, koja sadrži najviše 40 % tetradecena

0 %

31.12.2016

ex 3903 11 00

10

Bijele kuglice od ekspandirajućeg polistirena, toplinske vodljivosti ne veće od 0,034 W/mK pri gustoći od 14.0 kg/m3 (± 1,5 kg/m3), koje sadrže 50 % recikliranog materijala

0 %

31.12.2018

ex 3903 19 00

30

Kristalni polistiren, s talištem od 268 °C ili višim, ali ne višim od 272 °C i točkom stvrdnjavanja od 247 °C ili višom, ali ne višom od 252 °C, neovisno sadrži li sadrži aditive i punilo ili ne

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

10

Butadien-stiren kopolimer, u obliku peleta ili granula:

| — | relativne gustoće 1,05 (±0,02), |
| --- | --- |

—

relativne gustoće 1,05 (±0,02),

| — | s indeksomprotoka taljevine 13 g/10 min (±1 g/10 min) pri 200 °C/5 kg |
| --- | --- |

—

s indeksomprotoka taljevine 13 g/10 min (±1 g/10 min) pri 200 °C/5 kg

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

15

Suhi toner u obliku praha ili mješavina za toner, koji se sastoje od kopolimera stirena, n-butil akrilata, n-butil metakrilata, metakrilne kiseline i poliolefinskog voska, za uporabu kao razvijači u proizvodnji patrona za telefaksne uređaje, kompjutorske pisače ili kopirne uređaje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

20

Suhi toner u obliku praha ili mješavina za toner, koji se sastoje od kopolimera stirena, n-butil akrilata, n-butil metakrilata i poliolefinskog voska, za uporabu kao razvijači u proizvodnji patrona za telefaksne uređaje, kompjutorske pisače ili kopirne uređaje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

25

Suhi toner u obliku praha ili mješavina za toner, koji se sastoje od kopolimera stirena, n-butil akrilata, metakrilne kiseline i poliolefinskog voska, za uporabu kao razvijači u proizvodnji patrona za telefaksne uređaje, kompjutorske pisače ili kopirne uređaje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

30

Butadien-stiren kopolimer, u obliku peleta ili granula, s talištem na temperaturi 85 °C (± 5 °C), s masenim udjelom:

| — | 2 % ili više, ali ne više od 4 % tris(tribromofenil) triazina, |
| --- | --- |

—

2 % ili više, ali ne više od 4 % tris(tribromofenil) triazina,

| — | 5 % ili više, ali ne više od 10 % etan-1,2-bis(pentabromofenila), |
| --- | --- |

—

5 % ili više, ali ne više od 10 % etan-1,2-bis(pentabromofenila),

| — | 3 % ili više, ali ne više od 5 % antimonovog trioksida |
| --- | --- |

—

3 % ili više, ali ne više od 5 % antimonovog trioksida

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

35

43

Kopolimer α-metilstirena i stirena, s točkom omekšavanja na temperaturi višoj od 113 °C

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

40

50

Kopolimer stirena s α-metilstirenom i akrilnom kiselinom, s brojčanim prosjekom molekulskih masa (Mn) 500 ili većim, ali ne većim od 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

50

Kristalni kopolimer stirena i p-metilstirena:

| — | s talištem na temperaturi 240 °C ili višoj, ali ne višoj od 260 °C i |
| --- | --- |

—

s talištem na temperaturi 240 °C ili višoj, ali ne višoj od 260 °C i

| — | koji sadrži 5 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % p-metilstirena |
| --- | --- |

—

koji sadrži 5 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % p-metilstirena

0 %

31.12.2015

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

60

60

Kopolimer stirena s maleinskim anhidridom, djelomično esterificiran ili potpuno kemijski modificiran, prosječne molekularne mase (Mn) ne veće od 4 500, u obliku ljuskica ili praha

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

75

Kopolimer sitrena i vinil pirolidona, koji sadrži ne više od 1 mas. % natrijevog dodecil sulfata, u obliku vodene emulzije, za proizvodnju robe iz podbroja 3305 20 00 ili boja za kosu iz podbroja 3305 90 90 (1)

0 %

31.12.2014

ex 3903 90 90

80

Kopolimerer stirena i divinilbenzena, u obliku granula, najmanjeg promjera od 150 μm i najvećeg promjera od 800 μm, koji sadrži:

| — | najmanje 65 mas. % stirena, |
| --- | --- |

—

najmanje 65 mas. % stirena,

| — | najviše 25 mas. % divinilbenzena |
| --- | --- |

—

najviše 25 mas. % divinilbenzena

za uporabu u proizvodnji smola za ionsku izmjenu (1)

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

86

Mješavina koja sadrži:

| — | 45 mas. % ili više, ali ne više od 65 mas. % polimera stirena |
| --- | --- |

—

45 mas. % ili više, ali ne više od 65 mas. % polimera stirena

| — | 35 mas. % ili više, ali ne više od 45 mas. % poli(fenilen etera) |
| --- | --- |

—

35 mas. % ili više, ali ne više od 45 mas. % poli(fenilen etera)

| — | ne više od 10 mas. % drugih aditivai, |
| --- | --- |

—

ne više od 10 mas. % drugih aditivai,

koja ima jedan ili više sljedećih specijalnih kolor efekata:

| — | metalni ili sedefasti efekt s vizualnim metamerizmom, uzrokovan s barem 0,3 % pigmenata na osnovi ljuskica |
| --- | --- |

—

metalni ili sedefasti efekt s vizualnim metamerizmom, uzrokovan s barem 0,3 % pigmenata na osnovi ljuskica

| — | fluorescentni efekt, koga karakterizira emitiranje svjetlosti tijekom apsorpcije ultraljubičastog zračenja, |
| --- | --- |

—

fluorescentni efekt, koga karakterizira emitiranje svjetlosti tijekom apsorpcije ultraljubičastog zračenja,

| — | svijetleće bijeli efekt, koga karakterizira L* ne veći od 92, b* ne veći od 2 i a* od -5 do 7 na CIELab kolor ljestvici |
| --- | --- |

—

svijetleće bijeli efekt, koga karakterizira L* ne veći od 92, b* ne veći od 2 i a* od -5 do 7 na CIELab kolor ljestvici

0 %

31.12.2018

ex 3904 10 00

20

Poli(vinil klorid), u obliku praha, nepomiješan s bilo kojom tvari i koji ne sadrži niti jedan monomer vinil acetata:

| — | sa stupnjem polimerizacije 1 000 (± 300) monomernih jedinica, |
| --- | --- |

—

sa stupnjem polimerizacije 1 000 (± 300) monomernih jedinica,

| — | s koeficijentom prijenosa topline (vrijednost K) 60 ili većim, ali ne većim od 70, |
| --- | --- |

—

s koeficijentom prijenosa topline (vrijednost K) 60 ili većim, ali ne većim od 70,

| — | sa sadržajem hlapivih tvari manjim od 0,35 mas. %, |
| --- | --- |

—

sa sadržajem hlapivih tvari manjim od 0,35 mas. %,

| — | s ostatkom koji ne prolazi kroz sito širine otvora 120 μm ne većim od 1 mas. %, |
| --- | --- |

—

s ostatkom koji ne prolazi kroz sito širine otvora 120 μm ne većim od 1 mas. %,

za uporabu u proizvodnji separatora za baterije (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

20

Kopolimer vinil klorida s vinil acetatom i maleinskom kiselinom, koji sadrži:

| — | 80,5 mas. % ili više, ali ne više od 81,5 mas. % vinil klorida, |
| --- | --- |

—

80,5 mas. % ili više, ali ne više od 81,5 mas. % vinil klorida,

| — | 16,5 mas. % ili više, ali ne više od 17,5 mas. % vinil acetata i |
| --- | --- |

—

16,5 mas. % ili više, ali ne više od 17,5 mas. % vinil acetata i

| — | 1,5 mas. % ili više, ali ne više od 2,5 mas. % maleinske kiseline, |
| --- | --- |

—

1,5 mas. % ili više, ali ne više od 2,5 mas. % maleinske kiseline,

za vruče zavarivanje plastične mase na čelični supstrat, za uporabu u industrijske svrhe (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

ex 3904 40 00

30

91

Kopolimer vinil klorida s vinil acetatom i vinil alkoholom, koji sadrži:

| — | 87 mas. % ili više, ali ne više od 92 mas. % vinil klorida, |
| --- | --- |

—

87 mas. % ili više, ali ne više od 92 mas. % vinil klorida,

| — | 2 mas. % ili više, ali ne više od 9 mas. % vinil acetata i |
| --- | --- |

—

2 mas. % ili više, ali ne više od 9 mas. % vinil acetata i

| — | 1 mas. % ili više, ali ne više od 8 mas. % vinil alkohola, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ili više, ali ne više od 8 mas. % vinil alkohola,

u jednom od oblika navedenih u napomeni 6 (a) ili (b) uz poglavlje 39, za proizvodnju robe iz tarifnih brojeva 3215 ili 8523 ili za uporabu u proizvodnji premaza za spremnike i pokrove koje se rabi za konzerviranje hrane ili pića (1)

0 %

31.12.2018

ex 3904 40 00

93

Kopolimer vinil klorida i metil akrilata, koji sadrži 80 (± 1) mas. % vinil klorida i 20 (± 1) mas. % metil akrilata, u obliku vodene emulzije

0 %

31.12.2018

ex 3904 50 90

92

Kopolimer vinilidenklorida i metakrilata, za uporabu u proizvodnji monofilamenata (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 61 00

20

Kopolimer tetrafluoroetilena i trifluoro(heptafluoropropoksi) etilena, koji sadrži 3,2 mas. % ili više, ali ne više od 4,6 mas. % trifluoro(heptafluoropropoksi) etilena i manje od 1 mg/kg fluoridnih iona koje je moguće ekstrahirati

0 %

31.12.2018

ex 3904 61 00

30

Politetraflouroetilen, u obliku praha, specifične površine 8 m2/g ili veće, ali ne veće od 12 m2/g, s 10 % čestica manjih od 10 μm i 90 % čestica manjih od 35 μm, te s prosječnom veličinom čestica 20 μm

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

81

Poli(viniliden fluorid)

0 %

31.12.2015

ex 3904 69 80

85

Kopolimer etilena s klorotrifluoroetilenom, neovisno je li modificiran s heksafluoroizobutilenom ili ne, u prahu, s punilom ili bez njega

0 %

31.12.2017

ex 3904 69 80

93

Kopolimer etilena s klorotrifluoroetilenom, u jednome od oblika navedenih u napomeni 6 (b) uz poglavlje 39

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

94

Kopolimer etilena i tetrafluoroetilena

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

96

Poliklorotrifluoroetilen, u jednome od oblika navedenih u napomeni 6 (a) ili (b) uz poglavlje 39

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

97

Kopolimer klorotrifluoroetilena i viniliden difluorida

0 %

31.12.2018

ex 3905 30 00

10

Viskozni pripravak, koji se u osnovi sastoji od poli(vinil alkohola) (CAS RN 9002-89-5), organskog otapala i vode, namijenjen za uporabu kao zaštitni premaz poluvodičkih pločica tijekom proizvodnje poluvodiča (1)

0 %

31.12.2017

ex 3905 91 00

20

Kopolimer etilena i vinil alkohola (CAS RN 26221-27-2) koji je topiv u vodi, s masenim udjelom monomernih jedinica etilena ne većim od 13 %

0 %

31.12.2017

ex 3905 99 90

92

Polimer vinilpirolidona i dimetilaminoetil metakrilata, koji sadrži 97 mas. % ili više, ali ne više od 99 mas. % vinilpirolidona, u obliku otopine u vodi

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

95

Heksadecilirani ili eikosilirani polivinilpirolidon

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

96

Polimer vinil formala, u jednome od oblika navedenih u napomeni 6 (b) uz poglavlje 39, s masenim prosjekom molekulske mase (Mw) 25 000 ili većim, ali ne većim od 150 000, koji sadrži:

| — | 9,5 mas. % ili više, ali ne više od 13 mas. % acetilnih skupina izraženih kao vinil acetat i |
| --- | --- |

—

9,5 mas. % ili više, ali ne više od 13 mas. % acetilnih skupina izraženih kao vinil acetat i

| — | 5 mas. % ili više, ali ne više od 6,5 mas. % hidroksilnih skupina izraženih kao vinil alkohol |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više, ali ne više od 6,5 mas. % hidroksilnih skupina izraženih kao vinil alkohol

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

97

Povidon (INN)-jod

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

98

Poli(vinil pirolidon), djelomično supstituiran skupinama triakontila, koji sadrži 78 mas. % ili više, ali ne više od 82 mas. % skupina triakontila

0 %

31.12.2018

3906 90 60

Kopolimer metil akrilata s etilenom i monomerom, koji kao supstituent sadrži neterminalnu karboksilnu skupinu, koji sadrži 50 mas. % ili više metil akrilata, neovisno je li vezan sa silicijevim dioksidom ili ne

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

10

Produkt polimerizacije akrilne kiseline s malim količinama polinezasićenog monomera, za proizvodnju lijekova tarifnog broja 3003 ili 3004 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

15

Fotoosjetljiva smola, koja se sastoji od modificiranog akrilata, akrilnog monomera, katalizatora (fotoinicijatora) i stabilizatora

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

27

Kopolimer stearil-metakrilata, izooktil-akrilata i akrilne kiseline, otopljen u izopropil palmitatu

0 %

31.12.2017

ex 3906 90 90

30

Kopolimer stirena s hidroksietil metakrilatom i 2-etilheksil akrilatom, s brojčanim prosjekom molekulskih masa (Mn) 500 ili većim, ali ne većim od 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

35

Kopolimer 1,2-etandiol dimetakrilat-metil metakrilata, u obliku bijelog praha, veličine čestica ne veće od 18 μm, netopiv u vodi

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

40

Prozirni akrilini polimer, u pakiranju ne većem od 1 kg, koji nije namijenjen pojedinačnoj prodaji:

| — | viskoziteta ne većeg od 50 000 Pa.s pri 120 °C, kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D 3835 |
| --- | --- |

—

viskoziteta ne većeg od 50 000 Pa.s pri 120 °C, kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D 3835

| — | s masenim prosjekom molekulske mase (Mw) većim od 500 000, ali ne većim od 1 200 000 u skladu s testom gelske permeacijske kromatografije (GPC), |
| --- | --- |

—

s masenim prosjekom molekulske mase (Mw) većim od 500 000, ali ne većim od 1 200 000 u skladu s testom gelske permeacijske kromatografije (GPC),

| — | koji sadrži manje od 1 % ostatka monomera |
| --- | --- |

—

koji sadrži manje od 1 % ostatka monomera

0 %

31.12.2015

ex 3906 90 90

41

Poli(alkil akrilat), s esterskim alkilnim lancem duljine C10 do C30

0 %

31.12.2014

ex 3906 90 90

45

Kopolimer akrilonitril-butadien-stiren-metilmetakrilata, u obliku pelata:

| — | s talištem pri 96 °C(±3 °C), |
| --- | --- |

—

s talištem pri 96 °C(±3 °C),

| — | relativne gustoće 1,03 ili veće, ali ne veće od 1,07, |
| --- | --- |

—

relativne gustoće 1,03 ili veće, ali ne veće od 1,07,

i koji sadrži:

| — | 25 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % akrilonitril-butadien-stirena, i |
| --- | --- |

—

25 mas. % ili više, ali ne više od 50 mas. % akrilonitril-butadien-stirena, i

| — | 50 mas. % ili više, ali ne više od 75 mas. % metilmetakrilata |
| --- | --- |

—

50 mas. % ili više, ali ne više od 75 mas. % metilmetakrilata

0 %

31.12.2016

ex 3906 90 90

50

Polimeri estera akrilne kiseline s jednim ili više sljedećih monomera u lancu:

| — | klorometil vinil eterom, |
| --- | --- |

—

klorometil vinil eterom,

| — | kloroetil vinil eterom, |
| --- | --- |

—

kloroetil vinil eterom,

| — | klorometilstirenom, |
| --- | --- |

—

klorometilstirenom,

| — | vinil kloroacetatom, |
| --- | --- |

—

vinil kloroacetatom,

| — | metakrilnom kiselinom, |
| --- | --- |

—

metakrilnom kiselinom,

| — | monobutil esterom butenedionske kiseline, |
| --- | --- |

—

monobutil esterom butenedionske kiseline,

koji sadrže ne više od 5 mas. % svake od monomernih jedinica, u jednom od oblika navedenih u napomeni 6 (b) uz poglavlje 39

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

65

Polialkilakrilat, kemijski modificiran s kobaltom, s talištem (Tm) pri temperaturi od 65 °C (± 5 °C), mjereno diferenciranim pretražnom kalorimetrijom (DSC)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

80

Polidimetilsiloksan-graft-(poliakrilati; polimetakrilati)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

85

Nevodena disperzija polimera estera akrilne kiseline sa sililnom skupinom na jednom ili na oba polimerna kraja koju je moguće hidrolizirati

0 %

31.12.2014

ex 3907 20 11

10

Poli(etilen oksid), s brojčanim prosjekom molekulske mase 100 000 ili većim

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

20

Bis[metoksipoli[etilenglikol)]-maleimidopropionamid, kemijski modificiran lizinom, s brojčanim prosjekom molekulske mase 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

40

Polietien glikol s lancem etilen oksida duljine ne veće od 30, koji ima butil-2-cijano 3-(4-hidroksifenil) akrilatnu završnu skupinu, za uporabu kao UV prepreka u tekućim bojama (masterbatch) (1)

0 %

31.12.2015

ex 3907 20 11

50

[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-hidroksipoli(okso-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 11

60

Pripravak koji sadrži:

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2) i |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-48-2) i

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-47-1) |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli(oksi-1,2-etandiil) (CAS RN 104810-47-1)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 20

20

Politetrametilen eter glikol prosječne molekulske mase (Mw) 2 700 ili veće, ali ne veće od 3 100 (CAS RN 25190-06-1)

0 %

31.12.2017

ex 3907 20 20

30

Mješavina koja sadrži 70 mas. % ili više, ali ne više od 80 mas. % polimera glicerola i 1,2-epoksipropana i 20 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. % kopolimera dibutil maleata i N-vinil-2-pirolidona

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 20

40

Kopolimer tetrahidrofurana i tetrahidro-3-metilfurana, s brojčanim prosjekom molekulske mase (Mn) 3 500 (± 100)

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

15

Poli(oksipropilen) s alkoksisililnim završnim skupinama

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

30

Homopolimer 1-kloro-2,3-epoksipropana (epiklorohidrin)

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

35

Polietilen glikol, kemijski modificiran izocijanatnom skupinom, koji sadrži karbodiimidnu skupinu, u obliku otopine u 2-metoksi-1-metiletil acetatu

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

45

Kopolimer etilen oksida i propilen oksida, s aminopropilnim i metoksidnim završnim skupinama

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

50

Perfluoropolieter polimer s vinil-sililnom završnom skupinom ili mješavina dvije komponente koja se sastoji od iste vrste perfluoropolieter polimera s vinil-sililnom završnom skupinom kao glavnog sastojka

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

55

Sukcinimidil ester metoksi poli(etilen glikol)propionske kiseline, s brojčanim prosjekom molekulske mase (Mn) 5 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

60

Politetrametilen oksid di-p-aminobenzoat

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 99

65

L-lizin N-hidroksi sukcinimidil ester.alfa.,.epsilon.-bis(polietilen glikol monometileter karbamat) (CAS RN 266318-38-1) prosječne molekularne mase (Mn) 38 000 ili veće, ali najviše 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

ex 3926 90 97

40

70

Epoksidna smola, koja sadrži 70 mas. % ili više silicijevog dioksida, za kapsuliranje robe iz tarifnog broja 8533, 8535, 8536, 8541, 8542 ili 8548 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

50

Tekuća epoksidna smola kopolimera 2-propennitrila i 1,3-butadien-epoksida, bez otapala, koja sadrži:

| — | ne više od 40 mas. % zinkovog borata hidrata, |
| --- | --- |

—

ne više od 40 mas. % zinkovog borata hidrata,

| — | ne više od 5 mas. % diantimonovog trioksida |
| --- | --- |

—

ne više od 5 mas. % diantimonovog trioksida

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

60

Poliglicerol poliglicidil eter smola (CAS RN 105521-63-9)

0 %

31.12.2017

ex 3907 40 00

10

Polikarbonat u obliku peleta ili granula:

| — | koji sadrži 7 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % nehalogenog usporivača gorenja, i |
| --- | --- |

—

koji sadrži 7 mas. % ili više, ali ne više od 15 mas. % nehalogenog usporivača gorenja, i

| — | specifične težine 1,20 (± 0,01) |
| --- | --- |

—

specifične težine 1,20 (± 0,01)

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

20

Polikarbonat u obliku peleta ili granula specifične težine 1,32(±0,03), koje sadrži 20 %(±5 %) staklenih vlakana

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

30

Polikarbonat u obliku peleta ili granula specifične težine 1,18 ili veće, ali ne veće od 1,25, s masenim udjelom:

| — | 77 % ili više, ali ne više od 90 % polikarbonata, |
| --- | --- |

—

77 % ili više, ali ne više od 90 % polikarbonata,

| — | 8 % ili više, ali ne više od 20 % estera fosforne kiseline, |
| --- | --- |

—

8 % ili više, ali ne više od 20 % estera fosforne kiseline,

| — | 0,1 % ili više, ali ne više od 1 % antioksidansa, i |
| --- | --- |

—

0,1 % ili više, ali ne više od 1 % antioksidansa, i

neovisno sadrži li 1 mas. % ili više, ali ne više od 5 mas. % usporivača gorenja

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

40

Polikarbonat, u obliku granula:

| — | sa stupnjem protoka taljevine 18 g/10 min pri 300 °C/1,2 kg (prema ASTM D 1238) |
| --- | --- |

—

sa stupnjem protoka taljevine 18 g/10 min pri 300 °C/1,2 kg (prema ASTM D 1238)

| — | vlačne čvrstoće 69 MPa prema ASTM D 638, i |
| --- | --- |

—

vlačne čvrstoće 69 MPa prema ASTM D 638, i

| — | savojne čvrstoće 112 MPa prema ASTM D 790 |
| --- | --- |

—

savojne čvrstoće 112 MPa prema ASTM D 790

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

50

Polikarbonatna smola u obliku peleta ili granula:

| — | specifične težine 1,20 (± 0,05), |
| --- | --- |

—

specifične težine 1,20 (± 0,05),

| — | s temperaturom postojanosti oblika pri 146 °C (± 3 °C) 4,6 kgf/cm2, i |
| --- | --- |

—

s temperaturom postojanosti oblika pri 146 °C (± 3 °C) 4,6 kgf/cm2, i

| — | sa stupnjem protoka taljevine 20 (± 10) g/10 min pri 300 °C/1,2 kg |
| --- | --- |

—

sa stupnjem protoka taljevine 20 (± 10) g/10 min pri 300 °C/1,2 kg

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

60

Polikarbonat akrilonitril-butadien-stirena u obliku peleta ili granula, specifične težine 1,20 (± 0,05), s masenim udjelom:

| — | 65 % ili više, ali ne više od 90 % polikarbonata, |
| --- | --- |

—

65 % ili više, ali ne više od 90 % polikarbonata,

| — | 5 % ili više, ali ne više od 15 % akrilonitril-butadien-stirena, |
| --- | --- |

—

5 % ili više, ali ne više od 15 % akrilonitril-butadien-stirena,

| — | 5 % ili više, ali ne više od 20 % estera fosforne kiseline i, |
| --- | --- |

—

5 % ili više, ali ne više od 20 % estera fosforne kiseline i,

| — | 0,1. % ili više, ali ne više od 5 % antioksidansa |
| --- | --- |

—

0,1. % ili više, ali ne više od 5 % antioksidansa

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

10

Kopolimer tereftalne kiseline i izoftalne kiseline s etilen glikolom, butan-1,4-diolom i heksan-1,6-diolom

0 %

31.12.2018

ex 3907 60 80

30

Koncentrat koji veže kisik, koji se sastoji od mješavine:

| — | kopolimera dobivenog od polietilen tereftalata, dianhidrida piromelitinske kiseline (PMDA) i polibutadiena supstituiranog s hidroksilnim skupinama |
| --- | --- |

—

kopolimera dobivenog od polietilen tereftalata, dianhidrida piromelitinske kiseline (PMDA) i polibutadiena supstituiranog s hidroksilnim skupinama

| — | barijernog kopolimera (kako je utvrđeno metodom ASTM F1115-95 (2001)), dobivenog od ksilenovih diamina i adipinske kiseline, i |
| --- | --- |

—

barijernog kopolimera (kako je utvrđeno metodom ASTM F1115-95 (2001)), dobivenog od ksilenovih diamina i adipinske kiseline, i

| — | organskih bojila i/ili organskih i anorganskih pigmenata |
| --- | --- |

—

organskih bojila i/ili organskih i anorganskih pigmenata

pri čemu prevladava prvi kopolimer

0 %

31.12.2014

ex 3907 60 80

40

Peleti ili granule poli(etilen tereftalata):

| — | specifične težine 1,23 ili veće, ali ne veće od 1,27 pri 23 °C, i |
| --- | --- |

—

specifične težine 1,23 ili veće, ali ne veće od 1,27 pri 23 °C, i

| — | koji sadrži ne više od 10 mas. % drugih modifikatora ili aditiva |
| --- | --- |

—

koji sadrži ne više od 10 mas. % drugih modifikatora ili aditiva

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

50

Fleksiblna ambalaža (za polimere osjetljive na kisik) izrađena od laminata od:

| — | ne više od 75 μm polietilena, |
| --- | --- |

—

ne više od 75 μm polietilena,

| — | ne više od 50 μm poliamida, |
| --- | --- |

—

ne više od 50 μm poliamida,

| — | ne više od 15 μm polietilen tereftalata i |
| --- | --- |

—

ne više od 15 μm polietilen tereftalata i

| — | ne više od 9 μm aluminija |
| --- | --- |

—

ne više od 9 μm aluminija

vlačne čvrstoće veće od 70 N/15 mm i stupnjem prijenosa kisika manjim od 0,1 cm3/m2/24 h pri 0,1 MPa

0 %

31.12.2017

3907 70 00

Poli(mliječna kiselina)

0 %

31.12.2018

ex 3907 91 90

10

Dialil ftalat prepolimer, u obliku praha

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

10

Poli(oksi-1,4-fenilenkarbonil), u obliku praha

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

20

Kopoliester za izradu tekućih kristala, s talištem ne manjim od 270 °C, neovisno sadrži li punila ili ne

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

25

Kopolimer, koji sadrži 72 mas. % ili više tereftalne kiseline i/ili njezinih izomera i cikloheksandimetanola

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

ex 3913 90 00

30

20

Poli(hidroksialkanoat), koji se sastoji prvenstveno poli(3-hidroksibutirat)

0 %

31.12.2015

ex 3907 99 90

60

Kopolimer tereftalne kiseline i izoftalne kiseline s bisfenolom A

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

70

Kopolimer of poli(etilen tereftalata) i cikloheksan dimetanola, koji sadrži više od 10 mas. % cikloheksan dimetanola

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

80

Kopolimer, koji se sastoji od 72 mas. % ili više tereftalne kiseline i/ili njenih derivata i cikloheksandimetanola, s lineranim i/li cikličkim diolima

0 %

31.12.2015

ex 3908 90 00

10

Poli(iminometilen-1,3-fenilenemetileniminoadipoil), u jednom od oblika navedenih u napomeni 6 (b) uz poglavlje 39

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

30

Reakcijski produkt mješavine oktadekankarboksilnih kiselina polimeriziranih alifatskim polieterdiaminom

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

50

Koncentrat koji veže kisik, koji se sastoji od mješavine:

| — | kopolimera dobivenog od polietilen tereftalata, dianhidrida piromelitinske kiseline (PMDA) i polibutadiena supstituiranog s hidroksilnim skupinama |
| --- | --- |

—

kopolimera dobivenog od polietilen tereftalata, dianhidrida piromelitinske kiseline (PMDA) i polibutadiena supstituiranog s hidroksilnim skupinama

| — | barijernog kopolimera (kako je utvrđeno metodom ASTM F1115-95 (2001)), dobivenog od ksilenovih diamina i adipinske kiseline, i |
| --- | --- |

—

barijernog kopolimera (kako je utvrđeno metodom ASTM F1115-95 (2001)), dobivenog od ksilenovih diamina i adipinske kiseline, i

| — | organskih bojila i/ili organskih i anorganskih pigmenata |
| --- | --- |

—

organskih bojila i/ili organskih i anorganskih pigmenata

pri čemu prevladava drugi kopolimer

0 %

31.12.2014

ex 3908 90 00

60

Kopolimer koji sadrži:

| — | heksandionsku kiselinu |
| --- | --- |

—

heksandionsku kiselinu

| — | 12-aminododekansku kiselinu |
| --- | --- |

—

12-aminododekansku kiselinu

| — | heksahidro-2H-azepin-2-on, i |
| --- | --- |

—

heksahidro-2H-azepin-2-on, i

| — | 1,6-heksandiamin |
| --- | --- |

—

1,6-heksandiamin

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

10

Produkt polikondenzacije fenola s formaldehidom, u obliku šupljih kuglica promjera manjeg od 150 μm

0 %

31.12.2018

ex 3909 40 00

20

Termoreaktivna smola u prahu, u kojoj su ravnomjerno raspoređene magnetne čestice, za uporabu u proizvodnji tonera za fotokopirne strojeve, telefaksne uređaje, pisače i multifunkcijske uteđaje (1)

0 %

31.12.2015

ex 3909 40 00

30

Mješavina:

| — | alkilfenol-formaldehidne smole, neovisno je li bromirana ili ne, i |
| --- | --- |

—

alkilfenol-formaldehidne smole, neovisno je li bromirana ili ne, i

| — | cinkovog oksida |
| --- | --- |

—

cinkovog oksida

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

40

Polimer u prahu koji sadržava:

| — | polimer fenolne smole (CAS RN 9003-35-4) s masenim udjelom 80 % ili većim, ali ne većim od 90 % |
| --- | --- |

—

polimer fenolne smole (CAS RN 9003-35-4) s masenim udjelom 80 % ili većim, ali ne većim od 90 %

| — | fenol (CAS RN 108-95-2) s masenim udjelom ne većim od 5 % i |
| --- | --- |

—

fenol (CAS RN 108-95-2) s masenim udjelom ne većim od 5 % i

| — | heksametilentetramin (CAS RN 100-97-0) s masenim udjelom 5 % ili većim, ali ne većim od 15 % |
| --- | --- |

—

heksametilentetramin (CAS RN 100-97-0) s masenim udjelom 5 % ili većim, ali ne većim od 15 %

0 %

31.12.2018

ex 3909 50 90

10

Tekući UV fotopolimer, topljiv u vodi, koji se sastoji se od mješavine

| — | dvofunkcionalnih akriliranih oligomera poliuretana (s masenim udjelom 60 % ili većim) |
| --- | --- |

—

dvofunkcionalnih akriliranih oligomera poliuretana (s masenim udjelom 60 % ili većim)

| — | monofunkcionalnih i trofunkcionalnih (met)akrilata (s masenim udjelom 30 % (± 8 %)) i |
| --- | --- |

—

monofunkcionalnih i trofunkcionalnih (met)akrilata (s masenim udjelom 30 % (± 8 %)) i

| — | hidroksil-funkcionaliziranih monofunkcionalnih (met)akrilata (s masenim udjelom 10 % (± 3 %)) |
| --- | --- |

—

hidroksil-funkcionaliziranih monofunkcionalnih (met)akrilata (s masenim udjelom 10 % (± 3 %))

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

20

Blok kopolimer poli(metil-3.3,3-trifluoropropilsiloksana) i poli[metil(vinil)siloksana]

0 %

31.12.2018

ex 3910 00 00

40

Biokompatibilni silikoni za proizvodnju dugotrajnih kirurških implantata (1)

0 %

31.12.2016

ex 3910 00 00

50

Ljepilo na osnovi silikona, osjetljivo na pritisak, u otapalu koje sadrži kopoli(dimetilsiloksan/difenilsiloksan) gumu

0 %

31.12.2017

ex 3910 00 00

60

Polidimetilsiloksan, neovisno je li supstituiran s polietilen glikolom i trifluoropropilom ili ne, s metakrilatnim završnim skupinama

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

70

Silikonski premaz za zaštitu od korozije u primarnom obliku, za zaštitu rubova i sprječavanje kratkog spoja u poluvodičkim elementima

0 %

31.12.2018

ex 3911 10 00

81

Nehidrogenirana smola ugljikovodika, dobivena polimerizacijom cikloalifatskih alkena C-5 do C-12 masenog udjela većeg od 75 % i aromatskih alkena masenog udjela većeg od 10 %, ali manjeg od 25 %čime se dobiva smola ugljikovodika:

| — | jodnog broja većeg od 120 i |
| --- | --- |

—

jodnog broja većeg od 120 i

| — | s vrijednošću većom od 10 na Gardnerovoj ljestvici boja za čisti proizvod ili |
| --- | --- |

—

s vrijednošću većom od 10 na Gardnerovoj ljestvici boja za čisti proizvod ili

| — | većom od 8 za otopinu koja sadrži 50 vol. % toluena (kako je utvrđeno metodom ASTM D6166) |
| --- | --- |

—

većom od 8 za otopinu koja sadrži 50 vol. % toluena (kako je utvrđeno metodom ASTM D6166)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-4,4′-bifenilen)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

30

Kopolimer etilenimina i etilenimin ditiokarbamata, u vodenoj otopini natrijevog hidroksida

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 19

40

M-ksilen formaldehidna smola

0 %

31.12.2016

ex 3911 90 99

25

Kopolimer viniltoluena i α-metilstirena

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

30

1,4:5,8- Dimetanonaftalen, 2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimer s 3a,4,7,7a- tetrahidro- 4,7-metano-1H-indenom, hidrogeniran

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

31

Kopolimeri butadiena i maleinske kiseline, neovisno sadrže li njene amonijeve soli ili ne

0 %

31.12.2014

ex 3911 90 99

35

Alternirajući kopolimer etilena i anhidrida maleinske kiseline (EMA)

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

40

Mješavina kalcijeve i natrijeve soli kopolimera maleinske kiseline i metil vinil etera, koja sadrži 9 mas. % ili više, ali ne više od 16 mas. % kalcija

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

45

Kopolimer maleinske kiseline i metil vinil etera

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

53

Hidrogenirani polimer 1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetanonaftalena s 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indenom i 4,4a,9,9a-tetrahidro-1,4-metano-1H-fluorenom (CAS RN 503442-46-4)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

57

Hidrogenirani polimer 1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetanonaftalena 4,4a,9,9a-tetrahidro-1,4-metano-1H-fluorenom (CAS RN 503298-02-0)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

65

Kalcijeva cinkova sol kopolimera maleinske kiseline i metil vinil etera

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

86

Kopolimer metil vinil ethera i anhidrida maleinske kiseline

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

30

Celulozni triacetat

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

40

Celulozni diacetat u prahu

0 %

31.12.2015

ex 3912 20 11

10

Nitroceluloza

0 %

31.12.2016

ex 3912 39 85

10

Etilceluloza, neomekšana (neplastificirana)

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

20

Etilceluloza, u obliku vodene disperzije koja sadrži heksadekan-1-ol i natrijev dodecil sulfat, koja sadrži 27 (± 3) mas. % etilceluloze

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

30

Celuloza, hidroksietilirana i alkilirana s alkilom dužine lanca od 3 ili više ugljikovih atoma

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

40

Hipromeloza (INN)

0 %

31.12.2016

ex 3912 90 10

10

Celulozni acetat propionat, neomekšan (neplastificiran), u obliku praha:

| — | koji sadrži 25 mas. % ili više propionila (kako je utvrđeno metodom ASTM 817-72) i |
| --- | --- |

—

koji sadrži 25 mas. % ili više propionila (kako je utvrđeno metodom ASTM 817-72) i

| — | viskoziteta ne većeg od 120 poisa (kako je utvrđeno metodom ASTM D 817-72), |
| --- | --- |

—

viskoziteta ne većeg od 120 poisa (kako je utvrđeno metodom ASTM D 817-72),

za proizvodnju tiskarskih tinti, boja, lakova i drugih premaza te reprografskih (1)

0 %

31.12.2018

ex 3912 90 10

20

Hidroksipropil metilceluloza ftalat

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

85

Sterilni

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

92

Bjelančevina, kemijski modificirana karboksilacijom i/ili dodavanje ftalne kiseline, s masenim prosjekom molekulske mase (Mw) 100 000 do 300 000

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

94

Granule koje sadrže:

| — | 35 mas. % ili više, ali manje od 75 mas. % ekstrudiranog biopolimera s visokim sadržajem amiloze, dobivenog od kukuruznog škroba, |
| --- | --- |

—

35 mas. % ili više, ali manje od 75 mas. % ekstrudiranog biopolimera s visokim sadržajem amiloze, dobivenog od kukuruznog škroba,

| — | 5 mas. % ili više, ali manje od 16 mas. % polivinil alkohola, |
| --- | --- |

—

5 mas. % ili više, ali manje od 16 mas. % polivinil alkohola,

| — | 10 mas. % ili više, ali manje od 46 mas. % poliol plastifikatora, |
| --- | --- |

—

10 mas. % ili više, ali manje od 46 mas. % poliol plastifikatora,

| — | 0,25 mas. % ili više, ali manje od 3 mas. % stearinske kiseline, |
| --- | --- |

—

0,25 mas. % ili više, ali manje od 3 mas. % stearinske kiseline,

| — | neovisno sadrži li 30 mas. % (± 10 %) biorazgradive poliesterske smoleili ne, ali ne do razine koja premašuje količinu biopolimera s visokim sadržajem amiloze |
| --- | --- |

—

neovisno sadrži li 30 mas. % (± 10 %) biorazgradive poliesterske smoleili ne, ali ne do razine koja premašuje količinu biopolimera s visokim sadržajem amiloze

0 %

31.12.2016

ex 3913 90 00

95

Natrijeva sol kondroitinsumporne kiseline

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

96

Prah koji se sastoji od 90 mas. % (± 5 %) ekstrudiranog biopolimera s visokim sadržajem amiloze, proizvedenog od kukuruznog škroba, 10 mas. % (± 5 %) sintetičkog polimera i 0,5 mas. % (± 0,25 %) stearinske kiseline

0 %

31.12.2016

ex 3916 20 00

91

Profili od poli(vinil klorida), vrsta koje se rabi u proizvodnji žmurja (talpi) i fasadnih obloga, koji sadrže sljedeće aditive:

| — | titanijev dioksid |
| --- | --- |

—

titanijev dioksid

| — | poli(metil metakrilat) |
| --- | --- |

—

poli(metil metakrilat)

| — | kalcijev karbonat |
| --- | --- |

—

kalcijev karbonat

| — | vezivnasredstva |
| --- | --- |

—

vezivnasredstva

0 %

31.12.2014

ex 3916 90 10

10

Šipke celularne strukture, s masenim udjelom:

| — | poliamida-6 ili poli(epoksi anhidrida) |
| --- | --- |

—

poliamida-6 ili poli(epoksi anhidrida)

| — | 7 % ili većim, ali ne većim od 9 % politetrafluoretilena, ako ga ima |
| --- | --- |

—

7 % ili većim, ali ne većim od 9 % politetrafluoretilena, ako ga ima

| — | 10 % ili većim, ali ne većim od 25 % anorganskih punila |
| --- | --- |

—

10 % ili većim, ali ne većim od 25 % anorganskih punila

0 %

31.12.2018

ex 3917 32 00

91

Cijev od blok kopolimera politetrafluoroetilena i poliperfluoralkoksitrifluoroetilena, duljine ne veće od 600 mm, promjera ne većeg od 85 mm i debljine stijenki 30 μm ili veće, ali ne veće od 110 μm

0 %

31.12.2018

ex 3917 40 00

91

Spojke od plastične mase, koji sadrže O-prsten, osigurač i otpusni sustav za umetanje u cijevi za gorivo osobnih automobila

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 19

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

10

25

31

Reflektirajući film, koji se sastoji od sloja poliuretana, sa sigurnosnim otiscima protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja, ili sa službenim žigom za predviđenu uporabu te utisnutim staklenim kuglicama s jedne strane i s ljepljivim slojem s druge strane, prekriven odstranjivim zaštitnim filmom s jedne ili s obiju strana

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 19

20

Dvostrano ljepljiva vrpca, u svicima:

| — | prevučena nevulkaniziranom prirodnom ili sintetičkom gumom, |
| --- | --- |

—

prevučena nevulkaniziranom prirodnom ili sintetičkom gumom,

| — | širine 20mm ili veće, ali ne veće od 40mm, |
| --- | --- |

—

širine 20mm ili veće, ali ne veće od 40mm,

| — | koja sadrže silikon, aluminijev hidroksid, akril i uretan |
| --- | --- |

—

koja sadrže silikon, aluminijev hidroksid, akril i uretan

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 61 00

21

21

20

Reflektirajući list, koji se sastoji od:

| — | polikarbonatnog filma potpuno reljefiranog s jedne strane pravilno oblikovanim uzorkom, |
| --- | --- |

—

polikarbonatnog filma potpuno reljefiranog s jedne strane pravilno oblikovanim uzorkom,

| — | prekriven s obje strane jednim ili više slojeva plastičnog materijala, |
| --- | --- |

—

prekriven s obje strane jednim ili više slojeva plastičnog materijala,

| — | neovisno je li s jedne strane prekriven ljepljivim slojem i odstranjivim zaštitnim filmom ili ne |
| --- | --- |

—

neovisno je li s jedne strane prekriven ljepljivim slojem i odstranjivim zaštitnim filmom ili ne

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

23

Reflektirajući film, koji se sastoji od više slojeva, i to:

| — | poli(vinil klorida); |
| --- | --- |

—

poli(vinil klorida);

| — | poliuretana koji s jedne strane ima utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja, a s druge strane sloj staklenih mikrokuglica; |
| --- | --- |

—

poliuretana koji s jedne strane ima utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja, a s druge strane sloj staklenih mikrokuglica;

| — | sloja koji sadrži sigurnosni i/ili službeni znak koji mijenja izgled u odnosu na kut gledanja; |
| --- | --- |

—

sloja koji sadrži sigurnosni i/ili službeni znak koji mijenja izgled u odnosu na kut gledanja;

| — | metaliziranog aluminija; i |
| --- | --- |

—

metaliziranog aluminija; i

| — | ljepila, prekrivenog s jedne strane odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

ljepila, prekrivenog s jedne strane odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

27

20

Poliesterski film:

| — | prevučen s jedne strane akrilnim termalnim ljepilom koje otpušta na temperaturi od 90 °C ili višoj, ali ne višoj od 200 °C i poliesterskim zaštitnim filmom, i |
| --- | --- |

—

prevučen s jedne strane akrilnim termalnim ljepilom koje otpušta na temperaturi od 90 °C ili višoj, ali ne višoj od 200 °C i poliesterskim zaštitnim filmom, i

| — | s druge strane neprevučen ili prevučen akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak ili akrilnim termalnim ljepilom koje otpušta na temperaturi od 90 °C ili višoj, ali ne višoj od 200 °C i poliesterskom podlogom |
| --- | --- |

—

s druge strane neprevučen ili prevučen akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak ili akrilnim termalnim ljepilom koje otpušta na temperaturi od 90 °C ili višoj, ali ne višoj od 200 °C i poliesterskom podlogom

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

30

Dvostrana, samoljepiva folija od modificirane epoksidne smole, u svicima širine 10 do 20 cm, duljine 10 do 210 m i ukupne debljina 10 do 50 μm,koja nije namijenjena pojadinačnoj prodaji

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

32

Politetrafluoroetilenski film:

| — | debljine 110 μm ili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 110 μm ili veće,

| — | površinskog otpora između 102-1014 ohma, kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D 257, |
| --- | --- |

—

površinskog otpora između 102-1014 ohma, kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D 257,

| — | prevučen s jedne strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak |
| --- | --- |

—

prevučen s jedne strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

35

Reflektirajući film, koji se sastoji od sloja poli(vinil klorida) i sloja: - alkidnog poliestere, koji s jedne strane ima utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja, ili službeni žig za predviđenu uporabu, vidljive jedino pomoću retroreflektirajuće svjetlosti te utisnute staklene kuglice, a s druge strane ljepljivi sloj, prekriven odstranjivim zaštitnim filmom s jedne ili s obiju strana

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

37

Politetrafluoroetilenski film:

| — | debljine 100 μm ili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 100 μm ili veće,

| — | čija prekidna istezljivost nije veća od 100 %, |
| --- | --- |

—

čija prekidna istezljivost nije veća od 100 %,

| — | prevučen s jedne strane silikonskim ljepilom osjetljivim na pritisak |
| --- | --- |

—

prevučen s jedne strane silikonskim ljepilom osjetljivim na pritisak

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

40

43

Crni film od poli(vinil kloridna):

| — | čija je sjajnost veća od 30 stupnjeva u skladu s ASTM D2457, |
| --- | --- |

—

čija je sjajnost veća od 30 stupnjeva u skladu s ASTM D2457,

| — | neovisno je li s jedne strane prekriven zaštitnim poli(etilen tereftalatnim) filmom, a s druge strane ljepilom koje je osjetljivo na pritisak s kanalima i odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

neovisno je li s jedne strane prekriven zaštitnim poli(etilen tereftalatnim) filmom, a s druge strane ljepilom koje je osjetljivo na pritisak s kanalima i odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

43

26

Film od etilen vinil acetata:

| — | debljine 100 μm ili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 100 μm ili veće,

| — | s jedne strane premazan akrilnim jepilom koje je osjetljivo na pritisak ili UV-osjetljivim ljepilom i poliesterskim filmom |
| --- | --- |

—

s jedne strane premazan akrilnim jepilom koje je osjetljivo na pritisak ili UV-osjetljivim ljepilom i poliesterskim filmom

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

45

45

Ojačana vrpca od polietilenske pjene, s obje strane prevučena akrilnim, mikrokanalnim ljepilom osjetljivim na pritisak i s podlogom na jednoj strani, debljine 0,38 mm ili veće, ali ne veće od 1,53 mm

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

47

32

Folija od poliestera, poliuretana ili polikarbonata:

| — | s ljepilom od silikonskog polimera osjetljivim na pritisak |
| --- | --- |

—

s ljepilom od silikonskog polimera osjetljivim na pritisak

| — | ukupne debljine ne veće od 0,7 mm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 0,7 mm

| — | ukupne širine 1 cm ili veće, ali ne veće od 1 m |
| --- | --- |

—

ukupne širine 1 cm ili veće, ali ne veće od 1 m

| — | u svicima ili ne |
| --- | --- |

—

u svicima ili ne

vrste koja se rabi za površinsku zaštitu proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 89

50

41

25

Ljepljivi film, koji se sastoji od osnove od kopolimera etilena i vinil acetata (EVA) debljine 70 μm ili veće i ljepljivog sloja na osnovi akrilata, debljine 5 μm ili veće, za uporabu u postupku brušenja i/ili urezivanja rastera na silikonske pločice (1)

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 28

ex 3920 10 89

53

34

93

50

Polietilenska folija:

| — | s ljepilom koje ne sadrži gumu, osjetljivim na pritisak, koje prianja samo na čiste i glatke površine |
| --- | --- |

—

s ljepilom koje ne sadrži gumu, osjetljivim na pritisak, koje prianja samo na čiste i glatke površine

| — | ukupne debljine 0,025 mm ili veće, ali ne veće od 0,7 mm, i |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 0,025 mm ili veće, ali ne veće od 0,7 mm, i

| — | ukupne širine 6 cm ili veće, ali ne veće od 1 m, i |
| --- | --- |

—

ukupne širine 6 cm ili veće, ali ne veće od 1 m, i

| — | u svicima ili ne |
| --- | --- |

—

u svicima ili ne

koja se rabi za zaštitu površine proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

55

53

Vrpca od akrilne pjene, s jedne strane prevučena termoaktivirajućim ljepilom ili akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak, a s druge strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak i odstranjivim zaštitnim filmom, ljepljivosti pri odstranjivanju pod kutom od 90° veće od 25 N/cm (kako je utvrđeno metodom ASTM D 3330)

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

60

Reflektirajući laminirani list s pravilnim uzorkom, koji se sastoji od filma od poli(metilmetakrilata), iza kojeg slijedi sloj akrilnog polimera koji sadrži mikroprizme, sloj poli(metilmetakrilata), ljepljivi sloj i odstranjivi zaštitni film

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

65

57

Samoljepivi reflektiralući list, neovisno je li podijeljen na dijelove ili ne:

| — | s pravilnim uzorkom, |
| --- | --- |

—

s pravilnim uzorkom,

| — | sa ili bez sloja za aplikaciju vrpce, |
| --- | --- |

—

sa ili bez sloja za aplikaciju vrpce,

| — | koji se sastoji od filma od akrilnog polimera, iza kojeg slijedi sloj poli(metil metakrilata) koji sadrži mikroprizme, |
| --- | --- |

—

koji se sastoji od filma od akrilnog polimera, iza kojeg slijedi sloj poli(metil metakrilata) koji sadrži mikroprizme,

| — | neovisno sadrži li dodatni sloj od poliestera i |
| --- | --- |

—

neovisno sadrži li dodatni sloj od poliestera i

| — | s ljepljivim slojem i završnim odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

s ljepljivim slojem i završnim odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

70

75

Polietilenska folije, u svicima:

| — | samoljepljiva s jedne strane, |
| --- | --- |

—

samoljepljiva s jedne strane,

| — | ukupne debljine 0,025 mm ili veće, ali ne veće od 0,09mm, |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 0,025 mm ili veće, ali ne veće od 0,09mm,

| — | ukupne širine 60mm ili veće, ali ne veće od 1 110 mm, |
| --- | --- |

—

ukupne širine 60mm ili veće, ali ne veće od 1 110 mm,

vrste koju se rabi za zaštitu površine proizvoda iz tarifnih brojeva 8521ili 8528

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

75

80

Samoljepljivi reflektirajući film, koji se sastoji od više slojeva, i to:

| — | kopolimera akrilne smole, |
| --- | --- |

—

kopolimera akrilne smole,

| — | poliuretana, |
| --- | --- |

—

poliuretana,

| — | metaliziranog sloja koji s jedne strane ima laserski utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja ili pak službeni znak za predviđenu uporabu, |
| --- | --- |

—

metaliziranog sloja koji s jedne strane ima laserski utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja ili pak službeni znak za predviđenu uporabu,

| — | staklenih mikrokuglica, i |
| --- | --- |

—

staklenih mikrokuglica, i

| — | ljepljivog sloja, prekrivenog s jedne ili obje strane odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

ljepljivog sloja, prekrivenog s jedne ili obje strane odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

80

83

Akrilna vrpca u svicima:

| — | samoljepiva s obje strane, |
| --- | --- |

—

samoljepiva s obje strane,

| — | ukupne debljine 0,04 mm ili veće, ali ne veće od 1,25 mm, |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 0,04 mm ili veće, ali ne veće od 1,25 mm,

| — | ukupne širine 5 mm ili veće, ali ne veće od 1 205 mm, |
| --- | --- |

—

ukupne širine 5 mm ili veće, ali ne veće od 1 205 mm,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

85

28

Film od poli(vinil klorida) ili polietilena ili drugih poliolefina:

| — | debljine 65 μm ili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 65 μm ili veće,

| — | prevučen s jedne strane akrilnim UV-osjetljivim ljepilom i poliesterskim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

prevučen s jedne strane akrilnim UV-osjetljivim ljepilom i poliesterskim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

19

Prozirni samoljepljivi film od poli(etilen tereftalata):

| — | bez nečistoća ili nedostataka, |
| --- | --- |

—

bez nečistoća ili nedostataka,

| — | premazan s jedne strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak i zaštitnim filmom, a s druge strane antistatičkim slojem ionskog organskog spoja kolina, |
| --- | --- |

—

premazan s jedne strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak i zaštitnim filmom, a s druge strane antistatičkim slojem ionskog organskog spoja kolina,

| — | sa ili bez sloja modificiranog alkilnog organskog spoja s dugim lancem, koji je moguće tiskati i koji je otporan na prašinu, |
| --- | --- |

—

sa ili bez sloja modificiranog alkilnog organskog spoja s dugim lancem, koji je moguće tiskati i koji je otporan na prašinu,

| — | ukupne debljine bez zaštitnog filma od 54 μm ili veće, ali ne veće od 64 μm, i |
| --- | --- |

—

ukupne debljine bez zaštitnog filma od 54 μm ili veće, ali ne veće od 64 μm, i

| — | širine veće od 1 295 mm, ali ne veće od 1 305 mm |
| --- | --- |

—

širine veće od 1 295 mm, ali ne veće od 1 305 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

22

Crni polipropilni film:

| — | čija je sjajnost veća od 20 stupnjeva, kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D2457, |
| --- | --- |

—

čija je sjajnost veća od 20 stupnjeva, kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D2457,

| — | neovisno je li s jedne strane prekriven zaštitnim polietilenskim filmom, a s druge strane ljepilom koje je osjetljivo na pritisak, s kanalima i odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

neovisno je li s jedne strane prekriven zaštitnim polietilenskim filmom, a s druge strane ljepilom koje je osjetljivo na pritisak, s kanalima i odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

23

Film koji se sastoji od 1 do 3 laminirana sloja poli(etilen tereftalata) i kopolimera tereftalne kiseline, sebacinske kiseline i etilen glikola, prevučen s jedne strane akrilnim premazom otpornim na ogrebotine, a s druge strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak, premazom od metilceluloze topivim u vodi i zaštitnim filmom od poli(etilen tereftalata)

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

24

Reflektirajući laminirani list:

| — | koji se sastoji od epoksidnog akrilatnog sloja, reljefiran s jedne strane s pravilnim uzorkom, |
| --- | --- |

—

koji se sastoji od epoksidnog akrilatnog sloja, reljefiran s jedne strane s pravilnim uzorkom,

| — | prevučen s obje strane s jednim ili više slojeva plastične mase, i |
| --- | --- |

—

prevučen s obje strane s jednim ili više slojeva plastične mase, i

| — | prekriven s jedne strane ljepljivim slojem i odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

prekriven s jedne strane ljepljivim slojem i odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

25

Film koji se sastoji od višeslojnog poli(etilen tereftalata) i koploimera butilakrilata and metilmetakrilata, prevučen s jedne strane akrilnim premazom otpornim na ogrebotine koji sadrži nanočestice antimon-kositrovog oksida i ugljene čađe, a s druge strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak i odstranjivim zaštitnim filmom od poli(etilen tereftalata) koji je prevučen silikonom

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

27

Poli(etilen tereftalatni) film, jakosti ljepljenja ne veće od 0,147 N/25 mm i elektrostatičkog pražnjenja ne većeg od 500 V

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

29

Poliesterski film, prevučen s obje strane akrilnim ljepilom i/ili gumenim ljepilom (osjetljivim na pritisak), u svicima širine 45,7 cm ili veće, ali ne veće od 132 cm (isporučen s odstranjivim zaštitnim filmom)

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

33

Prozirni samoljepljivi film od poli(etilena), bez nečistoća ili nedostataka, prevučen s jedne strane akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak, debljine 60 μm ili veće, ali ne veće od 70 μm i širine veće od 1 245 mm, ali ne veće od 1 255 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

35

Reflektirajuća višeslojna folija u svicima, širine veće od 20 cm, reljefirana s jedne strane s pravilnim uzorkom, koja se sastoji od poliuretanskog filma, prevučenog s jedne strane:

| — | slojem poliuretana koji sadrži staklene mikrokuglice, |
| --- | --- |

—

slojem poliuretana koji sadrži staklene mikrokuglice,

| — | slojem poli(etilen vinil acetata), |
| --- | --- |

—

slojem poli(etilen vinil acetata),

| — | slojem ljepila, i |
| --- | --- |

—

slojem ljepila, i

| — | odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

ex 3920 49 10

36

95

Tiskani laminirani list sa središnjim slojem od poli(vinil klorida), premazan s obje strane slojem poli(vinil fluorida)

| — | s ljepljivim slojem osjetljivim na pritisak ili toplinu ili bez njega |
| --- | --- |

—

s ljepljivim slojem osjetljivim na pritisak ili toplinu ili bez njega

| — | sa zaštitnim filmom ili bez njega |
| --- | --- |

—

sa zaštitnim filmom ili bez njega

| — | najveće toksičnosti (kako je utvrđena ispitnom metodom prema specifikaciji ABD 0031) 70 ppm fluorovodika, 120 ppm klorovodika, 10 ppm cijanovodika, 10 ppm dušikovih oksida, 300 ppm ugljikova monoksida i 10 ppm dihidrogen sulfida i sumporova dioksida (zbrojeni udjeli) |
| --- | --- |

—

najveće toksičnosti (kako je utvrđena ispitnom metodom prema specifikaciji ABD 0031) 70 ppm fluorovodika, 120 ppm klorovodika, 10 ppm cijanovodika, 10 ppm dušikovih oksida, 300 ppm ugljikova monoksida i 10 ppm dihidrogen sulfida i sumporova dioksida (zbrojeni udjeli)

| — | najveće gorivosti 130 mm tokom 60 sekunda (kako je utvrđeno ispitnom metodom u skladu s FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83) |
| --- | --- |

—

najveće gorivosti 130 mm tokom 60 sekunda (kako je utvrđeno ispitnom metodom u skladu s FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83)

| — | mase (bez zaštitnog filma) 240 g/m2 (± 30 g/m2) bez ljepljivog sloja, 340 g/m2 (± 40 g/m2) sa slojem osjetljivim na toplinu ili 330 g/m2 (± 40g/m2) sa slojem osjetljivim na pritisak |
| --- | --- |

—

mase (bez zaštitnog filma) 240 g/m2 (± 30 g/m2) bez ljepljivog sloja, 340 g/m2 (± 40 g/m2) sa slojem osjetljivim na toplinu ili 330 g/m2 (± 40g/m2) sa slojem osjetljivim na pritisak

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

37

Film od poli (vinil klorida), koji apsorbira UV zrake:

| — | debljine 78 μmili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 78 μmili veće,

| — | prekriven s jedne strane slojem ljepila i odstranjivim zaštitnim filmom, |
| --- | --- |

—

prekriven s jedne strane slojem ljepila i odstranjivim zaštitnim filmom,

| — | jakosti lijepljenja 1 764 mN/25 mm ili veće |
| --- | --- |

—

jakosti lijepljenja 1 764 mN/25 mm ili veće

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

38

Samoljepljivi film sastavljen od:

| — | gornjeg sloja koji se uglavnom sastoji od poliuretana pomiješanog s emulzijama akrilnog polimera i titanijevim dioksidom |
| --- | --- |

—

gornjeg sloja koji se uglavnom sastoji od poliuretana pomiješanog s emulzijama akrilnog polimera i titanijevim dioksidom

| — | drugog sloja koji sadrži smjesu umreživog kopolimera etilen vinil-acetata ili bez njega emulzije polimera vinil acetata |
| --- | --- |

—

drugog sloja koji sadrži smjesu umreživog kopolimera etilen vinil-acetata ili bez njega emulzije polimera vinil acetata

| — | najviše 6 % masenog udjela ostalih aditiva |
| --- | --- |

—

najviše 6 % masenog udjela ostalih aditiva

| — | ljepilo osjetljivo na pritisaki |
| --- | --- |

—

ljepilo osjetljivo na pritisaki

| — | koji je s jedne strane pokriven zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

koji je s jedne strane pokriven zaštitnim filmom

| — | s posebnim laminiranim samoljepljivim zaštitnim filmom ili bez njega |
| --- | --- |

—

s posebnim laminiranim samoljepljivim zaštitnim filmom ili bez njega

| — | ukupne debljine ne veće od 400 μm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

39

Listovi od poli(vinil klorida), debljine manje od 1 mm, prevučeni ljepilom u koje su utisnute staklene kuglice promjera ne većeg od 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

40

Film ukupne debljine 40 μm ili veće koji se sastoji od jednog ili više slojeva prozirnog poliesterskog filma:

| — | koji sadrži najmanje jedan infracrveni reflektivni sloj ukupne normalne refleksivnosti 80 % ili veće prema EN 12898 |
| --- | --- |

—

koji sadrži najmanje jedan infracrveni reflektivni sloj ukupne normalne refleksivnosti 80 % ili veće prema EN 12898

| — | koji je s jedne strane pokriven slojem normalne emisivnosti ne veće od 0,2 prema EN 12898 |
| --- | --- |

—

koji je s jedne strane pokriven slojem normalne emisivnosti ne veće od 0,2 prema EN 12898

| — | premazan ljepljivim slojem osjetljivim na pritisak i zaštitnim filmom na drugoj strani |
| --- | --- |

—

premazan ljepljivim slojem osjetljivim na pritisak i zaštitnim filmom na drugoj strani

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

42

Samoljepljivi film sastavljen od:

| — | prvog sloja koji sadrži smjesu termoplastičnog poliuretana i sredstva koje sprječava zaljepljivanje |
| --- | --- |

—

prvog sloja koji sadrži smjesu termoplastičnog poliuretana i sredstva koje sprječava zaljepljivanje

| — | drugog sloja koji sadrži kopolimer anhidrida maleinske kiseline |
| --- | --- |

—

drugog sloja koji sadrži kopolimer anhidrida maleinske kiseline

| — | trećeg sloja koji sadrži smjesu polietilena niske gustoće, titanijeva dioksida i aditiva |
| --- | --- |

—

trećeg sloja koji sadrži smjesu polietilena niske gustoće, titanijeva dioksida i aditiva

| — | četvrtog sloja koji sadrži smjesu polietilena niske gustoće, titanijeva dioksida, aditiva i pigmenta boje |
| --- | --- |

—

četvrtog sloja koji sadrži smjesu polietilena niske gustoće, titanijeva dioksida, aditiva i pigmenta boje

| — | ljepila osjetljivog na pritisaki |
| --- | --- |

—

ljepila osjetljivog na pritisaki

| — | koji je s jedne strane pokriven zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

koji je s jedne strane pokriven zaštitnim filmom

| — | s posebnim laminiranim samoljepljivim zaštitnim filmom ili bez njega |
| --- | --- |

—

s posebnim laminiranim samoljepljivim zaštitnim filmom ili bez njega

| — | ukupne debljine ne veće od 400 μm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 3921 90 60

44

95

Tiskani laminirani list

| — | sa središnjim slojem od tkanine izrađene od staklenih vlakana, premazanim sa svake strane slojem poli(vinil klorida) |
| --- | --- |

—

sa središnjim slojem od tkanine izrađene od staklenih vlakana, premazanim sa svake strane slojem poli(vinil klorida)

| — | premazan na jednoj strani slojem poli(vinil fluorida) |
| --- | --- |

—

premazan na jednoj strani slojem poli(vinil fluorida)

| — | s ljepljivim slojem osjetljivim na pritisak ili bez njega i zaštitnim filmom na drugoj strani |
| --- | --- |

—

s ljepljivim slojem osjetljivim na pritisak ili bez njega i zaštitnim filmom na drugoj strani

| — | najveće toksičnosti (kako je utvrđena ispitnom metodom prema specifikaciji ABD 0031) 50 ppm fluorovodika, 85 ppm klorovodika, 10 ppm cijanovodika, 10 ppm dušikovih oksida, 300 ppm ugljikova monoksida i 10 ppm dihidrogen sulfida i sumporova dioksida (zbrojeni udjeli) |
| --- | --- |

—

najveće toksičnosti (kako je utvrđena ispitnom metodom prema specifikaciji ABD 0031) 50 ppm fluorovodika, 85 ppm klorovodika, 10 ppm cijanovodika, 10 ppm dušikovih oksida, 300 ppm ugljikova monoksida i 10 ppm dihidrogen sulfida i sumporova dioksida (zbrojeni udjeli)

| — | najveće gorivosti 110 mm tokom 60 sekunda kako je utvrđeno ispitnom metodom u skladu s FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 i |
| --- | --- |

—

najveće gorivosti 110 mm tokom 60 sekunda kako je utvrđeno ispitnom metodom u skladu s FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 i

| — | mase (bez zaštitnog filma) 490 g/m2 (± 45 g/m2) bez ljepljivog sloja ili 580 g/m2 (± 50 g/m2) sa slojem osjetljivim na pritisak |
| --- | --- |

—

mase (bez zaštitnog filma) 490 g/m2 (± 45 g/m2) bez ljepljivog sloja ili 580 g/m2 (± 50 g/m2) sa slojem osjetljivim na pritisak

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 9001 20 00

47

40

Polarizirajući film, u svicima, koji se sastoji od višeslojnog filma od polivinil alkohola, s obje strane ojačan filmom od triacetil celuloze, te s ljepilom osjetljivim na pritisak i odstranjućim zaštitnim filmom s jedne strane

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

49

Reflektirajući laminirani list, koji se sastoji od filma od poli(metilmetakrilata) s utisnutim pravilnim uzorkom na jednoj strani, polimernog filma koji sadrži staklene mikrokuglice, ljepljivog sloja i odstranjivog zaštitnog filma

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

51

Biaksijalno orijentirani film od poli(metil metakrilata), debljine 50μm ili veće, ali ne veće od 90μm, s jedne strane prevučen ljepljivim slojem i odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

60

Reflektirajući film, koji se sastoji od:

| — | sloja poli(vinil klorida), |
| --- | --- |

—

sloja poli(vinil klorida),

| — | sloja poliuretana, |
| --- | --- |

—

sloja poliuretana,

| — | sloja staklenih mikrokuglica, |
| --- | --- |

—

sloja staklenih mikrokuglica,

| — | sloja koji sadrži ili ne sadrži sigurnosni i/ili službeni znak koji mijenja izgled u odnosu na kut gledanja; |
| --- | --- |

—

sloja koji sadrži ili ne sadrži sigurnosni i/ili službeni znak koji mijenja izgled u odnosu na kut gledanja;

| — | sloja metaliziranog aluminija, i |
| --- | --- |

—

sloja metaliziranog aluminija, i

| — | ljepljila, prekrivenog s jedne strane odstranjivim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

ljepljila, prekrivenog s jedne strane odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

63

Koekstrudirani troslojni film,

| — | kod kojeg svaki sloj sadrži mješavinu polipropilena i polietilena, |
| --- | --- |

—

kod kojeg svaki sloj sadrži mješavinu polipropilena i polietilena,

| — | koji ne sadrži više od 3 mas. % drugih polimera, |
| --- | --- |

—

koji ne sadrži više od 3 mas. % drugih polimera,

| — | neovisno sadrži li titanijev dioksid u središnjem sloju ili ne, |
| --- | --- |

—

neovisno sadrži li titanijev dioksid u središnjem sloju ili ne,

| — | prevučen akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak, i |
| --- | --- |

—

prevučen akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak, i

| — | s odstranjivim zaštitnim filmom, |
| --- | --- |

—

s odstranjivim zaštitnim filmom,

| — | ukupne debljine ne veće od 110 μm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 110 μm

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Samoljepivi film debljine 40 μm ili veće, ali ne veće od 400 μm, koji sa sastoji od jednog ili više slojeva prozirnog, metaliziranog ili obojanog poli(etilen tereftalata), prevučenog s jedne strane premazom otpornim na ogrebotine, a s druge strane ljepilom osjetljivim na pritisak i odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Samoljepive polirne pločice od mikroporoznog poliuretana, neovisno jesu li prekrivene zaštitnom podlogom ili ne

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

81

Film najmanje debljine 0,36 mm, koji se sastoji od sljedećih elemenata:

| — | reljefnog poliesterskog sloja, |
| --- | --- |

—

reljefnog poliesterskog sloja,

| — | sloja kopolimera kaprolakton-cikloheksilen izocijanata, |
| --- | --- |

—

sloja kopolimera kaprolakton-cikloheksilen izocijanata,

| — | ljepila osjetljivog na pritisak, |
| --- | --- |

—

ljepila osjetljivog na pritisak,

koji je s jedne strane pokriven zaštitnim filmom

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

85

Višeslojni film od poli(metil metakrilata) i metaliziranih slojeva srebra i bakra:

| — | minimalne refleksije 93,5 %, utvrđeno metodom ASTM G173-03, |
| --- | --- |

—

minimalne refleksije 93,5 %, utvrđeno metodom ASTM G173-03,

| — | s jedne strane prekriven odstranjivim slojem od polietilena, |
| --- | --- |

—

s jedne strane prekriven odstranjivim slojem od polietilena,

| — | s druge strane prevučen akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak i silikoniziranim poliesterskim zaštitnim filmom |
| --- | --- |

—

s druge strane prevučen akrilnim ljepilom osjetljivim na pritisak i silikoniziranim poliesterskim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2016

ex 3919 90 00

87

Samoljepivi prozirni film, propusnosti veće od 90 % i stupnjem mutnosti manje od 3 % (utvrđeno metodom ASTM D1003), koji se sastoji od više slojeva, uključujući:

| — | sloj akrilnog ljepila debljine 20 μm ili veće, ali ne veće od 70 μm, |
| --- | --- |

—

sloj akrilnog ljepila debljine 20 μm ili veće, ali ne veće od 70 μm,

| — | sloja na osnovi poliuretana, debljine 100 μm ili veće, ali ne veće od 300 μm |
| --- | --- |

—

sloja na osnovi poliuretana, debljine 100 μm ili veće, ali ne veće od 300 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 25

ex 3920 10 89

10

20

Film debljine ne veće od 0,20 mm, od mješavine polietilena i kopolimera etilena s okt-1-enom, s utisnutim pravilnim romboidnim uzorkom, za prekrivanje obiju strana sloja nevulkaniziranog kaučuka (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 25

20

Polietilenski film, vrste koju se rabi za vrpce pisačih strojeva

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 28

91

Film od poli(etilena) tiskan grafičkim uzorkom, koji je izveden uporabom tinte u četiri osnovne boje i specijalnih boja, kako bi se s tintom postigla višebojnost s jedne strane filma i jednobojnost sa suprotne strane, dok grafički uzorak ima i sljedeće značajke:

| — | cijelom dužinom filma uzorci se ponavljaju u jednakim razmacima |
| --- | --- |

—

cijelom dužinom filma uzorci se ponavljaju u jednakim razmacima

| — | gledajući sa stražnje ili prednje strane filma, uzorci su ravnomjerno raspoređeni |
| --- | --- |

—

gledajući sa stražnje ili prednje strane filma, uzorci su ravnomjerno raspoređeni

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 40

30

Koekstrudirani film u sedam do devet slojeva, pretežno od kopolimera etilena ili funktionaliziranih polimera etilena, koji se sastoji od:

| — | troslojne pregrade s jezgrom pretežno od etilen vinil alkohola, prekrivene s jedne strane slojem koji je pretežno od cikličnih olefinskih polimera, |
| --- | --- |

—

troslojne pregrade s jezgrom pretežno od etilen vinil alkohola, prekrivene s jedne strane slojem koji je pretežno od cikličnih olefinskih polimera,

| — | prevučen na obje strane s dva ili više slojeva polimernog materijala, |
| --- | --- |

—

prevučen na obje strane s dva ili više slojeva polimernog materijala,

ukupne debljine ne veće od 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 10 89

30

Film od etilen vinil acetata (EVA):

| — | čija površina ima valoviti reljef, i |
| --- | --- |

—

čija površina ima valoviti reljef, i

| — | debljine veće od 0,125 mm |
| --- | --- |

—

debljine veće od 0,125 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 89

40

Kompozitni list koji sadrži akrilni premaz i koji je laminiran slojem polietilena visoke gustoće, ukupne debljine 0,8 mm ili veće, ali ne veće od 1,2 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 21

30

Biaksijalno usmjeren polipropilenski film, s koekstrudiranim slojem polietilena s jedne strane i ukupne debljine 11,5 μm ili veće, ali ne veće od 13,5 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 21

40

Listovi od biaksijalno usmjerenog polipropilenskog filma:

| — | debljine ne veće od 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

debljine ne veće od 0,1 mm,

| — | tiskane s obje strane specijalnim premazom koji omogućuje sigurnosno tiskanje novčanica |
| --- | --- |

—

tiskane s obje strane specijalnim premazom koji omogućuje sigurnosno tiskanje novčanica

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 8507 90 30

50

95

Folija od polipropilena u obliku svitka:

| — | debljine ne veće od 30 μm, |
| --- | --- |

—

debljine ne veće od 30 μm,

| — | širine ne veće od 210 mm, |
| --- | --- |

—

širine ne veće od 210 mm,

| — | u skladu s normom ASTM D882, |
| --- | --- |

—

u skladu s normom ASTM D882,

za uporabu u proizvodnji separatora za litij-ionske akumulatore za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 3920 20 80

55

93

Koekstrudirani film u sedam do devet slojeva, pretežno od kopolimera etilena ili funktionaliziranih polimera etilena, koji se sastoji od:

| — | troslojne pregrade s jezgrom pretežno od etilen vinil alkohola, prekrivene s jedne strane slojem koji je pretežno od cikličnih olefinskih polimera, |
| --- | --- |

—

troslojne pregrade s jezgrom pretežno od etilen vinil alkohola, prekrivene s jedne strane slojem koji je pretežno od cikličnih olefinskih polimera,

| — | prevučen na obje strane s dva ili više slojeva polimernog materijala, |
| --- | --- |

—

prevučen na obje strane s dva ili više slojeva polimernog materijala,

ukupne debljine ne veće od 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 20 29

92

Monoaksijalno usmjereni film, ukupne debljine ne veće od 75 μm, koji se sastoji od dva ili tri sloja, od kojih svaki sadrži mješavinu polipropilena i polietilena, sa središnjim slojem koji sadrži ili ne sadrži titanijev dioksid, te:

| — | vlačne čvrstoće u smjeru stroja 140 MPa ili veće, ali ne veće od 270 MPa i |
| --- | --- |

—

vlačne čvrstoće u smjeru stroja 140 MPa ili veće, ali ne veće od 270 MPa i

| — | vlačne čvrstoće u poprečnom smjeru 20 MPa ili veće, ali ne veće od 40 MPa |
| --- | --- |

—

vlačne čvrstoće u poprečnom smjeru 20 MPa ili veće, ali ne veće od 40 MPa

kako je utvrđeno testnom metodom ASTM D882/ISO 527-3

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 29

93

Monoaksijalno usmjereni film, koji se sastoji od tri sloja, od kojih svaki sadrži mješavinu polipropilena i kopolimera polietilena i vinil acetata:

| — | ukupne debljine 55 μm ili veće, ali ne ne veće od 97 μm, |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 55 μm ili veće, ali ne ne veće od 97 μm,

| — | modula razvlačenja u smijeru stroja 0,75 GPa ili većeg, ali ne većeg od 1,45 GPa, i |
| --- | --- |

—

modula razvlačenja u smijeru stroja 0,75 GPa ili većeg, ali ne većeg od 1,45 GPa, i

| — | modula razvlačenja u poprečnom smijeru 0,20 GPa ili većeg, ali ne većeg od 0,55 GPa |
| --- | --- |

—

modula razvlačenja u poprečnom smijeru 0,20 GPa ili većeg, ali ne većeg od 0,55 GPa

0 %

31.12.2014

ex 3920 20 29

94

Koekstrudirani troslojni film,

| — | kod kojeg svaki sloj sadrži mješavinu polipropilena i polietilena, |
| --- | --- |

—

kod kojeg svaki sloj sadrži mješavinu polipropilena i polietilena,

| — | koji ne sadrži više od 3 mas. % drugih polimera, |
| --- | --- |

—

koji ne sadrži više od 3 mas. % drugih polimera,

| — | neovisno sadrži li titanijev dioksid u središnjem sloju ili ne, |
| --- | --- |

—

neovisno sadrži li titanijev dioksid u središnjem sloju ili ne,

| — | ukupne debljine ne veće od 70 μm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 70 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 80

92

Laminirani list ili vrpca, koji se sastoji od filma debljne 181 μm ili veće, ali ne veće od 223 μm, izrađenog od mješavine kopolimera propilena s etilenom i kopolimera stiren-etilen-butilen-stirena (SEBS), prevučen ili prekriven s jedne strane slojem kopolimera stiren-etilen-butilen-stirena (SEBS) i slojem poliestera

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 80

95

Polipropilenski list u svicima, s:

| — | usporivačem gorenja razine UL 94 V-0 za materijal debljine 0,25mm ili veće i razine UL 94 VTM-0 za materijal debljine od 0,05 mm ili veće, ali ne veće od 0,25 mm (kako je utvrđeno normom UL-94 o zapaljivosti) |
| --- | --- |

—

usporivačem gorenja razine UL 94 V-0 za materijal debljine 0,25mm ili veće i razine UL 94 VTM-0 za materijal debljine od 0,05 mm ili veće, ali ne veće od 0,25 mm (kako je utvrđeno normom UL-94 o zapaljivosti)

| — | dielektričnog proboja od 13,1 kV ili većeg, ali ne većeg od 60,0 kV (kako je utvrđeno metodom ASTM D149) |
| --- | --- |

—

dielektričnog proboja od 13,1 kV ili većeg, ali ne većeg od 60,0 kV (kako je utvrđeno metodom ASTM D149)

| — | rastezne čvrstoće u smjeru stroja od 30 MPa ili veće, ali ne veće 33 MPa(kako jeutvrđeno metodom ASTM D149) |
| --- | --- |

—

rastezne čvrstoće u smjeru stroja od 30 MPa ili veće, ali ne veće 33 MPa(kako jeutvrđeno metodom ASTM D149)

| — | rastezne čvrstoće u poprečnom smjeru od 22 MPa ili veće, ali ne veće od 25 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D149) |
| --- | --- |

—

rastezne čvrstoće u poprečnom smjeru od 22 MPa ili veće, ali ne veće od 25 MPa (kako je utvrđeno metodom ASTM D149)

| — | raspona gustoće od najmanje 0,988 g/cm3 ili veće, ali ne veće od 1,035 g/cm3 (kako je utvrđeno metodom ASTM D792) |
| --- | --- |

—

raspona gustoće od najmanje 0,988 g/cm3 ili veće, ali ne veće od 1,035 g/cm3 (kako je utvrđeno metodom ASTM D792)

| — | apsorpcije vlage od 0,01 % ili veće, ali ne veće od 0,06 % (kako je utvrđeno metodom ASTM D570) |
| --- | --- |

—

apsorpcije vlage od 0,01 % ili veće, ali ne veće od 0,06 % (kako je utvrđeno metodom ASTM D570)

namijenjen za uporabu u proizvodnji izolatora koji se koriste u elektroničkoj i elektrotehničkoj industriji (1)

0 %

31.12.2017

ex 3920 43 10

92

Listovi od poli(vinil klorida), stabilizirani protiv ultraljubičastih zraka, bez otvora (čak i mikroskopske veličine), debljine 60 μm ili veće, ali ne veće od 80 μm, koji sadrže 30 ili više, ali ne više od 40 dijelova plastifikatora na 100 dijelova poli(vinil klorida)

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

ex 3920 49 10

94

93

Film stupnja sjajnosti 70 ili većeg, mjereno pod kutom od 60° pomoću mjerača sjaja (kako je utvrđeno metodom ISO 2813:2000), koji se sastoji od jednog ili dvaju slojeva poli(vinil klorida), prevučen s obje strane slojem plastične mase, debljine 0,26 mm ili veće, ali ne veće od 1,0 mm, prekriven na sjajnoj površini zaštitnim polietilenskim filmom, u svicima širine 1 000 mm ili veće, ali ne veće od 1 450 mm, za uporabu u proizvodnji robe tarifnog broja 9403 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

95

Reflektirajući laminirani list, koji se sastoji od filma poli(vinil klorida) i filma od druge plastične mase, u cijelosti reljefiran pravilnim piramidalnim uzorkom, prekriven s jedne strane odstranjivim zaštitnim listom

0 %

31.12.2018

ex 3920 49 10

30

Film od kopolimera (polivinil)klorida

| — | s masenim udjelom punila od 45 % ili većim |
| --- | --- |

—

s masenim udjelom punila od 45 % ili većim

| — | na podlozi (1) |
| --- | --- |

—

na podlozi (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

20

Ploča od poli(metil metakrilata) koja sadrži aluminijev trihidroksid, debljine 3,5 mm ili veće, ali ne veće od 19 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

30

Biaksijalno usmjereni film od poli(metil metakrilata), debljine 50μm ili veće, ali ne veće od 90μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

40

Folije od polimetilmetakrilata, u skladu s normom EN 4366 (MIL-PRF-25690)

0 %

31.12.2018

ex 3920 59 90

10

Necelularni i nelaminirani film od modificiranog kopolimera akrilonitril-metil akrilata, debljine 1,0 mm ili veće, ali ne veće od 1,3 mm, u svicima

0 %

31.12.2016

ex 3920 59 90

20

Reflektirajući laminirani film, koji se sastoji od epoksidnog akrilatnog sloja, reljefiran s jedne strane s pravilnim uzorkom, prevučen s obje strane s jednim ili više slojeva plastične mase

0 %

31.12.2014

ex 3920 59 90

30

Nesamoljepljivi reflektirajući film, koji se sastoji od više slojeva, i to:

| — | kopolimera akrilne smole, |
| --- | --- |

—

kopolimera akrilne smole,

| — | poliuretana, |
| --- | --- |

—

poliuretana,

| — | metaliziranog sloja koji s jedne strane ima laserski utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja ili pak službeni znak za predviđenu uporabu, |
| --- | --- |

—

metaliziranog sloja koji s jedne strane ima laserski utisnute otiske protiv krivotvorenja, mijenjanja ili zamjene podataka ili umnožavanja ili pak službeni znak za predviđenu uporabu,

| — | staklenih mikrokuglica, i |
| --- | --- |

—

staklenih mikrokuglica, i

| — | permanentu podlogu od poli(etilentereftalata) |
| --- | --- |

—

permanentu podlogu od poli(etilentereftalata)

0 %

31.12.2016

ex 3920 62 19

02

Koekstrudirani neprozirni film od poli(etilen tereftalata), debljine 50 μm ili veće, ali ne veće od 350 μm, koji se sastoji od sloja koji sadrži ugljenu čađu

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

08

Film od poli(etilen tereftalata), nepremazan ljepilom, debljine ne veće od 25 μm:

| — | samo obojen u masi, ili |
| --- | --- |

—

samo obojen u masi, ili

| — | obojen u masi i metaliziran s jedne strane |
| --- | --- |

—

obojen u masi i metaliziran s jedne strane

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

12

Film samo od poli(etilen tereftalata), ukupne debljine ne veće od 120 μm, koji se sastoji od jednog ili dva sloja, od kojih svaki sadrži bojilo i/ili materijal za apsorpciju ultraljubičastih zraka u cijeloj masi, nepremazan ljepilom niti bilo kojim drugim materijalom

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

18

laminirani film samo od poli(etilen tereftalata), ukupne debljine ne veće od 120 μm, koji se sastoji od jednog sloja koji je samo metaliziran i jednog ili dva sloja od kojih svaki sadrži bojilo i/ili materijal za apsorpciju ultraljubičastih zraka u cijeloj masi, nepremazan ljepilom niti bilo kojim drugim materijalom

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

20

Reflektirajući poliesterski listovi, reljefirani piramidalnim uzorkom, za proizvodnju zaštitnih naljepnica i amblema, zaštitne odjeće i pribora za odjeću ili školskih torbi i sličnih spremnika (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

25

Film od poli(etilen tereftalata), debljine 186 μm ili veće, ali ne veće od 191 μm premazan s jedne strane akrilnim slojem u matričnom uzorku

0 %

31.12.2014

ex 3920 62 19

38

film od poli(etilen tereftalata), debljine ne veće od 12 μm, prevučen s jedne strane slojem aluminijevog oksida debljine ne veće od 35 nm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

48

Listovi ili svici poli(etilen tereftalata):

| — | premazani s obje strane slojem epoksi akrilne smole |
| --- | --- |

—

premazani s obje strane slojem epoksi akrilne smole

| — | ukupne debljine 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 37 μm (± 3 μm)

0 %

31.12.2015

ex 3920 62 19

52

film od poli(etilen tereftalata), poli (etilen naftalata) ili sličnih poliestera, prevučen s jedne strane metalom i/ili metalnim oksidima, koji sadrži manje od 0,1 mas. % aluminija, debljine ne veće od 300 μm i površinske otpornosti ne veće od 10 000 ohma (po kvadratu) (kako je utvrđeno metodom ASTM D 257-99)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

ex 3920 69 00

73

40

Film od poliestera i poli(metil metakrilata), prelijevajućih boja

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

75

77

Prozirni film od polietilen tereftalata:

| — | prevučen s obje strane slojevima organskih tvari na osnovi akrila, debljine 7 nm ili veće, ali ne veće od 80 nm, |
| --- | --- |

—

prevučen s obje strane slojevima organskih tvari na osnovi akrila, debljine 7 nm ili veće, ali ne veće od 80 nm,

| — | površinske napetosti 36 Dyne/cm ili veće, ali ne veće od 39 Dyne/cm, |
| --- | --- |

—

površinske napetosti 36 Dyne/cm ili veće, ali ne veće od 39 Dyne/cm,

| — | s propusnošću svjetlosti većom od 93 %, |
| --- | --- |

—

s propusnošću svjetlosti većom od 93 %,

| — | sa stupnjem mutnosti ("haze vrijednosti") ne većim od 1,3 %, |
| --- | --- |

—

sa stupnjem mutnosti ("haze vrijednosti") ne većim od 1,3 %,

| — | ukupne debljine 10 μm ili veće, ali ne veće od 350 μm, |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 10 μm ili veće, ali ne veće od 350 μm,

| — | širine 800 mm ili veće, ali ne veće od 1 600 mm |
| --- | --- |

—

širine 800 mm ili veće, ali ne veće od 1 600 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

81

Film od poli(etilen tereftalata):

| — | debljine ne veće od 20 μm |
| --- | --- |

—

debljine ne veće od 20 μm

| — | premazan barem s jedne strane slojem nepropusnim za plin koji se sastoji od polimerne matrice u kojoj je raspršen silicijev dioksid, debljine ne veće od 2 μm |
| --- | --- |

—

premazan barem s jedne strane slojem nepropusnim za plin koji se sastoji od polimerne matrice u kojoj je raspršen silicijev dioksid, debljine ne veće od 2 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 69 00

20

Film od poli(etilen naftalen-2,6-dikarboksilata)

0 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

51

Film od poli(vinil butirala), koji sadrži 25 ms. % ili više, ali ne više od 28 mas. % tri-izobutil fosfata kao plastifikatora

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

52

Film od poli(vinil butirala):

| — | koji sadrži 26 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. % trietilenglikol bis(2-etil heksanoata) kao plastifikatora, |
| --- | --- |

—

koji sadrži 26 mas. % ili više, ali ne više od 30 mas. % trietilenglikol bis(2-etil heksanoata) kao plastifikatora,

| — | debljine 0,73 mm ili veće, ali ne veće od 1,50 mm |
| --- | --- |

—

debljine 0,73 mm ili veće, ali ne veće od 1,50 mm

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

91

Film od poli(vinil butirala) s trakom u ljestvici boja

3 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

92

Plastificirani film od polivinil butirala, koji sadrži:

| — | 14,5 mas. % ili više, ali ne više od 17,5 mas. % diheksil adipata, |
| --- | --- |

—

14,5 mas. % ili više, ali ne više od 17,5 mas. % diheksil adipata,

| — | ili 14,5 mas. % ili više, ali ne više od 28,5 mas. % dibutil sebakata |
| --- | --- |

—

ili 14,5 mas. % ili više, ali ne više od 28,5 mas. % dibutil sebakata

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

93

Film od poli(etilen tereftalata), neovisno je li metaliziran s jedne ili obje strane ili laminiran filmom od poli(etilen tereftalata) koji je metaliziran samo na vanjskoj strani, sljedećih karakteristika:

| — | s propusnošću vidljivog svjetla 50 % ili većom, |
| --- | --- |

—

s propusnošću vidljivog svjetla 50 % ili većom,

| — | prevučen s jedne ili obje strane slojem poli(vinil butiralala), ali neprevučen ljepilom niti bilo kojim drugim materijalom osim poli(vinil butiralom), |
| --- | --- |

—

prevučen s jedne ili obje strane slojem poli(vinil butiralala), ali neprevučen ljepilom niti bilo kojim drugim materijalom osim poli(vinil butiralom),

| — | ukupne debljine ne veće od 0,2 mm bez uzimanja u obzir prisutnosti poli(vinil butirala) i debljine poli(vinil butirala) veće od 0,2 mm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 0,2 mm bez uzimanja u obzir prisutnosti poli(vinil butirala) i debljine poli(vinil butirala) veće od 0,2 mm

za uporabu u proizvodnji termoreflektirajućeg ili dekorativnog laminiranog stakla (1)

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

95

S trakom u ljestvici boja, koji sadrži 29 mas. % ili više, ali ne više od 31 mas. % 2,2′-etilendioksidietil bis(2-etilheksanoata) kao plastifikatora

0 %

31.12.2018

ex 3920 92 00

30

Poliamidni film:

| — | debljine ne veće od 20 μm |
| --- | --- |

—

debljine ne veće od 20 μm

| — | premazan barem s jedne strane slojem nepropusnim za plin koji se sastoji od polimerne matrice u kojoj je raspršen silicijev dioksid, debljine ne veće od 2 μm |
| --- | --- |

—

premazan barem s jedne strane slojem nepropusnim za plin koji se sastoji od polimerne matrice u kojoj je raspršen silicijev dioksid, debljine ne veće od 2 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

35

Listovi od poli(eter-imida), u svicima,

| — | debljine 5 μm ili više, ali ne više od 14 μm, |
| --- | --- |

—

debljine 5 μm ili više, ali ne više od 14 μm,

| — | širine 478 mm ili veće, ali ne veće od 532 mm, |
| --- | --- |

—

širine 478 mm ili veće, ali ne veće od 532 mm,

| — | vlačne čvrstoće pri lomu od 78 MPa ili veće (kako je utvrđeno normom JIS C-2318 za film debljine 50 μm), |
| --- | --- |

—

vlačne čvrstoće pri lomu od 78 MPa ili veće (kako je utvrđeno normom JIS C-2318 za film debljine 50 μm),

| — | vrijednosti istezanja pri prekidu od 50 % ili veće (kako je utvrđeno normom JIS C-2318 za film debljine 50 μm), |
| --- | --- |

—

vrijednosti istezanja pri prekidu od 50 % ili veće (kako je utvrđeno normom JIS C-2318 za film debljine 50 μm),

| — | temperature staklastog prijelaza (Tg) 226 °C, |
| --- | --- |

—

temperature staklastog prijelaza (Tg) 226 °C,

| — | stalne radne temperature 180 °C (kako je utvrđeno normom UL-746 B za film debljine 50 μm), |
| --- | --- |

—

stalne radne temperature 180 °C (kako je utvrđeno normom UL-746 B za film debljine 50 μm),

| — | zapaljivosti razine VTM-0 (kako je utvrđeno normom UL-94 za film debljine 25 μm) |
| --- | --- |

—

zapaljivosti razine VTM-0 (kako je utvrđeno normom UL-94 za film debljine 25 μm)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

40

Polimerni film koji sadrži sljedeće monomere:

| — | poli(tetrametilen ether glikol), |
| --- | --- |

—

poli(tetrametilen ether glikol),

| — | bis(4-izocijanotocikloheksil) metan, |
| --- | --- |

—

bis(4-izocijanotocikloheksil) metan,

| — | 1,4-butandiol ili 1,3-butandiol, |
| --- | --- |

—

1,4-butandiol ili 1,3-butandiol,

| — | debljine 0,25 mm ili veće, ali ne veće od 5,0 mm, |
| --- | --- |

—

debljine 0,25 mm ili veće, ali ne veće od 5,0 mm,

| — | reljefiran pravilnim uzorkom na jednoj površini, |
| --- | --- |

—

reljefiran pravilnim uzorkom na jednoj površini,

| — | prekriven odstranjivim zaštitnim listom |
| --- | --- |

—

prekriven odstranjivim zaštitnim listom

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

45

Prozirni poliuretanski film koji je s jedne strane metaliziran:

| — | sjaja većeg od 90 stupnjeva u skladu s normom ASTM D2457, |
| --- | --- |

—

sjaja većeg od 90 stupnjeva u skladu s normom ASTM D2457,

| — | pokriven na metaliziranoj strani slojem ljepila koje se aktivira toplinom, a sastoji se od kopolimera polietilen/polipropilena, |
| --- | --- |

—

pokriven na metaliziranoj strani slojem ljepila koje se aktivira toplinom, a sastoji se od kopolimera polietilen/polipropilena,

| — | pokriven na drugoj strani zaštitnim filmom od poli(etilen terefalata), |
| --- | --- |

—

pokriven na drugoj strani zaštitnim filmom od poli(etilen terefalata),

| — | ukupne debljine veće od 204 μm, ali ne veće od 244 μm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine veće od 204 μm, ali ne veće od 244 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

50

Termoplastični poliuretanski film, debljine 250 μm ili veće, ali ne veće od 350 μm, prekriven s jedne strane odstranjivim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

55

Termoplastični poliuretanski ekstrudirani film:

| — | nije samoljepljiv |
| --- | --- |

—

nije samoljepljiv

| — | s indeksom žute boje ne većim od 1,0, ali ne većim od 2,5 za slojeve filmova debljine 10 mm (kako je utvrđeno ispitnom metodom ASTM E 313-10) |
| --- | --- |

—

s indeksom žute boje ne većim od 1,0, ali ne većim od 2,5 za slojeve filmova debljine 10 mm (kako je utvrđeno ispitnom metodom ASTM E 313-10)

| — | s prijenosom svijetlosti većim od 87 % za slojeve filmova debljine10 mm (kako je utvrđeno ispitnom metodom ASTM D 1003-11) |
| --- | --- |

—

s prijenosom svijetlosti većim od 87 % za slojeve filmova debljine10 mm (kako je utvrđeno ispitnom metodom ASTM D 1003-11)

| — | ukupne debljine 0,38 mm ili veće, ali ne veće od 7,6 mm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 0,38 mm ili veće, ali ne veće od 7,6 mm

| — | širine 99 cm ili veće, ali ne veće od 305 cm |
| --- | --- |

—

širine 99 cm ili veće, ali ne veće od 305 cm

koji se rabi u proizvodnji laminiranog zaštitnog stakla

0 %

31.12.2017

ex 3920 99 28

60

Silikonska vrpca ili traka:

| — | ukupne debljine 2,0 mm ili veće, ali ne veće od 9,0 mm, |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 2,0 mm ili veće, ali ne veće od 9,0 mm,

| — | ukupne širine 12 mm ili veće, ali ne veće od 65 mm, |
| --- | --- |

—

ukupne širine 12 mm ili veće, ali ne veće od 65 mm,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521ili 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

70

Listovi ili svici, koji se sastoje od epoksidne smole, sa svojstvima vodljivosti:

| — | koji sadrže mikrokuglice s matalnom prevlakom, neovisno je li legirana zlatom ili ne, |
| --- | --- |

—

koji sadrže mikrokuglice s matalnom prevlakom, neovisno je li legirana zlatom ili ne,

| — | s ljepljivim slojem, |
| --- | --- |

—

s ljepljivim slojem,

| — | sa zaštitnim slojem od silikona ili poli(etilen tereftalata) na jednoj strani, |
| --- | --- |

—

sa zaštitnim slojem od silikona ili poli(etilen tereftalata) na jednoj strani,

| — | sa zaštitnim slojem od poli(etilen tereftalata) na drugoj strani, i |
| --- | --- |

—

sa zaštitnim slojem od poli(etilen tereftalata) na drugoj strani, i

| — | širine 5 cm ili veće, ali ne veće od 100 cm |
| --- | --- |

—

širine 5 cm ili veće, ali ne veće od 100 cm

| — | duljine ne veće od 2 000 m |
| --- | --- |

—

duljine ne veće od 2 000 m

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 59

25

Film od poli(1-klorotrifluoroetilena)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

50

Film od politetrafluoroetilena, nemikroporozan, u svicima, debljine 0,019 mm ili veće, ali ne veće od 0,14 mm, nepropustan za vodenu paru

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

55

Membrane za izmjenu iona, od fluoriranih plastičnih masa

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

60

Film od kopolimera vinil alkohola, topiv u hladnoj vodi, debljine 34 μm ili veće, ali ne veće od 90 μm, prekidne čvrstoće 20 MPa ili veće, ali ne veće od 45 MPa i prekidnog istezanja 250 % ili većeg, ali ne većeg od 900 %

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 90

20

Neizotropni vodljivi film, u svicima, širine 1,5 mm ili veće, ali ne veće od 3,15 mm i najveće duljine 300 m, za uporabu za spajanje elektroničkih komponenti u proizvodnji LCD ili plazma zaslona

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

10

List od poliuretanske pjene, debljine 3 mm (± 15 %) i relativne gustoće 0,09435 ili veće, ali ne veće od 0,10092

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

20

Svici poliuretanske pjene s otvorenim ćelijama

| — | debljine 2,29 mm (± 0,25 mm), |
| --- | --- |

—

debljine 2,29 mm (± 0,25 mm),

| — | površinski obrađeni s poroznim sredstvom za bolje prianjanje, i |
| --- | --- |

—

površinski obrađeni s poroznim sredstvom za bolje prianjanje, i

| — | laminirani s poliesterskim filmom i slojem tekstilnog materijala |
| --- | --- |

—

laminirani s poliesterskim filmom i slojem tekstilnog materijala

0 %

31.12.2017

ex 3921 19 00

30

Šipke celularne strukture, s masenim udjeklom:

| — | poliamida-6 ili poli(epoksi anhidrida) |
| --- | --- |

—

poliamida-6 ili poli(epoksi anhidrida)

| — | 7 % ili većim, ali ne većim od 9 % politetrafluoretilena, ako ga ima |
| --- | --- |

—

7 % ili većim, ali ne većim od 9 % politetrafluoretilena, ako ga ima

| — | 10 % ili većim, ali ne većim od 25 % anorganskih punila |
| --- | --- |

—

10 % ili većim, ali ne većim od 25 % anorganskih punila

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

91

Mikroporozni polipropilenski film, debljine ne veće od 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

93

Vrpce od mikroporoznog politetrafluoroetilena, na podlozi od netkanog materijala, za uporabu u proizvodnji filtera za aparate za dijalizu (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

95

Film od polietersulfona, debljine ne veće od 200 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

96

Celularni film, koji se sastoji od sloja polietilena debljine 90 μm ili veće, ali ne veće od 140 μm i sloja regenerirane celuloze debljine 10 μm ili veće, ali ne veće od 40 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

10

Kompozitna ploča od poli(etilen tereftalata) ili poli(butilen terepfalata), ojačana staklenim vlaknima

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

20

Film od poli(etilen tereftalata), laminirana s jedne strane ili s obje strane slojem jednosmjerenog netkanog poli(etilen tereftalata) i impregniran poliuretanom ili epoksidnom smolom

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

20

Preimpregnirana pojačana staklena vlakna koja sadrže cianat-estersku smolu ili smolu od bismaleimid (B) triazina (T) pomiješanu s epoksidnom smolom, dimenzija:

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm), ili |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm), ili

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm), ili |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm), ili

| — | 546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) |
| --- | --- |

—

546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm)

namijenjena za uporabu u proizvodnji ploča s tiskanim krugovima (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

ex 7019 40 00

25

20

Prepreg u listovima ili svicima, koji sadrži poliamidnu smolu

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 55

30

Prepreg u listovima ili svicima, koji sadrži bromiranu epoksidnu smolu ojačanu staklenim vlaknima:

| — | s protokom ne većim od 3,6 mm (kako je utvrđeno s PC-TM 650.2.3.17.2), i |
| --- | --- |

—

s protokom ne većim od 3,6 mm (kako je utvrđeno s PC-TM 650.2.3.17.2), i

| — | s temperaturom ostakljivanja (Tg) većom od 170 °C (kako je utvrđeno s IPC-TM 650.2.4.25) |
| --- | --- |

—

s temperaturom ostakljivanja (Tg) većom od 170 °C (kako je utvrđeno s IPC-TM 650.2.4.25)

za uporabu u proizvodnji tiskanih pločica (1)

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 60

ex 5407 71 00

ex 5903 90 99

91

20

10

Politetrafluoroetilenska tkanina, prevučena ili prekrivena kopolimerom tetrafluoroetilena i trifluoroetilena s perfluoriranim bočnim alkoksi lancima, završenim sa skupinama karboksilne ili sulfonske kiseline, neovisno jesu li u obliku kalijeve ili natrijeve soli ili ne

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 60

93

Film stupnja sjajnosti 30 ili većim, ali ne većim od 60, mjereno pod kutom od 60° pomoću mjerača sjaja (kako je utvrđeno metodom ISO 2813:2000), koji se sastoji od sloja poli(etilen tereftalata) i sloja poli(vinil klorida) u boji, spojenih metaliziranih ljepljivim premazom, namijenjen za oblaganje panela i vrata koji se koriste u proizvodnji kućanskih uređaja (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 90

ex 8507 90 80

10

50

Svitak od polimerno-metalnog laminata, koji se sastoji od:

| — | sloja poli(etilen tereftalata), |
| --- | --- |

—

sloja poli(etilen tereftalata),

| — | sloja aluminija, |
| --- | --- |

—

sloja aluminija,

| — | sloja polipropilena, |
| --- | --- |

—

sloja polipropilena,

| — | širine ne veće od 275 mm, |
| --- | --- |

—

širine ne veće od 275 mm,

| — | ukupne debljine ne veće od 165 μm, i |
| --- | --- |

—

ukupne debljine ne veće od 165 μm, i

| — | koji je u skladu s normom ASTM D1701-91 i ASTM D882-95A, |
| --- | --- |

—

koji je u skladu s normom ASTM D1701-91 i ASTM D882-95A,

za uporabu u proizvodnji litij-ionskih akumulatora za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 3923 10 00

10

Držači za fotomaske ili poluvodičke pločice (wafer):

| — | koji se sastoje od antistatičkih materijala ili mješavine termoplastičnih masa koja osigurava posebna elektrostatička svojstva (ESD) i svojstva otplinjavanja, |
| --- | --- |

—

koji se sastoje od antistatičkih materijala ili mješavine termoplastičnih masa koja osigurava posebna elektrostatička svojstva (ESD) i svojstva otplinjavanja,

| — | čija površina nije porozna i otporna je na abraziju ili udarce, |
| --- | --- |

—

čija površina nije porozna i otporna je na abraziju ili udarce,

| — | opremljeni posebno konstruiranom pričvrsnom napravom koja štiti fotomasku ili wafer od površinskog ili kozmetičkog oštećenja, i |
| --- | --- |

—

opremljeni posebno konstruiranom pričvrsnom napravom koja štiti fotomasku ili wafer od površinskog ili kozmetičkog oštećenja, i

| — | sa ili bez brtve, |
| --- | --- |

—

sa ili bez brtve,

vrste koja se rabi u fotolitografiji ili drugim postupcima proizvodnje poluvodiča za pohranu fotomaski ili wafera

0 %

31.12.2016

ex 3923 30 90

10

Polietilenski spremnik, za komprimirani vodik:

| — | s aluminijskim zatvaračima na oba kraja, |
| --- | --- |

—

s aluminijskim zatvaračima na oba kraja,

| — | u cijelosti smješten u omotač od ugljikovih vlakana impregniram epoksidnom smolom, |
| --- | --- |

—

u cijelosti smješten u omotač od ugljikovih vlakana impregniram epoksidnom smolom,

| — | promjera 213 mm ili većeg, ali ne većeg od 368 mm, |
| --- | --- |

—

promjera 213 mm ili većeg, ali ne većeg od 368 mm,

| — | duljine 860 mm ili veće, ali ne veće od 1 260 mm i |
| --- | --- |

—

duljine 860 mm ili veće, ali ne veće od 1 260 mm i

| — | obujma 18 litara ili većeg, ali ne većeg od 50 litara |
| --- | --- |

—

obujma 18 litara ili većeg, ali ne većeg od 50 litara

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 92

20

Reflektirajući listovi ili vrpce, koji se sastoje od vrpce od poli(vinil klorida) koja čini lice, reljefirane pravilnim piramidalnim uzorkom, vruće utisnuta u paralelnim linijama ili u obliku rešetke na poleđinu od plastičnog materijala ili od pletenog ili tkanog materijala prevučenog s jedne strane plastičnim materijalom

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

10

Mikrokuglice od polimera divinilbenzena, promjera 4,5 μm ili većeg, ali ne većeg od 80 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

15

Poprečna lisnata opruga od plastična mase, ojačana staklenih vlaknima, za uporabu u proizvodnji ovjesnih sustava za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

25

Neekspandirajuće mikrokuglice od kopolimera akrilonitrila, metakrilonitrila i izobornil metakrilata, promjera 3 μm većeg, ali ne većeg od 4,6 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

55

Plosnati proizvod od polietilena, perforiran u suprotnim smjerovima, debljine 600 μm ili veće, ali ne veće od 1 200 μm i mase 21 g/m2 ili veće, ali ne veće od 42 g/m2

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

65

Lijevani dekorativni element izrađen od polikarbonatne smole, premazan s

| — | akrilnim premazom srebrne boje i |
| --- | --- |

—

akrilnim premazom srebrne boje i

| — | prozirnim premazom otpornim na grebanje |
| --- | --- |

—

prozirnim premazom otpornim na grebanje

vrste koja se rabi u proizvodnji prednjih pločica automobilskih radio aparata

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

80

Dijelovi prednjih ploča autoradija

| — | od akrilonitril-butadien-stirena, sa ili bez polikarbonata, |
| --- | --- |

—

od akrilonitril-butadien-stirena, sa ili bez polikarbonata,

| — | prevučeni slojevima bakra, nikla i kroma, |
| --- | --- |

—

prevučeni slojevima bakra, nikla i kroma,

| — | ukupne debljine prevlake 5,54 μm ili veće, ali ne veće od 22,3 μm |
| --- | --- |

—

ukupne debljine prevlake 5,54 μm ili veće, ali ne veće od 22,3 μm

0 %

31.12.2016

ex 4007 00 00

10

Niti i kord od silikoniziranog vulkaniziranog kaučuka (gume)

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

20

Čepovi od meke gume, za proizvodnju elektrolitskih kondenzatora (1)

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

30

Mjehuri za oblikovanje pneumatskih guma

0 %

31.12.2016

ex 4104 41 19

10

Bivolja koža, cijepana, štavljena kromom, ponovo sintetički štavljena (′′crust′′), u suhom stanju

0 %

31.12.2017

4105 10 00

4105 30 90

U vlažnom stanju (uključujući wetblue)

0 %

31.12.2018

4106 21 00

4106 22 90

U vlažnom stanju (uključujući wet-blue)

0 %

31.12.2018

4106 31 00

4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

U vlažnom stanju (uključujući wet-blue)

0 %

31.12.2018

ex 5004 00 10

10

Pređa izrađena u cijelosti od svile

0 %

31.12.2016

ex 5005 00 10

ex 5005 00 90

10

10

Pređe izrađena u cijelosti od svilenih otpadaka (buret svile)

0 %

31.12.2018

ex 5205 31 00

10

Šestnitna pređa od bijeljenog pamuka, finoće od 925 deciteksa ili veće, ali ne veće od 989 deciteksa po jednoj pređi, namijenjena za proizvodnju tampona (1)

0 %

31.12.2018

5208 11 10

Tkanine za proizvodnju zavoja, obloga i medicinskih gaza

5,2 %

31.12.2018

ex 5402 45 00

20

Pređa od sintetičkih tekstilnih vlakana, isključivo od aromatskih poliamida dobivenih polikondenzacijom m-fenilendiamina i izoftalne kiseline

0 %

31.12.2018

ex 5402 47 00

10

Sintetička dvokomponentna filamentna pređa, neteksturirana, neupredena, finoće od 1 650 deciteksa ili veće, ali ne veće od 1 800 deciteksa, koja se sastoji od 110 filamenata ili više, ali ne više od 120 filamenata, od kojih svaki ima jezgru od poli(etilen tereftalata) i ovoj od poliamida-6, s masenim udjelom poli(etilen tereftalata) 75 % ili većim, ali ne većim od 77 %, za uporabu u proizvodnji proizvoda za pokrivanje krovova (1)

0 %

31.12.2016

ex 5402 47 00

20

Dvokomponentna monofilamentna pređa finoće ne veće od 30 deciteksa, koja se sastoji od:

| — | jezgre od polietilen tereftalata, i |
| --- | --- |

—

jezgre od polietilen tereftalata, i

| — | vanjskog sloja od kopolimera polietilen tereftalata i polietilen izoftalata, za uporabu u proizvodnji tkanina za filtraciju (1) |
| --- | --- |

—

vanjskog sloja od kopolimera polietilen tereftalata i polietilen izoftalata, za uporabu u proizvodnji tkanina za filtraciju (1)

0 %

31.12.2015

ex 5402 49 00

30

Pređa od kopolimera glikolne kiseline s mliječnom kiselinom, za proizvodnju kirurškog konca (1)

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

50

Neteksturirana filamentna pređa od poli(vinil alkohola)

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

70

Sintetička filamentna pređa, jednonitna, s masenim udjelom akrilonitrila 85 % ili većim, u obliku stijenja koji sadrži 1 000 ili više, ali ne više od 25 000 neprekinutih filamenata, mase 0,12 g/m ili veće, ali ne veće od 3,75 g/m i duljine 100 m ili veće, za proizvodnju pređe od ugljikovih vlakana (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

20

Monofilament od poli(1,4-dioksanona)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

30

Nesterilizirani monofilament od kopolimera 1,3-dioxan-2-ona s 1,4-dioxan-2,5-dionom, za proizvodnju kirurškog konca (1)

0 %

31.12.2014

ex 5404 19 00

50

Monofilamenti od poliestera ili poli(butilen tereftalata), dimenzije poprečnog presjeka 0,5 mm ili veće, ali ne veće od 1 mm, za uporabu u proizvodnji patentnih zatvarača (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 90 90

20

Vrpca od poliimida

0 %

31.12.2018

ex 5407 10 00

10

Tekstilna tkanina, koja se sastoji od osnove od filamentne pređe od poliamida-6.6 i potke od filamentne pređe od poliamida-6.6, poliuretana i kopolimera tereftalne kiseline, p-fenilendiamina i 3,4′-oksibis (fenilenamina)

0 %

31.12.2017

ex 5503 11 00

ex 5601 30 00

10

40

Sintetička rezana vlakna od kopolimera tereftalne kiseline, p-fenilendiamina i 3,4′-oksibis(fenilenamina), duljine ne veće od 7 mm

0 %

31.12.2018

ex 5503 40 00

10

Šuplja rezana vlakna od polipropilena:

| — | finoće 6 deciteksa ili veće, ali ne veće od 10 deciteksa, |
| --- | --- |

—

finoće 6 deciteksa ili veće, ali ne veće od 10 deciteksa,

| — | čvrstoće 3,5 cN/dtex ili veće |
| --- | --- |

—

čvrstoće 3,5 cN/dtex ili veće

| — | promjera 30 μm ili većeg za uporabu u proizvodnji pelena i podložaka za pelene za dojenčad te sličnih higijenskih proizvoda (1) |
| --- | --- |

—

promjera 30 μm ili većeg za uporabu u proizvodnji pelena i podložaka za pelene za dojenčad te sličnih higijenskih proizvoda (1)

0 %

31.12.2016

ex 5503 90 00

ex 5506 90 00

ex 5601 30 00

20

10

10

Vlakna od poli(vinil alkohola), neovisno jeslu li acetalizirana ili ne

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

ex 5603 12 10

ex 5603 12 90

ex 5603 91 10

ex 5603 91 90

ex 5603 92 10

ex 5603 92 90

10

10

10

10

10

10

10

10

Netkani materijal od poli(vinil alkohola), u metraži ili rezan u pravokutne oblike:

| — | debljine 200μm ili veće, ali ne veće od 280μmi |
| --- | --- |

—

debljine 200μm ili veće, ali ne veće od 280μmi

| — | mase 20g/m2 ili veće, ali ne veće od 25g/m2 |
| --- | --- |

—

mase 20g/m2 ili veće, ali ne veće od 25g/m2

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

20

20

Netkani materijal, mase ne veće od 20 g/m2, koji sadrži upredene filamente i filamente dobivene metodom „meltblown”, spojene u sendvič pomoću dvaju vanjskih slojeva koji sadrže fine beskonačne filamente (promjera ne manjeg od 10 μm, ali ne većeg od 20 μm), pri čemu unutarnji sloj sadrži izuzetno fine beskonačne filamente (promjera ne manjeg od 1 μm, ali ne većeg od 5 μm), za uporabu u proizvodnji pelena i podložaka za pelene za dojenčad te sličnih higijenskih pelena (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 14 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

ex 5603 94 90

30

30

10

60

40

30

Netkani materijal od vlakana od aromatskog poliamida, dobivenog polikondenzacijom m-fenilendiamina i izoftalne kiseline, u metraži ili rezan u pravokutne oblike

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

50

Netkani materijal:

| — | mase 30 g/m2 ili veće, ali ne veće od 60 g/m2, |
| --- | --- |

—

mase 30 g/m2 ili veće, ali ne veće od 60 g/m2,

| — | koji sadrži vlakna od polipropilena ili od polipropilena i polietilena, |
| --- | --- |

—

koji sadrži vlakna od polipropilena ili od polipropilena i polietilena,

| — | neovisno je li tiskan ili ne,: |
| --- | --- |

—

neovisno je li tiskan ili ne,:

| — | na jednoj strani s kružnim mjehurićima promjera 4 mm, koji pokrivaju 65 % ukupne površine, koji se sastoje od uzdignutih nepovezanih kovrčavih vlakana, pričvršćenih na podlogu, prikladnih za pričvršćivanje ekstrudiranih materijala za kvačenje, dok je preostalih 35 % površine povezano, i |
| --- | --- |

—

na jednoj strani s kružnim mjehurićima promjera 4 mm, koji pokrivaju 65 % ukupne površine, koji se sastoje od uzdignutih nepovezanih kovrčavih vlakana, pričvršćenih na podlogu, prikladnih za pričvršćivanje ekstrudiranih materijala za kvačenje, dok je preostalih 35 % površine povezano, i

| — | na drugoj strani s glatkom neteksturiranom površinom,za uporabu u proizvodnji pelena i podložaka za pelene za dojenčad te sličnih higijenskih proizvoda (1) |
| --- | --- |

—

na drugoj strani s glatkom neteksturiranom površinom,za uporabu u proizvodnji pelena i podložaka za pelene za dojenčad te sličnih higijenskih proizvoda (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

60

60

Netkani materijal od upredenog polietilena, mase veće od 60 g/m2, ali ne veće od 70 g/m2 i zračnog otpora (Gurley) 8 s ili većeg, ali ne većeg od 36 s (kako je utvrđeno metodom ISO 5636/5)

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

70

70

40

10

Netkani materijal od polipropilena,

| — | sa slojem dobivenim postupkom taljenja i puhanja, laminiran s obje strane upredenim filamentima od polipropilena, |
| --- | --- |

—

sa slojem dobivenim postupkom taljenja i puhanja, laminiran s obje strane upredenim filamentima od polipropilena,

| — | mase ne veće od 70g/m2, |
| --- | --- |

—

mase ne veće od 70g/m2,

| — | u metraži ili jednostavno rezan u kvadratne ili pravokutne oblike, i |
| --- | --- |

—

u metraži ili jednostavno rezan u kvadratne ili pravokutne oblike, i

| — | neimpregniran |
| --- | --- |

—

neimpregniran

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

ex 5603 14 10

10

10

Električno nevodljivi netkani materijal, koji se sastoji od središnjeg sloja od poli(etilene tereftalata), laminiranog sa svih strana jednosmjeno poravnatim vlakanima od poli(etilen tereftalata), prevučenog s obje strane električno nevodljivom smolom otpornom na visoke temperature, mase 147 g/m2 ili veće, ali ne veće od 150 g/m2, neizotropne vlačne čvrstoće u oba smjera, za uporabu kao elektroizolacijski materijal

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

20

Netkani materijal od upredenog polietilena, prevučen,

| — | mase veće od 80 g/m2, ali ne veće od 105 g/m2 i |
| --- | --- |

—

mase veće od 80 g/m2, ali ne veće od 105 g/m2 i

| — | zračnog otpora (Gurley) 8 sekundi ili većeg, ali ne većeg od 75 sekundi (kako je utvrđeno metodom ISO 5636/5) |
| --- | --- |

—

zračnog otpora (Gurley) 8 sekundi ili većeg, ali ne većeg od 75 sekundi (kako je utvrđeno metodom ISO 5636/5)

0 %

31.12.2015

ex 5603 14 90

40

Netkani materijali, sastavljeni od upredenih filamenata od PET-a:

| — | mase 160 g/m2 ili veće, no ne veće od 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

mase 160 g/m2 ili veće, no ne veće od 300 g/m2,

| — | neovisno jesu li s jedne strane laminirani membranom ili membranom i aluminijem |
| --- | --- |

—

neovisno jesu li s jedne strane laminirani membranom ili membranom i aluminijem

za proizvodnju industrijskih filtara

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

20

20

Netkani materijal koji se sastoji od središnjeg sloja dobivenog „meltblown” postupkom od termoplastičnog elastomera, laminiranog sa svake strane upredenim filamentima od polipropilena

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 94 90

70

40

Netkani materijal, koji se sastoji od više slojeva mješanih vlakana dobivenih postupkom taljenja i puhanja i rezanih vlakana od polipropilena i poliestera, neovisno je laminiran s jedne ili obje strane upredenim filamentima od polipropilena

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

80

50

Netkani materijal od poliolefina, koji se sastoji od elastomernog sloja, laminiranog s obje strane poliolefinskim filamentima:

| — | mase 25 g/m2 ili veće, ali ne veće od 70 g/m2, |
| --- | --- |

—

mase 25 g/m2 ili veće, ali ne veće od 70 g/m2,

| — | u metraži ili jednostavno rezan u kvadratne ili pravokutne oblike, |
| --- | --- |

—

u metraži ili jednostavno rezan u kvadratne ili pravokutne oblike,

| — | neimpregniran, |
| --- | --- |

—

neimpregniran,

| — | sa svojstvom rastezanja u dijagonalnom smijeru ili smijeru strojaza uporabu u proizvodnji proizvoda za njegu dojenčadi/djece (1) |
| --- | --- |

—

sa svojstvom rastezanja u dijagonalnom smijeru ili smijeru strojaza uporabu u proizvodnji proizvoda za njegu dojenčadi/djece (1)

0 %

31.12.2016

ex 5603 94 90

20

Štapići od akrilnih vlakana, duljine ne veće od 50 cm, za proizvodnju vrhova za kemijske olovke (1)

0 %

31.12.2018

ex 5607 50 90

10

Nesterilizirani dvonitni konop od poli(glikolne kiseline) ili od poli(glikolne kiseline) i njenih kopolimera s mliječnom kiselinom, upleteni ili opleteni, s unutarnjom jezgrom, za proizvodnju kirurškog konca (1)

0 %

31.12.2014

ex 5803 00 10

91

Gaza od pamuka, širine manje od 1 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 5903 10 90

ex 5903 20 90

ex 5903 90 99

10

10

20

Pleteni ili tkani materijali, premazani ili prekriveni s jedne strane umjetnim plastičnim materijalom u koji su utisnute mikrokuglice

0 %

31.12.2018

ex 5906 99 90

10

Gumirani tekstilni materijal, koji se sastoji od osnove od pređe od poliamida-6.6 i od potke od pređe od poliamida-6.6, poliuretana i kopolimera tereftalne kiseline, p-fenilendiamina i 3,4′-oksibis (fenilenamina)

0 %

31.12.2018

ex 5907 00 00

10

Tekstilni materijali, prevučeni ljepilom u koje su utisnute kuglice promjera ne većeg od 150 μm

0 %

31.12.2016

ex 5911 10 00

10

Iglani pust od sintetičkih vlakana, koji ne sadrži poliester, neovisno sadrži li katalitičke čestice uhvaćene među sintetičkim vlaknima ili ne, prevučen ili prekriven s jedne strane politetrafluoroetilenskim filmom, za proizvodnju proizvoda za filtriranje (1)

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

ex 8421 99 00

30

92

Dijelovi opreme za pročišćavanje vode reverznom osmozom, koji se u osnovi sastoje od membrana na osnovi plastične mase, s unutarnje strane ojačanih tkanim ili netkanim tekstilnim materijalima namotanima oko perforirane cijevi i zatvorenih u cilindričnom plastičnom kućištu debljine stijenki ne veće od 4 mm, neovisno jesu li smješteni u cilindru debljine stijenjki 5 mm ili veće ili ne

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

40

Višeslojni netkani jastučići za poliranje, od poliestera, impregnirani poliuretanom

0 %

31.12.2014

ex 6813 89 00

10

Tarni materijal, debljine manje od 20 mm, neugrađen, za proizvodnju tarnih komponenti koje se rabi u automatskim prijenosima i spojkama (1)

0 %

31.12.2018

ex 6814 10 00

10

Aglomerirani tinjac debljine ne veće od 0,15 mm, u svicima, neovisno je li kalciniran ili ne, neovisno je li ojačan aramidnim vlaknima ili ne, za uporabu u proizvodnji proizvoda za izolaciju visokonaponskih naprava (1)

0 %

31.12.2018

ex 6903 90 90

20

Reaktorske cijevi i nosači od silicijevog karbida, vrsta koje se rabi za unošenje u difuzijske i oksidacijske peći pri proizvodnji poluvodičkih materijala

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

15

Keramički prsten pravokutnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera 19 mm ili većeg (+ 0,00 mm/-0,10 mm), ali ne većeg od 29 mm (+ 0,00 mm/-0,20 mm), unutarnjeg promjera 10 mm ili većeg (+ 0,00 mm/-0,20 mm), ali ne većeg od 19 mm (+ 0,00 mm/-0,30 mm), debljine od 2 mm (± 0,10 mm) do 3,70 mm (± 0,20 mm) i temperaturne otpornosti 240 °C ili veće, koji sadrži:

| — | 90 mas. % (± 1,5 %) aluminijevog oksida |
| --- | --- |

—

90 mas. % (± 1,5 %) aluminijevog oksida

| — | 7 mas. % (± 1 %) titanijevog oksida |
| --- | --- |

—

7 mas. % (± 1 %) titanijevog oksida

0 %

31.12.2017

ex 6909 19 00

20

Valjčići ili kuglice, od silicijevog nitrida (Si3N4)

0 %

31.12.2015

ex 6909 19 00

30

Nosači za katalizatore, koji se sastoje od poroznog kordierita ili komada mulitne keramike, ukupnog obujma ne većeg od 65 l, koji po cm2 poprečnog presjeka imaju najmanje jedan kontinuirani kanal, koji može biti otvoren na oba kraja ili zatvoren na jednome kraju

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

ex 6914 90 00

50

20

Keramički proizvodi izrađeni od beskonačnih filamenata od keramičkih oksida, koji sadrže:

| — | 2mas. % ili više diborovog trioksida, |
| --- | --- |

—

2mas. % ili više diborovog trioksida,

| — | 28mas. % ili više silicijevog dioksidai |
| --- | --- |

—

28mas. % ili više silicijevog dioksidai

| — | 60mas. % ili više dialuminijevog trioksida |
| --- | --- |

—

60mas. % ili više dialuminijevog trioksida

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

60

Nosači za katalizatore, koji se sastoje od poroznih komada keramike, od mješavine silicijevog karbida i silikona, tvrdoće manje od 9 po Mohsovoj ljestvici, ukupnog obujma ne većeg od 65 l, koji po cm2 površine poprečnog presjeka imaju jedan ili više zatvorenih kanala na zadnjem dijelu

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

70

Nosači za katalizatore ili filtre, koji se sastoje od porozne keramike, izrađene prvenstveno od oksida aluminija i titanija, ukupnog obujma ne većeg od 65 l, koji po cm2 poprečnog presjeka imaju najmanje jedan kanal (otvoren na jednom ili oba kraja)

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

80

Keramički hladnjaci, koji sadrže:

| — | 66 mas. % ili više silicijevog karbida, |
| --- | --- |

—

66 mas. % ili više silicijevog karbida,

| — | 15 mas. % ili više aluminijevog oksida |
| --- | --- |

—

15 mas. % ili više aluminijevog oksida

za održavanje radne temperature tranzistora, dioda i integriranih krugova u proizvodima iz tarifnih brojeva 8521 i 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 6914 90 00

30

Keramičke mikrokuglice, prozirne, dobivene od silicijevog dioksida i cirkonijevog dioksida, promjera većeg od 125 μm

0 %

31.12.2018

ex 7005 10 30

10

Float staklo:

| — | debljine 4,0 mm ili veće, ali ne veće od 4,2 mm, |
| --- | --- |

—

debljine 4,0 mm ili veće, ali ne veće od 4,2 mm,

| — | s propusnošću svjetlosti 91 % ili većom, mjereno pomoću izvora svjetlosti tipa D, |
| --- | --- |

—

s propusnošću svjetlosti 91 % ili većom, mjereno pomoću izvora svjetlosti tipa D,

| — | prevučeno na jednoj površini reflektirajućim slojem kositrovog dioksida, dopiranim fluorom |
| --- | --- |

—

prevučeno na jednoj površini reflektirajućim slojem kositrovog dioksida, dopiranim fluorom

0 %

31.12.2017

ex 7006 00 90

70

Float staklo:

| — | debljine 1,7 mm ili veće, ali ne veće od 1,9 mm, |
| --- | --- |

—

debljine 1,7 mm ili veće, ali ne veće od 1,9 mm,

| — | s propusnošću svjetlosti 91 % ili većom, mjereno pomoću izvora svjetlosti tipa D, |
| --- | --- |

—

s propusnošću svjetlosti 91 % ili većom, mjereno pomoću izvora svjetlosti tipa D,

| — | prevučeno na jednoj površini reflektirajućim slojem kositrovog dioksida, dopiranim fluorom, |
| --- | --- |

—

prevučeno na jednoj površini reflektirajućim slojem kositrovog dioksida, dopiranim fluorom,

| — | s obrađenim rubovima |
| --- | --- |

—

s obrađenim rubovima

0 %

31.12.2016

ex 7007 19 20

10

Staklena ploča promjera 81,28 cm (± 1,5 cm) ili većeg, ali ne većeg od 185,42 cm (± 1,5 cm), koja se sastoji od temperiranog stakla; opremljena mrežastim filmom i filmom koji apsorbira zrake bliske infracrvenom području ili naprašenim vodljivim slojem, koja dodatno može sadržavati antireflektirajući sloj s jedne ili obje strane, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 7007 29 00

10

Staklena ploča promjera 81,28 cm (± 1,5 cm) ili većeg, ali ne većeg od 185,42 cm (± 1,5 cm), koja se sastoji od 2 ploče laminirane u sendvič; opremljena mrežastim filmom i filmom koji apsorbira zrake bliske infracrvenom području ili naprašenim vodljivim slojem, koja dodatno može sadržavati antireflektirajući sloj s jedne ili obje strane

0 %

31.12.2018

ex 7009 10 00

10

Elektrokromatsko staklo s automatskim zatamnjenjem za zrcala motornih vozila:

| — | neovisno je li opremljen plastičnom potpornom pločom ili ne |
| --- | --- |

—

neovisno je li opremljen plastičnom potpornom pločom ili ne

| — | neovisno je li opremljen grijačim elementom ili ne |
| --- | --- |

—

neovisno je li opremljen grijačim elementom ili ne

| — | neovisno je li opremljen BDS (Blind Spot Module) zaslonom ili ne |
| --- | --- |

—

neovisno je li opremljen BDS (Blind Spot Module) zaslonom ili ne

0 %

31.12.2017

ex 7009 91 00

10

Neuokvirena staklena zrcala:

| — | duljine 1 516 (± 1 mm); |
| --- | --- |

—

duljine 1 516 (± 1 mm);

| — | širine 553 (± 1 mm); |
| --- | --- |

—

širine 553 (± 1 mm);

| — | debljine 3 (± 0,1 mm); |
| --- | --- |

—

debljine 3 (± 0,1 mm);

| — | sa stražnje strane prekrivena zaštitnim filmom od polietilena (PE), debljine 0,11 mm ili veće, ali ne veće od 0,13 mm; |
| --- | --- |

—

sa stražnje strane prekrivena zaštitnim filmom od polietilena (PE), debljine 0,11 mm ili veće, ali ne veće od 0,13 mm;

| — | sa sadržajem olova ne većim od 90 mg/kg i |
| --- | --- |

—

sa sadržajem olova ne većim od 90 mg/kg i

| — | otpornosti na koroziju 72 sata ili više, ispitano pomoću slane magle u skladu s ISO 9227 |
| --- | --- |

—

otpornosti na koroziju 72 sata ili više, ispitano pomoću slane magle u skladu s ISO 9227

0 %

31.12.2015

7011 20 00

Za katodne cijevi

0 %

31.12.2018

ex 7014 00 00

10

Optički elementi od stakla (osim onih iz tarifnog broja 7015), optički neobrađeni, osim staklenih proizvoda za signalizaciju

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

01

21

Roving, finoće 2 600 teksa ili veće, ali ne veće od 3 300 teksa i s gubitkom pri izgaranju 4 mas. % ili većim, ali ne većim od 8 mas. % (kako je utvrđeno metodom ASTM D 2584-94)

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

02

22

Roving, finoće 650 teksa ili veće, ali ne veće od 2 500 teksa, prevučen slojem poliuretana, neovisno je li pomiješan s drugim materijalima ili ne

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

03

23

Roving, finoće 392 teksa ili veće, ali ne veće od 2 884 teksa, prevučen slojem akrilnog polimera

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

05

25

Roving, finoće 1 980 do 2 033teksa, koji se sastoji od beskonačnih staklenih filamenata debljine 9μm(±0,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

10

Pređa finoće 33 teksa ili njegovog višekratnika (± 7,5 %), dobivena od beskonačnih upredenih staklenih filamenata, nazivnog promjera 3,5 μm ili 4,5 μm, u kojoj prevladavaju filamenti promjera 3 μm ili većeg, ali ne većeg od 5,2 μm, osim onih obrađenih na način koji poboljšava njihovo prianjanje uz elastomere

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

15

Pređa od S-stakla finoće 33 teksa ili višekratnika 33 teksa (± 13 %), izrađena od beskonačnih upredenih staklenih filamenata promjera 9 μm (- 1 μm/+ 1,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

20

Pređa finoće 10,3 teksa ili veće, ali ne veće od 11,9 teksa, dobivena od beskonačnih upredenih staklenih filamenata, u kojoj prevladavaju filamenti promjera 4,83 μm ili većeg, ali ne većeg od 5,83 μm

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

25

Pređa finoće 5,1 teksa ili veće, ali ne veće od 6,0 teksa, dobivena od beskonačnih upredenih staklenih filamenata, u kojoj prevladavaju filamenti promjera 4,83 μm ili većeg, ali ne većeg od 5,83 μm

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

30

Pređa od E-stakla, finoće 22 teksa (± 1,6 teksa), dobivena od beskonačnih upredenih staklenih filamenata, u kojoj prevladavaju filamenti promjera 6,35 μm ili većeg, ali ne većeg od 7,61 μm

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

50

Pređa finoće 11 teksa ili njegovog višekratnika (± 7,5 %), dobivena od beskonačnih upredenih staklenih filamenata, koja sadrži 93 mas. % ili više silicijevog dioksida, nazivnog promjera 6 μm ili 9 μm, osim obrađene

0 %

31.12.2016

ex 7019 19 10

55

Stakleni kord, impregniran gumom ili plastičnom masom, dobiven od staklenih folamenata tipa K ili U:

| — | s 9 % ili više, ali ne više od 16 % magnezijevog oksida, |
| --- | --- |

—

s 9 % ili više, ali ne više od 16 % magnezijevog oksida,

| — | s 19 % ili više, ali ne više od 25 % aluminijevog oksida, |
| --- | --- |

—

s 19 % ili više, ali ne više od 25 % aluminijevog oksida,

| — | s 0 % ili više, ali ne više od 2 % borovog oksida |
| --- | --- |

—

s 0 % ili više, ali ne više od 2 % borovog oksida

| — | bez kalcijevog oksida, prevučen lateksom koji sadrži barem rezorcinol-formaldehidnu smolu i klorosulfonirani polietilen |
| --- | --- |

—

bez kalcijevog oksida, prevučen lateksom koji sadrži barem rezorcinol-formaldehidnu smolu i klorosulfonirani polietilen

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

60

30

Stakleni kord s visokim modulom čvrstoće (K), impregniran gumom, dobiven od uvijene staklene filamentne pređe s visokim modulom čvrstoće, prevučen lateksom koji sadrži rezorcinol-formaldehidnu smolu, sa ili bez vinilpiridina i/ili hidrogeniranu akrilonitril-butadien gumu (HNBR)

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

70

20

Stakleni kord, impregniran gumom ili plastičnom masom, dobiven od uvijene staklene filamentne pređe, prevučen lateksom koji sadrži rezorcinol-formaldehid-vinilpiridinsku smolu i akrilonitril-butadien gumu (NBR)

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

80

40

Stakleni kord, impregniran gumom ili plastičnom masom, dobiven od uvijene staklene filamentne pređe, prevučen lateksom koji sadrži barem rezorcinol-formaldehidnu smolu i klorosulfonirani polietilen

0 %

31.12.2018

ex 7019 39 00

50

Netkani proizvod od netekstilnih staklenih vlakana, za proizvodnju fiftera za zrak ili katalizatora (1)

0 %

31.12.2016

ex 7019 40 00

10

Tkanine od rovinga, impregnirane epoksidnom smolom, s koeficijentom toplinskog širenja između 30 °C i 120 °C (mjereno u skladu s IPC-TM-650):

| — | 10ppm po°C ili većim, ali ne većim od 12ppm po°C u dužinu i širinu i |
| --- | --- |

—

10ppm po°C ili većim, ali ne većim od 12ppm po°C u dužinu i širinu i

| — | 20ppm po°C ili većim, ali ne većim od 30ppm po°C po debljini, s temperaturom ostakljivanja 152 °C ili višom, ali ne višom od 153 °C (mjereno u skladu s IPC-TM-650) |
| --- | --- |

—

20ppm po°C ili većim, ali ne većim od 30ppm po°C po debljini, s temperaturom ostakljivanja 152 °C ili višom, ali ne višom od 153 °C (mjereno u skladu s IPC-TM-650)

0 %

31.12.2018

ex 7019 90 00

10

Netekstilna staklena vlakna, u kojima prevladavaju vlakna promjera manjeg od 4,6μm

0 %

31.12.2018

ex 7020 00 10

ex 7616 99 90

10

77

Stalci za televizore sa ili bez nosača za pričvršćivanje i stabiliziranje kućišta/tijela televizora ili bez njega

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 11

10

Ingoti od sirovog željeza, duljine ne veće od 350 mm, širine ne veće od 150 mm i visine ne veće od 150 mm

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 30

10

Ingoti od sirovog željeza, duljine ne veće od 350 mm, širine ne veće od 150 mm i visine ne veće od 150 mm, s masenim udjelom silicija ne većim od 1 %

0 %

31.12.2016

7202 50 00

Ferosilikokrom

0 %

31.12.2018

ex 7202 99 80

10

Ferodisprozij, s masenim udjelom:

| — | 78 % ili više disprozija i |
| --- | --- |

—

78 % ili više disprozija i

| — | 18 % ili više, ali ne više od 22 % željeza |
| --- | --- |

—

18 % ili više, ali ne više od 22 % željeza

0 %

31.12.2015

ex 7318 14 99

ex 7318 14 99

20

29

Sidreni svornjak:

| — | koji je samourezni vijak, |
| --- | --- |

—

koji je samourezni vijak,

| — | duljine veće od 300 mm, |
| --- | --- |

—

duljine veće od 300 mm,

vrsta koja se rabi za potpore u rudnicima

0 %

31.12.2016

ex 7320 90 10

91

Plošno-spiralne opruge od temperiranog čelika:

| — | debljine 2,67mm ili veće, ali ne veće od 4,11mm, |
| --- | --- |

—

debljine 2,67mm ili veće, ali ne veće od 4,11mm,

| — | širine 12,57mm ili veće, ali ne veće od 16,01mm, |
| --- | --- |

—

širine 12,57mm ili veće, ali ne veće od 16,01mm,

| — | torzijskog momenta 18,05N ili većeg, ali ne većeg od 73,5Nm, |
| --- | --- |

—

torzijskog momenta 18,05N ili većeg, ali ne većeg od 73,5Nm,

| — | s kutem između neopterećenog položaja i normalnog položaja pri opterećenju 76° ili većim, ali ne većim od 218° za uporabu u proizvodnji zatezača za pogonsko remenje, za motore s unutarnjim izgaranjem (1) |
| --- | --- |

—

s kutem između neopterećenog položaja i normalnog položaja pri opterećenju 76° ili većim, ali ne većim od 218° za uporabu u proizvodnji zatezača za pogonsko remenje, za motore s unutarnjim izgaranjem (1)

0 %

31.12.2018

ex 7325 99 10

20

Glava za sidrenje, od vruće cinčanog nodularnog lijevanog željeza, koju se rabi u proizvodnji naprava za sidrenje za tlo

0 %

31.12.2014

ex 7326 20 00

20

Metalna vuna, koja se sastoji od mnoštva žica od nehrđajučeg čelika, promjera 0,017 mm ili većeg, ali ne većeg od 0,070 mm, zbijenih sinteriranjem i valjanjem

0 %

31.12.2016

ex 7410 11 00

ex 8507 90 80

ex 8545 90 90

10

60

30

Svitak od laminirane folije od grafita i bakra:

| — | širine 610 mm ili veće, ali ne veće od 620 mm, i |
| --- | --- |

—

širine 610 mm ili veće, ali ne veće od 620 mm, i

| — | promjera 690 mm ili većeg, ali ne većeg od 710 mm, |
| --- | --- |

—

promjera 690 mm ili većeg, ali ne većeg od 710 mm,

za uporabu u proizvodnji litij-ionskih akumulatora za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 7410 21 00

10

Listovi ili ploče od politetrafluoroetilena, koje sadrže aluminijev oksid ili titanijev dioksid kao punilo, ili su ojačane tkaninom od staklenih vlakana, prekrivene s obje strane bakrenom folijom

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

30

Film od poliamida, neovisno sadrži li epoksidnu smolu i/ili stakčena vlakna ili ne, prekriven s jedne ili s obje strane bakrenom folijom

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

40

Listovi ili ploče:

| — | koje se sastoje barem od središnjeg sloja od papira ili jednog središnjeg lista od bilo koje vrste netkanog materijala, lamininiranog s obje strane tkaninom od staklenih vlakana i impregnirane epoksidnom smolom, ili |
| --- | --- |

—

koje se sastoje barem od središnjeg sloja od papira ili jednog središnjeg lista od bilo koje vrste netkanog materijala, lamininiranog s obje strane tkaninom od staklenih vlakana i impregnirane epoksidnom smolom, ili

| — | koje se sastoje od više slojeva papira, impregniranih fenolnom smolom, |
| --- | --- |

—

koje se sastoje od više slojeva papira, impregniranih fenolnom smolom,

prekrivene s jedne ili s obje strane bakrenim filmom debljine ne veće od 0,15mm

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

50

Ploče

| — | koje se sastoje od barem jednog sloja tkanine od staklenih vlakana, impregnirane epoksidnom smolom, |
| --- | --- |

—

koje se sastoje od barem jednog sloja tkanine od staklenih vlakana, impregnirane epoksidnom smolom,

| — | prevučene s jedne ili s obje strane bakrenom folijom debljine ne veće od 0,15mm i |
| --- | --- |

—

prevučene s jedne ili s obje strane bakrenom folijom debljine ne veće od 0,15mm i

| — | s dielektričnom konstantom (DK) ne većom od 3,9 i faktorom gubitka (Df) manjim od 0,015, pri mjernoj frekvenciji od 10GHz, kako je izmjereno u skladu s IPC-TM-650 |
| --- | --- |

—

s dielektričnom konstantom (DK) ne većom od 3,9 i faktorom gubitka (Df) manjim od 0,015, pri mjernoj frekvenciji od 10GHz, kako je izmjereno u skladu s IPC-TM-650

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

60

Ploče, svici i listovi sintetičke ili umjetne smole:

| — | maksimalne debljine ne veće 25 μm, |
| --- | --- |

—

maksimalne debljine ne veće 25 μm,

| — | premazani s obje strane bakrenim filmom maksimalne debljine 0,15mm, |
| --- | --- |

—

premazani s obje strane bakrenim filmom maksimalne debljine 0,15mm,

| — | minimalnog kapaciteta 700 pF/inch2 |
| --- | --- |

—

minimalnog kapaciteta 700 pF/inch2

za uporabu u proizvodnji ploča s vodičima (1)

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

70

Ploče, svici i listovi:

| — | s najmanje jednim slojem tkanine od staklenih vlakana, impregnirane protupožarnom sintetičkom ili umjetnom smolom temperature staklastog prijelaza (Tg) višom od 170 °C (u skladu s normom IPC-TM-650, metoda 2.4.25), |
| --- | --- |

—

s najmanje jednim slojem tkanine od staklenih vlakana, impregnirane protupožarnom sintetičkom ili umjetnom smolom temperature staklastog prijelaza (Tg) višom od 170 °C (u skladu s normom IPC-TM-650, metoda 2.4.25),

| — | premazani s jedne ili s obje strane bakrenim filmom debljine ne veće od 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

premazani s jedne ili s obje strane bakrenim filmom debljine ne veće od 0,15 mm,

za uporabu u proizvodnji ploča s vodičima (1)

0 %

31.12.2018

ex 7419 99 90

ex 7616 99 90

91

60

Disk ("target") s nataloženim materijalom, koji se sastoji od molibdenovog silicida:

| — | koji sadrži 1 mg/kg ili manje natrija i |
| --- | --- |

—

koji sadrži 1 mg/kg ili manje natrija i

| — | montiran na podlogu od bakra ili aluminija |
| --- | --- |

—

montiran na podlogu od bakra ili aluminija

0 %

31.12.2018

7601 20 20

Ploče i poluge od sirove slitine aluminija

4 %

31.12.2018

ex 7601 20 20

10

Ploče i poluge od slitine aluminija koja sadržava litij

0 %

31.12.2017

ex 7604 21 00

ex 7604 29 90

10

30

Profili, izrađeni od slitine aluminija u skladu s EU normom AW-6063T5

| — | anodizirani |
| --- | --- |

—

anodizirani

| — | neovisno jesu li lakirani ili ne |
| --- | --- |

—

neovisno jesu li lakirani ili ne

| — | debljine stijenka 0,5mm (±1,2 %)ili veće, ali ne veće od 0,8mm (±1,2 %) |
| --- | --- |

—

debljine stijenka 0,5mm (±1,2 %)ili veće, ali ne veće od 0,8mm (±1,2 %)

za uporabu u proizvodnji robe iz tarifnog broja 8302 (1)

0 %

31.12.2018

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

10

20

Ploče i šipke od slitina aluminija i litija

0 %

31.12.2015

ex 7605 19 00

10

Žica od nelegiranog aluminija, promjera 2 mm ili većeg, ali ne većeg od 6 mm, prevučena slojem bakra debljine 0,032 mm ili veće, ali ne veće od 0,117 mm

0 %

31.12.2018

ex 7606 12 92

ex 7607 11 90

20

20

Traka od slitine aluminija i magnezija:

| — | u svicima, |
| --- | --- |

—

u svicima,

| — | debljine 0,14 mm ili veće, ali ne veće od 0,40 mm, |
| --- | --- |

—

debljine 0,14 mm ili veće, ali ne veće od 0,40 mm,

| — | širine 12,5 mm ili veće, ali ne veće od 359 mm, |
| --- | --- |

—

širine 12,5 mm ili veće, ali ne veće od 359 mm,

| — | vlačne čvrstoće 285 N/mm2 ili veće, i |
| --- | --- |

—

vlačne čvrstoće 285 N/mm2 ili veće, i

| — | prekidnog istezanja 1 % ili većeg, i koja sadrži: |
| --- | --- |

—

prekidnog istezanja 1 % ili većeg, i koja sadrži:

| — | 93,3 % ili više aluminija, |
| --- | --- |

—

93,3 % ili više aluminija,

| — | 2,2 % ili više, ali ne više od 5 % magnezija, i |
| --- | --- |

—

2,2 % ili više, ali ne više od 5 % magnezija, i

| — | ne više od 1,8 % drugih elemenata |
| --- | --- |

—

ne više od 1,8 % drugih elemenata

0 %

31.12.2017

ex 7607 11 90

10

Ravna aluminijska folija sljedećih značajki:

| — | sa sadržajem aluminija 99,98 % ili većim |
| --- | --- |

—

sa sadržajem aluminija 99,98 % ili većim

| — | debljine 0,070 mm ili veće, ali ne veće od 0,115 mm |
| --- | --- |

—

debljine 0,070 mm ili veće, ali ne veće od 0,115 mm

| — | kubične teksturevrste koju se rabi |
| --- | --- |

—

kubične teksturevrste koju se rabi

za visokonaponsko jetkanje (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 11 90

40

Aluminijska folija u svicima:

| — | čistoće 99,99 mas. %, |
| --- | --- |

—

čistoće 99,99 mas. %,

| — | debljine 0,021 mm ili veće, ali ne veće od 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

debljine 0,021 mm ili veće, ali ne veće od 0,2 mm,

| — | širine 500 mm, |
| --- | --- |

—

širine 500 mm,

| — | s površinskim oksidnim slojem debljine 3 do 4 nm, |
| --- | --- |

—

s površinskim oksidnim slojem debljine 3 do 4 nm,

| — | i s kubičnom teksturom više od 95 % |
| --- | --- |

—

i s kubičnom teksturom više od 95 %

0 %

31.12.2016

ex 7607 19 90

ex 8507 90 80

10

80

Folija u obliku svitka, koje se sastoje od laminata litija i magnezija povezanog na aluminij:

| — | širine 595 mm ili veće, ali ne veće od 605 mm, |
| --- | --- |

—

širine 595 mm ili veće, ali ne veće od 605 mm,

| — | i promjera 690 mm ili veće, ali ne veće od 710 mm, |
| --- | --- |

—

i promjera 690 mm ili veće, ali ne veće od 710 mm,

za uporabu u proizvodnji katoda za litij-ionske akumulatore za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 20 90

10

Laminirani aluminijski film, ukupne debljine ne veće od 0,123 mm, koji se sastoji od sloja aluminija debljine ne veće od 0,040 mm, osnovnog filma od poliamida i polipropilena te zaštitnog premaza protiv korozije izazvane fluorovodičnom kiselinom, za uporabu u proizvodnji litij-polimernih baterija (1)

0 %

31.12.2017

ex 7607 20 90

20

Folija s lubrikantom za bušenje ukupne debljine ne veće od 350 μm, koja se sastoji od:

| — | sloja aluminijske folije debljine 70 μm ili veće, ali ne veće od 150 μm |
| --- | --- |

—

sloja aluminijske folije debljine 70 μm ili veće, ali ne veće od 150 μm

| — | lubrikanta topivog u vodi debljine 20 μm ili veće, ali ne veće od 200 μm i krutog na sobnoj temperaturi |
| --- | --- |

—

lubrikanta topivog u vodi debljine 20 μm ili veće, ali ne veće od 200 μm i krutog na sobnoj temperaturi

0 %

31.12.2015

ex 7613 00 00

20

Aluminijski spremnik, bešavni, za stlačeni prirodni plin ili stlačeni vodik, potpuno obložen plaštom od mješavine epoksi-ugljikovih vlakana, obujma 172 l (± 10 %) i prazne mase ne veće 64 kg

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

15

Saćasti aluminijski blokovi, za uporabu u proizvodnji dijelova za zrakoplove

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

ex 8482 80 00

ex 8803 30 00

70

10

40

Spojni dijelovi za uporabu u proizvodnji osovina repnog rotora helikoptera (1)

0 %

31.12.2016

ex 7616 99 90

75

Dijelovi u obliku pravokutnog okvira:

| — | od obojenog aluminija |
| --- | --- |

—

od obojenog aluminija

| — | duljine 1 011 mm Ili veće, ali ne veće od 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 1 011 mm Ili veće, ali ne veće od 1 500 mm,

| — | širine 622 mm Ili veće, ali ne veće od 900 mm, |
| --- | --- |

—

širine 622 mm Ili veće, ali ne veće od 900 mm,

| — | debljine 0,6 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

debljine 0,6 mm (± 0,1 mm),

koji se rabe za proizvodnju TV prijamnika

0 %

31.12.2017

ex 8102 10 00

10

Prah od molibdena:

| — | čistoće 99 mas. % ili veće, i |
| --- | --- |

—

čistoće 99 mas. % ili veće, i

| — | veličine čestica 1,0 μm ili veće, ali ne veće od 5,0 μm |
| --- | --- |

—

veličine čestica 1,0 μm ili veće, ali ne veće od 5,0 μm

0 %

31.12.2017

8104 11 00

S masenim udjelom magnezija najmanje 99,8 %

0 %

31.12.2018

ex 8104 30 00

30

Prah od magnezija:

| — | čistoće 99,5 mas. % ili veće, |
| --- | --- |

—

čistoće 99,5 mas. % ili veće,

| — | veličine čestica 0,2 mm ili veće, ali ne veće od 0,8 mm |
| --- | --- |

—

veličine čestica 0,2 mm ili veće, ali ne veće od 0,8 mm

0 %

31.12.2015

ex 8104 90 00

10

Brušeni i polirani listovi od magnezija, dimenzija ne većih od 1 500 × 2 000 mm, prevučeni s jedne strane epoksidnom smolom neosjetljivom na svjetlost

0 %

31.12.2018

ex 8105 90 00

10

Šipke ili žice izrađene od kobaltne legure s masenim udjelom:

| — | kobalta 35 % (± 2 %), |
| --- | --- |

—

kobalta 35 % (± 2 %),

| — | nikla 25 % (± 1 %), |
| --- | --- |

—

nikla 25 % (± 1 %),

| — | kroma 19 % (± 1 %) i |
| --- | --- |

—

kroma 19 % (± 1 %) i

| — | željeza 7 % (± 2 %) |
| --- | --- |

—

željeza 7 % (± 2 %)

sukladno materijalnim specifikacijama AMA 5842, koje se rabe u svemirskoj industriji

0 %

31.12.2017

ex 8108 20 00

10

Titanij spužvaste strukture

0 %

31.12.2018

ex 8108 20 00

30

Titanij u prahu, od kojeg 90 mas. % ili više prolazi kroz sito veličine oka 0,224 mm

0 %

31.12.2018

ex 8108 30 00

10

Otpaci i lomljevina od titanija i titanijevih slitina, osim onih s masenim udjelom aluminija 1 % ili većim, ali ne većim od 2 %

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 30

10

Šipke, od slitine titanija u skladu s normom EN 2002-1, EN 4267 ili DIN 65040

0 %

31.12.2014

ex 8108 90 30

20

Šipke i žica, od slitina titanija i aluminija, s masenim udjelom aluminija 1 % ili većim, ali ne većim od 2 %, za uporabu u proizvodnji prigušnih lonaca i ispušnih cijevi iz podbroja 8708 92 ili 8714 1000 90 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 30

30

Žica, od slitine titanija, aluminija i vanadija (TiAl6V4), u skladu s normama AMS 4928 i 4967

0 %

31.12.2015

ex 8108 90 30

40

Žica od slitine titanija, koja sadrži:

| — | 22 mas. % (± 3 %) vanadija i |
| --- | --- |

—

22 mas. % (± 3 %) vanadija i

| — | 4 mas. % (± 0,5 %) aluminija |
| --- | --- |

—

4 mas. % (± 0,5 %) aluminija

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

10

Slitina titanija i aluminija, s masenim udjelom aluminija 1 % ili većim, ali ne većim od 2 %, u obliku listova ili svitaka, debljine 0,49 mm ili veće, ali ne veće od 3,1 mm, širine 1 000 mm ili veće, ali ne veće od 1 254 mm, za proizvodnju robe podbroja 8714 1000 90 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

30

Slitina titanija i silicija, s masenim udjelom silicija 0,15 % ili većim, ali ne većim od 0,60 %, u obliku listova ili svitaka, za uporabu u proizvodnji:

| — | ispušnih sustava za motore s unutarnjim izgaranjem ili |
| --- | --- |

—

ispušnih sustava za motore s unutarnjim izgaranjem ili

| — | cijevi iz podbroja 8108 90 60 (1) |
| --- | --- |

—

cijevi iz podbroja 8108 90 60 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

50

Ploče, limovi, trake i folije, od slitine titanija, bakra i niobija, s masenim udjelom bakra 0,8 % ili većim, ali ne većim od 1,2 % i masenim udjelom niobija 0,4 % ili većim, ali ne većim od 0,6 %

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

60

Ploče, limovi, trake i folije, od slitine titanija, aluminija, silicija i niobija, s masenim udjelom:

| — | 0,4 % ili većim, ali ne većim od 0,6 % aluminija, |
| --- | --- |

—

0,4 % ili većim, ali ne većim od 0,6 % aluminija,

| — | 0,35 % ili većim, ali ne većim od 0,55 % silicija i |
| --- | --- |

—

0,35 % ili većim, ali ne većim od 0,55 % silicija i

| — | 0,1 % ili većim, ali ne većim od 0,3 % niobija |
| --- | --- |

—

0,1 % ili većim, ali ne većim od 0,3 % niobija

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

70

Traka od slitine titanija, koja sadrži:

| — | 15 mas. % (± 1 %) vanadija, |
| --- | --- |

—

15 mas. % (± 1 %) vanadija,

| — | 3 mas. % (± 0,5 %) kroma, |
| --- | --- |

—

3 mas. % (± 0,5 %) kroma,

| — | 3 mas. % (± 0,5 %) kositra i |
| --- | --- |

—

3 mas. % (± 0,5 %) kositra i

| — | 3 mas. % (± 0,5 %) aluminija |
| --- | --- |

—

3 mas. % (± 0,5 %) aluminija

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

75

Ploče, limovi, trake i folije, od slitine titanija, koje sadrže:

| — | 0,3 mas. % ili više, ali ne više od 0,7 mas. % aluminija, i |
| --- | --- |

—

0,3 mas. % ili više, ali ne više od 0,7 mas. % aluminija, i

| — | 0,25 mas. % ili više, ali ne više od 0,6 % silicija |
| --- | --- |

—

0,25 mas. % ili više, ali ne više od 0,6 % silicija

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

85

Ploče, limovi, trake i folije, od nelegiranog titanija

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 90

ex 9003 90 00

20

10

Dijelovi okvira za naočale i pribor za montažu, uključujući vijke koje se rabi za okvire za naočale, od slitina titanija

0 %

31.12.2016

ex 8109 20 00

10

Nelegirani cirkonij u obliku spužve ili ingota, s masenim udjelom hafnija većim od 0,01 % [za uporabu u proizvodnji cijevi, šipki ili ingota pročišćen pretaljivanjem za kemijsku industriju] (1)

0 %

31.12.2018

ex 8110 10 00

10

Antimon, u obliku ingota

0 %

31.12.2018

ex 8112 99 30

10

Slitina niobija i titanija, u obliku šipki

0 %

31.12.2018

ex 8113 00 20

10

Kermet u blokovima, koji sadrži 60 mas. % ili više aluminija i 5 mas. % ili više borovog karbida

0 %

31.12.2016

ex 8113 00 90

10

Noseća ploča od aluminij-silicijevog karbida (AlSiC-9), zaelektroničke sklopove

0 %

31.12.2017

ex 8207 30 10

10

Set alata za transferne ili tandem preše za hladno oblikovanje, prešanje, vučenje, rezanje, probijanje, savijanje, kalibriranje, obrubljivanje ili odrezivanje metalnih limova, za uporabu u proizvodnji dijelova karoserija za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2017

ex 8301 60 00

ex 8413 91 00

ex 8419 90 85

ex 8438 90 00

ex 8468 90 00

ex 8476 90 00

ex 8479 90 80

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 00

ex 8531 90 85

ex 8536 90 85

ex 8543 90 00

ex 8708 91 99

ex 8708 99 97

ex 9031 90 85

10

20

20

10

10

10

87

20

45

20

20

96

50

10

30

30

Tipkovnice, u potpunosti od silikona ili polikarbonata, koje uključuju tiskane tipke s električnim kontaktnim elementima

0 %

31.12.2015

ex 8309 90 90

10

Aluminijski poklopci za limenke, s tzv. "poteznim prstenom" za otvaranje, promjera 136,5 mm (± 1 mm)

0 %

31.12.2018

ex 8401 30 00

20

Neozračeni šesterokutni gorivi moduli (elementi), za uporabu u nuklearnim reaktorima (1)

0 %

31.12.2018

ex 8405 90 00

ex 8708 21 10

ex 8708 21 90

10

10

10

Metalno kućište plinskih generatora za zatezanje sigurnosnih pojaseva u automobilima

0 %

31.12.2014

ex 8407 33 20

ex 8407 33 80

ex 8407 90 80

ex 8407 90 90

10

10

10

10

Klipni motori s unutarnjim izgaranjem na paljenje pomoću svjećica, s pravocrtnim ili rotacijskim gibanjem klipa, obujma cilindara ne manjeg od 300 cm3 i snage ne manje od 6 kW, ali ne veće od 20,0 kW, za uporabu u proizvodnji:

| — | samohodnih kosilice za travnjake, sa sjedalom, iz podbroja 8433 11 51, i ručno upravljanih kosilica za travnjake iz podbroja 8433 11 90, |
| --- | --- |

—

samohodnih kosilice za travnjake, sa sjedalom, iz podbroja 8433 11 51, i ručno upravljanih kosilica za travnjake iz podbroja 8433 11 90,

| — | traktora iz podbroja 8701 90 11, čija je glavna funkcija košnja travnjaka, |
| --- | --- |

—

traktora iz podbroja 8701 90 11, čija je glavna funkcija košnja travnjaka,

| — | četverotaktnih kosilica s motorom obujma cilindara ne manjeg od 300 cm3 iz podbroja 8433 20 10 ili |
| --- | --- |

—

četverotaktnih kosilica s motorom obujma cilindara ne manjeg od 300 cm3 iz podbroja 8433 20 10 ili

| — | ralica za snijeg i bacača snijega iz podbroja 8430 20 (1) |
| --- | --- |

—

ralica za snijeg i bacača snijega iz podbroja 8430 20 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8407 90 10

10

Četverotaktni benzinski motori obujma cilindara ne veće od 250 cm3, za uporabu u proizvodnji kosilica za travnjake iz podbroja 8433 11, motornih kosilica i podbroja 8433 20 10, rotokopačice iz podbroja 8432 29 50, vrtnih drobilica iz podbroja 8436 80 90 ili prozračivači travnjaka iz podbroja 8432 29 10 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8407 90 90

20

Kompaktni motorni sustav na ukapljeni naftni plin (LPG):

| — | sa 6 cilindara, |
| --- | --- |

—

sa 6 cilindara,

| — | izlazne snage 75 kW ili veće, ali ne veće od 80 kW, |
| --- | --- |

—

izlazne snage 75 kW ili veće, ali ne veće od 80 kW,

| — | s usisnim i ispušnim ventilima prilagođenim za kontinuirani rad u teškim uvjetima, za uporabu u proizvodnji vozila iz tarifnog broja 8427 |
| --- | --- |

—

s usisnim i ispušnim ventilima prilagođenim za kontinuirani rad u teškim uvjetima, za uporabu u proizvodnji vozila iz tarifnog broja 8427

(1)

0 %

31.12.2015

ex 8408 90 41

20

Dizelski motori, snage ne veće od 15 kW, s 2 ili 3 cilindra, za uporabu u proizvodnji sustava za kontrolu temperature koje se ugrađuje u vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

20

Dizelski motori, snage ne veće od 30 kW, sa 4 cilindra, za uporabu u proizvodnji sustava za kontrolu temperature koje se ugrađuje u vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

ex 8408 90 45

ex 8408 90 47

30

20

30

Motor na paljenje pomoću kompresije, četverocilindrični, četverotaktni, hlađen tekućinom:

| — | obujma ne većeg od 3 850 cm3, i |
| --- | --- |

—

obujma ne većeg od 3 850 cm3, i

| — | nazivna izlazne snage 15 kW ili veće, ali ne veće od 55 kW, |
| --- | --- |

—

nazivna izlazne snage 15 kW ili veće, ali ne veće od 55 kW,

za uporabu u proizvodnji vozila iz tarifnog broja 8427 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8408 90 47

40

Četverotaktni četverocilindrični motor, hlađen tekućinom, s kompresijskim paljenjem:

| — | obujma ne većeg od 3 850 cm3, |
| --- | --- |

—

obujma ne većeg od 3 850 cm3,

| — | nazivne snage 55 kW ili veće, ali ne veće od 85 kW, |
| --- | --- |

—

nazivne snage 55 kW ili veće, ali ne veće od 85 kW,

za uporabu u proizvodnji vozila iz tarifnog broja 8427 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8409 91 00

ex 8409 99 00

10

20

Ispušni kolektor u skladu s normom DIN EN 13835, neovisno uključuje li kučište turbine ili ne, s četiri ulazna otvora, za uporabu u proizvodnji izlaznog kolektora tokarenjem, glodanjem, bušenjem i/ili drugom vrstom obrade (1)

0 %

31.12.2016

ex 8409 99 00

ex 8479 90 80

10

85

Injektorji s elektromagnetnim ventilom, za optimalizaciju atomizacije u komori za izgaranje motora

0 %

31.12.2016

ex 8411 99 00

30

Dijelovi s lopaticama, plinskih turbina u obliku kotača, vrsta koje se rabi u turbopunjačima:

| — | od precizno lijevane slitine na osnovi nikla, u skladu s nobmom DIN G- NiCr13Al16MoNb ili DIN NiCo10W10Cr9AlTi iliAMS AISI:686, |
| --- | --- |

—

od precizno lijevane slitine na osnovi nikla, u skladu s nobmom DIN G- NiCr13Al16MoNb ili DIN NiCo10W10Cr9AlTi iliAMS AISI:686,

| — | s temperaturnom otpornošću ne većom od 1 100 °C; |
| --- | --- |

—

s temperaturnom otpornošću ne većom od 1 100 °C;

| — | promjera 30 mm ili većeg, ali ne većeg od 80 mm; |
| --- | --- |

—

promjera 30 mm ili većeg, ali ne većeg od 80 mm;

| — | visine 30 mm ili veće, ali ne veće od 50 mm |
| --- | --- |

—

visine 30 mm ili veće, ali ne veće od 50 mm

0 %

31.12.2017

ex 8411 99 00

40

Sastavni dio plinske turbine u obliku spirale vrste koja se rabi u turbopunjačima:

| — | od nehrđajuće slitine, |
| --- | --- |

—

od nehrđajuće slitine,

| — | s temperaturnom otpornošću do 1 050 °C, |
| --- | --- |

—

s temperaturnom otpornošću do 1 050 °C,

| — | promjera 100 mm ili većeg, ali ne većeg od 200 mm, |
| --- | --- |

—

promjera 100 mm ili većeg, ali ne većeg od 200 mm,

| — | visine 100 mm ili veće, ali ne veće od 150 mm, |
| --- | --- |

—

visine 100 mm ili veće, ali ne veće od 150 mm,

| — | s ispušnim kolektorom motora ili bez njega |
| --- | --- |

—

s ispušnim kolektorom motora ili bez njega

0 %

31.12.2018

ex 8411 99 00

50

Aktuator za jednostupanjski turbopunjač

| — | s ugrađenim vodom iprolaznom spojnicom, |
| --- | --- |

—

s ugrađenim vodom iprolaznom spojnicom,

| — | od slitine od nehrđajućeg čelika, |
| --- | --- |

—

od slitine od nehrđajućeg čelika,

| — | s radnom udaljenošću vodova 20 mm, |
| --- | --- |

—

s radnom udaljenošću vodova 20 mm,

| — | dužine ne veće od 350 mm, |
| --- | --- |

—

dužine ne veće od 350 mm,

| — | promjera ne većeg od 75 mm, |
| --- | --- |

—

promjera ne većeg od 75 mm,

| — | visine ne veće od 50 mm |
| --- | --- |

—

visine ne veće od 50 mm

0 %

31.12.2018

ex 8413 70 35

20

Jednofazne centrifugalne sisaljke:

| — | s dobavom najmanje 400 cm3 tekućine u minuti |
| --- | --- |

—

s dobavom najmanje 400 cm3 tekućine u minuti

| — | s razinom buke ograničenom na 6 dBA, |
| --- | --- |

—

s razinom buke ograničenom na 6 dBA,

| — | unutarnjeg promjera usisnog otvora i ispusnog otvora ne većeg od 15 mm, i |
| --- | --- |

—

unutarnjeg promjera usisnog otvora i ispusnog otvora ne većeg od 15 mm, i

| — | koje rade na temperaturama okoline do -10 °C |
| --- | --- |

—

koje rade na temperaturama okoline do -10 °C

0 %

31.12.2015

ex 8414 30 81

50

Električni spiralni kompresori, hermetički ili poluhermetički, promjenjive brzine, nazivne snage 0,5 kW ili veće, ali ne veće od 10 kW, radnog obujma ne većeg od 35 cm3, vrsta koje se rabi u opremi za hlađenje

0 %

31.12.2014

ex 8414 30 89

20

Klipni kompresori s otvorenom osovinom, namijenjeni ugradnji u klimatizacijske sustave vozila, snage veće od 0,4 kW, ali ne veće od 10 kW

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

30

Aksijalni ventilator:

| — | s električnim motorom |
| --- | --- |

—

s električnim motorom

| — | izlazne snage ne veće od 125 W |
| --- | --- |

—

izlazne snage ne veće od 125 W

za uporabu u proizvodnji kompjutora (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

40

Aksijalni ventilator s električnim motorom izlazne snage ne veće od 2W, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8414 59 80

ex 8414 90 00

40

60

Ventilator s križnim protokom:

| — | visine 575 mm (± 1,0 mm) ili veće, ali ne veće od 850 mm (± 1,0 mm), |
| --- | --- |

—

visine 575 mm (± 1,0 mm) ili veće, ali ne veće od 850 mm (± 1,0 mm),

| — | promjera 95mm (± 0,6 mm) ili 102 mm (± 0,6 mm), |
| --- | --- |

—

promjera 95mm (± 0,6 mm) ili 102 mm (± 0,6 mm),

| — | od antistatičke, antibakterijske i temperaturno otporne plastične mase, ojačane stalkenim vlaknima ojačan, s minimalnom temperaturnom otpornošću 70 °C (±5 °C), |
| --- | --- |

—

od antistatičke, antibakterijske i temperaturno otporne plastične mase, ojačane stalkenim vlaknima ojačan, s minimalnom temperaturnom otpornošću 70 °C (±5 °C),

za uporabu u proizvodnju unurarnjih jedinica razdvojenih (split) uređaja za klimatizaciju (1)

0 %

31.12.2016

ex 8414 90 00

20

Aluminijski klipovi, za ugradnju u kompresore uređaja za klimatizaciju motornih vozila (1)

0 %

31.12.2014

ex 8414 90 00

30

Sustav za regulaciju tlaka, za ugradnju u kompresore uređaja za klimatizaciju motornih vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 90 00

40

Pogonski dio, za kompresore uređaja za klimatizaciju motornih vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8415 90 00

20

Isparivač izrađen od aluminija, za uporabu u proizvodnji uređaja za klimatizaciju za automobile (1)

0 %

31.12.2016

ex 8418 99 10

50

Isparivač koji se sastoji od aluminijskih rebara u bakrene zavijnice, vrste koju se rabi u opremi za hlađenje

0 %

31.12.2014

ex 8418 99 10

60

Kondenzator koji se sastoji od dvije koncentrične bakrene cijevi, vrste koju se rabi u opremi za hlađenje

0 %

31.12.2014

ex 8421 99 00

91

Dijelovi opreme za pročišćavanje vode reverznom osmozom, koji se sastoje od snopa šupljih vlakana od umjetnog plastičnog materijala s propusnim stijenkama, koja su na jednome kraju umetnuta u blok od umjetnog plastičnog materijala, a na drugome kraju prolaze kroz blok od umjetnog plastičnog materijala, neovisno jesu li u cilindričnom kućištu ili ne

0 %

31.12.2018

ex 8421 99 00

93

Komponente separatora za separaciju ili pročišćavanje plinova iz plinskih mješavina, koji se sastoje od snopa propusnih šupljih vlakana zatvorenih u spremniku, neovisno je li perforiran ili ne, ukupne duljine 300 mm ili veće, ali ne veće od 3 700 mm i promjera ne većeg od 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 8422 30 00

ex 8479 89 97

10

30

Strojevi i uređaji, osim strojeva za lijevanje ubrizgavanjem, za proizvodnju patrona za tintne (ink-jet) pisače (1)

0 %

31.12.2018

ex 8424 90 00

30

Spremnici od poli(etilen tereftalata), obujma 50 ml ili većeg, ali ne većeg od 600 ml, opremljeni mlaznicom, vrste koja se rabi kao dio mehaničkih uređaja za raspršivanje tekućina

0 %

31.12.2018

ex 8431 20 00

30

Sklop pogonske osovine s diferencijalom, reduktorima, zupčastom pločom, pogonskim vratilima, glavinama kotača, kočnicama i polugama za ugradnju tornja namijenjen za upotrebu u proizvodnji vozila iz tarifnog broja 8427 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8439 99 00

10

Kućišta usisnih valjaka, proizvedena centrifugalnim lijevanjem, nebušena, u obliku cijevi od legiranog čelika, duljine 3 000 mm ili veće i vanjskog promjera od 550 mm ili većeg

0 %

31.12.2018

ex 8467 99 00

ex 8536 50 11

10

35

Mehaničke sklopke za spajanje strujnih krugova:

| — | napona 14,4 V ili većeg, ali ne većeg od 42 V, |
| --- | --- |

—

napona 14,4 V ili većeg, ali ne većeg od 42 V,

| — | jakosti struje 10 A ili veće, ali ne veće od 42 A, |
| --- | --- |

—

jakosti struje 10 A ili veće, ali ne veće od 42 A,

za uporabu u proizvodnji strojeva iz tarifnog broja 8467 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8477 80 99

10

Strojevi za lijevanje ili za površinsko preoblikovanje membrana od plastične mase iz tarifnog broja 3921

0 %

31.12.2018

ex 8479 89 97

40

Izobarni izmjenjivač tlaka, protoka ne većeg od 50 m3/h, neovisno je li opremljen tlačnom sisaljkom ili ne

0 %

31.12.2014

ex 8479 89 97

ex 8479 90 80

50

80

Strojevi koji čine komponente proizvodne linije za proizvodnju litij-ion akumulatora za električna putnička motorna vozila, za konstrukciju takve proizvodne linije (1)

0 %

31.12.2015

ex 8481 30 91

91

Nepovratni ventili, od čelika:

| — | pritiska otvaranja ne većeg od 800 kPa, |
| --- | --- |

—

pritiska otvaranja ne većeg od 800 kPa,

| — | vanjskog promjera ne većeg od 37 mm |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera ne većeg od 37 mm

0 %

31.12.2014

ex 8481 80 59

10

Ventili za kontrolu zraka, koji se sastoje od koračajnog motora i igle ventila, za regulaciju zračnog toka u praznom hodu u motorima s ubrizgavanjem goriva

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 69

60

Četverosmjerni povratni ventil za hladnjake, koji se sastoji od:

| — | elektromagnetskog ventila, |
| --- | --- |

—

elektromagnetskog ventila,

| — | tijela ventila od mjedi, uključujući klizač ventila i bakrene priključke, |
| --- | --- |

—

tijela ventila od mjedi, uključujući klizač ventila i bakrene priključke,

radnog pritiska do 4,5 Mpa

0 %

31.12.2017

ex 8481 80 79

20

Elektromagnetski ventil, koji može izdržati tlak od 875 bara

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 99

50

Servisni ventil, koji se sastoji od kombinacije dvosmjernog ventila na vodnoj cijevi i trosmjernog ventila na plinskoj cijevi:

| — | s pritiskom zatvaranja najmanje 30 kgf/cm2; |
| --- | --- |

—

s pritiskom zatvaranja najmanje 30 kgf/cm2;

| — | s pritiskom izdržavanja najmanje 45 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

s pritiskom izdržavanja najmanje 45 kgf/cm2,

za uporabu u proizvodnji vanjskih jedinica uređaja za klimatizaciju (1)

0 %

31.12.2016

ex 8481 80 99

60

Četverosmjerni ventil, koji se sastoji od:

| — | magnetnog klipa, |
| --- | --- |

—

magnetnog klipa,

| — | brtvenog klipa, |
| --- | --- |

—

brtvenog klipa,

| — | svitka za 220 V-240 V AC, 50/60 Hz, |
| --- | --- |

—

svitka za 220 V-240 V AC, 50/60 Hz,

| — | radnog pritiska do 4,3 Mpa, |
| --- | --- |

—

radnog pritiska do 4,3 Mpa,

| — | kućišta za usmjeravanje toka rashladnog sredstva, |
| --- | --- |

—

kućišta za usmjeravanje toka rashladnog sredstva,

za uporabu u proizvodnji vanjskih jedinica uređaja za klimatizaciju (1)

0 %

31.12.2016

ex 8483 30 38

30

Cilindrično kućište ležaja:

| — | od precizno lijevanog sivog lijevanog željeza u skladu s normom DIN EN 1561, |
| --- | --- |

—

od precizno lijevanog sivog lijevanog željeza u skladu s normom DIN EN 1561,

| — | s uljnim komorama, |
| --- | --- |

—

s uljnim komorama,

| — | bez ležajeva, |
| --- | --- |

—

bez ležajeva,

| — | promjera 60 mm ili većeg, ali ne većeg od 180 mm, |
| --- | --- |

—

promjera 60 mm ili većeg, ali ne većeg od 180 mm,

| — | duljine 60 mm ili veće, ali ne veće od 120 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 60 mm ili veće, ali ne veće od 120 mm,

| — | sa ili bez vodenih komora i priključaka |
| --- | --- |

—

sa ili bez vodenih komora i priključaka

0 %

31.12.2017

ex 8483 40 29

50

Zupčani sklop s cikloidnim zupčanicima, s:

| — | nazivnim torzijskim momentom 50 Nm ili većim, ali ne većim od 7 000 Nm, |
| --- | --- |

—

nazivnim torzijskim momentom 50 Nm ili većim, ali ne većim od 7 000 Nm,

| — | standardnim prijenosnim omjerom 1:50 ili većim, ali ne većim od 1:270, |
| --- | --- |

—

standardnim prijenosnim omjerom 1:50 ili većim, ali ne većim od 1:270,

| — | mrtvim hodom ne većim od jedne kutne minute, |
| --- | --- |

—

mrtvim hodom ne većim od jedne kutne minute,

| — | učinkovitošću većom od 80 %, |
| --- | --- |

—

učinkovitošću većom od 80 %,

vrste koju se rabi u robotiziranim rukama

0 %

31.12.2016

ex 8483 40 29

60

Epicikloidni zupčani prijenosi, vrste koja se rabi za pogon ručnih električnih alata:

| — | nazivnog zakretnog momenta 25 Nm ili većeg, ali ne većeg od 70 Nm, |
| --- | --- |

—

nazivnog zakretnog momenta 25 Nm ili većeg, ali ne većeg od 70 Nm,

| — | standardnog prijenosnog omjera 1:12,7 ili većeg, ali ne većeg od 1:64,3 |
| --- | --- |

—

standardnog prijenosnog omjera 1:12,7 ili većeg, ali ne većeg od 1:64,3

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 51

20

Mjenjačka kutija, koja sadrži diferencijal s osovinom kotača, za uporabu u proizvodnji samohodnih kosilica za travnjake, sa sjedalom, iz podbroja 8433 11 51 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 59

20

Hidrostatski mjenjač brzine, koji sadrži hidrauličnu sisaljku i diferencijal s osovinom kotača, za uporabu u proizvodnji samohodnih kosilica za travnjake, sa sjedalom, iz podbroja 8433 11 51 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 90

80

Mjenjač, s:

| — | ne više od 3 zupčanika, |
| --- | --- |

—

ne više od 3 zupčanika,

| — | automatskim sustavom za usporavanje i |
| --- | --- |

—

automatskim sustavom za usporavanje i

| — | reverzibilnim pogonskim sustavom |
| --- | --- |

—

reverzibilnim pogonskim sustavom

za uporabu u proizvodnju robe iz tarifnog broja 8427 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8501 10 99

54

Istosmjerni motor, bez četkica, vanjskog promjera ne većeg od 25,4 mm, nazivne brzine 2 260 (± 15 %) ili 5 420 (± 15 %) okretaja u minuti i napona napajanja 1,5 V ili 3 V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

60

Istosmjerni motor

| — | brzine rotora od 3 500 o/min ili veće, ali ne veće od 5 000 o/min kada je opterećen i ne veće od 6 500 o/min kada nije opterećen |
| --- | --- |

—

brzine rotora od 3 500 o/min ili veće, ali ne veće od 5 000 o/min kada je opterećen i ne veće od 6 500 o/min kada nije opterećen

| — | napona napajanja 100 V ili višeg, ali ne višeg od 240 V, |
| --- | --- |

—

napona napajanja 100 V ili višeg, ali ne višeg od 240 V,

za upotrebu u proizvodnji električnih friteza (1)

0 %

31.12.2017

ex 8501 10 99

79

Istosmjerni motor, s četkicama i unutarnjim rotorom s trofaznim namotom, neovisno jeli opremljen pužnim prijenosnikom ili ne, s naznačenim temperaturnim rasponom barem od -20 °C do + 70 °C

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

80

Koračni istosmjerni motor,s:

| — | koračnim kutom od 7,5° (±0,5°), |
| --- | --- |

—

koračnim kutom od 7,5° (±0,5°),

| — | dinamičkim momentom 25mNm ili većim pri 25 °C, |
| --- | --- |

—

dinamičkim momentom 25mNm ili većim pri 25 °C,

| — | dinamičkom frekvencijom 1 960pps (impulsa u sekundi) ili većom, |
| --- | --- |

—

dinamičkom frekvencijom 1 960pps (impulsa u sekundi) ili većom,

| — | dvofaznim namotom, i |
| --- | --- |

—

dvofaznim namotom, i

| — | nazivnim naponom 10,5V ili većim, ali ne većim od 16,0V |
| --- | --- |

—

nazivnim naponom 10,5V ili većim, ali ne većim od 16,0V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

81

Koračni istosmjerni motor, s koračnim kutom od 18° ili većim, statičkim momentom 0,5m Nm ili većim, spojnom prirubnicom vanjskih dimenzija ne većih od 22×68 mm, dvofaznim namotom i izlaznom snagom ne većom od 5 W

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

82

Istosmjerni motor, bez četkica, vanjskog promjera ne većeg od 29 mm, nazivne brzine 1 500 (± 15 %) ili 6 800 (± 15 %) okretaja u minuti i napona napajanja 2 V ili 8 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

30

Istosmjerni motor, bez četkica, s trofaznim namotom, vanjskog promjera 85 mm ili većeg, ali ne većeg od 115 mm, nazivnog momenta 2,23 Nm (± 1,0 Nm), izlazne snage veće od 120 W, ali ne veće od 520 W, računato pri 1 550 RPM (okretaja u minuti) (± 350 RPM) i naponu napajanja 12 V, opremljen elektroničkim krugom sa senzorima koji koriste Hallov efekt, za uporabu s kontrolnim modulom za električno servo upravljanje (servo motor) (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

40

Istosmjerni motor s permanentnom uzbudom s:

| — | višefaznim namotom, |
| --- | --- |

—

višefaznim namotom,

| — | vanjskog promjera 30mm ili većeg, ali ne većeg od 80mm, |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera 30mm ili većeg, ali ne većeg od 80mm,

| — | nazivne brzine ne veće od 15 000rpm (okretaja u minuti), |
| --- | --- |

—

nazivne brzine ne veće od 15 000rpm (okretaja u minuti),

| — | izlazne snage 45W ili veće, ali ne veće od 300W i |
| --- | --- |

—

izlazne snage 45W ili veće, ali ne veće od 300W i

| — | napona napajanja 9V ili većeg, ali ne većeg od 25V |
| --- | --- |

—

napona napajanja 9V ili većeg, ali ne većeg od 25V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

45

Istosmjerni motori, bez četkica:

| — | vanjskog promjera 90 mm ili većeg, ali ne većeg od 110 mm, |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera 90 mm ili većeg, ali ne većeg od 110 mm,

| — | nazivne brzine ne veće od 3 680 o/min., |
| --- | --- |

—

nazivne brzine ne veće od 3 680 o/min.,

| — | izlazne snage 600 W ili veće, ali ne veće od 740 W pri 2 300 o/min. i 80 °C, |
| --- | --- |

—

izlazne snage 600 W ili veće, ali ne veće od 740 W pri 2 300 o/min. i 80 °C,

| — | napona napajanja 12 V, |
| --- | --- |

—

napona napajanja 12 V,

| — | zakretnog momenta ne većeg od 5,67 Nm, |
| --- | --- |

—

zakretnog momenta ne većeg od 5,67 Nm,

| — | s osjetnikom položaja rotora, |
| --- | --- |

—

s osjetnikom položaja rotora,

| — | s elektroničkim relejem zvjezdišta, i |
| --- | --- |

—

s elektroničkim relejem zvjezdišta, i

| — | za uporabu s elektroničkim upravljačkim modulom servo upravljanja |
| --- | --- |

—

za uporabu s elektroničkim upravljačkim modulom servo upravljanja

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

55

Istosmjerni motor s komutatorom:

| — | vanjskog promjera 27,5 mm ili većeg, ali ne većeg od 45 mm, |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera 27,5 mm ili većeg, ali ne većeg od 45 mm,

| — | nazivne brzine 11 000 o/min. ili veće, ali ne veće od 23 200 o/min., |
| --- | --- |

—

nazivne brzine 11 000 o/min. ili veće, ali ne veće od 23 200 o/min.,

| — | nazivnog napona napajanja 3,6 V ili većeg, ali ne većeg od 230 V, |
| --- | --- |

—

nazivnog napona napajanja 3,6 V ili većeg, ali ne većeg od 230 V,

| — | izlazne snage ne veće od 529 W, |
| --- | --- |

—

izlazne snage ne veće od 529 W,

| — | jakosti struje u praznom hodu ne veće od 3,1 A, |
| --- | --- |

—

jakosti struje u praznom hodu ne veće od 3,1 A,

| — | najveće iskoristivosti 54 % ili veće, |
| --- | --- |

—

najveće iskoristivosti 54 % ili veće,

za pogon ručnih električnih alata

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

60

Istosmjerni motor, bez četkica, koji se može vrtiti u suprotnom smjeru od kazaljki sata (CCW):

| — | izlaznog napona 264 V ili većeg, ali ne većeg od 391 V, |
| --- | --- |

—

izlaznog napona 264 V ili većeg, ali ne većeg od 391 V,

| — | vanjskog promjera 81 mm (± 2,5 mm) ili većeg, ali ne većeg od 150 mm (± 0,8 mm), |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera 81 mm (± 2,5 mm) ili većeg, ali ne većeg od 150 mm (± 0,8 mm),

| — | izlazne snage ne veće od 125 W, |
| --- | --- |

—

izlazne snage ne veće od 125 W,

| — | E ili B klase izolacije namotaza |
| --- | --- |

—

E ili B klase izolacije namotaza

uporabu u proizvodnji vanjskih ili unutarnjih jedinica razdvojenih (split) uređaja za klimatizaciju (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

65

Modul s gorivnim ćelijama, koji se sastoji barem od gorivnih ćelija od polimerne elektrolitne membrane, u kućištu s ugrađenim rashladnim sustavom, za uporabu u proizvodnji pogonskih sustava za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

70

Istosmjerni motor, bez četkica:

| — | vanjskog promjera 80 mm ili većeg, ali ne većeg od 100 mm, |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera 80 mm ili većeg, ali ne većeg od 100 mm,

| — | napona napajanja 12 V, |
| --- | --- |

—

napona napajanja 12 V,

| — | izlazne snage veće od 300 W, ali ne veće od 550 W pri 20 °C, |
| --- | --- |

—

izlazne snage veće od 300 W, ali ne veće od 550 W pri 20 °C,

| — | momenta 2,90 Nm ili većeg, ali ne većeg od 5,30 Nm pri 20 °C, |
| --- | --- |

—

momenta 2,90 Nm ili većeg, ali ne većeg od 5,30 Nm pri 20 °C,

| — | nazivne brzine 600 rpm (okretaja u minuti) ili veće, ali ne veće od 1 200 rpm pri 20 °C, |
| --- | --- |

—

nazivne brzine 600 rpm (okretaja u minuti) ili veće, ali ne veće od 1 200 rpm pri 20 °C,

| — | opremljen senzorom položaja rotora rezolverskog tipa koji koristi Hallov efekt |
| --- | --- |

—

opremljen senzorom položaja rotora rezolverskog tipa koji koristi Hallov efekt

za uporabu s kontrolnim modulom za servo upravljanje

0 %

31.12.2017

ex 8501 33 00

ex 8501 40 80

ex 8501 53 50

30

50

10

Električni pogon za motorna vozila, izlazne snage ne veće od 315 kW, sa:

| — | izmjeničnim ili istosmijernim motorom, sa ili bez transmisije, |
| --- | --- |

—

izmjeničnim ili istosmijernim motorom, sa ili bez transmisije,

| — | pogonskom elektronikom |
| --- | --- |

—

pogonskom elektronikom

0 %

31.12.2016

ex 8501 51 00

ex 8501 52 20

30

50

Sinkroni izmjenični servo motor, s rezolverom i kočnicom, najveće brzine ne veće od 6 000 okrataja u minuti:

| — | izlazne snage 340 W ili veće, ali ne veće od 7,4 kW, |
| --- | --- |

—

izlazne snage 340 W ili veće, ali ne veće od 7,4 kW,

| — | s prirubnicom dimenzija ne većih od 180 mm × 180 mm, i |
| --- | --- |

—

s prirubnicom dimenzija ne većih od 180 mm × 180 mm, i

| — | duljine od prirubnice do vanjskog kraja rezolvera ne veće od 271 mm |
| --- | --- |

—

duljine od prirubnice do vanjskog kraja rezolvera ne veće od 271 mm

0 %

31.12.2016

ex 8501 62 00

30

Sustav gorivih ćelija:

| — | koji se sastoji barem od gorivih ćelija s fosfornom kiselinom, |
| --- | --- |

—

koji se sastoji barem od gorivih ćelija s fosfornom kiselinom,

| — | u kućištu, s integriranim upravljanjem vodom i obradom plinova, |
| --- | --- |

—

u kućištu, s integriranim upravljanjem vodom i obradom plinova,

| — | za trajnu stacionarnu opskrbu energijom |
| --- | --- |

—

za trajnu stacionarnu opskrbu energijom

0 %

31.12.2017

ex 8503 00 91

ex 8503 00 99

31

32

Rotor, na unutarnjoj strani opremljen s jednim ili dva magnetna prstena, neovisno jesu li ugrađeni u čelični prsten ili ne

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

31

Kolektor elektromotora, prešan, vanjskog promjera ne većeg od 16 mm

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

33

Stator za motor električnog servo upravljanja bez četkica, s tolerancijom ovalnosti 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

34

Rotor za motor električnog servo upravljanja bez četkica, s tolerancijom ovalnosti 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

35

Predajni rezolver za motor električnog servo upravljanja bez četkica

0 %

31.12.2014

ex 8503 00 99

40

Membrane za gorivne članke, u svitcima ili u folijama, širine 150 cm ili manje, koje se upotrebljavaju za proizvodnju gorivnih članaka iz tarifnog broja 8501

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

20

Transformator za uporabu u proizvodnji invertora u LCD modulima (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

30

Komutacijski transformatori, snage prijenosa ne veće od 1 kVA, za uporabu u proizvodnji statičkih pretvarača (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 31 80

40

Električni transformatori:

| — | kapaciteta 1 kVA ili manjeg |
| --- | --- |

—

kapaciteta 1 kVA ili manjeg

| — | bez utikača ili kabale, |
| --- | --- |

—

bez utikača ili kabale,

za internu uporabu u proizvodnji "set-top" kutija i televizora (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

40

Tiskana pločica opremljena mostnim ispravljačem te drugim aktivnim i pasivnim komponentama:

| — | s dva izlazna konektora, |
| --- | --- |

—

s dva izlazna konektora,

| — | s dva ulazna konektora koja su dostupna i može ih se rabiti paralelno, |
| --- | --- |

—

s dva ulazna konektora koja su dostupna i može ih se rabiti paralelno,

| — | s mogućnošću preklapanja između režima s visokim i prigušenim svjetlosnim tokom, |
| --- | --- |

—

s mogućnošću preklapanja između režima s visokim i prigušenim svjetlosnim tokom,

| — | ulazne snage 40 V (+ 25 % - 15 %) ili 42 V (+ 25 % - 15 %) u režimu s visokim svjetlosnim tokom, ulazne snage 30 V (± 4 V) u režimu s prigušenim svjetlosnim tokom, ili |
| --- | --- |

—

ulazne snage 40 V (+ 25 % - 15 %) ili 42 V (+ 25 % - 15 %) u režimu s visokim svjetlosnim tokom, ulazne snage 30 V (± 4 V) u režimu s prigušenim svjetlosnim tokom, ili

| — | ulaznog napona 230 V (+ 20 % - 15 %) u režimu s visokim svjetlosnim tokom, ulaznog napona 160 V (± 15 %) u režimu s prigušenim svjetlosnim tokom, ili |
| --- | --- |

—

ulaznog napona 230 V (+ 20 % - 15 %) u režimu s visokim svjetlosnim tokom, ulaznog napona 160 V (± 15 %) u režimu s prigušenim svjetlosnim tokom, ili

| — | ulaznog napona 120 V (15 % - 35 %) u režimu s visokim svjetlosnim tokom, ulaznog napona 60 V (± 20 %) u režimu s prigušenim svjetlosnim tokom, |
| --- | --- |

—

ulaznog napona 120 V (15 % - 35 %) u režimu s visokim svjetlosnim tokom, ulaznog napona 60 V (± 20 %) u režimu s prigušenim svjetlosnim tokom,

| — | ulazne struje koja dosiže 80 % svoje nazivne vrijednosti u 20 ms, |
| --- | --- |

—

ulazne struje koja dosiže 80 % svoje nazivne vrijednosti u 20 ms,

| — | ulazne frekvencije 45 Hz ili veće, ali ne veće od 65 Hz za 42 V i 230 V te 45 - 70 Hz za verziju od 120 V, |
| --- | --- |

—

ulazne frekvencije 45 Hz ili veće, ali ne veće od 65 Hz za 42 V i 230 V te 45 - 70 Hz za verziju od 120 V,

| — | maksimalne struje kod uključivanja ne veće od 250 % od ulazne struje, |
| --- | --- |

—

maksimalne struje kod uključivanja ne veće od 250 % od ulazne struje,

| — | s vremenom trajanjem povišene struje kod uključivanja ne dužim od 100 ms, |
| --- | --- |

—

s vremenom trajanjem povišene struje kod uključivanja ne dužim od 100 ms,

| — | s maksimalnim padom ulazne struje na 50 % od ulazne struje, |
| --- | --- |

—

s maksimalnim padom ulazne struje na 50 % od ulazne struje,

| — | s vremenom trajanjem maksimalnog pada struje ne dužim od 20 ms, |
| --- | --- |

—

s vremenom trajanjem maksimalnog pada struje ne dužim od 20 ms,

| — | s unaprijed podesivom izlaznom strujom, |
| --- | --- |

—

s unaprijed podesivom izlaznom strujom,

| — | s izlaznom strujom koja doseže 90 % svoje nazivne vrijednosti u 50 ms, |
| --- | --- |

—

s izlaznom strujom koja doseže 90 % svoje nazivne vrijednosti u 50 ms,

| — | s izlaznom strujom koja dosegne nulu u 30 ms nakon prekida ulaznog napona, |
| --- | --- |

—

s izlaznom strujom koja dosegne nulu u 30 ms nakon prekida ulaznog napona,

| — | s definiranim statusom greške u stanju bez opterećenja ili preopterećenja (funkcija „end-of-life”) |
| --- | --- |

—

s definiranim statusom greške u stanju bez opterećenja ili preopterećenja (funkcija „end-of-life”)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

50

Ispravljač u kućištu:

| — | nazivne snage ne veće od 250 W |
| --- | --- |

—

nazivne snage ne veće od 250 W

| — | ulaznog napona 90 V ili većeg, ali ne većeg od 305 V |
| --- | --- |

—

ulaznog napona 90 V ili većeg, ali ne većeg od 305 V

| — | potvrđene ulazne frekvencije 47 Hz ili više, ali ne više od 440 Hz |
| --- | --- |

—

potvrđene ulazne frekvencije 47 Hz ili više, ali ne više od 440 Hz

| — | konstantne jakosti struje na izlazu 350 mA ili veće, ali ne veće od 15 A |
| --- | --- |

—

konstantne jakosti struje na izlazu 350 mA ili veće, ali ne veće od 15 A

| — | jakosti uklopne struje ne veće od 10 A |
| --- | --- |

—

jakosti uklopne struje ne veće od 10 A

| — | raspona radne temperature od - 40 °C do + 85 °C |
| --- | --- |

—

raspona radne temperature od - 40 °C do + 85 °C

| — | prikladan za napajanje rasvjetnih sredstava sa svjetlećim diodama (LED) |
| --- | --- |

—

prikladan za napajanje rasvjetnih sredstava sa svjetlećim diodama (LED)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 90

20

Pretvarač istosmjerne struje u istosmjernu struju

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

30

Statički pretvarač koji sadrži napojnu sklopku sa bipolarnim tranzistorom s izoliranom upravljačkom elektrodom (IGBTs), smješten u kućištu, za uporabu u proizvodnji mikrovalnih pećnica iz podbroja 8516 50 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

40

Poluvodički moduli napajanja koji sadrže:

| — | tranzistore snage, |
| --- | --- |

—

tranzistore snage,

| — | integrirane sklopove, |
| --- | --- |

—

integrirane sklopove,

| — | neovisno sadrže li diode ili ne i sa ili bez termistora, |
| --- | --- |

—

neovisno sadrže li diode ili ne i sa ili bez termistora,

| — | radnog napona ne većeg od 600V, |
| --- | --- |

—

radnog napona ne većeg od 600V,

| — | ne više od tri izlaza s dvije napojne sklopke po svakom (ili MOSFET (tranzistor sa efektom polja na bazi spoja metal-oksid-poluvodič) ili IGBT (bipolarni tranzistor s izoliranom upravljačkom elektrodom)) i svojim uzbudama, i |
| --- | --- |

—

ne više od tri izlaza s dvije napojne sklopke po svakom (ili MOSFET (tranzistor sa efektom polja na bazi spoja metal-oksid-poluvodič) ili IGBT (bipolarni tranzistor s izoliranom upravljačkom elektrodom)) i svojim uzbudama, i

| — | efektivne nazivne struje ne veće od 15,7A |
| --- | --- |

—

efektivne nazivne struje ne veće od 15,7A

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

50

Pogonska jedinica za industrijske robote:

| — | s jednim ili šest izlaza za trofazne motore s najviše 3 × 32 A, |
| --- | --- |

—

s jednim ili šest izlaza za trofazne motore s najviše 3 × 32 A,

| — | s glavnim napajanjem napona 220 V AC ili većim, ali ne većim od 480 V AC, ili 280 V DC ili većim, ali ne većim od 800 V DC |
| --- | --- |

—

s glavnim napajanjem napona 220 V AC ili većim, ali ne većim od 480 V AC, ili 280 V DC ili većim, ali ne većim od 800 V DC

| — | logičkim napajanjem napona 24 V DC, |
| --- | --- |

—

logičkim napajanjem napona 24 V DC,

| — | komunikacijskim sučeljem EtherCat, |
| --- | --- |

—

komunikacijskim sučeljem EtherCat,

| — | dimenzija 150 × 140 × 120 mm ili veći, ali ne veći od 335 × 430 × 179 mm |
| --- | --- |

—

dimenzija 150 × 140 × 120 mm ili veći, ali ne veći od 335 × 430 × 179 mm

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

60

Transferno oblikovani poluvodički pogonski modul koji sadržava:

| — | tranzistore snage, |
| --- | --- |

—

tranzistore snage,

| — | integrirane krugove, |
| --- | --- |

—

integrirane krugove,

| — | sadržava ili ne sadržava diode, sa ili bez termistora, |
| --- | --- |

—

sadržava ili ne sadržava diode, sa ili bez termistora,

| — | konfiguracije krugova koja |
| --- | --- |

—

konfiguracije krugova koja

| — | sadržava stupanj s direktnim pogonom i radnim naponom većim od 600 V, ili |
| --- | --- |

—

sadržava stupanj s direktnim pogonom i radnim naponom većim od 600 V, ili

| — | sadržava stupanj s direktnim pogonom i radnim naponom ne većim od 600 V i RMS struju ne jaču od 15,7 A, |
| --- | --- |

—

sadržava stupanj s direktnim pogonom i radnim naponom ne većim od 600 V i RMS struju ne jaču od 15,7 A,

| — | ili sadržava jedan ili više modula za ispravljanje faktora snage |
| --- | --- |

—

ili sadržava jedan ili više modula za ispravljanje faktora snage

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

20

Indukcijske zavojnice, indukcije ne veće od 62 mH

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

40

Prigušnica:

| — | induktiviteta 4,7 μH (± 20 %), |
| --- | --- |

—

induktiviteta 4,7 μH (± 20 %),

| — | istosmjernog otpora ne većeg od 0,1 Ohma, |
| --- | --- |

—

istosmjernog otpora ne većeg od 0,1 Ohma,

| — | otpora izolacije 100 MOhma ili većeg pri istosmjernom naponu od 500 V |
| --- | --- |

—

otpora izolacije 100 MOhma ili većeg pri istosmjernom naponu od 500 V

za uporabu u proizvodnji LCD I LED modula tiskanih napojnih ploča (1)

0 %

31.12.2015

ex 8504 50 95

50

Zavojnica, sa:

| — | potrošnjom energije ne većom od 6 W, |
| --- | --- |

—

potrošnjom energije ne većom od 6 W,

| — | izolacijskim otporom većim od 100 MΩ, i |
| --- | --- |

—

izolacijskim otporom većim od 100 MΩ, i

| — | ulaznim otvorom 11,4 mm ili većim, ali ne većim od 11,8 mm |
| --- | --- |

—

ulaznim otvorom 11,4 mm ili većim, ali ne većim od 11,8 mm

0 %

31.12.2017

ex 8504 90 11

10

Feritne jezgre, osim onih za otklonske svitke

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

31

Trajni magneti, s remanencijom 455 mT (± 15 mT)

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

33

Trajni magneti koji se sastoje od slitine neodimija, željeza i bora, u obliku pravokutnika sa zaobljenim rubovima, dimenzija ne većih od 15 mm × 10 mm × 2mm, ili u obliku diska, promjera ne većeg od 90 mm, neovisno imaju li rupu kroz sredinu ili ne

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

35

Trajni magneti od slitine neodimija, željeza i bora ili samarija i kobalta, prevučeni postupkom neorganske pasivizacije (neorganski premaz) korištenjem cinkova fosfata za industrijsku proizvodnju proizvoda namijenjenih pogonskim ili senzornim sklopovima (1)

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

50

Posebno oblikovane šipke, namijenjene da nakon magnetizacije postanu trajni magneti, koje sadrže neodimij, željezo i bor, dimenzija:

| — | duljine 15 mm ili veće, ali ne veće od 52 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 15 mm ili veće, ali ne veće od 52 mm,

| — | širine 5 mm ili veće, ali ne veće od 42 mm, |
| --- | --- |

—

širine 5 mm ili veće, ali ne veće od 42 mm,

za uporabu u proizvodnji električnih servomotora za industrijsku automatizaciju

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

60

Prsteni, cijevi, puškice ili obruči, izrađeni od slitine neodimija, željeza i bora:

| — | promjera ne većeg od 45 mm, |
| --- | --- |

—

promjera ne većeg od 45 mm,

| — | visine ne veće od 45 mm, |
| --- | --- |

—

visine ne veće od 45 mm,

za uporabu u proizvodnji trajnih magneta nakon magnetizacije

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

70

Disk:

| — | promjera ne većeg od 90mm, |
| --- | --- |

—

promjera ne većeg od 90mm,

| — | s rupom u središtu ili bez nje, |
| --- | --- |

—

s rupom u središtu ili bez nje,

| — | koji se sastoji od slitine neodimija, željeza i bora, prekriven niklom koji nakon magnetizacije treba postati stalni magnet, |
| --- | --- |

—

koji se sastoji od slitine neodimija, željeza i bora, prekriven niklom koji nakon magnetizacije treba postati stalni magnet,

vrste koja se rabi za automobilske zvučnike

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

80

Proizvodi u obliku trokuta, kvadrata ili pravokutnika, koji nakon magnetizacije trebaju postati stalni magneti, a sadrže neodimij, željezo i bor, dimenzija:

| — | duljine 15 mm Ili veće, ali ne veće od 105 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 15 mm Ili veće, ali ne veće od 105 mm,

| — | širine 5 mm Ili veće, ali ne veće od 105 mm, |
| --- | --- |

—

širine 5 mm Ili veće, ali ne veće od 105 mm,

| — | visine 3 mm ili veće, ali ne veće od 55 mm |
| --- | --- |

—

visine 3 mm ili veće, ali ne veće od 55 mm

0 %

31.12.2018

ex 8505 19 90

30

Proizvodi od aglomeriranog ferita u obliku diska promjera ne većeg od 120 mm i s rupom u središtu, koji nakon magnetizacije trebaju postati stalni magneti, remanencije između 350 mT i 470 mT

0 %

31.12.2018

ex 8505 20 00

30

Elektromagnetska spojka, za uporabu u proizvodnji kompresora za uređaje za klimatizaciju motornih vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8505 90 20

91

Solenoid sa pomičnim klipom, koji radi pri nazivnom naponu napajanja od 24 V i nazivnoj istosmjernoj struji od 0,08 A, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8517 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

10

Litij-jodova baterija s jednom ćelijom, dimenzija ne većih od 9 × 23 × 45 mm i napona ne većeg od 2,8 V

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

20

Jedinica koja se sastoji od najviše 2 litijeve baterije, postavljene na podnožje integriranog kruga, s ne više od 32 priključka i s ugrađenim upravljačkim krugom

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

30

Litij-jodova ili litij-srebro-vanadij-oksidna baterija s jednom ćelijom, dimenzija ne većih od 28 × 45 × 15 mm i kapaciteta ne manjeg od 1,05 Ah

0 %

31.12.2018

ex 8507 10 20

80

Olovni akumulator za startanje, s:

| — | kapacitetom pri punjenju od 200 % ili većim od razine ekvivalentog konvencionalno punjenog akumulatora tijekom prvih 5 sekundi punjenja, |
| --- | --- |

—

kapacitetom pri punjenju od 200 % ili većim od razine ekvivalentog konvencionalno punjenog akumulatora tijekom prvih 5 sekundi punjenja,

| — | tekućim elektrolitom, |
| --- | --- |

—

tekućim elektrolitom,

za uporabu u proizvodnji osobnih i lakih komercijalnih vozila koja primjenjuju visoko regenerativni sustav punjenja ili start-stop sustav s visoko regenerativnim sustavom punjenja (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 30 20

30

Cilindrični nikal-kadmijev akumulator, duljine 65,3 mm (± 1,5 mm) i promjera 14,5 mm (± 1 mm), nazivnog kapaciteta 1 000 mAh ili većeg, za uporabu u proizvodnji baterija koje se može ponovno puniti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

ex 8507 60 00

20

20

Pravokutni akumulator, duljine ne veće od 69 mm, širine ne veće od 36 mm i debljine ne veće od 12 mm, za uporabu u proizvodnji baterija koje se može ponovno puniti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

30

Cilindrični nikal-metal hibridni akumulator, promjera ne većeg od 14,5 mm, za uporabu u proizvodnji baterija koje se može ponovno puniti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 60 00

25

Pravokutni moduli za ugradnju u litij-ionske punjive baterije:

| — | širine: 352,5mm(±1 mm) ili 367,1mm (±1mm) |
| --- | --- |

—

širine: 352,5mm(±1 mm) ili 367,1mm (±1mm)

| — | dubine: 300mm (±2mm) ili 272,6mm (±1mm) |
| --- | --- |

—

dubine: 300mm (±2mm) ili 272,6mm (±1mm)

| — | visine: 268,9mm (±1,4mm) ili 229,5mm(±1mm) |
| --- | --- |

—

visine: 268,9mm (±1,4mm) ili 229,5mm(±1mm)

| — | mase: 45,9 kg ili 46,3 kg |
| --- | --- |

—

mase: 45,9 kg ili 46,3 kg

| — | kapaciteta: 75Ah i |
| --- | --- |

—

kapaciteta: 75Ah i

| — | nazivnog napona: 60V |
| --- | --- |

—

nazivnog napona: 60V

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

30

Cilindrični litij-ionski akumulator, duljine 65,3 mm ili veće i promjera 17,2 mm ili većeg, nazivnog kapaciteta 1 200 mAh ili većeg, za uporabu u proizvodnji baterija koje se može ponovno puniti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8507 60 00

35

Litij-ionske baterije koje se mogu ponovno puniti:

| — | duljine 1 475 mm ili veće, ali ne veće od 2 200 mm |
| --- | --- |

—

duljine 1 475 mm ili veće, ali ne veće od 2 200 mm

| — | širine 935 mm ili veće, ali ne veće od 1 400 mm |
| --- | --- |

—

širine 935 mm ili veće, ali ne veće od 1 400 mm

| — | visine 260 mm ili veće, ali ne veće od 310 mm |
| --- | --- |

—

visine 260 mm ili veće, ali ne veće od 310 mm

| — | mase 320 kg ili veće, ali ne veće od 390 kg |
| --- | --- |

—

mase 320 kg ili veće, ali ne veće od 390 kg

| — | nazivnog kapaciteta 18,4 Ah ili većeg, ali ne većeg od 130 Ah |
| --- | --- |

—

nazivnog kapaciteta 18,4 Ah ili većeg, ali ne većeg od 130 Ah

| — | pripremljene u pakete od 12 ili 16 modula |
| --- | --- |

—

pripremljene u pakete od 12 ili 16 modula

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

40

Litij-ionski električni akumulatori koji se mogu ponovno puniti:

| — | duljine 1 203 mm ili veće, ali ne veće od 1 297 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 1 203 mm ili veće, ali ne veće od 1 297 mm,

| — | širine 282 mm ili veće, ali ne veće od 772 mm, |
| --- | --- |

—

širine 282 mm ili veće, ali ne veće od 772 mm,

| — | visine 792 mm ili veće, ali ne veće od 839 mm, |
| --- | --- |

—

visine 792 mm ili veće, ali ne veće od 839 mm,

| — | širine 260 kg ili veće, ali ne veće od 293 kg, |
| --- | --- |

—

širine 260 kg ili veće, ali ne veće od 293 kg,

| — | snage 22 kWh ili 26 kWh, i |
| --- | --- |

—

snage 22 kWh ili 26 kWh, i

| — | koji se sastoje od 24 ili 48 modula |
| --- | --- |

—

koji se sastoje od 24 ili 48 modula

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

50

Moduli litij-ionskih električnih akumulatora:

| — | duljine 298 mm ili veće, ali ne veće od 408 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 298 mm ili veće, ali ne veće od 408 mm,

| — | širine 33,5 mm ili veće, ali ne veće od 209 mm, |
| --- | --- |

—

širine 33,5 mm ili veće, ali ne veće od 209 mm,

| — | visine 138 mm ili veće, ali ne veće od 228 mm, |
| --- | --- |

—

visine 138 mm ili veće, ali ne veće od 228 mm,

| — | mase 3,6 kg ili veće, ali ne veće od 17 kg, i |
| --- | --- |

—

mase 3,6 kg ili veće, ali ne veće od 17 kg, i

| — | snage 458 kWh ili veće, ali ne veće od 2 158 kWh |
| --- | --- |

—

snage 458 kWh ili veće, ali ne veće od 2 158 kWh

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

55

Litij-ionski akumulator, cilindričnog oblika:

| — | čija je baza u obliku elipse stisnute u sredini, |
| --- | --- |

—

čija je baza u obliku elipse stisnute u sredini,

| — | duljine 49 mm ili veće (bez priključaka), |
| --- | --- |

—

duljine 49 mm ili veće (bez priključaka),

| — | širine 33,5 mm ili veće, |
| --- | --- |

—

širine 33,5 mm ili veće,

| — | debljine 9,9 mm ili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 9,9 mm ili veće,

| — | nazivnog kapaciteta 1,75 Ah ili većeg, i |
| --- | --- |

—

nazivnog kapaciteta 1,75 Ah ili većeg, i

| — | nazivnog napona 3,7 V, |
| --- | --- |

—

nazivnog napona 3,7 V,

za proizvodnju baterija koje se mogu ponovno puniti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

57

Litij-ionski akumulator, kubičnog oblika:

| — | s pojedinim zaobljenim kutevima, |
| --- | --- |

—

s pojedinim zaobljenim kutevima,

| — | duljine 76 mm ili veće (bez priključaka), |
| --- | --- |

—

duljine 76 mm ili veće (bez priključaka),

| — | širine 54,5 mm ili veće, |
| --- | --- |

—

širine 54,5 mm ili veće,

| — | debljine 5,2 mm ili veće, |
| --- | --- |

—

debljine 5,2 mm ili veće,

| — | nazivnog kapaciteta 3 100 mAh ili većeg, i |
| --- | --- |

—

nazivnog kapaciteta 3 100 mAh ili većeg, i

| — | nazivnog napona 3,7 V, |
| --- | --- |

—

nazivnog napona 3,7 V,

a proizvodnju baterija koje se mogu ponovno puniti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

60

Litij-ionska baterija koja se može ponovno puniti:

| — | duljine 1 213 mm ili veće, ali ne veće od 1 575 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 1 213 mm ili veće, ali ne veće od 1 575 mm,

| — | širine 245 mm ili veće, ali ne veće od 1 200 mm, |
| --- | --- |

—

širine 245 mm ili veće, ali ne veće od 1 200 mm,

| — | visine 265 mm ili veće, ali ne veće od 755 mm, |
| --- | --- |

—

visine 265 mm ili veće, ali ne veće od 755 mm,

| — | mase 265 kg ili veće, ali ne veće od 294 kg, |
| --- | --- |

—

mase 265 kg ili veće, ali ne veće od 294 kg,

| — | nazivnog kapaciteta 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

nazivnog kapaciteta 66,6 Ah,

pripremljene u sklopove po 48 modula

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

65

Cilindrična litij-ionska ćelija:

| — | istosmjernog napona 3,5 V do 3,8 V, |
| --- | --- |

—

istosmjernog napona 3,5 V do 3,8 V,

| — | struje 300 mAh do 900 mAh i |
| --- | --- |

—

struje 300 mAh do 900 mAh i

| — | promjera 10,0 mm do 14,5 mm |
| --- | --- |

—

promjera 10,0 mm do 14,5 mm

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

70

Pravokutni moduli koji se sastoje od litij-ionskih baterija koje se može ponovno puniti:

| — | duljine 350 mm ili 312 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 350 mm ili 312 mm,

| — | širine 79,8 mm ili 225 mm, |
| --- | --- |

—

širine 79,8 mm ili 225 mm,

| — | visine 168 mm ili 35 mm, |
| --- | --- |

—

visine 168 mm ili 35 mm,

| — | mase 6,2 kg ili 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

mase 6,2 kg ili 3,95 kg,

| — | kapaciteta 129 Ah ili 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

kapaciteta 129 Ah ili 66,6 Ah

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

75

Pravokutni litij-ionski akumulator:

| — | u metalnom kućištu, |
| --- | --- |

—

u metalnom kućištu,

| — | duljine 173 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

duljine 173 mm (± 0,15 mm),

| — | širine 21 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

širine 21 mm (± 0,1 mm),

| — | visine 91 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

visine 91 mm (± 0,15 mm),

| — | nazivnog napona 3,3 V i |
| --- | --- |

—

nazivnog napona 3,3 V i

| — | nazivnog kapaciteta 21 Ah ili većeg |
| --- | --- |

—

nazivnog kapaciteta 21 Ah ili većeg

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

80

Pravokutni litij-ionski akumulator:

| — | u metalnom kućištu, |
| --- | --- |

—

u metalnom kućištu,

| — | duljine 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

duljine 171 mm (± 3 mm),

| — | širine 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

širine 45,5 mm (± 1 mm),

| — | visine 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

visine 115 mm (± 1 mm),

| — | nazivnog napona 3,75 V i |
| --- | --- |

—

nazivnog napona 3,75 V i

| — | nazivnog kapaciteta 50 Ah |
| --- | --- |

—

nazivnog kapaciteta 50 Ah

za uporabu u proizvodnji baterija koje se može puniti, za motorna vozila (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 90 80

70

Rezane ploče od bakrene folije prevučene niklom:

| — | širine 70 mm (± 5 mm), |
| --- | --- |

—

širine 70 mm (± 5 mm),

| — | debljine 0,4 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

debljine 0,4 mm (± 0,2 mm),

| — | duljine ne veće od 55 mm, |
| --- | --- |

—

duljine ne veće od 55 mm,

za uporabu u proizvodnji litij-ionskih akumulatora za električna vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

10

96

Elektronički sklop bez posebnog kućišta, za pokretanje i upravljanje četkama usisivača, snage ne veće od 300 W

0 %

31.12.2015

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

20

98

Elektronički sklopovi, koji

| — | su žično ili radijski povezani međusobno i s kontrolerom motora, i |
| --- | --- |

—

su žično ili radijski povezani međusobno i s kontrolerom motora, i

| — | upravljaju funkcioniranjem usisivača (uključivanje ili isključivanje i reguliranje kapaciteta sisanja) prema pohranjenom programu, |
| --- | --- |

—

upravljaju funkcioniranjem usisivača (uključivanje ili isključivanje i reguliranje kapaciteta sisanja) prema pohranjenom programu,

| — | neovisno jesu li opremljeni indikatorima koji prikazuju funkcioniranje usisivača (kapacitet sisanja i/ili popunjenost vrećice i/ili stupanj onečišćenja filtera) ili ne |
| --- | --- |

—

neovisno jesu li opremljeni indikatorima koji prikazuju funkcioniranje usisivača (kapacitet sisanja i/ili popunjenost vrećice i/ili stupanj onečišćenja filtera) ili ne

0 %

31.12.2015

ex 8512 40 00

ex 8516 80 20

10

20

Toplinska folija za ogledalo na automobilskim vratima:

| — | s dva električna kontakta, |
| --- | --- |

—

s dva električna kontakta,

| — | ljepljivim słojem na obje strane (na strani plastičnog držača ogledala i na staklenoj strani), |
| --- | --- |

—

ljepljivim słojem na obje strane (na strani plastičnog držača ogledala i na staklenoj strani),

| — | s papirnatim zaštitnim filmom s obje strane |
| --- | --- |

—

s papirnatim zaštitnim filmom s obje strane

0 %

31.12.2018

ex 8516 90 00

60

Ventilatorski podsklop električne friteze:

| — | opremljen motorom nazivne snage 8 W pri 4 600 okretaja u minuti, |
| --- | --- |

—

opremljen motorom nazivne snage 8 W pri 4 600 okretaja u minuti,

| — | upravljan elektroničkim krugom, |
| --- | --- |

—

upravljan elektroničkim krugom,

| — | koji radi pri okolišnoj temperaturi iznad 110 °C, |
| --- | --- |

—

koji radi pri okolišnoj temperaturi iznad 110 °C,

| — | opremljen termoregulatorom |
| --- | --- |

—

opremljen termoregulatorom

0 %

31.12.2014

ex 8516 90 00

70

Unutarnja posuda:

| — | s bočnim i središnjim otvorima |
| --- | --- |

—

s bočnim i središnjim otvorima

| — | od žarenog aluminija |
| --- | --- |

—

od žarenog aluminija

| — | s keramičkim premazom otpornim na toplinu višu od 200 °C, |
| --- | --- |

—

s keramičkim premazom otpornim na toplinu višu od 200 °C,

za upotrebu u proizvodnji električnih friteza (1)

0 %

31.12.2017

ex 8518 29 95

30

Zvučnici:

| — | impedancije 4 Ohm ili veće, ali ne veće od 16 Ohm, |
| --- | --- |

—

impedancije 4 Ohm ili veće, ali ne veće od 16 Ohm,

| — | nazivne snage 2 W ili veće, ali ne veće od 20 W, |
| --- | --- |

—

nazivne snage 2 W ili veće, ali ne veće od 20 W,

| — | sa ili bez plastičnih nosača, i |
| --- | --- |

—

sa ili bez plastičnih nosača, i

| — | s električnim kabelom opremljenim konektorima, |
| --- | --- |

—

s električnim kabelom opremljenim konektorima,

za uporabu u proizvodnji televizora ili video monitora

0 %

31.12.2017

ex 8518 30 95

20

Naglavne slušalice i slušalice za aparate za poboljšanje sluha, smještene u kućištu vanjskih dimenzija koje, isključujući priključke, ne premašuju 5 × 6 × 8 mm

0 %

31.12.2018

ex 8518 40 80

91

Podsklop, koji uključuje dekodiranje digitalnog audio signala, procesiranje i pojačavanje audio signala s dvokanalnom i/ili višekanalnom funkcionalnošću

0 %

31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Podsklop, koji se sastoji od izvora napajanja, ekvilajzera i pojačala snage

0 %

31.12.2015

ex 8518 90 00

91

Kompaktna jezgra od čeličnih ploča, u obliku diska koji je na jednoj strani opremljen cilindrom, za uporabu u proizvodnji zvučnika (1)

0 %

31.12.2018

ex 8521 90 00

20

Digitalni video rekorder:

| — | bez jedinice za pogon tvrdog diska, |
| --- | --- |

—

bez jedinice za pogon tvrdog diska,

| — | sa ili bez DVD-RW, |
| --- | --- |

—

sa ili bez DVD-RW,

| — | s detekcijom kretanja ili sposobnošću da se detektira kretanje kroz IP povezivanje pomoću LAN konektora |
| --- | --- |

—

s detekcijom kretanja ili sposobnošću da se detektira kretanje kroz IP povezivanje pomoću LAN konektora

| — | sa ili bez USB serijskog porta, |
| --- | --- |

—

sa ili bez USB serijskog porta,

za uporabu u proizvodnji sustava video nadzora (CCTV, closed circuit television) (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

50

Elektronički sklop za glavu za lasersko čitanje, za aparate za reprodukciju kompaktnih diskova, koji se sastoji od:

| — | tiskanog kruga, |
| --- | --- |

—

tiskanog kruga,

| — | fotodetektora, u obliku monolitnog integriranog kruga, ugrađenog u kućište, |
| --- | --- |

—

fotodetektora, u obliku monolitnog integriranog kruga, ugrađenog u kućište,

| — | ne više od 3 konektora, |
| --- | --- |

—

ne više od 3 konektora,

| — | ne više od 1 tranzistora, |
| --- | --- |

—

ne više od 1 tranzistora,

| — | ne više od 3 promjenjiva i 4 fiksna otpornika, |
| --- | --- |

—

ne više od 3 promjenjiva i 4 fiksna otpornika,

| — | ne više od 5 kondenzatora, |
| --- | --- |

—

ne više od 5 kondenzatora,

pri čemu je sve ugrađeno na podlogu

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

60

10

25

Sklop, koji uključuje:

| — | radio tuner (s mogućnošću prijama i dekodiranja radio signala, te prijenosa takvih signala unutar sklopa) bez mogućnosti daljnjeg procesiranja signala, |
| --- | --- |

—

radio tuner (s mogućnošću prijama i dekodiranja radio signala, te prijenosa takvih signala unutar sklopa) bez mogućnosti daljnjeg procesiranja signala,

| — | mikroprosesor koji omogućava daljinski prijem poruka i podešavanje tunera, |
| --- | --- |

—

mikroprosesor koji omogućava daljinski prijem poruka i podešavanje tunera,

za uporabu u proizvodnji kućnih sustava za zabavu (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

65

20

40

Podsklop koji uključuje:

| — | radio tuner, s mogućnošću prijama i dekodiranja radio signala te prijenos takvih signala unutar sklopa, sa signal dekoderom, |
| --- | --- |

—

radio tuner, s mogućnošću prijama i dekodiranja radio signala te prijenos takvih signala unutar sklopa, sa signal dekoderom,

| — | radiofrekvencijski (RF), daljinski upravljani prijamnik, |
| --- | --- |

—

radiofrekvencijski (RF), daljinski upravljani prijamnik,

| — | infracrveno-daljinski upravljani predajnik, |
| --- | --- |

—

infracrveno-daljinski upravljani predajnik,

| — | SCART signal generator |
| --- | --- |

—

SCART signal generator

| — | senzor stanja TV-a |
| --- | --- |

—

senzor stanja TV-a

za uporabu u proizvodnji kućnih sustava za zabavu (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

70

Sklop, koji uključuje barem fleksibilni tiskani krug, integrirani krug za pogon lasera i integrirani krug za konverziju signala

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

15

Hladnjaci i rebra za hlađenje od aluminija, za održavanje radne temperature tranzistora i/ili integriranih krugova u proizvodima iz tarifnog broja 8521

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 92

30

30

Držač, za pričvršćivanje komponenti ili unutarnje ukrute od kovine, za uporabu u proizvodnji televizora, monitora i video plejera (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

65

Sklop za optičke diskove, koji uključuje barem optičku jedinicu i istosmjerne motore, neovisno ima li mogućnost snimanja u dva sloja ili ne

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

70

Sklop za snimanje/reprodukciju slike, koji uključuje barem motor i tiskanu pločicu koja sadrži integrirane krugove s funkcijama pogona ili upravljanja, neovisno sadrži li transformator ili ne, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8521 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

75

Optička glava za čitanje za CD uređaj za reprodukciju, koja se sastoji od jedne laserske diode, jednog integriranog sklopa za fotodetekciju i jednog razdjelnika zrake

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

80

Pogonski sklop laserske optičke jedinice (tzv. mehaničke jedinice) za snimanje i/ili reprodukciju digitalnih video i/ili audio signala, koji uključuje barem lasersku optičku jedinicu za čitanje i/ili ispis, jedan ili više istosmjernih motora, te koji ne sadrži ploču s tiskanim krugom ili sadrži ploču s tiskanim krugom koja nije u mogućnosti obrađivati signale za zvuk i sliku, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8519, 8521, 8526, 8527, 8528 ili 8543 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

81

Laserska optička pick up jedinica, za reprodukciju optičkih signala sa CD ili DVD diskova i za snimanje optičkih signala na DVD diskove, koja uključuje barem:

| — | lasersku diodu, |
| --- | --- |

—

lasersku diodu,

| — | integrirani krug za pogon lasera, |
| --- | --- |

—

integrirani krug za pogon lasera,

| — | integrirani krug za fotodetekciju, |
| --- | --- |

—

integrirani krug za fotodetekciju,

| — | integrirani krug za prednji zaslon i aktuator, |
| --- | --- |

—

integrirani krug za prednji zaslon i aktuator,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8521 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

83

Blu-ray optička pick up jedinica, neovisno posjeduje li mogućnost snimanja ili ne, za uporabu s blu-ray, DVD i CD diskovima, koja uključuje barem:

| — | laserske diode koje rade na 3 različite valne duljine, |
| --- | --- |

—

laserske diode koje rade na 3 različite valne duljine,

| — | integrirani krug za fotodetekciju i |
| --- | --- |

—

integrirani krug za fotodetekciju i

| — | aktuator, |
| --- | --- |

—

aktuator,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8521 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

84

Blu-ray pogonska jedinica, neovisno ima li mogućnost presnimavanja ili ne, za uporabu s blu-ray, DVD i CD diskovima, koja uključuje barem:

| — | optičku pick up jedinicu s laserskim diodama koje rade na tri različite valne duljine, |
| --- | --- |

—

optičku pick up jedinicu s laserskim diodama koje rade na tri različite valne duljine,

| — | sinkroni motor, |
| --- | --- |

—

sinkroni motor,

| — | koračni motor |
| --- | --- |

—

koračni motor

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

85

Bubanj video glave, s video glavama ili s video i audio glavama i električnim motorom, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8521 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

96

Pogonska jedinica tvrdog diska, za ugradnju u proizvode iz tarifnog broja 8521 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 65

97

50

Tuner koji pretvara visokofrekvencijske signale u srednjofrekvencijske signale, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

20

Sklop za televizijske kamere, dimenzija ne većih od 10 × 15 × 18 mm, koji uključuje optički senzor, objektiv i kolor procesor, s rezolucijom slike ne većom od 1 024 × 1 280 piksela, neovisno je li opremljen kabelom i/ili kućištem ili ne, za proizvodnju robe podbroja 8517 12 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8525 80 19

25

Dugovalna infracrvena kamera (LWIR kamera) (prema ISO/TS 16949):

| — | osjetljivosti u valnom području od 8 μm ili većom, ali ne većom od 14 μm, |
| --- | --- |

—

osjetljivosti u valnom području od 8 μm ili većom, ali ne većom od 14 μm,

| — | rezolucije 324 × 256 piksela, |
| --- | --- |

—

rezolucije 324 × 256 piksela,

| — | mase ne veće od 400 g, |
| --- | --- |

—

mase ne veće od 400 g,

| — | dimenzija ne većih od 70 mm × 67 mm × 75 mm, |
| --- | --- |

—

dimenzija ne većih od 70 mm × 67 mm × 75 mm,

| — | u vodonepropusnom kućištu, s vlastitom pobudom i opremljena priključnim konektorom i |
| --- | --- |

—

u vodonepropusnom kućištu, s vlastitom pobudom i opremljena priključnim konektorom i

| — | kod koje devijacija izlaznog signala, kroz čitavo temperaturno područje rada, ne prelazi 20 % |
| --- | --- |

—

kod koje devijacija izlaznog signala, kroz čitavo temperaturno područje rada, ne prelazi 20 %

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

ex 8525 80 91

31

10

Kamera sustava video nadzora (CCTV, closed circuit television):

| — | mase ne veće od 5,9kg, |
| --- | --- |

—

mase ne veće od 5,9kg,

| — | bez kućišta, |
| --- | --- |

—

bez kućišta,

| — | dimenzija ne većih od 405x315mm, |
| --- | --- |

—

dimenzija ne većih od 405x315mm,

| — | s jednim senzorom s prijenosom naboja (CCD), ili komplementarnim metal-oksidnim poluvodičkim (CMOS) senzorom, |
| --- | --- |

—

s jednim senzorom s prijenosom naboja (CCD), ili komplementarnim metal-oksidnim poluvodičkim (CMOS) senzorom,

| — | efektivne rezolucije ne veće od 5 megapiksela, |
| --- | --- |

—

efektivne rezolucije ne veće od 5 megapiksela,

za uporabu u CCTV sustavima video nadzora (1)

0 %

01.07.2014

ex 8525 80 19

35

Kamere za skeniranje slike, sa:

| — | sustavom "dynamic overlay lines", |
| --- | --- |

—

sustavom "dynamic overlay lines",

| — | izlaznim NTSC video signalom, |
| --- | --- |

—

izlaznim NTSC video signalom,

| — | naponom 6,5 V, |
| --- | --- |

—

naponom 6,5 V,

| — | osvjetljenjem 0,5 luxa ili većim |
| --- | --- |

—

osvjetljenjem 0,5 luxa ili većim

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

40

Sklop za kamere koje se koristi u prijenosnim računalima, dimenzija ne većih od 15 × 25 × 25 mm, koji uključuje optički senzor, objektiv i kolor procesor, s rezolucijom slike ne većom od 1 600 × 1 200 piksela, neovisno je li opremljen kabelom i/ili kućištem ili ne te neovisno je li montiran na osnovnu ploču i sadrži ni LED čip ili ne (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

45

Modularna kamera razlučivosti 1 280 * 720P HD, s dva mikrofona, za upotrebu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8526 91 20

ex 8527 29 00

80

10

Integrirani audio modul (IAM) s digitalnim video izlazom za spajanje na LCD zaslon na dodir povezan s mrežom MOST (Media Oriented Systems Tansport) i prenesen protokolom MOST koji osigurava visoku kakvoću, sa ili bez:

| — | pločice s tiskanim krugom (PCB) koja sadrži prijamnik za satelitski navigacijski sustav (GPS), žiroskop i radijske postaje za prometna izvješća (TMC), |
| --- | --- |

—

pločice s tiskanim krugom (PCB) koja sadrži prijamnik za satelitski navigacijski sustav (GPS), žiroskop i radijske postaje za prometna izvješća (TMC),

| — | tvrdog diska koji podržava brojne karte, |
| --- | --- |

—

tvrdog diska koji podržava brojne karte,

| — | HD radija, |
| --- | --- |

—

HD radija,

| — | sustava za prepoznavanje glasa, |
| --- | --- |

—

sustava za prepoznavanje glasa,

| — | CD i DVD pogona, |
| --- | --- |

—

CD i DVD pogona,

s

| — | mogućnošću spajanja na bluetooth, MP3 i USB, |
| --- | --- |

—

mogućnošću spajanja na bluetooth, MP3 i USB,

| — | naponom od 10V ili većim, ali ne većim od 16V, |
| --- | --- |

—

naponom od 10V ili većim, ali ne većim od 16V,

za uporabu u proizvodnji vozila iz poglavlja 87 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8527 91 99

ex 8529 90 65

10

35

Sklop koji se sastoji najmanje od:

| — | jedinice za audiofrekvencijsko pojačavanje, koja se sastoji najmanje od audiofrekvencijskog pojačala i generatora zvuka, |
| --- | --- |

—

jedinice za audiofrekvencijsko pojačavanje, koja se sastoji najmanje od audiofrekvencijskog pojačala i generatora zvuka,

| — | transformatora i |
| --- | --- |

—

transformatora i

| — | prijamnika radiodifuzije |
| --- | --- |

—

prijamnika radiodifuzije

0 %

31.12.2014

ex 8528 49 10

10

Video monitor, koji se sastoji od:

| — | monokromatske katodne cijevi ravnog zaslona, s dijagonalom zaslona ne većom od 110mm, opremljene deflektorom i |
| --- | --- |

—

monokromatske katodne cijevi ravnog zaslona, s dijagonalom zaslona ne većom od 110mm, opremljene deflektorom i

| — | tiskanog kruga na koji je ugrađena deflektorska jedinica, video pojačalo i transformator, |
| --- | --- |

—

tiskanog kruga na koji je ugrađena deflektorska jedinica, video pojačalo i transformator,

pri čemu je sve ugrađeno na okvir, za uporabu u proizvodnji video-telefona na ulazu zgrada, video telefona ili uređaja za video nadzor (1)

0 %

31.12.2018

ex 8528 59 70

10

Videomonitori sa zaslonom u tehnologiji tekućeg kristala (LCD) isključujući one koji su kombinirani s drugim uređajima s istosmjernim ulaznim naponom 7 V ili većim, ali ne većim od 30 V, s dijagonalom zaslona 33,2 cm ili manjom,

| — | bez kućišta, sa stražnjim pokrovom i ugradbenim okvirom, |
| --- | --- |

—

bez kućišta, sa stražnjim pokrovom i ugradbenim okvirom,

| — | ili s kućištem, |
| --- | --- |

—

ili s kućištem,

koje se koristi za trajno postavljanje ili ugradnju, tijekom industrijskog sklapanja u robu iz poglavlja 84 do 90 i 94 (1)

0 %

30.06.2014

ex 8529 10 80

20

Komplet keramičkih filtera, koji se sastoji od 2 keramička filtra i 1 keramičkog rezonatora za frekvenciju od 10,7 MHz (± 30 kHz), smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

50

Keramički filtar za središnju frekvenciju 450 kHz (± 1,5 kHz) ili 455 kHz (± 1,5 kHz), širine pojasa ne veće od 30 kHz pri 6 dB i ne veće od 70 kHz pri 40 dB, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

60

Filtri, osim filtra za površinske akustične valove (SWA), za središnju frekvenciju 485 MHz ili višu, ali ne višu od 1 990 MHz, s gubitkom ne većim od 3,5 dB, smješteni u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

ex 8548 90 90

30

44

Dijelovi TV aparata, s funkcijama mikroprocesora i videoprocesora, koji uključuju barem mikrokontroler i videoprocesor, ugrađeni na vodljivi okvir i smješteni u plastičnom kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

45

Modul za satelitski radioprijamnik, koji pretvara visokofrekvencijske satelitske signale u digitalno kodirani audio signal, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8527 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 65

55

LED ploča za ambijentalnu rasvjetu, za ugradnju u robu iz tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

60

Tuner, koji pretvara visokofrekvencijske signale u srednjofrekvencijske signale, za uporabu u proizvodnji prijamnika (receivera) za satelitske ili zemaljske TV signale za set-top kutije (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

65

Tiskana ploča za distribuciju napona napajanja i upravljanje signalima izravno upravljačkim krugom na TFT staklenom panelu LCD modula

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

70

Pogonska jedinica, koja se sastoji od elektroničkog integriranog kruga i fleksibilnog tiskanog kruga, za uporabu u proizvodnji LCD modula (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

75

Moduli, koji sadrže barem poluvodičke čipove za

| — | generiranje upravljačkih impulsa za adresiranje piksela ili |
| --- | --- |

—

generiranje upravljačkih impulsa za adresiranje piksela ili

| — | upravljanje adresiranjem piksela |
| --- | --- |

—

upravljanje adresiranjem piksela

0 %

31.12.2017

ex 8529 90 92

25

LCD moduli, bez jedinice koja omogućuje upravljanje dodirom zaslona (touch screen), koji se sastoje isključivo od:

| — | jednog ili više TFT ćelija od stakla ili plastične mase, |
| --- | --- |

—

jednog ili više TFT ćelija od stakla ili plastične mase,

| — | lijevanog odvodnika topline, |
| --- | --- |

—

lijevanog odvodnika topline,

| — | jedinice za pozadinsko osvjetljenje, |
| --- | --- |

—

jedinice za pozadinsko osvjetljenje,

| — | tiskane ploče s mikrokontrolerom, i |
| --- | --- |

—

tiskane ploče s mikrokontrolerom, i

| — | LVDS (Low Voltage Differential Signalling) međusklopa, za uporabu proizvodnji radioprijemnika za motorna vozila |
| --- | --- |

—

LVDS (Low Voltage Differential Signalling) međusklopa, za uporabu proizvodnji radioprijemnika za motorna vozila

(1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

32

Optička jedinica za videoprojekciju, koja uključuje sustav za razdvajanje boja, mehanizam za pozicioniranje i leće, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

40

Sklop koji uključuje prizme, čipove digitalne mikro-zrcalne naprave (DMD) i elektroničke upravljačke krugove, za proizvodnju opreme za televizijsku projekciju ili videoprojektora (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

41

DMV (Digital micromirror device) čipovi, za uporabu u proizvodnji videoprojektora (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

42

Hladnjaci i rashladna rebra od aluminija, za održavanje radne temperature tranzistora i integriranih krugova u televizijskim uređajima (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

43

Modul plazma zaslona, koji sadrži samo adresne i prikazne elektrode, sa ili bez pogonskog sklopa i/ili upravljačke elektronike samo za adresiranje piksela, sa ili bez napajanja

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

44

LCD moduli, koji se sastoje isključivo od jedne ili više TFT staklenih ili plastičnih ćelija, bez jedinice koja omogućuje upravljanje dodirom zaslona (touch screen), sa ili bez jedinice za pozadinsko osvjetljenje, sa ili bez invertora i s jednom ili više tiskanih pločica za upravljačku elektroniku za adresiranje piksela

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

45

Sklop integriranih krugova, s funkcijom prijama TV signala, koji uključuje dekoder kanala, tuner, jedinicu za napajanje, GSM filtre i diskretne, kao i ugrađene pasivne elemente, za prijam digitalno odašiljanih videosignala u DVB-T i DVB-H formatu

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

47

Površinski slikovni senzori (međulinijski "progressive scan" CCD sensor ili CMOS sensor), za digitalne video kamere, u obliku analognog ili digitalnog monolitnog integriranog kruga, s pikselima ne većim od 12 μm × 12 μm u monokromatskoj verziji s mikrolećama primijenjenim na svaki pojedinačni piksel (matrica mikroleća) ili u polikromatskoj verziji s kolor filterom, neovisno ima li matricu mikroleća s jednom mikrolećom postavljenom na svaki pojedinačni piksel

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

48

Hladnjak od lijevanog aluminija, za održavanje radne temperature tranzistora i integriranih krugova, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8727 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

ex 8536 69 90

49

83

AC utičnica s filtrom šuma, koja se sastoji od:

| — | utičnice za izmjeničnu struju (za spajanje na naponski vod) od 230 V, |
| --- | --- |

—

utičnice za izmjeničnu struju (za spajanje na naponski vod) od 230 V,

| — | integriranog filtra šuma koji se sastoji od kondenzatora i induktora, |
| --- | --- |

—

integriranog filtra šuma koji se sastoji od kondenzatora i induktora,

| — | kabelskog konektora za spajanje na AC utičnicu s PDP jedinicom napajanja, |
| --- | --- |

—

kabelskog konektora za spajanje na AC utičnicu s PDP jedinicom napajanja,

neovisno je li opremljena metalnim nosačem koji spaja AC utičnicu s PDP TV prijemnik ili ne

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

50

Panel LCD zaslona u boji za LCD monitore iz tarifnog broja 8528:

| — | s dijagonalom zaslona 14,48 cm ili većom, ali ne većom od 31,24 cm, |
| --- | --- |

—

s dijagonalom zaslona 14,48 cm ili većom, ali ne većom od 31,24 cm,

| — | s pozadinskim svjetlom, mikro-kontrolerom, |
| --- | --- |

—

s pozadinskim svjetlom, mikro-kontrolerom,

| — | s CAN (Controller area network) kontrolerom s LVDS (Low Voltage Differential Signalling) međusklopom i CAN utičnicom za napajanje ili s APIX (Automotive Pixel Link) kontrolerom s APIX međusklopom, |
| --- | --- |

—

s CAN (Controller area network) kontrolerom s LVDS (Low Voltage Differential Signalling) međusklopom i CAN utičnicom za napajanje ili s APIX (Automotive Pixel Link) kontrolerom s APIX međusklopom,

| — | u kućištu, sa ili bez hladnjaka na stražnjoj strani kućišta, |
| --- | --- |

—

u kućištu, sa ili bez hladnjaka na stražnjoj strani kućišta,

| — | bez modula za obradu signala, |
| --- | --- |

—

bez modula za obradu signala,

za uporabu u proizvodnji vozila iz poglavlja 87 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

70

Pravokutni okvir za pričvršćivanje i pokrivanje:

| — | od aluminijske legure koja sadrži silicij i magnezij, |
| --- | --- |

—

od aluminijske legure koja sadrži silicij i magnezij,

| — | duljine 900 mm Ili veće, ali ne veće od 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 900 mm Ili veće, ali ne veće od 1 500 mm,

| — | širine 600 mm Ili veće, ali ne veće od 950mm, |
| --- | --- |

—

širine 600 mm Ili veće, ali ne veće od 950mm,

koji se rabi za proizvodnju TV prijamnika

0 %

31.12.2017

ex 8531 80 95

40

Elektroakustički pretvornik

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

20

Tiskani krug, u obliku ploče koje se sastoje od izolacijskog materijala s električkim konektorima i lemnim točkama, za uporabu u proizvodnji jedinica za pozadinsko osvjetljenje za LCD module (1)

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

ex 8536 50 80

30

83

Poluvodički sklopni modul u kućištu:

| — | koji se sastoji od IGBT tranzistorskog čipa i diodnog čipa, na jednom ili više vodljivih okvira, |
| --- | --- |

—

koji se sastoji od IGBT tranzistorskog čipa i diodnog čipa, na jednom ili više vodljivih okvira,

| — | za napon od 1 200 V |
| --- | --- |

—

za napon od 1 200 V

0 %

31.12.2015

ex 8536 30 30

11

Termoelektrična sklopka, s prekidnom strujom 50 A ili višom, koja sadrži preklopni prekidač, za izravnu ugradnju na zavojnicu elektromotora, u hermetički zatvorenom kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8536 49 00

91

Termički releji, u hermetički zatvorenoj staklenoj patroni duljine ne veće od 35 mm, isključujući metalne vodiče, s maksimalnom propusnošću 10-6 cm3 He/s pri tlaku od jednog bara i temperaturnom opsegu od 0 °C do 160 °C, za ugradnju u kompresore za rashladnu opremu (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

31

Tipkalo, vrste za ugradnju na tiskani krug, koje djeluje pri sili od 4,9 N (± 0,9 N), smješteno u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

32

Mehaničko tipkalo za spajanje elektroničkih krugova, koje djeluje pri naponu ne većem od 60V i jakosti struje ne veće od 50mA, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

91

Sklopka s Hallovim efektom, koja uključuje 1 magnet, 1 senzor za Hallov efekt i 2 kondenzatora, smještena u kućištu s 3 priključka

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

ex 8536 50 80

93

97

Uređaji, s podesivim upravljačkim i komutacijskim funkcijama, koji uključuju jedan ili više monolitnih integriranih krugova, neovisno jesu li kombinirani s poluvodičkim elementima ili ne, zajedno ugrađenih na vodljivo podnožje i smještenih u plastičnom kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

81

Mehaničke sklopke regulatora brzine, za spajanje električnih krugova:

| — | napona 240 V ili većeg, ali ne većeg od 250 V, |
| --- | --- |

—

napona 240 V ili većeg, ali ne većeg od 250 V,

| — | struje 4 A ili veće, ali ne veće od 6 A, |
| --- | --- |

—

struje 4 A ili veće, ali ne veće od 6 A,

za uporabu u proizvodnji strojeva iz tarifnog broja 8467 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

82

Mehaničke sklopke, za spajanje električnih krugova:

| — | napona 240 V ili većeg, ali ne većeg od 300 V, |
| --- | --- |

—

napona 240 V ili većeg, ali ne većeg od 300 V,

| — | struje 3 A ili veće, ali ne veće od 15 A, |
| --- | --- |

—

struje 3 A ili veće, ali ne veće od 15 A,

za uporabu u proizvodnji strojeva iz tarifnog broja 8467 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

93

Sklopna jedinica za koaksijalni kabel, koja se sastoji od 3 elektromegnetske sklopke, s vremenom prekidanja ne većim od 50 ms i pobudnom strujom ne većom od 500 mA pri naponu od 12 V

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

98

Mehaničko tipkalo za spajanje elektroničkih krugova, koje djeluje pri naponu od 220V ili većem, ali ne većem od 250V i jakosti struje ne veće od 5A, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 69 90

51

SCART priključci, ugrađeni u plastično ili metalno kućište, s 21 pinom u 2 reda, za upotrebu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

81

"Pitch" konektor, za uporabu u proizvodnji LCD televizijskih prijamnika (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

82

Modularna utičnica ili utikač za lokalnu mrežu, neovisno jesu li kombinirani s drugim utičnicama ili ne, integrirani najmanje sa:

| — | impulsnim transformatorom, uključujući širokopojasnu ferinu jezgru, |
| --- | --- |

—

impulsnim transformatorom, uključujući širokopojasnu ferinu jezgru,

| — | standardiziranom zavojnicom, |
| --- | --- |

—

standardiziranom zavojnicom,

| — | otpornikom, |
| --- | --- |

—

otpornikom,

| — | kondenzatorom, |
| --- | --- |

—

kondenzatorom,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 69 90

84

Univerzalna serijska sabirnica (USB) u formi jednostruke ili višestruke utičnice ili utikača za povezivanje sa ostalim USB uređajima, za uporabu u proizvodnji robe iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8536 69 90

85

Utičnica ili utikač, izvedeni u plastičnom ili metalnom kućištu, s najviše 8 pinova, za uporabu u proizvodnji robe iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

86

HDMI (High-Definition Multimedia Interface) utičnice ili utikači izvedeni u plastičnom ili metalnom kućištu, s 19ili20 pinova u 2 reda, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521ili8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

87

D-subminijaturne (D-sub) utičnice ili utikači izvedeni u plastičnom ili metalnom kućištu, s 15pinova u 3reda, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

88

Ženski konektori sigurnosnih digitalnih (SD), CompactFlash, "Smart Card" i 64-pin PC kartica, vrsta koje se lemi na tiskane pločice, za spajanje električnih aparata i krugova te za uklapanje, isklapanje ili zaštitu električnih strujnih krugova za napone ne veće od 1 000 V

0 %

31.12.2017

ex 8536 70 00

10

Optička utičnica ili utikač, za uporabu u proizvodnji robe iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 70 00

20

Metalni utikači, utičnice i konektori, u plastičnom ili metalnom kućištu, za optičko i mehaničko spajanje kabela od optičkih vlakana:

| — | radne temperature -20 °C ili više, ali ne više od 70 °C, |
| --- | --- |

—

radne temperature -20 °C ili više, ali ne više od 70 °C,

| — | brzine transmisije signala ne veće od 25 Mbps, |
| --- | --- |

—

brzine transmisije signala ne veće od 25 Mbps,

| — | napona napajanja -0,5 V ili višeg, ali ne višeg od 7,5 V, |
| --- | --- |

—

napona napajanja -0,5 V ili višeg, ali ne višeg od 7,5 V,

| — | bez integriranog kruga, |
| --- | --- |

—

bez integriranog kruga,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 90 85

92

Metalni prešani okvir s konektorima

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

ex 8544 49 93

94

10

Elastomerni konektor, od gume ili silikona, koji se sastoji od jednog ili više vodljivih elemenata

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

97

Sigurnosna digitalna (SD – Secure Digital) utičnica za memorijsku karticu, vrste push-push ili push-pull vrste, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 ili 8528 (1)

0 %

31.12.2016

ex 8537 10 91

30

Kontrolni modul za obradu i analizu podataka, za ploču s instrumentima za vozila, koji djeluje pomoću CAN bus protokola, koji sadrži barem:

| — | mikroprocesorske releje, |
| --- | --- |

—

mikroprocesorske releje,

| — | koračni motor, |
| --- | --- |

—

koračni motor,

| — | EEPROM (Electrically Erasable Programmable Read-Only) memoriju, i |
| --- | --- |

—

EEPROM (Electrically Erasable Programmable Read-Only) memoriju, i

| — | druge pasivne komponente (kao što su konektori, diode, stabilizatori napona, otpornici, kondenzatori, tranzistori) |
| --- | --- |

—

druge pasivne komponente (kao što su konektori, diode, stabilizatori napona, otpornici, kondenzatori, tranzistori)

napona 13,5 V

0 %

31.12.2017

ex 8537 10 99

92

Zaslon osjetljiv na dodir (touch screen), koji se sastoji od vodljive rešetke između dvaju staklenih ili plastičnih ploča ili listova, opremljen električnim vodičima i konektorima

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

93

Elektroničke upravljačke jedinice, za napon od 12 V, za uporabu u proizvodnji sustava za kontrolu temperature koje se ugrađuje u vozila (1)

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

ex 8543 70 90

94

20

Jedinica koja se sastoji od dvaju spojnih tranzistora s efektom polja (JFET), u kućištu s dvostrukim vodljivim okvirom

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

97

Elektronski upravljački sklop, za pokretanje i upravljanje jednofaznog električnog izmjeničnog kolektorskog motora, izlazne snage 750 W ili veće i ulazne snage veće od 1 600 W, ali ne veće od 2 700 W

0 %

31.12.2015

ex 8538 90 99

92

Dio elektrotermičkog osigurača, koji se sastoji od pokositrene bakrene žice pričvršćene na cilindrično kućište, vanjskih dimenzija ne većih od 5 × 48 mm

0 %

31.12.2018

ex 8538 90 99

95

Bakrena podložna ploča za uporabu kao rashladno tijelo u proizvodnji IGBT modula iz tarifnog broja 8535 ili 8536 s naponom od 650 V ili većim, ali ne većim od 1 200 V (1)

0 %

31.12.2018

ex 8539 39 00

20

Fluorescentne žarulje s hladnom katodom (CCFL) ili vanjskom elektrodom (EEFL), promjera ne većeg od 5 mm i duljine veće od 120 mm, ali ne veće of 1 570 mm

0 %

31.12.2016

ex 8540 11 00

93

Katodna cijev u boji, opremljena elektronskim topovima koji su postavljeni jedan pored drugog (in-line tehnologija), s dijagonalom zaslona 79 cm ili većom

0 %

31.12.2016

ex 8540 20 80

91

Fotomultiplikator

0 %

31.12.2016

ex 8540 71 00

20

Magnetron s kontinuiranim valovima, fiksne frekvencije od 2 460 MHz, s kompaktnim magnetom, s izlazom za sondu, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz podbroja 8516 50 00 (1)

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

91

Pokaznik u obliku cijevi, koji se sastoji od staklenog kućišta ugrađenog na pločicu dimenzija ne većih od 300 × 350 mm, isključujući vodove. Cijev sadrži jedan ili više redaka znakova ili crta raspoređenih u retke, pri čemu se svaki znak ili crta sastoje od fluorescentnih ili fosforescentnih elemenata. Ti su elementi ugrađeni na metalizirani nosač premazan fluorescentnim tvarima ili fosforescentnim solima koji daju svjetlost u sudaru s elektronima

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

92

Vakuumska fluorescentna cijev pokaznika

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

ex 9405 40 39

ex 9405 40 99

23

50

03

Poluvodički element za pretvaranje električne energije u vidljive, infracrvene ili ultraljubičaste zrake,

| — | bilo sa ili bez kućišta, |
| --- | --- |

—

bilo sa ili bez kućišta,

| — | s električnim priključcima, |
| --- | --- |

—

s električnim priključcima,

| — | uključujući jedan ili više poluvodičkih čipova koji emitiraju svjetlosno zračenje i koji mogu biti električki međusobno povezani te radi zaštite imati jednu ili više zaštitnih dioda, |
| --- | --- |

—

uključujući jedan ili više poluvodičkih čipova koji emitiraju svjetlosno zračenje i koji mogu biti električki međusobno povezani te radi zaštite imati jednu ili više zaštitnih dioda,

| — | izrađen kao neodjeljiva cjelina, |
| --- | --- |

—

izrađen kao neodjeljiva cjelina,

| — | za proizvodnju rasvjetnih tijela za opću rasvjetu (1) |
| --- | --- |

—

za proizvodnju rasvjetnih tijela za opću rasvjetu (1)

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

30

Pojačalo, koje se sastoji od aktivnih i pasivnih elementata ugrađenih na tiskani krug, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

35

Radiofrekvencijski (RF) modulator, koji djeluje u frekvencijskom rasponu od 43 MHz ili više, ali ne više od 870 MHz, s mogućnošću komutacije VHF i UHF signala, koji se sastoji od aktivnih i pasivnih elemenata ugrađenih na tiskani krug, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

40

Visokofrekvencijsko pojačalo, koje se sastoji od jednog ili više integriranih krugova i diskretnih kondenzatorskih čipova na metalnoj prirubnici, u kućištu

0 %

31.12.2015

ex 8543 70 90

45

Oscilator s piezo-električnim kristalom, s fiksnom frekvencijom unutar frekvencijskog raspona od 1,8 MHz do 67 MHz, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

55

Optoelektronički krug, koji uključuje jednu ili više svjetlećih dioda (LED), neovisno je li opremljen integriranim pogonskim sklopom ili ne, te jednu fotodiodu s krugom za pojačavanje, sa ili bez integriranog kruga s logičkom matricom vrata, ili pak jednu ili više svjetlećih dioda i barem 2 fotodiode s krugom za pojačavanje, sa ili bez integriranog kruga s logičkom matricom vrata ili drugih integriranih krugova, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

60

Oscilator, sa središnjom frekvencijom 20 GHz ili višom, ali ne višom od 42 GHz, koji se sastoji od aktivnih i pasivnih elemenata neugrađenih na podlogu, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

65

Sklop za snimanje i reprodukciju zvuka, s mogućnošću pohranjivanja stereo audio podataka i istodobnog snimanja i reprodukcije, koji uključuje 2 ili 3 monolitna integrirana kruga ugrađena na tiskani krug ili vodljivi okvir, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

80

Temperaturno kompenzirani oscilator, koji uključuje tiskani krug na koji je ugrađen barem piezo-električni kristal i promjenjivi kondenzator, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

85

Naponski kontrolirani oscilator (VCO), osim temperaturno kompenziranih oscilatora, koji se sastoji od aktivnih i pasivnih elemenata ugrađenih na tiskani krug, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

95

Modul za pregled i upravljanje mobilnim telefonom koji sadrži:

| — | priključnicu za napajanje i CAN (Controller area network) izlaz, |
| --- | --- |

—

priključnicu za napajanje i CAN (Controller area network) izlaz,

| — | USB (Universal Serial Bus) i "Audio IN/OUT" ulaze i |
| --- | --- |

—

USB (Universal Serial Bus) i "Audio IN/OUT" ulaze i

| — | koji uključuje video preklopni uređaj za međusklop "smart phone" operacijskog sustava za MOST (Media Orientated Systems Transport network) mrežu, |
| --- | --- |

—

koji uključuje video preklopni uređaj za međusklop "smart phone" operacijskog sustava za MOST (Media Orientated Systems Transport network) mrežu,

za uporabu u proizvodnji vozila iz poglavlja 87 (1)

0 %

31.12.2015

ex 8543 90 00

20

Katoda od nehrđajućeg čelika, u obliku ploče sa šipkom za vješanje, sa ili bez plastičnih bočnih traka

0 %

31.12.2014

ex 8543 90 00

30

Sklop za proizvode iz tarifnog broja 8541 ili 8542, ugrađen na tiskani krug, smješten u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8543 90 00

40

Dio uređaja za elektrolizu, koji se sastoji od ploče od nikla opremljene žičanom rešetkom od nikla, fiksiranom rebarima od nikla, te ploče od titanija opremljene žičanom rešetkom od titanija, fiksiranom rebarima od titanija, pri čemu su ploče međusobno spojene stražnjim stranama

0 %

31.12.2017

ex 8544 20 00

ex 8544 42 90

ex 8544 49 93

ex 8544 49 95

10

20

20

10

PET/PVC izolirani fleksibilni kabel:

| — | napona ne većeg od 60 V, |
| --- | --- |

—

napona ne većeg od 60 V,

| — | struje ne veće od 1 A, |
| --- | --- |

—

struje ne veće od 1 A,

| — | temperaturne otpornosti ne veće od 105 °C, |
| --- | --- |

—

temperaturne otpornosti ne veće od 105 °C,

| — | pojedinačnog vodiča debljine ne veće od 0,1 mm (± 0,01 mm) i širine ne veće od 0,8 mm (± 0,03 mm), |
| --- | --- |

—

pojedinačnog vodiča debljine ne veće od 0,1 mm (± 0,01 mm) i širine ne veće od 0,8 mm (± 0,03 mm),

| — | razmaka između vodiča ne većeg od 0,5 mm i |
| --- | --- |

—

razmaka između vodiča ne većeg od 0,5 mm i

| — | rastera (udaljenosti između dvije osi vodiča) ne veće od 1,25 mm |
| --- | --- |

—

rastera (udaljenosti između dvije osi vodiča) ne veće od 1,25 mm

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

10

Kabel za prijenos podataka, s brzinom prijenosa 600Mbit/s ili većom:

| — | napona 1,25V (± 0,25V) |
| --- | --- |

—

napona 1,25V (± 0,25V)

| — | s konektorima pričvršćenim na jednom ili na oba kraja, od kojih barem jedan ima nožice s razmakom od 1mm, |
| --- | --- |

—

s konektorima pričvršćenim na jednom ili na oba kraja, od kojih barem jedan ima nožice s razmakom od 1mm,

| — | s vanjskim zaštitnim omotačem, |
| --- | --- |

—

s vanjskim zaštitnim omotačem,

koga se rabi isključivo za komunikaciju između LCD, PDP ili OLED panela i elektroničkih krugova za obradu slike

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

30

Električni vodič s PET izolacijom:

| — | s 10 ili 80 pojedinačnih žica, |
| --- | --- |

—

s 10 ili 80 pojedinačnih žica,

| — | duljine 50 mm Ili veće, ali ne veće od 800 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 50 mm Ili veće, ali ne veće od 800 mm,

| — | s konektorom/konektorima i/ili utikačem/utikačima ugrađenim/a na jednom ili oba kraja, |
| --- | --- |

—

s konektorom/konektorima i/ili utikačem/utikačima ugrađenim/a na jednom ili oba kraja,

za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnih brojeva 8521 i 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8545 19 00

20

Ugljikove elektrode, za uporabu u proizvodnji cink-ugljikovih baterija (1)

0 %

31.12.2018

ex 8545 90 90

20

Papir od ugljikovih vlakana, vrste koju se rabi u slojevima za difuziju plina u elektrodama gorivih ćelija

0 %

31.12.2015

ex 8547 10 00

10

Izolirani dio od keramike, s masenim udjelom aluminijevog oksida 90 % ili većim, metaliziran, u obliku šupljeg cilindričnog tijela vanjskog promjera 20 mm ili većeg, ali ne većeg od 250 mm, za proizvodnju vakuumskih prekidača (1)

0 %

31.12.2018

ex 8548 10 29

10

Istrošeni litij-ionski ili nikal-metal hibridni električni akumulatori

0 %

31.12.2016

ex 8548 90 90

41

Jedinica, koja se sastoji od rezonatora koji djeluje u frekvencijskom području od 1,8 MHz ili više, ali ne više od 40 MHz i kondenzatora, smještena u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

43

Kontaktni optički senzor

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

47

Jedinica, koja se sastoji od dvaju ili više čipova sa svjetlećom diodom, koja djeluje pri tipičnoj valnoj duljini od 440 nm ili višoj, ali ne višoj od 660 nm, smještena u vodljivom kućištu vanjskih dimenzija, bez spojnih elemenata, ne većih od 12 × 12 mm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

48

Optička jedinica, koja se sastoji barem od laserske diode i fotodiode koja djeluje pri tipičnoj valnoj duljini od 635 nm ili višoj, ali ne višoj od 815 nm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

49

LCD moduli, koji se sastoje isključivo od jedne ili više TFT staklenih ili plastičnih ćelija, s jedinicom koja omogućuje upravljanje dodirom zaslona (touch screen), sa ili bez jedinice za pozadinsko osvjetljenje, sa ili bez invertora i s jednom ili više tiskanih pločica za upravljačku elektroniku za adresiranje piksela

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

50

Filtri s feromagnetnom jezgrom, koje se rabi za prigušivanje visokofrekventnog šuma u elektroničkim krugovima, za proizvodnju televizora i monitora iz tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2017

ex 8704 23 91

20

Šasija za motorna vozila s motorom na paljenje pomoću kompresije obujma cilindara najmanje 8 000 cm3, opremljena kabinom na 3, 4 ili 5 kotača, s osovinskim razmakom najmanje 480 cm, neopremljena radnim strojevima, za ugradnju na motorna vozila za posebne namjene širine najmanje 300 cm za raspršivanje gnojiva (1)

0 %

31.12.2017

ex 8708 30 91

10

Parkirna kočnica u obliku bubnja:

| — | integrirana u kočionom disku radne kočnice, |
| --- | --- |

—

integrirana u kočionom disku radne kočnice,

| — | promjera 170 mmili većeg, ali ne većeg od 175 mm, |
| --- | --- |

—

promjera 170 mmili većeg, ali ne većeg od 175 mm,

za uporabu u proizvodnji motornih vozila (1)

0 %

31.12.2015

ex 8708 99 97

20

Metalni pokrovi kućišta, za ugradnju u oscilirajuća ramena ili kuglične ležajeve koje se rabi u ovjesnim sustavima za prednje kotače motornih vozila (1)

0 %

31.12.2016

ex 8803 30 00

50

Predoblikovane osovine helikopterskog rotora:

| — | kružnog poprečnog presjeka, |
| --- | --- |

—

kružnog poprečnog presjeka,

| — | duljine 1 249,68 mm ili veće, ali ne veće od 1 496,06 mm, |
| --- | --- |

—

duljine 1 249,68 mm ili veće, ali ne veće od 1 496,06 mm,

| — | vanjskog promjera 81,356 mm ili većeg, ali ne većeg od 82,2198 mm, |
| --- | --- |

—

vanjskog promjera 81,356 mm ili većeg, ali ne većeg od 82,2198 mm,

| — | sužene na oba kraja na vanjski promjer 63,8683 mm ili veći, ali ne veći od 66,802 mm, |
| --- | --- |

—

sužene na oba kraja na vanjski promjer 63,8683 mm ili veći, ali ne veći od 66,802 mm,

| — | toplinski obrađene u sladu s normom MIL-H-6088, AMS 2770 ili AMS 2772 |
| --- | --- |

—

toplinski obrađene u sladu s normom MIL-H-6088, AMS 2770 ili AMS 2772

0 %

31.12.2016

ex 9001 10 90

10

Invertor slike, izrađen od sklopa optičkih vlakana

0 %

31.12.2018

ex 9001 10 90

30

Polimerna optička vlakna, s:

| — | a poli(metil metakrilatnom) jezgrom, |
| --- | --- |

—

a poli(metil metakrilatnom) jezgrom,

| — | omotačem od fluorinatog polimera, |
| --- | --- |

—

omotačem od fluorinatog polimera,

| — | promjera ne većeg od 3,0 mm, i |
| --- | --- |

—

promjera ne većeg od 3,0 mm, i

| — | duljine ne veće od 150 m, |
| --- | --- |

—

duljine ne veće od 150 m,

vrsta koje rabi u proizvodnji kabela od polimernih vlakana

0 %

31.12.2016

ex 9001 20 00

10

Materijal koji se sastoji od polarizirajućeg filma, neovisno je li u svicima ili ne, s jedne ili obje strane ojačan prozirnim materijalom, sa ili bez sloja ljepila, prekriven s jedne ili obje strane odstranjućim zaštitnim filmom

0 %

31.12.2017

ex 9001 20 00

ex 9001 90 00

20

55

Optičke, difuzorske, reflektorske ili prizmatske folije, netiskane difuzorske ploče, neovisno imaju li polarizirajuća svojstva ili ne, posebno rezane

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

21

MOP (Multi-Optical-Path) film, u svicima, na osnovi polietilen tereftalata (PET):

| — | ukupne debljine 100 μm ili veće, ali ne veće od 240 μm, |
| --- | --- |

—

ukupne debljine 100 μm ili veće, ali ne veće od 240 μm,

| — | ukupne propusnosti veće od 55 %, ali ne veće od 65 %, utvrđeno standardnom metodom JIS K7105 u skladu s ASTM D1003 i |
| --- | --- |

—

ukupne propusnosti veće od 55 %, ali ne veće od 65 %, utvrđeno standardnom metodom JIS K7105 u skladu s ASTM D1003 i

| — | zamagljivanja većeg od 70 %, ali ne većeg od 80 %, utvrđeno standardnom metodom JIS K7105 u skladu s ASTM D1003 |
| --- | --- |

—

zamagljivanja većeg od 70 %, ali ne većeg od 80 %, utvrđeno standardnom metodom JIS K7105 u skladu s ASTM D1003

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

25

Neugrađeni optički elementi izrađeni od lijevanog kalkogenidnog stakla koje propušta infracrvene zrake ili od kombinacije lijevanog kalkogenidnog stakla koje propušta infracrvene zrake i drugog materijala za izradu leća

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

35

Zaslon za projekciju straga, koji uključuje lećastu ploču od plastične mase

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

45

Šipka od itrij-aluminijevog granata (YAG) dopiranog neodimijem, polirana na oba kraja

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

60

Reflektorske i difuzorske folije, u svicima

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

65

Optički film, višeslojne strukture s najmanje 5 slojeva, uključujući reflektor na stražnoj strani, prevlaku na prednjoj strani i kontrastni filtar s razmakom točaka ne većim od 0,65 μm, za uporabu u proizvodnji zaslona za projiciranje sprijeda (1)

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

70

Film od polietilen tereftalata, debljine manje od 300 μm, u skladu s ASTM D 2103, koji s jedne strane ima prizme od akrilne smole, s prizmatskim kutom od 90° i razmakom između prizmi 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 9001 90 00

75

Prednji filtar, koji sadrži staklene ploče s posebnim tiskom, prevučen filmom, za uporabu u proizvodnji modula plazma zaslona (1)

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

85

Panel za provođenje svjetla, izrađen od poli(metil metakrilata),

| — | neovisno je li rezan ili ne, |
| --- | --- |

—

neovisno je li rezan ili ne,

| — | neovisno je li tiskan ili ne, |
| --- | --- |

—

neovisno je li tiskan ili ne,

za uporabu u proizvodnji jedinica za pozadinsko osvjetljenje, za televizore s ravnim zaslonom (1)

0 %

31.12.2015

ex 9002 11 00

10

Podesivi objektiv, sa žarišnom duljinom od 90 mm ili većom, ali ne većom od 180 mm, koji uključuje kombinaciju između 4 i 8 staklenih ili metakrilnih leća promjera 120 mm ili većeg, ali ne većeg od 180 mm, pri čemu je svaka leća prevučena barem s jedne strane slojem magnezijevog fluorida, za uporabu u proizvodnji video-projektora (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

20

Leće:

| — | dimenzija ne većih od 80 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

dimenzija ne većih od 80 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | rezolucije 160 linija/mm ili bolje, i |
| --- | --- |

—

rezolucije 160 linija/mm ili bolje, i

| — | zoom omjerom 18 putavrsta |
| --- | --- |

—

zoom omjerom 18 putavrsta

koje se rabi u proizvodnji vizualizatora ili kamera za snimanje žive slike

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

30

Leće:

| — | dimenzija ne većih od 180 mm × 100 mm × 100 mm, |
| --- | --- |

—

dimenzija ne većih od 180 mm × 100 mm × 100 mm,

| — | rezolucije 130 linija/mm ili bolje, i |
| --- | --- |

—

rezolucije 130 linija/mm ili bolje, i

| — | zoom omjerom 18 putavrsta |
| --- | --- |

—

zoom omjerom 18 putavrsta

koje se rabi u proizvodnji vizualizatora ili kamera za snimanje žive slike

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

40

Leće:

| — | dimenzija ne većih od 125 mm × 65 mm × 65 mm, |
| --- | --- |

—

dimenzija ne većih od 125 mm × 65 mm × 65 mm,

| — | rezolucije 125 linija/mm ili bolje, i |
| --- | --- |

—

rezolucije 125 linija/mm ili bolje, i

| — | zoom omjerom 16 putavrsta |
| --- | --- |

—

zoom omjerom 16 putavrsta

koje se rabi u proizvodnji vizualizatora ili kamera za snimanje žive slike

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

50

Objektiv, sa žarišnom duljinom od 25 mm ili većom, ali ne većom od 150 mm, koji se sastoji od staklenih ili plastičnih leća, promjera 60 mm ili većeg, ali ne većeg od 190 mm

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

70

Leće:

| — | dimenzija ne većih od 180 mm × 100 mm × 100 mm pri maksimalnoj žarišnoj daljini većoj od 200 mm, |
| --- | --- |

—

dimenzija ne većih od 180 mm × 100 mm × 100 mm pri maksimalnoj žarišnoj daljini većoj od 200 mm,

| — | svjetlosne popusnosti 7 steradian mm2 ili bolje, i |
| --- | --- |

—

svjetlosne popusnosti 7 steradian mm2 ili bolje, i

| — | zoomomjerom 16 puta,vrsta |
| --- | --- |

—

zoomomjerom 16 puta,vrsta

koje se rabi u proizvodnji vizualizatora ili kamera za snimanje žive slike

0 %

31.12.2017

ex 9002 20 00

10

Filtar, koji se sastoji od plastične polarizirajuće membrane, staklene ploče i prozirnog zaštitnog filma, ugrađen na metalni okvir, za uporabu u proizvodnji proizvoda iz tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

20

Leća, ugrađena, s fiksnom žarišnom duljinom od 3,8 mm (± 0,19 mm) ili 8 mm (± 0,4 mm), s relativnim otvorom F2,0 i promjerom ne većim od 33 mm, za uporabu u proizvodnji kamera s prijenosom naboja (CCD) (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

30

Optička jedinica, koja uključuje 1 ili 2 niza optičkih staklenih vlakana u obliku leća, promjera 0,85 mm ili većeg, ali ne većeg od 1,15 mm, postavljena između 2 plastične ploče

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

40

Ugrađene leće izrađene od lijevanog kalkogenidnog stakla koje propušta infracrvene zrake ili od kombinacije lijevanog kalkogenidnog stakla koje propušta infracrvene zrake i drugog materijala za izradu leća

0 %

31.12.2017

ex 9012 90 90

10

Energetski filtri, za ugradnju na kolonu elektronskog mikroskopa

0 %

31.12.2016

ex 9013 20 00

10

Laser s ugljikovim dioksidom, stimuliran visokom frekvencijom, izlazne snage 12 W ili veće, ali ne veće od 200 W

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

20

Sklopovi laserskih glava, za uporabu u proizvodnji mjernih i kontrolnih uređaja za poluvodičke pločice (wafere) ili naprave (1)

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

30

Laser, za uporabu u proizvodnji mjernih i kontrolnih uređaja za poluvodičke pločice (wafere) ili naprave (1)

0 %

31.12.2018

ex 9022 90 00

10

Ploče za rendgenske aparate (senzori za ravnu rendgensku ploču/rendgenski senzori), koje se sastoje od staklene ploče s matricom tankoslojnih tranzistora, prekrivene filmom od amorfnog silicija i prevučene slojem cezijevog oksida i metaliziranim zaštitnim slojem, s aktivnom površinom 409,6 mm2 × 409,6 mm2 i pikselom 200 μm2 × 200 μm2

0 %

31.12.2018

ex 9025 80 40

30

Electronički barometrički poluvodički osjetnik tlaka u kućištu, koji se uglavnom sastoji od

| — | kombinacije jednog ili više monolitnih integriranih krugova za specifičnu primjenu (ASIC) i |
| --- | --- |

—

kombinacije jednog ili više monolitnih integriranih krugova za specifičnu primjenu (ASIC) i

| — | najmanje jednog ili više mikroelektromehaničkih senzorskih elemenata (MEMS) proizvedenih tehnologijom izrade poluvodiča, s mehaničkim dijelovima postavljenima u trodimenzionalnim strukturama na poluvodičkom materijalu |
| --- | --- |

—

najmanje jednog ili više mikroelektromehaničkih senzorskih elemenata (MEMS) proizvedenih tehnologijom izrade poluvodiča, s mehaničkim dijelovima postavljenima u trodimenzionalnim strukturama na poluvodičkom materijalu

0 %

31.12.2018

ex 9027 10 90

10

Senzorski element za analizu plinova ili dima u motornim vozilima, koji se sastoji od cirkonij-keramičkog elementa u metalnom kućištu

0 %

31.12.2018

ex 9029 10 00

20

Uređaj za mjerenje broja okretaja kotača na motornim vozilima (poluvodički senzor broja okretaja kotača) sastoji se od:

| — | monolitnog integriranog sklopa u kućištu i |
| --- | --- |

—

monolitnog integriranog sklopa u kućištu i

| — | jednog diskretnog kondenzatora SMD ili više njih paralelno povezanih s integriranim sklopom |
| --- | --- |

—

jednog diskretnog kondenzatora SMD ili više njih paralelno povezanih s integriranim sklopom

| — | također s integriranim trajnim magnetima |
| --- | --- |

—

također s integriranim trajnim magnetima

za detekciju pokreta davača impulsa

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 34

30

Aparati za mjerenje kuta i smjera rotacije u motornih vozila, koji se sastoji od barem jednog senzora stupanja otklona u obliku monokristalnog kvarca, neovisno je li kombiniran s jednim ili više mjernih senzora ili ne, pri čemu je sve smješteno u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

10

Uređaj za mjerenje ubrzanja, za primjenu u automobilima, koji uključuje jedan ili više aktivnih i/ili pasivnih elemenata i jedan ili više senzora, pri čemu je sve smješteno u kućištu

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

20

Electronički poluvodički akcelerometar u kućištu, koji se uglavnom sastoji od

| — | kombinacije jednog ili više monolitnih integriranih krugova za specifičnu primjenu (ASIC) i |
| --- | --- |

—

kombinacije jednog ili više monolitnih integriranih krugova za specifičnu primjenu (ASIC) i

| — | jednog ili više mikroelektromehaničkih senzorskih elemenata (MEMS) proizvedenih tehnologijom izrade poluvodiča, s mehaničkim dijelovima postavljenim u trodimenzionalnim strukturama na poluvodičkom materijalu |
| --- | --- |

—

jednog ili više mikroelektromehaničkih senzorskih elemenata (MEMS) proizvedenih tehnologijom izrade poluvodiča, s mehaničkim dijelovima postavljenim u trodimenzionalnim strukturama na poluvodičkom materijalu

koji se ugrađuje u proizvode iz poglavlja 84 - 90 i 94

0 %

31.12.2018

ex 9031 90 85

20

Sklop senzora za lasersko poravnavanje, u obliku tiskanog kruga koji uključuje optičke filtere i optičke senzore s prijenosom naboja (CCD), smješteni u zajedničkom kućištu

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

20

Senzor sudara za zračne jastuke za automobile, koji uključuje kontakt s mogućnošću preklapanja struje od 12 A pri naponu od 30 V, s tipičnim otporom kontakta 80 mohma

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

30

Elektronički kontroler za električno servo upravljanje (EPS kontroler)

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

40

Digitalni kontroler ventila, za kontrolu tekućina i plinova

0 %

31.12.2017

ex 9401 90 80

10

Disk s nazubljenim mehanizmom, vrste koju se rabi u proizvodnji nagibnih automobilskih sjedala

0 %

31.12.2015

ex 9401 90 80

20

Nosač debljine 0,8 mm ili veće, ali ne veće od 3,0 mm, za uporabu u proizvodnji automobilskih sjedala na spuštanje (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

30

Čelična gredica za montiranje sigurnosnih sjedala debljine 1mm ili veće, ali ne veće od 2,5mm za uporabu u proizvodnji automobilskih sjedala na spuštanje (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

40

Čelične ručice za kontrolu mehanizma za namještanje sjedala za uporabu u proizvodnji automobilskih sjedala na spuštanje (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 35

10

Električni rasvjetni sklop, od sintetičkog materijala, koji sadrži 3 fluorescentne cijevi (RBG) promjera 3,0 mm (± 0,2 mm), duljine 420 mm (± 1 mm) ili veće, ali ne veće od 600 mm (± 1 mm), za proizvodnju robe tarifnog broja 8528 (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

10

Modul za ambijetalnu rasvjetu, duljine 300 mm ili veće, ali ne veće od 600 mm, na osnovi svjetlosnog uređaja s nizom od 3 ili više, ali ne više 9 pojedinačnih crvenih, zelenih i plavih svjetlećih dioda s jednim čipom ugrađenih na tiskanu pločicu, s osvjetljenjem prednje i/ili stražnje strane televizora s ravnim zaslonom (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

20

LED matrica od bijelog silicija, koja se sastoji od:

| — | matričnog LED modula, dimenzija 38,6mmx20,6mm (±0,1mm), opremljenog sa 128 crvenih i zelenih LED čipova, i |
| --- | --- |

—

matričnog LED modula, dimenzija 38,6mmx20,6mm (±0,1mm), opremljenog sa 128 crvenih i zelenih LED čipova, i

| — | fleksibilne tiskane pločice, opremljene termistorom s negativnim temperaturnim koeficijentom |
| --- | --- |

—

fleksibilne tiskane pločice, opremljene termistorom s negativnim temperaturnim koeficijentom

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

60

LED komponenta opremljena svjetlećim diodama,

| — | s plastičnim kućištem |
| --- | --- |

—

s plastičnim kućištem

| — | s jednim čipom svjetlećih dioda ili više njih, čipovi proizvedeni tehnologijom tankog filma ili tzv. čipovi na safirnom supstratu |
| --- | --- |

—

s jednim čipom svjetlećih dioda ili više njih, čipovi proizvedeni tehnologijom tankog filma ili tzv. čipovi na safirnom supstratu

| — | može imati jedan poluvodički čip ili više njih s električnom zaštitom |
| --- | --- |

—

može imati jedan poluvodički čip ili više njih s električnom zaštitom

| — | za proizvodnju rasvjetnih tijela za opću rasvjetu (1) |
| --- | --- |

—

za proizvodnju rasvjetnih tijela za opću rasvjetu (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 99

06

LED komponenta opremljena svjetlećim diodama,

| — | s kućištem od keramike ili materijala za tiskane pločice |
| --- | --- |

—

s kućištem od keramike ili materijala za tiskane pločice

| — | jednim čipom svjetlećih dioda ili više njih čipovi proizvedeni uz pomoć tehnologije tankog filma ili tzv. čipovima za svjetleće diode na safirnom supstratu |
| --- | --- |

—

jednim čipom svjetlećih dioda ili više njih čipovi proizvedeni uz pomoć tehnologije tankog filma ili tzv. čipovima za svjetleće diode na safirnom supstratu

| — | može imati jedan poluvodički čip s električnom zaštitom |
| --- | --- |

—

može imati jedan poluvodički čip s električnom zaštitom

| — | za proizvodnju rasvjetnih tijela za opću rasvjetu (1) |
| --- | --- |

—

za proizvodnju rasvjetnih tijela za opću rasvjetu (1)

0 %

31.12.2018

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Modeli kabelskih žičara, za tiskanje (1)

0 %

31.12.2015

ex 9608 91 00

10

Nevlaknasti plastični vrhovi za kemijske olovke, s unutarnjim kanalom

0 %

31.12.2018

ex 9608 91 00

20

Vrhovi od pusta i drugi porozni vrhovi za markere, bez unutarnjeg kanala

0 %

31.12.2018

ex 9612 10 10

10

Vrpce od plastične mase, sa segmentima različitih boja, koje omogućuju penetriranje boje u podlogu pomoću topline (tzv. sublimacija boje)

0 %

31.12.2018

---

(1)  Suspenzija carina podliježe odredbama članaka 291. do 300. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253 11.10.1993., str. 1.).

(2)  Međutim, mjera se ne može primjeniti ako preradu obavljaju poduzeća koja se bave maloprodajom ili ugostiteljstvom.

(3)  Primjenjuje se posebna carinska pristojba.

(4)  Nadzor uvoza robe obuhvaćene ovom tarifnom suspenzijom utvrđuje se u skladu s postupkom iz članka 308.d Uredbe (EEZ) br. 2454/93.

(5)  CUS (Broj carinske unije i statistike) dodjeljuje se svakoj stavki (proizvodu) u popisu ECICS.ECICS (Europski carinski popis kemijskih tvari) informacijski je alat kojim upravlja Europska komisija, Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju.Dodatne informacije možete dobiti pomoću sljedeće poveznice: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/ecics/index_en.htm

---

PRILOG II.

| Oznaka KN | TARIC | Dopunska mjerna jedinica |
| --- | --- | --- |
| ex 6909 19 00 | 15 | Broj komada (p/st) |
| ex 7020 00 10 | 10 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 77 | p/st |
| ex 6909 19 00 | 80 | p/st |
| ex 7006 00 90 | 70 | p/st |
| ex 7009 91 00 | 10 | p/st |
| 7011 20 00 | | p/st |
| ex 7320 90 10 | 91 | p/st |
| ex 7325 99 10 | 20 | p/st |
| ex 7604 21 00 | 10 | p/st |
| ex 7604 29 90 | 30 | p/st |
| ex 7613 00 00 | 20 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 15 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 70 | p/st |
| ex 8482 80 00 | 10 | p/st |
| ex 8803 30 00 | 40 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 75 | p/st |
| ex 8108 90 90 | 20 | p/st |
| ex 9003 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8207 30 10 | 10 | p/st |
| ex 8301 60 00 | 10 | p/st |
| ex 8413 91 00 | 20 | p/st |
| ex 8419 90 85 | 20 | p/st |
| ex 8438 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8468 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8476 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 87 | p/st |
| ex 8481 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 45 | p/st |
| ex 8515 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8531 90 85 | 20 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 96 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 50 | p/st |
| ex 8708 91 99 | 10 | p/st |
| ex 8708 99 97 | 30 | p/st |
| ex 9031 90 85 | 30 | p/st |
| ex 8309 90 90 | 10 | p/st |
| ex 8405 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8409 91 00 | 10 | p/st |
| ex 8409 99 00 | 20 | p/st |
| ex 8409 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 85 | p/st |
| ex 8411 99 00 | 30 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 40 | p/st |
| ex 8415 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8418 99 10 | 50 | p/st |
| ex 8418 99 10 | 60 | p/st |
| ex 8421 99 00 | 91 | p/st |
| ex 8421 99 00 | 93 | p/st |
| ex 8422 30 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 30 | p/st |
| ex 8431 20 00 | 30 | p/st |
| ex 8439 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8467 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 35 | p/st |
| ex 8477 80 99 | 10 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 40 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 50 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 80 | p/st |
| ex 8481 30 91 | 91 | p/st |
| ex 8481 80 59 | 10 | p/st |
| ex 8481 80 69 | 60 | p/st |
| ex 8481 80 79 | 20 | p/st |
| ex 8481 80 99 | 50 | p/st |
| ex 8481 80 99 | 60 | p/st |
| ex 8483 30 38 | 30 | p/st |
| ex 8483 40 29 | 50 | p/st |
| ex 8483 40 51 | 20 | p/st |
| ex 8483 40 59 | 20 | p/st |
| ex 8483 40 90 | 80 | p/st |
| ex 8503 00 91 | 31 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 32 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 31 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 33 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 34 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 35 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 40 | p/st |
| ex 8504 40 82 | 40 | p/st |
| ex 8504 40 82 | 50 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 20 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 30 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 40 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 20 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 40 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 50 | p/st |
| ex 8504 90 11 | 10 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 31 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 33 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 35 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 50 | p/st |
| ex 8505 20 00 | 30 | p/st |
| ex 8505 90 20 | 91 | p/st |
| ex 8507 90 80 | 70 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 10 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 96 | p/st |
| ex 8516 90 00 | 60 | p/st |
| ex 8516 90 00 | 70 | p/st |
| ex 8518 30 95 | 20 | p/st |
| ex 8518 90 00 | 91 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 50 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 25 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 65 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 40 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 70 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 15 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 30 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 30 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 65 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 70 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 75 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 80 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 81 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 83 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 84 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 85 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 96 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 97 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 50 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 20 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 50 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 30 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 44 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 45 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 55 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 65 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 70 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 75 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 25 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 32 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 40 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 41 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 42 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 43 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 44 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 45 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 47 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 48 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 49 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 83 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 50 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 70 | p/st |
| ex 8531 80 95 | 40 | p/st |
| ex 8535 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8535 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 83 | p/st |
| ex 8536 30 30 | 11 | p/st |
| ex 8536 49 00 | 91 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 31 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 32 | p/st |
| ex 8536 50 19 | 91 | p/st |
| ex 8536 50 19 | 93 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 97 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 81 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 82 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 93 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 98 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 51 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 81 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 82 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 84 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 85 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 86 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 87 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 88 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 10 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 20 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 92 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 94 | p/st |
| ex 8544 49 93 | 10 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 97 | p/st |
| ex 8537 10 91 | 30 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 92 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 93 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 94 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 20 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 97 | p/st |
| ex 8538 90 99 | 92 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 30 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 35 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 40 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 45 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 55 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 60 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 65 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 80 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 85 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 95 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 40 | p/st |
| ex 8544 42 90 | 10 | p/st |
| ex 8545 19 00 | 20 | p/st |
| ex 8547 10 00 | 10 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 41 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 43 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 47 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 48 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 49 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 50 | p/st |
| ex 8708 30 91 | 10 | p/st |
| ex 8708 99 97 | 20 | p/st |
| ex 8803 30 00 | 50 | p/st |
| ex 9001 90 00 | 75 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 20 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 30 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 40 | p/st |
| ex 9012 90 90 | 10 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 10 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 20 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 30 | p/st |
| ex 9022 90 00 | 10 | p/st |
| ex 9031 80 34 | 30 | p/st |
| ex 9031 80 38 | 10 | p/st |
| ex 9031 90 85 | 20 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 20 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 30 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 40 | p/st |
| ex 9401 90 80 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 35 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 20 | p/st |
| ex 9503 00 75 | 10 | p/st |
| ex 9503 00 95 | 10 | p/st |
| ex 3919 90 00 | 36 | Četvorni metar (m2) |
| ex 3919 90 00 | 44 | m2 |
| ex 3920 49 10 | 95 | m2 |
| ex 3921 90 60 | 95 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 20 | m2 |
| ex 5603 12 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 50 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 14 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 40 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 80 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 50 | m2 |
| ex 3824 90 97 | 90 | Kubični metar (m3) |
| ex 3901 10 90 | 20 | m3 |
| ex 3901 20 90 | 10 | m3 |
| ex 3902 10 00 | 50 | m3 |
| ex 3903 11 00 | 10 | m3 |
| ex 3903 90 90 | 10 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 50 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 60 | m3 |
| ex 3907 60 80 | 40 | m3 |
| ex 3920 20 80 | 95 | m3 |
| ex 5402 49 00 | 70 | Metar (m) |
| ex 3215 19 00 | 20 | Litra (l) |

Oznaka KN

TARIC

Dopunska mjerna jedinica

ex 6909 19 00

15

Broj komada (p/st)

ex 7020 00 10

10

p/st

ex 7616 99 90

77

p/st

ex 6909 19 00

80

p/st

ex 7006 00 90

70

p/st

ex 7009 91 00

10

p/st

7011 20 00

p/st

ex 7320 90 10

91

p/st

ex 7325 99 10

20

p/st

ex 7604 21 00

10

p/st

ex 7604 29 90

30

p/st

ex 7613 00 00

20

p/st

ex 7616 99 90

15

p/st

ex 7616 99 90

70

p/st

ex 8482 80 00

10

p/st

ex 8803 30 00

40

p/st

ex 7616 99 90

75

p/st

ex 8108 90 90

20

p/st

ex 9003 90 00

10

p/st

ex 8207 30 10

10

p/st

ex 8301 60 00

10

p/st

ex 8413 91 00

20

p/st

ex 8419 90 85

20

p/st

ex 8438 90 00

10

p/st

ex 8468 90 00

10

p/st

ex 8476 90 00

10

p/st

ex 8479 90 80

87

p/st

ex 8481 90 00

20

p/st

ex 8503 00 99

45

p/st

ex 8515 90 00

20

p/st

ex 8531 90 85

20

p/st

ex 8536 90 85

96

p/st

ex 8543 90 00

50

p/st

ex 8708 91 99

10

p/st

ex 8708 99 97

30

p/st

ex 9031 90 85

30

p/st

ex 8309 90 90

10

p/st

ex 8405 90 00

10

p/st

ex 8409 91 00

10

p/st

ex 8409 99 00

20

p/st

ex 8409 99 00

10

p/st

ex 8479 90 80

85

p/st

ex 8411 99 00

30

p/st

ex 8414 90 00

20

p/st

ex 8414 90 00

30

p/st

ex 8414 90 00

40

p/st

ex 8415 90 00

20

p/st

ex 8418 99 10

50

p/st

ex 8418 99 10

60

p/st

ex 8421 99 00

91

p/st

ex 8421 99 00

93

p/st

ex 8422 30 00

10

p/st

ex 8479 89 97

30

p/st

ex 8431 20 00

30

p/st

ex 8439 99 00

10

p/st

ex 8467 99 00

10

p/st

ex 8536 50 11

35

p/st

ex 8477 80 99

10

p/st

ex 8479 89 97

40

p/st

ex 8479 89 97

50

p/st

ex 8479 90 80

80

p/st

ex 8481 30 91

91

p/st

ex 8481 80 59

10

p/st

ex 8481 80 69

60

p/st

ex 8481 80 79

20

p/st

ex 8481 80 99

50

p/st

ex 8481 80 99

60

p/st

ex 8483 30 38

30

p/st

ex 8483 40 29

50

p/st

ex 8483 40 51

20

p/st

ex 8483 40 59

20

p/st

ex 8483 40 90

80

p/st

ex 8503 00 91

31

p/st

ex 8503 00 99

32

p/st

ex 8503 00 99

31

p/st

ex 8503 00 99

33

p/st

ex 8503 00 99

34

p/st

ex 8503 00 99

35

p/st

ex 8503 00 99

40

p/st

ex 8504 40 82

40

p/st

ex 8504 40 82

50

p/st

ex 8504 40 90

20

p/st

ex 8504 40 90

30

p/st

ex 8504 40 90

40

p/st

ex 8504 50 95

20

p/st

ex 8504 50 95

40

p/st

ex 8504 50 95

50

p/st

ex 8504 90 11

10

p/st

ex 8505 11 00

31

p/st

ex 8505 11 00

33

p/st

ex 8505 11 00

35

p/st

ex 8505 11 00

50

p/st

ex 8505 20 00

30

p/st

ex 8505 90 20

91

p/st

ex 8507 90 80

70

p/st

ex 8508 70 00

10

p/st

ex 8508 70 00

96

p/st

ex 8516 90 00

60

p/st

ex 8516 90 00

70

p/st

ex 8518 30 95

20

p/st

ex 8518 90 00

91

p/st

ex 8522 90 49

50

p/st

ex 8522 90 49

60

p/st

ex 8529 90 65

25

p/st

ex 8522 90 49

65

p/st

ex 8529 90 65

40

p/st

ex 8522 90 49

70

p/st

ex 8522 90 80

15

p/st

ex 8522 90 80

30

p/st

ex 8529 90 92

30

p/st

ex 8522 90 80

65

p/st

ex 8522 90 80

70

p/st

ex 8522 90 80

75

p/st

ex 8522 90 80

80

p/st

ex 8522 90 80

81

p/st

ex 8522 90 80

83

p/st

ex 8522 90 80

84

p/st

ex 8522 90 80

85

p/st

ex 8522 90 80

96

p/st

ex 8522 90 80

97

p/st

ex 8529 90 65

50

p/st

ex 8529 10 80

20

p/st

ex 8529 10 80

50

p/st

ex 8529 10 80

60

p/st

ex 8529 90 65

30

p/st

ex 8548 90 90

44

p/st

ex 8529 90 65

45

p/st

ex 8529 90 65

55

p/st

ex 8529 90 65

60

p/st

ex 8529 90 65

65

p/st

ex 8529 90 65

70

p/st

ex 8529 90 65

75

p/st

ex 8529 90 92

25

p/st

ex 8529 90 92

32

p/st

ex 8529 90 92

40

p/st

ex 8529 90 92

41

p/st

ex 8529 90 92

42

p/st

ex 8529 90 92

43

p/st

ex 8529 90 92

44

p/st

ex 8529 90 92

45

p/st

ex 8529 90 92

47

p/st

ex 8529 90 92

48

p/st

ex 8529 90 92

49

p/st

ex 8536 69 90

83

p/st

ex 8529 90 92

50

p/st

ex 8529 90 92

70

p/st

ex 8531 80 95

40

p/st

ex 8535 90 00

20

p/st

ex 8535 90 00

30

p/st

ex 8536 50 80

83

p/st

ex 8536 30 30

11

p/st

ex 8536 49 00

91

p/st

ex 8536 50 11

31

p/st

ex 8536 50 11

32

p/st

ex 8536 50 19

91

p/st

ex 8536 50 19

93

p/st

ex 8536 50 80

97

p/st

ex 8536 50 80

81

p/st

ex 8536 50 80

82

p/st

ex 8536 50 80

93

p/st

ex 8536 50 80

98

p/st

ex 8536 69 90

51

p/st

ex 8536 69 90

81

p/st

ex 8536 69 90

82

p/st

ex 8536 69 90

84

p/st

ex 8536 69 90

85

p/st

ex 8536 69 90

86

p/st

ex 8536 69 90

87

p/st

ex 8536 69 90

88

p/st

ex 8536 70 00

10

p/st

ex 8536 70 00

20

p/st

ex 8536 90 85

92

p/st

ex 8536 90 85

94

p/st

ex 8544 49 93

10

p/st

ex 8536 90 85

97

p/st

ex 8537 10 91

30

p/st

ex 8537 10 99

92

p/st

ex 8537 10 99

93

p/st

ex 8537 10 99

94

p/st

ex 8543 70 90

20

p/st

ex 8537 10 99

97

p/st

ex 8538 90 99

92

p/st

ex 8543 70 90

30

p/st

ex 8543 70 90

35

p/st

ex 8543 70 90

40

p/st

ex 8543 70 90

45

p/st

ex 8543 70 90

55

p/st

ex 8543 70 90

60

p/st

ex 8543 70 90

65

p/st

ex 8543 70 90

80

p/st

ex 8543 70 90

85

p/st

ex 8543 70 90

95

p/st

ex 8543 90 00

20

p/st

ex 8543 90 00

30

p/st

ex 8543 90 00

40

p/st

ex 8544 42 90

10

p/st

ex 8545 19 00

20

p/st

ex 8547 10 00

10

p/st

ex 8548 90 90

41

p/st

ex 8548 90 90

43

p/st

ex 8548 90 90

47

p/st

ex 8548 90 90

48

p/st

ex 8548 90 90

49

p/st

ex 8548 90 90

50

p/st

ex 8708 30 91

10

p/st

ex 8708 99 97

20

p/st

ex 8803 30 00

50

p/st

ex 9001 90 00

75

p/st

ex 9002 90 00

20

p/st

ex 9002 90 00

30

p/st

ex 9002 90 00

40

p/st

ex 9012 90 90

10

p/st

ex 9013 20 00

10

p/st

ex 9013 20 00

20

p/st

ex 9013 20 00

30

p/st

ex 9022 90 00

10

p/st

ex 9031 80 34

30

p/st

ex 9031 80 38

10

p/st

ex 9031 90 85

20

p/st

ex 9032 89 00

20

p/st

ex 9032 89 00

30

p/st

ex 9032 89 00

40

p/st

ex 9401 90 80

10

p/st

ex 9405 40 35

10

p/st

ex 9405 40 39

10

p/st

ex 9405 40 39

20

p/st

ex 9503 00 75

10

p/st

ex 9503 00 95

10

p/st

ex 3919 90 00

36

Četvorni metar (m2)

ex 3919 90 00

44

m2

ex 3920 49 10

95

m2

ex 3921 90 60

95

m2

ex 5603 11 10

10

m2

ex 5603 11 10

20

m2

ex 5603 11 90

10

m2

ex 5603 11 90

20

m2

ex 5603 12 10

10

m2

ex 5603 12 90

10

m2

ex 5603 12 90

50

m2

ex 5603 12 90

60

m2

ex 5603 12 90

70

m2

ex 5603 13 10

10

m2

ex 5603 13 10

20

m2

ex 5603 13 90

60

m2

ex 5603 13 90

70

m2

ex 5603 14 10

10

m2

ex 5603 91 10

10

m2

ex 5603 91 90

10

m2

ex 5603 92 10

10

m2

ex 5603 92 90

10

m2

ex 5603 92 90

40

m2

ex 5603 92 90

80

m2

ex 5603 93 90

10

m2

ex 5603 93 90

50

m2

ex 3824 90 97

90

Kubični metar (m3)

ex 3901 10 90

20

m3

ex 3901 20 90

10

m3

ex 3902 10 00

50

m3

ex 3903 11 00

10

m3

ex 3903 90 90

10

m3

ex 3907 40 00

50

m3

ex 3907 40 00

60

m3

ex 3907 60 80

40

m3

ex 3920 20 80

95

m3

ex 5402 49 00

70

Metar (m)

ex 3215 19 00

20

Litra (l)

---

| 28.12.2013 | HR | Službeni list Europske unije | L 354/319 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

HR

Službeni list Europske unije

L 354/319

---

UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1388/2013

od 17. prosinca 2013.

o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 7/2010

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 31.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Proizvodnja u Uniji određenih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda nije dovoljna da se udovolji posebnim zahtjevima korisničkih industrija u Uniji. Slijedom toga, zalihe tih proizvoda u Uniji u velikoj mjeri ovise o uvozu iz trećih zemalja. Najhitnije potrebe Unije za dotičnim proizvodima trebalo bi zadovoljiti odmah pod najpovoljnijim uvjetima. Stoga bi trebalo otvoriti carinske kvote Unije po povlaštenim carinskim stopama u granicama odgovarajućih količina, uzimajući u obzir potrebu da se ne naruše tržišta takvih proizvoda niti spriječi uspostava ili razvoj proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Proizvodnja u Uniji određenih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda nije dovoljna da se udovolji posebnim zahtjevima korisničkih industrija u Uniji. Slijedom toga, zalihe tih proizvoda u Uniji u velikoj mjeri ovise o uvozu iz trećih zemalja. Najhitnije potrebe Unije za dotičnim proizvodima trebalo bi zadovoljiti odmah pod najpovoljnijim uvjetima. Stoga bi trebalo otvoriti carinske kvote Unije po povlaštenim carinskim stopama u granicama odgovarajućih količina, uzimajući u obzir potrebu da se ne naruše tržišta takvih proizvoda niti spriječi uspostava ili razvoj proizvodnje u Uniji.

| (2) | Potrebno je svim uvoznicima Unije osigurati jednak i nesmetan pristup kvotama te osigurati nesmetanu primjenu stopa utvrđenih za te kvote na sav uvoz dotičnih proizvoda u sve države članice dok se kvote ne iskoriste. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je svim uvoznicima Unije osigurati jednak i nesmetan pristup kvotama te osigurati nesmetanu primjenu stopa utvrđenih za te kvote na sav uvoz dotičnih proizvoda u sve države članice dok se kvote ne iskoriste.

| (3) | Uredbom Komisije (EEZ) br. 2454/93 (1) predviđen je sustav upravljanja carinskim kvotama kojim se osigurava jednak i nesmetan pristup kvotama i nesmetana primjena stopa te kojim se slijedi kronološki redoslijed datuma prihvaćanja deklaracija za puštanje robe u slobodni promet. Stoga bi Komisija i države članice trebale upravljati carinskim kvotama otvorenima ovom Uredbom u skladu s tim sustavom. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom Komisije (EEZ) br. 2454/93 (1) predviđen je sustav upravljanja carinskim kvotama kojim se osigurava jednak i nesmetan pristup kvotama i nesmetana primjena stopa te kojim se slijedi kronološki redoslijed datuma prihvaćanja deklaracija za puštanje robe u slobodni promet. Stoga bi Komisija i države članice trebale upravljati carinskim kvotama otvorenima ovom Uredbom u skladu s tim sustavom.

| (4) | Količine kvota uglavnom se izražavaju u tonama. Za određene proizvode za koje je otvorena autonomna carinska kvota količina kvote se izražava u drugoj mjernoj jedinici. Ako za te proizvode nije navedena dopunska mjerna jedinica u kombiniranoj nomenklaturi iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2), može doći do neizvjesnosti u pogledu korištenih mjernih jedinica. Radi jasnoće te u interesu boljeg upravljanja kvotama potrebno je stoga omogućiti da se, kako bi se ostvarila korist iz tih autonomnih carinskih kvota, u deklaraciju za puštanje robe u slobodni promet unese točna količina uvezenih proizvoda korištenjem mjerne jedinice za količinu kvote utvrđene za te proizvode u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Količine kvota uglavnom se izražavaju u tonama. Za određene proizvode za koje je otvorena autonomna carinska kvota količina kvote se izražava u drugoj mjernoj jedinici. Ako za te proizvode nije navedena dopunska mjerna jedinica u kombiniranoj nomenklaturi iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (2), može doći do neizvjesnosti u pogledu korištenih mjernih jedinica. Radi jasnoće te u interesu boljeg upravljanja kvotama potrebno je stoga omogućiti da se, kako bi se ostvarila korist iz tih autonomnih carinskih kvota, u deklaraciju za puštanje robe u slobodni promet unese točna količina uvezenih proizvoda korištenjem mjerne jedinice za količinu kvote utvrđene za te proizvode u Prilogu ovoj Uredbi.

| (5) | Uredba Vijeća (EU) br. 7/2010 (3) izmijenjena je više puta. U interesu transparentnosti te kako bi se gospodarskim subjektima omogućilo praćenje robe koje podliježe autonomnim carinskim kvotama, primjereno je u cijelosti zamijeniti Uredbu (EU) br. 7/2010. |
| --- | --- |

(5)

Uredba Vijeća (EU) br. 7/2010 (3) izmijenjena je više puta. U interesu transparentnosti te kako bi se gospodarskim subjektima omogućilo praćenje robe koje podliježe autonomnim carinskim kvotama, primjereno je u cijelosti zamijeniti Uredbu (EU) br. 7/2010.

| (6) | U skladu s načelom proporcionalnosti i s ciljem ostvarenja osnovnog cilja promicanja trgovine između država članica i trećih zemalja, potrebno je i primjereno utvrditi pravila kako bi se uravnotežili komercijalni interesi gospodarskih subjekata u Uniji bez promjene rasporeda Unije u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO). U skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s načelom proporcionalnosti i s ciljem ostvarenja osnovnog cilja promicanja trgovine između država članica i trećih zemalja, potrebno je i primjereno utvrditi pravila kako bi se uravnotežili komercijalni interesi gospodarskih subjekata u Uniji bez promjene rasporeda Unije u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO). U skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji, ovom se Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (7) | S obzirom na to da carinske kvote moraju proizvoditi učinke od 1. siječnja 2014., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah po objavi u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014., |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na to da carinske kvote moraju proizvoditi učinke od 1. siječnja 2014., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah po objavi u Službenom listu Europske unije te bi se trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014.,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Za proizvode navedene u Prilogu otvaraju se autonomne carinske kvote Unije, u okviru kojih se suspendiraju autonomne carine iz Zajedničke carinske tarife za razdoblja, po carinskim stopama i do količina koje su u njemu navedene.

Članak 2.

Carinskim kvotama iz članka 1. ove Uredbe upravlja Komisija u skladu s člancima 308.a, 308.b i 308.c Uredbe (EEZ) br. 2454/93.

Članak 3.

Ako se deklaracija za puštanje robe u slobodni promet podnosi za proizvod naveden u ovoj Uredbi za koji je količina kvote izražena u mjernoj jedinici drukčijoj od težine u tonama ili kilogramima i drukčijoj od vrijednosti, za proizvode za koje nije utvrđena nikakva dopunska mjerna jedinica u kombiniranoj nomenklaturi iz Priloga I. Uredbi (EEZ) 2658/87, u „Polje 41: Dopunske mjerne jedinice” te deklaracije unosi se točna količina uvezenih proizvoda te se navodi mjerna jedinica količine kvote za te proizvode, kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 4.

Uredba (EU) br. 7/2010 stavlja se izvan snage.

Članak 5.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).

1

(2)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 7/2010 od 22. prosinca 2009. o otvaranju i predviđanju upravljanja autonomnim carinskim kvotama Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2505/96 (SL L 3, 7.1.2010., str. 1.).

3

---

PRILOG

| Redni broj | Oznaka KN | TARIC | Opis | Kvotno razdoblje | Opseg kvote | Carina unutar kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Jestive gljive roda Auricularia polytricha, (nekuhano ili kuhano u pari ili vodi), smrznuto, za proizvodnju gotovih jela (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tona | 0 % |
| 09.2663 | ex 1104 29 17 | 10 | Sirak u zrnu obrađen mlinskom tehnologijom, barem oljušten i bez klica, namijenjen za uporabu u proizvodnji materijala za ispunu pri ambalažiranju (1) | 1.1.-31.12 | 1 500 tona | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 19 | 30 | Trešnje s dodanim alkoholom, s masenim udjelom šećera 9 % ili bez njega, promjera ne većeg od 19,9mm, s košticama, za uporabu u čokoladnim proizvodima (1) | 1.1.-31.12 | 1 000 tona | 10 % (3) |
| ex 2008 60 39 | 30 |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Neprerađeni duhan izrezan na uobičajene veličine ili neizrezan, carinske vrijednosti ne manje od 450 EUR po 100 kg neto-mase, za uporabu kao materijal za povezivanje ili zamatanje robe iz podbroja 2402 10 00 (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tona | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2928 | ex 2811 22 00 | 40 | Silicijsko punilo u obliku granula, čistoćesilicijevog dioksida 97 mas. % ili veće | 1.1.-31.12 | 1 700 tona | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadijevi oksidi i hidroksidi za uporabu isključivo u slitinama (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tona | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframov trioksid, uključujući plavi volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) | 1.1.-31.12. | 12 000 tona | 0 % |
| 09.2929 | 2903 22 00 | | Trikloretilen (CAS RN 79-01-6) | 1.1.-31.12 | 10 000 tona | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 79 90 | 10 | Bromoklorometan (CAS RN 74-97-5) | 1.1.-31.12. | 600 tona | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 99 90 | 30 | 1,3-Diklorobenzen (CAS RN 541-73-1) | 1.1.-31.12. | 2 600 tona | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Kloroetanol, za proizvodnju tekućih tioplasta iz podbroja 4002 99 90 (CAS RN 107-07-3) (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tona | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-krezol čistoće ne manje od 98,5 mas. % (CAS RN 95-48-7) | 1.1.-31.12. | 20 000 tona | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid) (CAS RN 121-32-4) | 1.1.-31.12. | 950 tona | 0 % |
| 09.2852 | ex 2914 29 00 | 60 | Ciklopropil metil-keton (CAS RN 765-43-5) | 1.1.-31.12 | 300 tona | 0 % |
| 09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Octena kiselina čistoće 99 mas. % ili veće (CAS RN 64-19-7) | 1.1.-31.12. | 1 000 000 tona | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Anhidrid octene kiseline (CAS RN 108-24-7) | 1.1.-31.12 | 20 000 tona | 0 % |
| 09.2665 | ex 2916 19 95 | 30 | Kalijev (E,E)-heksa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5) | 1.1.-31.12 | 8 000 tona | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetil sebacat (CAS RN 106-79-6) | 1.1.-31.12 | 1 000 tona | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekandionska kiselina, čistoće veće od 98,5mas. % (CAS RN000693-23-2) | 1.1.-31.12 | 4 600 tona | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | O-acetilsalicilna kiselina (CAS RN 50-78-2) | 1.1.-31.12. | 120 tona | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3′:4,4′-tetrakarboksilni dianhidrid (CAS RN 2421-28-5) | 1.1.-31.12. | 1 000 tona | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | O-fenilendiamin (CAS RN 95-54-5) | 1.1.-31.12. | 1 800 tona | 0 % |
| 09.2854 | ex 2924 19 00 | 85 | 3-jodoprop-3-2-inil N-butilkarbamat (CAS RN 55406-53-6) | 1.1.-31.12 | 1 300 tona | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrilonitril (CAS RN 107-13-1) | 1.1.-31.12. | 75 000 tona | 0 % |
| 09.2856 | ex 2926 90 95 | 84 | 2-Nitro-4-(trifluorometil)benzonitril (CAS RN 778-94-9) | 1.1.-31.12 | 500 tona | 0 % |
| 09.2838 | ex 2927 00 00 | 85 | C,C’-Azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3)






  — | vrijednosti pH 6,5 ili veće, ali ne veće od 7,5, |

Redni broj

Oznaka KN

TARIC

Opis

Kvotno razdoblje

Opseg kvote

Carina unutar kvote (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Jestive gljive roda Auricularia polytricha, (nekuhano ili kuhano u pari ili vodi), smrznuto, za proizvodnju gotovih jela (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tona

0 %

09.2663

ex 1104 29 17

10

Sirak u zrnu obrađen mlinskom tehnologijom, barem oljušten i bez klica, namijenjen za uporabu u proizvodnji materijala za ispunu pri ambalažiranju (1)

1.1.-31.12

1 500 tona

0 %

09.2664

ex 2008 60 19

30

Trešnje s dodanim alkoholom, s masenim udjelom šećera 9 % ili bez njega, promjera ne većeg od 19,9mm, s košticama, za uporabu u čokoladnim proizvodima (1)

1.1.-31.12

1 000 tona

10 % (3)

ex 2008 60 39

30

09.2913

ex 2401 10 35

91

Neprerađeni duhan izrezan na uobičajene veličine ili neizrezan, carinske vrijednosti ne manje od 450 EUR po 100 kg neto-mase, za uporabu kao materijal za povezivanje ili zamatanje robe iz podbroja 2402 10 00 (1)

1.1.-31.12.

6 000 tona

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2928

ex 2811 22 00

40

Silicijsko punilo u obliku granula, čistoćesilicijevog dioksida 97 mas. % ili veće

1.1.-31.12

1 700 tona

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanadijevi oksidi i hidroksidi za uporabu isključivo u slitinama (1)

1.1.-31.12.

13 000 tona

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframov trioksid, uključujući plavi volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 tona

0 %

09.2929

2903 22 00

Trikloretilen (CAS RN 79-01-6)

1.1.-31.12

10 000 tona

0 %

09.2837

ex 2903 79 90

10

Bromoklorometan (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 tona

0 %

09.2933

ex 2903 99 90

30

1,3-Diklorobenzen (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 tona

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Kloroetanol, za proizvodnju tekućih tioplasta iz podbroja 4002 99 90 (CAS RN 107-07-3) (1)

1.1.-31.12.

15 000 tona

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol čistoće ne manje od 98,5 mas. % (CAS RN 95-48-7)

1.1.-31.12.

20 000 tona

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid) (CAS RN 121-32-4)

1.1.-31.12.

950 tona

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropil metil-keton (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12

300 tona

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Octena kiselina čistoće 99 mas. % ili veće (CAS RN 64-19-7)

1.1.-31.12.

1 000 000 tona

0 %

09.2972

2915 24 00

Anhidrid octene kiseline (CAS RN 108-24-7)

1.1.-31.12

20 000 tona

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalijev (E,E)-heksa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12

8 000 tona

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil sebacat (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12

1 000 tona

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekandionska kiselina, čistoće veće od 98,5mas. % (CAS RN000693-23-2)

1.1.-31.12

4 600 tona

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetilsalicilna kiselina (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 tona

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3′:4,4′-tetrakarboksilni dianhidrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 tona

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

O-fenilendiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 tona

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodoprop-3-2-inil N-butilkarbamat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12

1 300 tona

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrilonitril (CAS RN 107-13-1)

1.1.-31.12.

75 000 tona

0 %

09.2856

ex 2926 90 95

84

2-Nitro-4-(trifluorometil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12

500 tona

0 %

09.2838

ex 2927 00 00

85

C,C’-Azodi(formamid) (CAS RN 123-77-3)

—

vrijednosti pH 6,5 ili veće, ali ne veće od 7,5,

| — | s udjelom semikarbazida (CAS RN 57-56-7) ne većim od 1 500 mg/kg utvrđenim metodom tekuće kromatografije – masene spektrometrije (LC-MS), |
| --- | --- |

—

s udjelom semikarbazida (CAS RN 57-56-7) ne većim od 1 500 mg/kg utvrđenim metodom tekuće kromatografije – masene spektrometrije (LC-MS),

| — | raspona temperature razgradnje 195° C – 205° C, |
| --- | --- |

—

raspona temperature razgradnje 195° C – 205° C,

| — | specifične težine 1,64 – 1,66 i |
| --- | --- |

—

specifične težine 1,64 – 1,66 i

| — | topline izgaranja 215 – 220 Kcal/mol |
| --- | --- |

—

topline izgaranja 215 – 220 Kcal/mol

1.1.-31.12

100 tona

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-trietoksisililpropil)tetrasulfid (CAS RN 40372-72-3)

1.1.-31.12

9 000 tona

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamon (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1.1.-31.12.

300 tona

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 tona

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12

220 tona

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-tris[3-(dimetilamino)propil] heksahidro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12

300 tona

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12

200 tona

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloza (CAS RN 58-86-6)

1.1.-31.12.

400 tona

0 %

09.2862

ex 3105 40 00

10

Monoamonijev fosfat (CAS RN 7722-76-1)

1.1.-31.12.2014

45 000 tona

0 %

09.2666

ex 3204 17 00

55

Bojilo C.I.Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7)

1.1.-31.12

40 tona

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Dijatometrijska zemlja kalcinirana otopinom natrijevog karbonata

1.1.-31.12

30 000 tona

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrijev lignosulfonat

1.1.-31.12.

40 000 tona

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatni terpentin

1.1.-31.12.

25 000 tona

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonij i smolne kiseline dobiveni iz svježih oleosmola

1.1.-31.12.

280 000 tona

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizator, koji se sastoji od titanijevog dioksida i volframovog trioksida

1.1.-31.12.

3 000 tona

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Kruti ekstrakt ostatka, netopiv u alifatskim otapalima, dobiven tijekom ekstrakcije kolofonija iz drva, koji ima sljedeće karakteristike:

| — | sadržaj smolnih kiselina ne veći od 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

sadržaj smolnih kiselina ne veći od 30 mas. %,

| — | kiselinski broj ne veći od 110
  i |
| --- | --- |

—

kiselinski broj ne veći od 110

i

| — | točku tališta na 100 °C ili više |
| --- | --- |

—

točku tališta na 100 °C ili više

1.1.-31.12

1 600 tona

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Mješavina fitosterola, u obliku praha, koja sadrži:

| — | 75 mas. % ili više sterola, |
| --- | --- |

—

75 mas. % ili više sterola,

| — | ne više od 25 mas. % stanola |
| --- | --- |

—

ne više od 25 mas. % stanola

za uporabu u proizvodnji stanol/sterola ili estera stanol/sterola (1)

1.1.-31.12.

2 500 tona

0 %

09.2644

ex 3824 90 97

96

Pripravak koji sadrži:

| — | 55mas. % ili više, ali ne više od 78mas. % dimetil gluterata |
| --- | --- |

—

55mas. % ili više, ali ne više od 78mas. % dimetil gluterata

| — | 10mas. % ili više, ali ne više od 28mas. % dimetil adipata i |
| --- | --- |

—

10mas. % ili više, ali ne više od 28mas. % dimetil adipata i

| — | ne više od 35mas. % dimetil sukcinata |
| --- | --- |

—

ne više od 35mas. % dimetil sukcinata

1.1.-31.12

10 000 tona

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Mješavina tercijarnih amina, koja sadrži:

| — | 2,0-4,0 mas. % N,N-dimetil-1-oktanamina |
| --- | --- |

—

2,0-4,0 mas. % N,N-dimetil-1-oktanamina

| — | najmanje 94 mas. % N,N-dimetil-1-dekanamina |
| --- | --- |

—

najmanje 94 mas. % N,N-dimetil-1-dekanamina

| — | najviše 2 mas. % N,N-dimetil-1-dodekanamina |
| --- | --- |

—

najviše 2 mas. % N,N-dimetil-1-dodekanamina

1.1.-31.12.

4 500 tona

0 %

09.2660

ex 3902 30 00

96

Propilen-etilen kopolimer, s viskozitetom pri taljenju ne većim od 1 700 mPa pri 190 °C, određeno metodom ASTM D 3236

1.1.-31.12

500 tona

0 %

09.2639

3905 30 00

Poli(vinil alkohol), neovisno sadrži li nehidrolizirane acetatne skupine ili ne

1.1.-31.12.

18 000 tona

0 %

09.2930

ex 3905 30 00

30

Vinil alcohol koji sadržava nehidrolizirane acetatne skupine-kopolimer metilenbutandiolioih natrijevih soli (CAS RN 122625-12-1), koji se koristi u proizvodnji termalnog papira

1.1.-30.06

192 tona

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinil-butiral) (CAS RN 63148-65-2):

| — | koji sadrži 17,5 mas % ili više, ali ne više od 20 mas % hidroksilnih skupina i |
| --- | --- |

—

koji sadrži 17,5 mas % ili više, ali ne više od 20 mas % hidroksilnih skupina i

| — | srednje veličine čestica (D50)veće od 0,6mm |
| --- | --- |

—

srednje veličine čestica (D50)veće od 0,6mm

1.1.-31.12

11 000 tona

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polidimetisiloksan sa stupnjem polimerizacije 2 800 (± 100) monomernih jedinica

1.1.-31.12.

1 300 tona

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Celulozni acetat u ljuskicama

1.1.-31.12.

75 000 tona

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Natrijev alginat, ekstrahiran iz smeđe morske alge (CAS RN 9005-38-3)

1.1.-31.12

1 000 tona

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrijev hialuronat, nesterilni:

| — | s masenim prosjekom molekulske mase (Mw) ne većim od 900 000, |
| --- | --- |

—

s masenim prosjekom molekulske mase (Mw) ne većim od 900 000,

| — | s razinom endotoksina ne većom od 0,008 jedinica endotoksina (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

s razinom endotoksina ne većom od 0,008 jedinica endotoksina (EU)/mg,

| — | sa sadržajem etanola ne većim od 1 mas. %, |
| --- | --- |

—

sa sadržajem etanola ne većim od 1 mas. %,

| — | sa sadržajem izopropanola ne većim od 0,5 mas. % |
| --- | --- |

—

sa sadržajem izopropanola ne većim od 0,5 mas. %

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Folije od polimetilmetakrilata, u skladu s normom - EN 4364 (MIL-P-5425E) i DTD5592A, ili- EN 4365 (MIL-P-8184) i DTD5592A

1.1.-31.12

100 tona

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Celularni blok od regenerirane celulore, impregniran vodom koja sadrži magnezijev klorid i kvarternim amonijevim spojevima, dimenzija 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.-31.12

1 300 tona

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Vatrostalne opeke s:

| — | duljinom brida većom od 300 mm i |
| --- | --- |

—

duljinom brida većom od 300 mm i

| — | sadržajem TiO2 ne većim od 1 mas. % i |
| --- | --- |

—

sadržajem TiO2 ne većim od 1 mas. % i

| — | sadržajem Al2O3 ne većim od 0,4 mas. % i |
| --- | --- |

—

sadržajem Al2O3 ne većim od 0,4 mas. % i

| — | promjenom obujma manjom od 9 % pri 1 700 °C |
| --- | --- |

—

promjenom obujma manjom od 9 % pri 1 700 °C

1.1.-31.12.

75 tona

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Mrežasta tkanina, od staklenih vlakana prevučenih plasičnom masom, mase 120 g/m2 (± 10 g/m2), vrste koju se rabi u proizvodnji mreža protiv insekata s fiksnim okvirima

1.1.-31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferokrom s masenim udjelom ugljika 1,5 % ili većim, ali ne većim od 4 % i masenim udjelom kroma većim od 70 %

1.1.-31.12.

50 000 tona

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Teleskopska ručka od aluminija, za uporabu u proizvodnji prtljage (1)

1.1.-31.12

800 000 komada

0 %

ex 8302 49 00

91

09.2840

ex 8104 30 00

20

Prah od magnezija:

| — | čistoće masenog udjela 98 % ili veće, ali najviše 99,5 % |
| --- | --- |

—

čistoće masenog udjela 98 % ili veće, ali najviše 99,5 %

| — | veličine čestica 0,2 mm ili veće, ali najviše 0,8 mm |
| --- | --- |

—

veličine čestica 0,2 mm ili veće, ali najviše 0,8 mm

1.1.-31.12

2 000 tona

0 %

09.2642

ex 8501 40 20

30

Sklop koji se sastoji od:

| — | jednofaznog električnog izmjeničnog kolektorskog motora, izlazne snage od 480 W ili veće, ali ne veće od 1 400 W, ulazne snage veće od 900 W, ali ne veće od 1 600 W, vanjskog promjera većeg od 119,8 mm, ali ne većeg od 135,2 mm i nazivne brzine veće od 30 000 rpm (okretaja u minuti), ali ne veće od 50 000 rpm (okretaja u minuti), i |
| --- | --- |

—

jednofaznog električnog izmjeničnog kolektorskog motora, izlazne snage od 480 W ili veće, ali ne veće od 1 400 W, ulazne snage veće od 900 W, ali ne veće od 1 600 W, vanjskog promjera većeg od 119,8 mm, ali ne većeg od 135,2 mm i nazivne brzine veće od 30 000 rpm (okretaja u minuti), ali ne veće od 50 000 rpm (okretaja u minuti), i

| — | usisnog ventilatora, |
| --- | --- |

—

usisnog ventilatora,

za uporabu u proizvodnji usisavača (1)

1.1.-31.12.

120 000 komada

0 %

ex 8501 40 80

40

09.2763

ex 8501 40 80

30

Električni izmjenični kolektorski motor, jednofazni, izlazne snage veće od 750 W, ulazne snage veće od 1 600 W, ali ne veće od 2 700 W, vanjskog promjera većeg od 120 mm (± 0,2 mm), ali ne većeg od 135 mm (±0,2 mm), nazivne brzine veće od 30 000 rpm (okretaja u minuti), ali ne veće od 50 000 rpm (okretaja u minuti), opremljen usisnim ventilatorom, za uporabu u proizvodnji usisavača (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 komada

0 %

09.2633

ex 8504 40 82

20

Električni ispravljač kapaciteta ne većeg od 1 kVA, za uporabu u proizvodnji uređaja iz podbroja 8509 80 i tarifnog broja 8510 (1)

1.1.-31.12

4 500 000 komada

0 %

09.2643

ex 8504 40 82

30

Ploče napajanja, za uporabu u proizvodnji robe iz tarifnog broja 8521 ili 8528 (1)

1.1.-31.12.

1 038 000 komada

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Sklop za GPS sustav s funkcijom određivanja položaja, bez pokaznika, i mase ne veće od 2 500 g

1.1.-31.12

3 000 000 komada

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

75

Ploča s tiskanim krugom s LED žaruljama:

| — | s prizmama/lećama ili bez njih i |
| --- | --- |

—

s prizmama/lećama ili bez njih i

| — | s priključkom/priključcima ili bez njih |
| --- | --- |

—

s priključkom/priključcima ili bez njih

za proizvodnju jedinica za pozadinsko osvjetljenje za robu iz tarifnog broja 8528 (1)

1.1.-31.12

115 000 000 komada

0 %

ex 9405 40 39

70

09.2003

ex 8543 70 90

63

Naponski kontrolirani generator frekvencija, koji se sastoji od aktivnih i pasivnih elemenata ugrađenih na tiskani krug, smješten u kućištu dimenzija ne većih od 30 × 30 mm

1.1.-31.12.

1 400 000 komada

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

21

Okvir bicikla, izrađen od ugljikovih vlakana i umjetne smole, obojen, lakiran i/ili poliran, namijenjen za uporabu u proizvodnji bicikala (1)

1.1.-31.12

76 000 komada

0 %

ex 8714 91 10

31

09.2669

ex 8714 91 30

21

Prednja vilica bicikla, izrađena od ugljikovih vlakana i umjetne smole, obojena, lakirana i/ili polirana, namijenjena za uporabu u proizvodnji bicikala (1)

1.1.-31.12

52 000 komada

0 %

ex 8714 91 30

31

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neugrađene staklene leće, prizme i lijepljeni elementi, za uporabu u proizvodnji robe iz KN oznaka 9002, 9005, 9013 10 i 9015 (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 komada

0 %

---

(1)  Suspenzija carina podliježe odredbama članaka 291. do 300. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 (SL L 253 11.10.1993., str. 1.).

(2)  Mjera, međutim, nije dopuštena kada preradu obavljaju maloprodajna ili ugostiteljska poduzeća.

(3)  Primjenjuje se posebna carinska pristojba.

---