# Uradni list L 338/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.338.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 338 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5617. december 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.338.slv

Uradni list

Evropske unije

L 338

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5617. december 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1342/2013 z dne 12. decembra 2013 o razveljavitvi protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1343/2013 z dne 12. decembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1344/2013 z dne 12. decembra 2013 o prepovedi ribolova na skušo v območju IVa s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 23 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1345/2013 z dne 12. decembra 2013 o prepovedi ribolova na morsko ploščo v območjih VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 25 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1346/2013 z dne 12. decembra 2013 o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 27 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1347/2013 z dne 13. decembra 2013 o prepovedi ribolova na skušo v območjih IIIa in IVbc s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1348/2013 z dne 16. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah | 31 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1349/2013 z dne 16. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 68 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/762/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. decembra 2013 o dodatnem finančnem prispevku državam članicam za programe za nadzor ribištva za leto 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8576) | 70 |
| | | 2013/763/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. decembra 2013 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8743) | 81 |
| | | 2013/764/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2013 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8667)

   (
  1
  ) | 102 |
| | | 2013/765/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2013 o spremembi priznanja Det Norske Veritas v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8876)

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/766/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2013 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2013, o spremembi Odločbe 2008/897/ES o odobritvi letnih in večletnih programov za leto 2009 in naslednja leta ter o spremembi Izvedbenega sklepa 2012/761/EU glede finančnega prispevka Unije za nekatere programe, odobrene z navedenim sklepom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8891) | 109 |
| | | 2013/767/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 16. decembra 2013 o vzpostavitvi okvira za civilni dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, in razveljavitvi Sklepa 2004/391/ES | 115 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1342/2013 z dne 12. decembra 2013 o razveljavitvi protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 1343/2013 z dne 12. decembra 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

11

*

Uredba Komisije (EU) št. 1344/2013 z dne 12. decembra 2013 o prepovedi ribolova na skušo v območju IVa s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

23

*

Uredba Komisije (EU) št. 1345/2013 z dne 12. decembra 2013 o prepovedi ribolova na morsko ploščo v območjih VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

25

*

Uredba Komisije (EU) št. 1346/2013 z dne 12. decembra 2013 o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

27

*

Uredba Komisije (EU) št. 1347/2013 z dne 13. decembra 2013 o prepovedi ribolova na skušo v območjih IIIa in IVbc s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1348/2013 z dne 16. decembra 2013 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah

31

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1349/2013 z dne 16. decembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

68

SKLEPI

2013/762/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 9. decembra 2013 o dodatnem finančnem prispevku državam članicam za programe za nadzor ribištva za leto 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8576)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8576)

70

2013/763/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. decembra 2013 o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8743)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8743)

81

2013/764/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2013 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8667)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8667)

1

102

2013/765/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2013 o spremembi priznanja Det Norske Veritas v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8876)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8876)

1

107

2013/766/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 13. decembra 2013 o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2013, o spremembi Odločbe 2008/897/ES o odobritvi letnih in večletnih programov za leto 2009 in naslednja leta ter o spremembi Izvedbenega sklepa 2012/761/EU glede finančnega prispevka Unije za nekatere programe, odobrene z navedenim sklepom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8891)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8891)

109

2013/767/EU

*

Sklep Komisije z dne 16. decembra 2013 o vzpostavitvi okvira za civilni dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, in razveljavitvi Sklepa 2004/391/ES

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1342/2013

z dne 12. decembra 2013

o razveljavitvi protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih vrst jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), ter zlasti člena 9(2) in člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, Turčije, Tajske in Češke. Ti ukrepi so v nadaljnjem besedilu „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 1601/2001 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, Turčije, Tajske in Češke. Ti ukrepi so v nadaljnjem besedilu „prvotni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“.

| (2) | Komisija je avgusta 2001 sprejela ponudbo za cenovno zavezo s strani ruskih proizvajalcev (JSC Severstal-Metiz). Ta sporazum o zavezi je bil razveljavljen oktobra leta 2007 (3), saj se je štelo, da ga ni mogoče izvajati zaradi težav pri ustrezni razvrstitvi številnih vrst izdelka, ki ga je izvažala družba. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je avgusta 2001 sprejela ponudbo za cenovno zavezo s strani ruskih proizvajalcev (JSC Severstal-Metiz). Ta sporazum o zavezi je bil razveljavljen oktobra leta 2007 (3), saj se je štelo, da ga ni mogoče izvajati zaradi težav pri ustrezni razvrstitvi številnih vrst izdelka, ki ga je izvažala družba.

| (3) | Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1279/2007 (4) ohranil prvotne ukrepe za Rusko federacijo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „zadnja preiskava“. Uredba (ES) št. 1279/2007 je tudi ukinila ukrepe glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Turčije in Tajske. |
| --- | --- |

(3)

Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 1279/2007 (4) ohranil prvotne ukrepe za Rusko federacijo v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Ti ukrepi se v nadaljnjem besedilu imenujejo „veljavni ukrepi“, preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa pa se v nadaljnjem besedilu imenuje „zadnja preiskava“. Uredba (ES) št. 1279/2007 je tudi ukinila ukrepe glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Turčije in Tajske.

| (4) | Trenutno (5) so v veljavi tudi ukrepi za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine in Ljudske republike Kitajske, ki so bili razširjeni na uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje. |
| --- | --- |

(4)

Trenutno (5) so v veljavi tudi ukrepi za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ukrajine in Ljudske republike Kitajske, ki so bili razširjeni na uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje.

2.   Zahtevek za pregled

| (5) | Komisija je 27. oktobra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (6) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije v skladu členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 27. oktobra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (6) protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije v skladu členom 11(2) osnovne uredbe.

| (6) | Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je vložil Povezovalni odbor za industrijo jeklenih vrvi (v nadaljnjem besedilu: Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – „EWRIS“ ali „vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije (v nadaljnjem besedilu: IU). |
| --- | --- |

(6)

Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki ga je vložil Povezovalni odbor za industrijo jeklenih vrvi (v nadaljnjem besedilu: Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries – „EWRIS“ ali „vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje Unije nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode industriji Unije (v nadaljnjem besedilu: IU).

3.   Preiskava

3.1   
  Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (7) | Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: OPP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode je potekala od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: OPP). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

3.2   
  Strani, ki jih postopek zadeva

| (8) | Komisija je uradno seznanila njej znane proizvajalce izvoznike, proizvajalce Unije, uvoznike in uporabnike, kot tudi vložnika in organe države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je uradno seznanila njej znane proizvajalce izvoznike, proizvajalce Unije, uvoznike in uporabnike, kot tudi vložnika in organe države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (9) | Glede na potencialno veliko število proizvajalcev izvoznikov v Ruski federaciji, vključenih v to preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku prvotno predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Ruske federacije pozvani, da se v 15 dneh po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Glede na potencialno veliko število proizvajalcev izvoznikov v Ruski federaciji, vključenih v to preiskavo, je bilo v obvestilu o začetku prvotno predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Ruske federacije pozvani, da se v 15 dneh po začetku postopka javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (10) | Glede na to, da sta na poziv odgovorila le dva proizvajalca izvoznika iz Ruske federacije, ki sta predložila informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazila pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje za proizvajalce izvoznike ne uporabi. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da sta na poziv odgovorila le dva proizvajalca izvoznika iz Ruske federacije, ki sta predložila informacije, zahtevane v obvestilu o začetku, in izrazila pripravljenost za nadaljnje sodelovanje s Komisijo, je bilo odločeno, da se vzorčenje za proizvajalce izvoznike ne uporabi.

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije in pozvala zainteresirane strani, da ji posredujejo svoje pripombe v roku, ki je določen v obvestilu o začetku. Začasni vzorec je sestavljalo pet proizvajalcev Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije in pozvala zainteresirane strani, da ji posredujejo svoje pripombe v roku, ki je določen v obvestilu o začetku. Začasni vzorec je sestavljalo pet proizvajalcev Unije, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji.

| (12) | Ker ni bila vložena nobena pripomba, so bile predlagane družbe izbrane v končni vzorec, zainteresirane strani pa so bile o tem ustrezno obveščene. Vendar se je en dokončno izbrani proizvajalec kasneje izločil iz vzorca. Komisija se je zato odločila, da zmanjša vzorec na štiri preostale družbe, za katere je bilo ugotovljeno, da še vedno predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje (29,3 %) in prodaje (20,9 %) podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Ker ni bila vložena nobena pripomba, so bile predlagane družbe izbrane v končni vzorec, zainteresirane strani pa so bile o tem ustrezno obveščene. Vendar se je en dokončno izbrani proizvajalec kasneje izločil iz vzorca. Komisija se je zato odločila, da zmanjša vzorec na štiri preostale družbe, za katere je bilo ugotovljeno, da še vedno predstavljajo industrijo Unije glede obsega proizvodnje (29,3 %) in prodaje (20,9 %) podobnega izdelka v Uniji.

| (13) | Čeprav je bilo vzorčenje nepovezanih uvoznikov predvideno v obvestilu o začetku, se na vabilo ni javil noben nepovezan uvoznik ali uporabnik. Zato se vzorčenje za nepovezane uvoznike ni uporabilo. |
| --- | --- |

(13)

Čeprav je bilo vzorčenje nepovezanih uvoznikov predvideno v obvestilu o začetku, se na vabilo ni javil noben nepovezan uvoznik ali uporabnik. Zato se vzorčenje za nepovezane uvoznike ni uporabilo.

| (14) | Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, dvema proizvajalcema izvoznikoma iz Ruske federacije ter povezanemu uvozniku. |
| --- | --- |

(14)

Vprašalniki so bili poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, dvema proizvajalcema izvoznikoma iz Ruske federacije ter povezanemu uvozniku.

3.3   
  Izpolnjeni vprašalniki

| (15) | Izpolnjene vprašalnike so vrnili štirje vzorčeni proizvajalci Unije, povezani uvoznik in proizvajalec izvoznik iz Ruske federacije. |
| --- | --- |

(15)

Izpolnjene vprašalnike so vrnili štirje vzorčeni proizvajalci Unije, povezani uvoznik in proizvajalec izvoznik iz Ruske federacije.

| (16) | Čeprav sta se prvotno javila dva proizvajalca izvoznika iz Ruske federacije, je le eden predložil odgovor na vprašalnik in zanj se šteje, da sodeluje v preiskavi. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je edini lastnik hčerinske družbe s sedežem v Italiji, ki prav tako proizvaja železne ali jeklene vrvi in kable in zadevni izdelek uvaža iz Ruske federacije. Drugi proizvajalec izvoznik je predložil dokumentacijo ob začetku preiskave, vendar kljub pozivu, da predloži izpolnjen vprašalnik, tega ni storil. Zato se šteje, da drugi proizvajalec izvoznik v preiskavi ni sodeloval. |
| --- | --- |

(16)

Čeprav sta se prvotno javila dva proizvajalca izvoznika iz Ruske federacije, je le eden predložil odgovor na vprašalnik in zanj se šteje, da sodeluje v preiskavi. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je edini lastnik hčerinske družbe s sedežem v Italiji, ki prav tako proizvaja železne ali jeklene vrvi in kable in zadevni izdelek uvaža iz Ruske federacije. Drugi proizvajalec izvoznik je predložil dokumentacijo ob začetku preiskave, vendar kljub pozivu, da predloži izpolnjen vprašalnik, tega ni storil. Zato se šteje, da drugi proizvajalec izvoznik v preiskavi ni sodeloval.

3.4   
  Preveritveni obiski

| (17) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, posledične škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Nemčija,

| — | BRIDON International Ltd, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

BRIDON International Ltd, Združeno kraljestvo,

| — | TEUFELBERGER Seil GmbH, Nemčija, |
| --- | --- |

—

TEUFELBERGER Seil GmbH, Nemčija,

| — | Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalska; |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalska;

| (b) | proizvajalec izvoznik iz Ruske federacije:






  — | JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik iz Ruske federacije:

—

JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;

| (c) | povezani uvoznik:






  — | REDAELLI Tecna Spa, Italija. |
| --- | --- | --- |

(c)

povezani uvoznik:

—

REDAELLI Tecna Spa, Italija.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (18) | Zadevni izdelek je isti kot v prvotni in zadnji preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. železne ali jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot železne ali jeklene vrvi in kabli), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek je isti kot v prvotni in zadnji preiskavi, ki je privedla do uvedbe trenutno veljavnih ukrepov, tj. železne ali jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega (ki se v industrijski terminologiji pogosto navajajo kot železne ali jeklene vrvi in kabli), ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

2.   Podobni izdelek

| (19) | Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka je potrdila, da imajo železne ali jeklene vrvi in kabli, proizvedeni v Ruski federaciji ter izvoženi v Unijo, in železne ali jeklene vrvi in kabli, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajajo v Uniji, iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka je potrdila, da imajo železne ali jeklene vrvi in kabli, proizvedeni v Ruski federaciji ter izvoženi v Unijo, in železne ali jeklene vrvi in kabli, ki jih proizvajalci Unije proizvedejo in prodajajo v Uniji, iste osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končne uporabe in se zato štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1.   Uvodne ugotovitve

| (20) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (21) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, vzorca proizvajalcev izvoznikov v Ruski federaciji ni treba izbrati. Sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja 99 % izvoza zadevnega izdelka iz Ruske federacije v Unijo med OPP. Na tej podlagi se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka. |
| --- | --- |

(21)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, vzorca proizvajalcev izvoznikov v Ruski federaciji ni treba izbrati. Sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja 99 % izvoza zadevnega izdelka iz Ruske federacije v Unijo med OPP. Na tej podlagi se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka.

| (22) | Glede na dejstvo, da druga dva znana proizvajalca iz Ruske federacije nista sodelovala v preiskavi, je bilo treba ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga utemeljiti z razpoložljivimi dejstvi, vključno s podatki Eurostata, ruskimi uradnimi statističnimi podatki in delnimi podatki, ki so bili pridobljeni s strani drugega proizvajalca. |
| --- | --- |

(22)

Glede na dejstvo, da druga dva znana proizvajalca iz Ruske federacije nista sodelovala v preiskavi, je bilo treba ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga utemeljiti z razpoložljivimi dejstvi, vključno s podatki Eurostata, ruskimi uradnimi statističnimi podatki in delnimi podatki, ki so bili pridobljeni s strani drugega proizvajalca.

2.   Damping uvoza v OPP

| (23) | V skladu z zahtevkom za pregled je bila domnevna povprečna stopnja dampinga za izvoz iz Ruske federacije v Unijo 130,8 %. Kot je navedeno v obvestilu o začetku (odstavek 4.1), je vložnik primerjal cene izvoza iz Ruske federacije v Unijo (na ravni franko tovarna) in domače cene v Ruski federaciji. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z zahtevkom za pregled je bila domnevna povprečna stopnja dampinga za izvoz iz Ruske federacije v Unijo 130,8 %. Kot je navedeno v obvestilu o začetku (odstavek 4.1), je vložnik primerjal cene izvoza iz Ruske federacije v Unijo (na ravni franko tovarna) in domače cene v Ruski federaciji.

2.1   
  Normalna vrednost

| (24) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej za sodelujočega proizvajalca izvoznika določilo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam na ruskem domačem trgu reprezentativna, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je prodaja podobnega izdelka s strani sodelujočega proizvajalca izvoznika na domačem trgu v celoti reprezentativna. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej za sodelujočega proizvajalca izvoznika določilo, ali je bila skupna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam na ruskem domačem trgu reprezentativna, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je prodaja podobnega izdelka s strani sodelujočega proizvajalca izvoznika na domačem trgu v celoti reprezentativna.

| (25) | Komisija je nato določila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je nato določila tiste vrste podobnega izdelka, ki jih je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in so bile identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.

| (26) | Nato je preučila tudi, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali domača prodaja posamezne vrste izdelka predstavlja vsaj 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, preučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Nato je preučila tudi, ali je domača prodaja sodelujočega proizvajalca izvoznika za posamezno vrsto izdelka reprezentativna, tj. ali domača prodaja posamezne vrste izdelka predstavlja vsaj 5 % obsega prodaje iste vrste izdelka v Unijo. Nato je bilo za vrste izdelkov, ki so se prodajale v reprezentativnih količinah, preučeno, ali je bila taka prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (27) | Preiskava o tem, ali bi se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, štelo, kot da je bila opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP. |
| --- | --- |

(27)

Preiskava o tem, ali bi se lahko za domačo prodajo posamezne vrste izdelka, prodanega doma v reprezentativnih količinah, štelo, kot da je bila opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je bila opravljena z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto. Ko je bila doma prodana zadostna količina posamezne vrste izdelka in je bila prodaja opravljena v okviru običajnega poteka trgovine, je normalna vrednost vedno temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje celotne domače prodaje zadevne vrste v OPP.

| (28) | Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da sta se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodala ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Za preostale vrste izdelkov, katerih domača prodaja ni bila reprezentativna ali se niso prodajali v okviru običajnega poteka trgovine, je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da sta se proizvodnim stroškom izvoženih vrst po potrebi dodala ustrezen delež za prodajo, splošne in upravne stroške ter ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji podobnega izdelka v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe.

2.2   
  Izvozna cena

| (29) | V primerih, ko je sodelujoči ruski proizvajalec izvoznik izvažal na trg Unije in prodajal neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

V primerih, ko je sodelujoči ruski proizvajalec izvoznik izvažal na trg Unije in prodajal neposredno neodvisnim strankam, je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (30) | Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanega trgovinskega podjetja, je bila izvozna cena za izvozno transakcijo določena na podlagi prve cene povezanega trgovca pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Za določitev zanesljive izvozne cene, so bile izvedene prilagoditve, ki upoštevajo vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo ter dobiček. Ob pomanjkanju podatkov neodvisnih uvoznikov glede stopnje dobička, nastalega med OPP, je bila uporabljena povprečna 5-odstotna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(30)

Kadar je izvoz v Unijo potekal prek povezanega trgovinskega podjetja, je bila izvozna cena za izvozno transakcijo določena na podlagi prve cene povezanega trgovca pri nadaljnji prodaji neodvisnim strankam v Uniji v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Za določitev zanesljive izvozne cene, so bile izvedene prilagoditve, ki upoštevajo vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo ter dobiček. Ob pomanjkanju podatkov neodvisnih uvoznikov glede stopnje dobička, nastalega med OPP, je bila uporabljena povprečna 5-odstotna stopnja dobička.

2.3   
  Primerjava

| (31) | Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovanja. |
| --- | --- |

(31)

Primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno je bila izvedena na podlagi cene franko tovarna in na enaki ravni trgovanja.

| (32) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile, kadar je bilo to potrebno in upravičeno, izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij ter rabatov. |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivali na cene in primerljivost cen. Zato so bile, kadar je bilo to potrebno in upravičeno, izvedene ustrezne prilagoditve za razlike pri stroških prevoza, zavarovanja, manipuliranja, natovarjanja in drugih dodatnih stroških, finančnih stroških, stroških pakiranja, provizij ter rabatov.

2.4   
  Stopnja dampinga

| (33) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga, ki je za proizvajalca izvoznika znašal 4,7 %. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga, ki je za proizvajalca izvoznika znašal 4,7 %.

3.   Razvoj uvoza ob morebitni razveljavitvi ukrepov

3.1   
  Uvodne ugotovitve

| (34) | Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. V zvezi s tem so bili analizirani naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Ruske federacije, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov, proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz v Ruski federaciji. |
| --- | --- |

(34)

Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena tudi verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. V zvezi s tem so bili analizirani naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Ruske federacije, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov, proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz v Ruski federaciji.

3.2   
  Obseg in cene dampinškega uvoza iz Ruske federacije

| (35) | Po podatkih Eurostata se je uvoz iz Ruske federacije v obravnavanem obdobju povečal z 2 005 ton leta 2009 na 2 343 ton v OPP, kar je približno 1 % potrošnje Unije v OPP in v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je bil uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika izveden po dampinških cenah (4,7 %) kljub veljavnim protidampinškim ukrepom. |
| --- | --- |

(35)

Po podatkih Eurostata se je uvoz iz Ruske federacije v obravnavanem obdobju povečal z 2 005 ton leta 2009 na 2 343 ton v OPP, kar je približno 1 % potrošnje Unije v OPP in v obravnavanem obdobju. Kot je navedeno v uvodni izjavi 33, je bil uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika izveden po dampinških cenah (4,7 %) kljub veljavnim protidampinškim ukrepom.

3.3   
  Privlačnost trga Unije in drugih trgov tretjih držav

| (36) | Izvoz v Unijo je predstavljal 3 % celotne prodaje sodelujočega izvoznika, medtem ko je bila večina prodaje (85 %) opravljena na ruskem domačem trgu. Domači trg se je v obravnavanem obdobju povečal za 38 % (7) in lahko še naprej raste, če se bo BDP Ruske federacije še naprej povečeval, kot kažejo napovedi iz javno dostopnih virov, ki so specializirani za ekonomske analize. Poleg tega podatki, pridobljeni med preiskavo, kažejo, da sodelujoči izvoznik ne proizvaja vseh vrst zadevnega izdelka, zato je konkurenčni pritisk na proizvajalce Unije omejen. To verjetno velja tudi za druga dva proizvajalca glede na to, da ni dostopnih podatkov o naložbah v nove stroje, ki bi lahko na primer omogočali proizvodnjo zadevnega izdelka večjega premera. Poleg tega se zdi, da omejeni pritisk konkurence proizvajalcev izvoznikov iz Ruske federacije potrjuje tudi prisotnost proizvajalcev Unije na ruskem trgu. Glede na uradne ruske carinske statistične podatke je izvoz podobnega izdelka proizvajalcev Unije v Rusko federacijo predstavljal 30 % vsega uvoza podobnega izdelka na ruski trg v OPP, s čimer so proizvajalci Unije največji izvoznik na ruski trg. |
| --- | --- |

(36)

Izvoz v Unijo je predstavljal 3 % celotne prodaje sodelujočega izvoznika, medtem ko je bila večina prodaje (85 %) opravljena na ruskem domačem trgu. Domači trg se je v obravnavanem obdobju povečal za 38 % (7) in lahko še naprej raste, če se bo BDP Ruske federacije še naprej povečeval, kot kažejo napovedi iz javno dostopnih virov, ki so specializirani za ekonomske analize. Poleg tega podatki, pridobljeni med preiskavo, kažejo, da sodelujoči izvoznik ne proizvaja vseh vrst zadevnega izdelka, zato je konkurenčni pritisk na proizvajalce Unije omejen. To verjetno velja tudi za druga dva proizvajalca glede na to, da ni dostopnih podatkov o naložbah v nove stroje, ki bi lahko na primer omogočali proizvodnjo zadevnega izdelka večjega premera. Poleg tega se zdi, da omejeni pritisk konkurence proizvajalcev izvoznikov iz Ruske federacije potrjuje tudi prisotnost proizvajalcev Unije na ruskem trgu. Glede na uradne ruske carinske statistične podatke je izvoz podobnega izdelka proizvajalcev Unije v Rusko federacijo predstavljal 30 % vsega uvoza podobnega izdelka na ruski trg v OPP, s čimer so proizvajalci Unije največji izvoznik na ruski trg.

| (37) | V odzivu na končno razkritje je vložnik trdil, da je napovedana rast BDP v Rusiji (približno 3 %) zgolj zmerna in ne bo omogočila nadaljnjega razvoja ruskega trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Posledično naj ruski trg ne bi zmogel absorbirati dodatnih količin podobnega izdelka. S tem v zvezi se upošteva, da je rast ruskega BDP v zadevnem obdobju, tj. od leta 2009 do konca OP, nižja od napovedane rasti za leto 2014 ter da je kljub temu zadoščala za rast trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov v Rusiji za 38 %. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(37)

V odzivu na končno razkritje je vložnik trdil, da je napovedana rast BDP v Rusiji (približno 3 %) zgolj zmerna in ne bo omogočila nadaljnjega razvoja ruskega trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Posledično naj ruski trg ne bi zmogel absorbirati dodatnih količin podobnega izdelka. S tem v zvezi se upošteva, da je rast ruskega BDP v zadevnem obdobju, tj. od leta 2009 do konca OP, nižja od napovedane rasti za leto 2014 ter da je kljub temu zadoščala za rast trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov v Rusiji za 38 %. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (38) | Ista stran je opozorila tudi na nove vrste blaga, ki jih je pred kratkim razvil sodelujoči proizvajalec izvoznik (v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo s sedežem v Uniji), in trdila, da to potrjuje naložbe, ki jih je ta proizvajalec v obravnavanem obdobju izvedel. To dejstvo pa kljub temu ne ovrže ugotovitve, da sodelujoči proizvajalec ni zmožen proizvajati vseh vrst vrvi (zlasti železnih ali jeklenih vrvi in kablov na trgu visokokakovostnih izdelkov). Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(38)

Ista stran je opozorila tudi na nove vrste blaga, ki jih je pred kratkim razvil sodelujoči proizvajalec izvoznik (v sodelovanju s svojo hčerinsko družbo s sedežem v Uniji), in trdila, da to potrjuje naložbe, ki jih je ta proizvajalec v obravnavanem obdobju izvedel. To dejstvo pa kljub temu ne ovrže ugotovitve, da sodelujoči proizvajalec ni zmožen proizvajati vseh vrst vrvi (zlasti železnih ali jeklenih vrvi in kablov na trgu visokokakovostnih izdelkov). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (39) | Privlačnost trga Unije je treba obravnavati tudi z vidika prevzemov nekaterih proizvajalcev Unije, ki so jih izvedli nekateri ruski proizvajalci izvozniki. Dva ruska proizvajalca imata trenutno v lasti hčerinske družbe s sedežem v Uniji. Preveritveni obisk na sedežu hčerinske družbe sodelujočega izvoznika s sedežem v EU je pokazal, da je bila prodaja izvedena predvsem na evropskem trgu in da je bila povezana prodaja med sodelujočim proizvajalcem in hčerinskim podjetjem v OPP še naprej omejena. |
| --- | --- |

(39)

Privlačnost trga Unije je treba obravnavati tudi z vidika prevzemov nekaterih proizvajalcev Unije, ki so jih izvedli nekateri ruski proizvajalci izvozniki. Dva ruska proizvajalca imata trenutno v lasti hčerinske družbe s sedežem v Uniji. Preveritveni obisk na sedežu hčerinske družbe sodelujočega izvoznika s sedežem v EU je pokazal, da je bila prodaja izvedena predvsem na evropskem trgu in da je bila povezana prodaja med sodelujočim proizvajalcem in hčerinskim podjetjem v OPP še naprej omejena.

| (40) | Na podlagi podatkov sodelujočega izvoznika je treba opozoriti, da je obseg izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v tretje države štirikrat presegel obseg izvoza v Unijo v OPP. Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene sodelujočega proizvajalca izvoznika za izvoz v tretje države v povprečju nižje od domačih prodajnih cen v Ruski federaciji, vendar so v povprečju višje od izvoznih cen za izvoz na trg Unije. Na podlagi tega se sklepa, da je izvozna prodaja na trge tretjih držav privlačnejša kot na trg Unije. V povezavi s tem se upošteva tudi že precej prej vzpostavljene prodajne poti s trgi Skupnosti neodvisnih držav (v nadaljnjem besedilu: SND). |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi podatkov sodelujočega izvoznika je treba opozoriti, da je obseg izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v tretje države štirikrat presegel obseg izvoza v Unijo v OPP. Ugotovljeno je bilo, da so izvozne cene sodelujočega proizvajalca izvoznika za izvoz v tretje države v povprečju nižje od domačih prodajnih cen v Ruski federaciji, vendar so v povprečju višje od izvoznih cen za izvoz na trg Unije. Na podlagi tega se sklepa, da je izvozna prodaja na trge tretjih držav privlačnejša kot na trg Unije. V povezavi s tem se upošteva tudi že precej prej vzpostavljene prodajne poti s trgi Skupnosti neodvisnih držav (v nadaljnjem besedilu: SND).

| (41) | V odzivu na končno razkritje je vložnik trdil, da so bile izvozne cene za ruske proizvajalce na tretjih trgih v resnici nižje od izvoznih cen za Unijo. Navedena je bila primerjava med povprečnimi izvoznimi cenami v Ukrajino in v nekatere evropske države, ki naj bi temeljila na ruskih carinskih statističnih podatkih. Izvirni podatki, na katerih je bila izvedena primerjava, niso bili priloženi. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je primerjava cenovnih razlik med ruskimi izvoznimi cenami za izvoz v Unijo in tistimi za izvoz na trge tretjih držav temeljila na preverjenih podatkih iz vprašalnika sodelujočega proizvajalca izvoznika. Ta primerjava cen je bila izvedena na ravni franko tovarna in je upoštevala razlike med vrstami proizvodov in ravnjo trgovanja. Povprečna cena, ki jo je predložil vložnik, ne odraža kompleksnosti cenovnih komponent in razponov na trgu železnih ali jeklenih vrvi in kablov, ki izhaja iz števila različnih izdelkov in različnih ravni trgovanja. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(41)

V odzivu na končno razkritje je vložnik trdil, da so bile izvozne cene za ruske proizvajalce na tretjih trgih v resnici nižje od izvoznih cen za Unijo. Navedena je bila primerjava med povprečnimi izvoznimi cenami v Ukrajino in v nekatere evropske države, ki naj bi temeljila na ruskih carinskih statističnih podatkih. Izvirni podatki, na katerih je bila izvedena primerjava, niso bili priloženi. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je primerjava cenovnih razlik med ruskimi izvoznimi cenami za izvoz v Unijo in tistimi za izvoz na trge tretjih držav temeljila na preverjenih podatkih iz vprašalnika sodelujočega proizvajalca izvoznika. Ta primerjava cen je bila izvedena na ravni franko tovarna in je upoštevala razlike med vrstami proizvodov in ravnjo trgovanja. Povprečna cena, ki jo je predložil vložnik, ne odraža kompleksnosti cenovnih komponent in razponov na trgu železnih ali jeklenih vrvi in kablov, ki izhaja iz števila različnih izdelkov in različnih ravni trgovanja. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (42) | Ista stran je trdila, da raven obsega izvoza industrije Unije v Rusko federacijo v tem primeru ni bistvena, ter opozorila na povečan uvoz iz Ljudske republike Kitajske v Rusko federacijo, ki bi ga bilo potrebno upoštevati pri analizi, saj predstavlja konkurenčno nevarnost za prisotnost ruskih proizvajalcev na ruskem trgu in trgih SND. Dejstvo, da proizvajalci Unije ostajajo vodilni izvozniki na ruski trg, na tem mestu ni relevantno, saj med drugim potrjuje dejstvo, da ruski proizvajalci ne morejo proizvajati vseh vrst železnih ali jeklenih vrvi in kablov, za katere na ruskem trgu obstaja povpraševanje. Glede kitajskega izvoza v Rusko federacijo je treba upoštevati, da ta raste vzporedno s hitro rastjo povpraševanja na ruskem trgu. Podatki glede ravni cen kitajskega izvoza v Rusko federacijo in na trge SND ali značilnosti uvoženega izdelka v preiskavi, ki bi omogočili nadaljnjo analizo, niso bili posredovani. Končno je treba opozoriti, da so ruski proizvajalci glede na ruske carinske statistične podatke v OPP še vedno vodilni proizvajalci na domačem trgu železnih ali jeklenih vrvi in kablov ter da je celoten uvoz na ta trg predstavljal le približno 15 % ruskega trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(42)

Ista stran je trdila, da raven obsega izvoza industrije Unije v Rusko federacijo v tem primeru ni bistvena, ter opozorila na povečan uvoz iz Ljudske republike Kitajske v Rusko federacijo, ki bi ga bilo potrebno upoštevati pri analizi, saj predstavlja konkurenčno nevarnost za prisotnost ruskih proizvajalcev na ruskem trgu in trgih SND. Dejstvo, da proizvajalci Unije ostajajo vodilni izvozniki na ruski trg, na tem mestu ni relevantno, saj med drugim potrjuje dejstvo, da ruski proizvajalci ne morejo proizvajati vseh vrst železnih ali jeklenih vrvi in kablov, za katere na ruskem trgu obstaja povpraševanje. Glede kitajskega izvoza v Rusko federacijo je treba upoštevati, da ta raste vzporedno s hitro rastjo povpraševanja na ruskem trgu. Podatki glede ravni cen kitajskega izvoza v Rusko federacijo in na trge SND ali značilnosti uvoženega izdelka v preiskavi, ki bi omogočili nadaljnjo analizo, niso bili posredovani. Končno je treba opozoriti, da so ruski proizvajalci glede na ruske carinske statistične podatke v OPP še vedno vodilni proizvajalci na domačem trgu železnih ali jeklenih vrvi in kablov ter da je celoten uvoz na ta trg predstavljal le približno 15 % ruskega trga železnih ali jeklenih vrvi in kablov. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

3.4   
  Proizvodna zmogljivost in presežna zmogljivost, ki sta na voljo za izvoz v Ruski federaciji

| (43) | Glede na zahtevek za pregled je proizvodna zmogljivost ruskih proizvajalcev izvoznika znašala 115 000 ton. Med preiskavo je vložnik v ponovni oceni navedel, da je ruska proizvodna zmogljivost med 220 000 in 250 000 tonami, vendar navedb ni podprl z dokazi. Raven proizvodne zmogljivosti vseh ruskih proizvajalcev zadevnega izdelka je bila določena na približno 158 000 ton na podlagi preverjenih podatkov sodelujočega izvoznika, podatkov, ki jih je predložil drugi znani proizvajalec, in podatkov iz zahtevka o tretjem proizvajalca. V zvezi s tem je treba upoštevati, da je proizvodna zmogljivost sodelujočega proizvajalca izvoznika v tem obdobju doživela strukturne prilagoditve, zaradi česar je bil en proizvodni obrat zaprt. |
| --- | --- |

(43)

Glede na zahtevek za pregled je proizvodna zmogljivost ruskih proizvajalcev izvoznika znašala 115 000 ton. Med preiskavo je vložnik v ponovni oceni navedel, da je ruska proizvodna zmogljivost med 220 000 in 250 000 tonami, vendar navedb ni podprl z dokazi. Raven proizvodne zmogljivosti vseh ruskih proizvajalcev zadevnega izdelka je bila določena na približno 158 000 ton na podlagi preverjenih podatkov sodelujočega izvoznika, podatkov, ki jih je predložil drugi znani proizvajalec, in podatkov iz zahtevka o tretjem proizvajalca. V zvezi s tem je treba upoštevati, da je proizvodna zmogljivost sodelujočega proizvajalca izvoznika v tem obdobju doživela strukturne prilagoditve, zaradi česar je bil en proizvodni obrat zaprt.

| (44) | V odzivu na končno razkritje je ena stran trdila, da so bili nekateri stroji iz zaprte proizvodne delavnice premeščeni v drug proizvodni obrat sodelujočega proizvajalca. Vendar dokazi, ki bi podprli to trditev, niso bili priloženi. V zvezi s tem se potrdi, da podatki, zbrani med preiskavo, dokazujejo, da je sodelujoči proizvajalec v obravnavanem obdobju izvajal strukturne prilagoditve, ki so vključevale razrez nekaterih strojev na vseh treh lokacijah proizvodnje in zaprtje enega proizvodnega obrata. Hkrati ni mogoče izključiti, da so bili nekateri stroji iz zaprtih proizvodnih obratov premeščeni v preostale obrate. V nobenem primeru pa to dejstvo ne spreminja ocene proizvodne zmogljivosti tega proizvajalca ali Rusije v celoti, glede česar stranka ni ugovarjala. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(44)

V odzivu na končno razkritje je ena stran trdila, da so bili nekateri stroji iz zaprte proizvodne delavnice premeščeni v drug proizvodni obrat sodelujočega proizvajalca. Vendar dokazi, ki bi podprli to trditev, niso bili priloženi. V zvezi s tem se potrdi, da podatki, zbrani med preiskavo, dokazujejo, da je sodelujoči proizvajalec v obravnavanem obdobju izvajal strukturne prilagoditve, ki so vključevale razrez nekaterih strojev na vseh treh lokacijah proizvodnje in zaprtje enega proizvodnega obrata. Hkrati ni mogoče izključiti, da so bili nekateri stroji iz zaprtih proizvodnih obratov premeščeni v preostale obrate. V nobenem primeru pa to dejstvo ne spreminja ocene proizvodne zmogljivosti tega proizvajalca ali Rusije v celoti, glede česar stranka ni ugovarjala. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (45) | V pomanjkanju natančnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti tretjega proizvajalca se je na podlagi podatkov preostalih dveh proizvajalcev domnevalo, da je bila izkoriščenost zmogljivosti tretjega proizvajalca enaka izkoriščenosti zmogljivosti drugih dveh proizvajalcev, tj. 90 % v OPP. Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da je celotna neizkoriščena zmogljivost v Ruski federaciji znašala približno 17 000 ton. To je ustrezalo približno 8 % potrošnje Unije v OPP. |
| --- | --- |

(45)

V pomanjkanju natančnih podatkov o izkoriščenosti zmogljivosti tretjega proizvajalca se je na podlagi podatkov preostalih dveh proizvajalcev domnevalo, da je bila izkoriščenost zmogljivosti tretjega proizvajalca enaka izkoriščenosti zmogljivosti drugih dveh proizvajalcev, tj. 90 % v OPP. Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da je celotna neizkoriščena zmogljivost v Ruski federaciji znašala približno 17 000 ton. To je ustrezalo približno 8 % potrošnje Unije v OPP.

3.5   
  Zaključek

| (46) | Na podlagi ugotovitev je mogoče skleniti, da pri izvozu iz Ruske federacije med OPP še obstaja damping in da bi se na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi ugotovitev je mogoče skleniti, da pri izvozu iz Ruske federacije med OPP še obstaja damping in da bi se na trgu Unije ob ukinitvi sedanjih protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval.

| (47) | Vendar je treba izpostaviti naslednje točke. Prvič, obstoječo omejeno neizkoriščeno zmogljivost v Ruski federaciji bi lahko absorbiralo hitro naraščajoče povpraševanje na domačem trgu. Drugič, ruski proizvajalci nimajo zmogljivosti za proizvodnjo vseh vrst vrvi, zato je njihov konkurenčni pritisk na trgu Unije omejen. Tretjič, dva od treh znanih proizvajalcev izvoznikov v celoti nadzirata svoji hčerinski družbi v Uniji, ki proizvajata podobni izdelek. Na podlagi informacij, ki jih je posredovala hčerinska družba sodelujočega proizvajalca izvoznika, je razvidno, da se podobni izdelek, ki ga proizvaja hčerinska družba, prodaja predvsem na trgu Unije, medtem ko proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja svoj podobni izdelek večinoma za ruski trg. Poleg tega imajo ruski proizvajalci izvozniki močne komercialne povezave s trgi tretjih držav, zlasti trgi SND, ki so zanje privlačnejši, saj so cene, zaračunane na teh trgih, v povprečju višje kot cene, zaračunane v Uniji. Glede na to je bilo sklenjeno, da se uvoz zadevnega izdelka iz Ruske federacije v primeru izteka ukrepov verjetno ne bi občutno povečal. |
| --- | --- |

(47)

Vendar je treba izpostaviti naslednje točke. Prvič, obstoječo omejeno neizkoriščeno zmogljivost v Ruski federaciji bi lahko absorbiralo hitro naraščajoče povpraševanje na domačem trgu. Drugič, ruski proizvajalci nimajo zmogljivosti za proizvodnjo vseh vrst vrvi, zato je njihov konkurenčni pritisk na trgu Unije omejen. Tretjič, dva od treh znanih proizvajalcev izvoznikov v celoti nadzirata svoji hčerinski družbi v Uniji, ki proizvajata podobni izdelek. Na podlagi informacij, ki jih je posredovala hčerinska družba sodelujočega proizvajalca izvoznika, je razvidno, da se podobni izdelek, ki ga proizvaja hčerinska družba, prodaja predvsem na trgu Unije, medtem ko proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja svoj podobni izdelek večinoma za ruski trg. Poleg tega imajo ruski proizvajalci izvozniki močne komercialne povezave s trgi tretjih držav, zlasti trgi SND, ki so zanje privlačnejši, saj so cene, zaračunane na teh trgih, v povprečju višje kot cene, zaračunane v Uniji. Glede na to je bilo sklenjeno, da se uvoz zadevnega izdelka iz Ruske federacije v primeru izteka ukrepov verjetno ne bi občutno povečal.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (48) | Železne ali jeklene vrvi in kable je v OPP proizvajalo več kot trideset proizvajalcev Unije. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik) predstavlja proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Železne ali jeklene vrvi in kable je v OPP proizvajalo več kot trideset proizvajalcev Unije. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik) predstavlja proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (49) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter obseg dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi podatkov, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev in Eurostata, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih vložnika, |
| --- | --- | --- |

(49)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter obseg dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi podatkov, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev in Eurostata, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih vložnika,

| — | analiza mikroekonomskih elementov (tj. zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij, ki so bile preverjene. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elementov (tj. zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij, ki so bile preverjene.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja unije

| (50) | Potrošnja Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 8 %, in sicer s 195 426 ton na 211 380 ton. | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Unije (v tonah) | 195 426 | 206 940 | 213 350 | 211 380 |
| Indeks | 100 | 106 | 109 | 108 |

(50)

Potrošnja Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 8 %, in sicer s 195 426 ton na 211 380 ton.

2009

2010

2011

OPP

Potrošnja Unije (v tonah)

195 426

206 940

213 350

211 380

Indeks

100

106

109

108

2.   Trenutni uvoz iz Ruske federacije

2.1   
  Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Ruske federacije

| (51) | Glede na podatke Eurostata se je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije med letom 2009 in OPP povečal z 2 005 ton na 2 343 ton. Kljub povečanju pa je obseg uvoza iz Ruske federacije nižji kot v zadnji preiskavi, ko je obseg uvoza znašal 2 908 ton za leto 2005 in 3 323 ton za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 (zadnji OPP). Poleg tega uvoz iz Rusije od konca OPP kaže padajoč trend (20 % zmanjšanje). |
| --- | --- |

(51)

Glede na podatke Eurostata se je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije med letom 2009 in OPP povečal z 2 005 ton na 2 343 ton. Kljub povečanju pa je obseg uvoza iz Ruske federacije nižji kot v zadnji preiskavi, ko je obseg uvoza znašal 2 908 ton za leto 2005 in 3 323 ton za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 (zadnji OPP). Poleg tega uvoz iz Rusije od konca OPP kaže padajoč trend (20 % zmanjšanje).

| (52) | Tržni delež ruskega uvoza je znašal 1,03 % v letu 2009 in 1,11 % v OPP. |
| --- | --- |

(52)

Tržni delež ruskega uvoza je znašal 1,03 % v letu 2009 in 1,11 % v OPP.

| (53) | Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno povečale za 12 %. | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 2 005 | 2 197 | 2 549 | 2 343 |
| Indeks | 100 | 110 | 127 | 117 |
| Tržni delež | 1,03 % | 1,06 % | 1,19 % | 1,11 % |
| Indeks | 100 | 103 | 116 | 108 |
| Cena uvoza | 1 054 | 1 084 | 1 171 | 1 178 |
| Indeks | 100 | 103 | 111 | 112 |

(53)

Uvozne cene so se v obravnavanem obdobju postopno povečale za 12 %.

2009

2010

2011

OPP

Uvoz (v tonah)

2 005

2 197

2 549

2 343

Indeks

100

110

127

117

Tržni delež

1,03 %

1,06 %

1,19 %

1,11 %

Indeks

100

103

116

108

Cena uvoza

1 054

1 084

1 171

1 178

Indeks

100

103

111

112

2.2   
  Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (54) | Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega ruskega proizvajalca brez protidampinške dajatve, pri čemer je bilo ugotovljeno, da sega od 54,7 % do 69,0 %, odvisno od vrste izdelka, s tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen 63,4 %. Glede na majhen obseg uvoza iz Ruske federacije in številne različne vrste železnih ali jeklenih vrvi in kablov je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen mogoče določiti zgolj na podlagi zelo malo identičnih vrst izdelkov z majhnim obsegom (19,9 ton). Zato se šteje, da je stopnja nelojalnega nižanja cen zgolj indikativna. |
| --- | --- |

(54)

Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo določeno z uporabo izvoznih cen sodelujočega ruskega proizvajalca brez protidampinške dajatve, pri čemer je bilo ugotovljeno, da sega od 54,7 % do 69,0 %, odvisno od vrste izdelka, s tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen 63,4 %. Glede na majhen obseg uvoza iz Ruske federacije in številne različne vrste železnih ali jeklenih vrvi in kablov je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen mogoče določiti zgolj na podlagi zelo malo identičnih vrst izdelkov z majhnim obsegom (19,9 ton). Zato se šteje, da je stopnja nelojalnega nižanja cen zgolj indikativna.

3.   Uvoz iz drugih držav

3.1   
  Obseg, tržni delež in cene uvoza iz drugih držav

| (55) | Uvoz iz drugih držav razen Ruske federacije se je v obravnavanem obdobju povečal za 10,6 %, kar je več od povečanja potrošnje na trgu Unije (+ 8 %). Kljub temu, da so druge države, z izjemo Ruske federacije, povečale tržni delež v Uniji, se lahko šteje, da so ti deleži stabilni. |
| --- | --- |

(55)

Uvoz iz drugih držav razen Ruske federacije se je v obravnavanem obdobju povečal za 10,6 %, kar je več od povečanja potrošnje na trgu Unije (+ 8 %). Kljub temu, da so druge države, z izjemo Ruske federacije, povečale tržni delež v Uniji, se lahko šteje, da so ti deleži stabilni.

| (56) | Glavne države izvoznice med OPP so bile Južna Koreja s 16 % tržnim deležem, sledile so LRK (1,78 %), Tajska (približno 1,65 %) in Ruska federacija (1,11 %, glej zgoraj), medtem ko je tržni delež industrije Unije znašal skoraj 60 %.









  Države/Uvoz (v tonah) | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Koreja | 32 027 | 23 926 | 28 906 | 34 798 |
| Kitajska | 5 797 | 4 067 | 5 174 | 3 765 |
| Tajska | 3 673 | 3 815 | 5 348 | 3 499 |
| Druge države | 34 938 | 38 974 | 39 376 | 42 444 |
| Vmesna vsota
  (razen Ruske federacije) | 76 435 | 70 782 | 78 804 | 84 506 |
| Rusija | 2 005 | 2 197 | 2 548 | 2 343 |
| Uvoz skupaj
  (vključno z uvozom iz Ruske federacije) | 78 440 | 72 979 | 81 352 | 86 849 |

(56)

Glavne države izvoznice med OPP so bile Južna Koreja s 16 % tržnim deležem, sledile so LRK (1,78 %), Tajska (približno 1,65 %) in Ruska federacija (1,11 %, glej zgoraj), medtem ko je tržni delež industrije Unije znašal skoraj 60 %.

Države/Uvoz (v tonah)

2009

2010

2011

OPP

Južna Koreja

32 027

23 926

28 906

34 798

Kitajska

5 797

4 067

5 174

3 765

Tajska

3 673

3 815

5 348

3 499

Druge države

34 938

38 974

39 376

42 444

Vmesna vsota

(razen Ruske federacije)

76 435

70 782

78 804

84 506

Rusija

2 005

2 197

2 548

2 343

Uvoz skupaj

(vključno z uvozom iz Ruske federacije)

78 440

72 979

81 352

86 849

3.2   
  Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (57) | Skupne povprečne cene uvoza podobnega izdelka iz drugih držav so ostale stabilne in nespremenjene v obravnavanem obdobju in so bile nelojalno nižje od cen industrije Unije v povprečju za 57 %. |
| --- | --- |

(57)

Skupne povprečne cene uvoza podobnega izdelka iz drugih držav so ostale stabilne in nespremenjene v obravnavanem obdobju in so bile nelojalno nižje od cen industrije Unije v povprečju za 57 %.

4.   Položaj industrije Unije

| (58) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in pokazatelje, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

4.1   
  Uvodne ugotovitve

| (59) | Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije (IU), (makroekonomski elementi, kot je določeno v uvodni izjavi 49), in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije (mikroekonomski elementi, kot je določeno v uvodni izjavi 49). |
| --- | --- |

(59)

Glede na to, da je bilo v zvezi z industrijo Unije uporabljeno vzorčenje, je bila škoda ocenjena na podlagi informacij, zbranih na ravni celotne industrije Unije (IU), (makroekonomski elementi, kot je določeno v uvodni izjavi 49), in na podlagi informacij, zbranih na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije (mikroekonomski elementi, kot je določeno v uvodni izjavi 49).

(a)   Proizvodnja

| (60) | Proizvodnja IU se je povečala za 6 % med letom 2009 in OPP, tj. z 214 475 ton na 228 368 ton. V okviru povečane potrošnje (+ 8 %), kot je navedeno v uvodni izjavi 52, je industrija Unije obseg svoje proizvodnje povečala za 6 %.









  IU | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 214 475 | 223 385 | 224 559 | 228 368 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 106 |

(60)

Proizvodnja IU se je povečala za 6 % med letom 2009 in OPP, tj. z 214 475 ton na 228 368 ton. V okviru povečane potrošnje (+ 8 %), kot je navedeno v uvodni izjavi 52, je industrija Unije obseg svoje proizvodnje povečala za 6 %.

IU

2009

2010

2011

OPP

Obseg proizvodnje (v tonah)

214 475

223 385

224 559

228 368

Indeks

100

104

105

106

(b)   Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (61) | Povečana potrošnja v Uniji (+ 8 %) je sprožila tudi povečanje obsega proizvodnje industrije Unije za 6 %.









  IU | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmogljivost | 348 852 | 371 187 | 366 976 | 369 134 |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 106 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 61,5 % | 60,2 % | 61,2 % | 61,9 % |
| Indeks | 100 | 98 | 100 | 101 |

(61)

Povečana potrošnja v Uniji (+ 8 %) je sprožila tudi povečanje obsega proizvodnje industrije Unije za 6 %.

IU

2009

2010

2011

OPP

Zmogljivost

348 852

371 187

366 976

369 134

Indeks

100

106

105

106

Izkoriščenost zmogljivosti

61,5 %

60,2 %

61,2 %

61,9 %

Indeks

100

98

100

101

(c)   Obseg prodaje

| (62) | Prodaja IU na trgu Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 7 %.









  IU | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah) | 116 902 | 133 824 | 131 085 | 124 524 |
| Indeks | 100 | 114 | 112 | 107 |

(62)

Prodaja IU na trgu Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 7 %.

IU

2009

2010

2011

OPP

Prodaja nepovezanim strankam v Uniji (v tonah)

116 902

133 824

131 085

124 524

Indeks

100

114

112

107

(d)   Tržni delež

| (63) | IU je v obravnavanem obdobju uspelo ohraniti relativno stabilen tržni delež, tj. 60 % leta 2009 in 59 % v OPP.









  IU | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež | 60 % | 65 % | 61 % | 59 % |
| Indeks | 100 | 108 | 102 | 98 |

(63)

IU je v obravnavanem obdobju uspelo ohraniti relativno stabilen tržni delež, tj. 60 % leta 2009 in 59 % v OPP.

IU

2009

2010

2011

OPP

Tržni delež

60 %

65 %

61 %

59 %

Indeks

100

108

102

98

(e)   Rast

| (64) | Med letom 2009 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 8 %, se je tudi obseg prodaje IU povečal za 7 %. Ne glede na to, da se je tržni delež industrije Unije rahlo zmanjšal, se lahko šteje, da je stabilen, medtem ko se je uvoz iz Ruske federacije rahlo povečal. |
| --- | --- |

(64)

Med letom 2009 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 8 %, se je tudi obseg prodaje IU povečal za 7 %. Ne glede na to, da se je tržni delež industrije Unije rahlo zmanjšal, se lahko šteje, da je stabilen, medtem ko se je uvoz iz Ruske federacije rahlo povečal.

(f)   Zaposlenost

| (65) | Medtem ko podatki vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju kažejo 5-odstotno povečanje zaposlenosti, je ta po podatkih vložnika na ravni celotne IU drugačna, saj kaže negativen trend, in sicer 6-odstotno zmanjšanje med letom 2009 in OPP.









  IU | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 3 763 | 3 776 | 3 688 | 3 544 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 94 |

(65)

Medtem ko podatki vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju kažejo 5-odstotno povečanje zaposlenosti, je ta po podatkih vložnika na ravni celotne IU drugačna, saj kaže negativen trend, in sicer 6-odstotno zmanjšanje med letom 2009 in OPP.

IU

2009

2010

2011

OPP

Zaposlenost

3 763

3 776

3 688

3 544

Indeks

100

100

98

94

(g)   Višina stopnje dampinga

| (66) | Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na IU (4,7 %), glede na nizek celoten obseg uvoza iz Ruske federacije in sorazmerno nizke stopnje dampinga, ni mogoče šteti za bistvenega. |
| --- | --- |

(66)

Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na IU (4,7 %), glede na nizek celoten obseg uvoza iz Ruske federacije in sorazmerno nizke stopnje dampinga, ni mogoče šteti za bistvenega.

(h)   Zaloge

| (67) | Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2009 in OPP zmanjšala.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 11 723 | 10 240 | 9 813 | 10 489 |
| Indeks | 100 | 87 | 84 | 89 |

(67)

Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2009 in OPP zmanjšala.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Končne zaloge (v tonah)

11 723

10 240

9 813

10 489

Indeks

100

87

84

89

(i)   Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene

| (68) | Prodajne cene na enoto IU so se zvišale za 8 % med letom 2009 in OPP. Tak razvoj cen je povezan z dejstvom, da je IU uspelo prenesti povečanje proizvodnih stroškov (za 8 %) na uporabnike. Povezan je tudi s postopnim prehodom IU na proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov večjega premera in s povečanjem proizvodnje vrvi za posebne namene.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono) | 3 625 | 3 658 | 3 809 | 3 911 |
| Indeks | 100 | 101 | 105 | 108 |

(68)

Prodajne cene na enoto IU so se zvišale za 8 % med letom 2009 in OPP. Tak razvoj cen je povezan z dejstvom, da je IU uspelo prenesti povečanje proizvodnih stroškov (za 8 %) na uporabnike. Povezan je tudi s postopnim prehodom IU na proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov večjega premera in s povečanjem proizvodnje vrvi za posebne namene.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)

3 625

3 658

3 809

3 911

Indeks

100

101

105

108

(j)   Plače

| (69) | Med letom 2009 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa povečala za 20 % v obravnavanem obdobju. Po prestrukturiranju nekaterih vzorčenih družb se je povečal delež belih ovratnikov v primerjavi s fizičnimi delavci v obravnavanem obdobju, kar se je odrazilo v višjih povprečnih stroških plače na zaposlenega.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plače na ekvivalent polnega delovnega časa (EUR) | 42 393 | 45 174 | 48 718 | 51 052 |
| Indeks | 100 | 107 | 115 | 120 |

(69)

Med letom 2009 in OPP se je povprečna plača na ekvivalent polnega delovnega časa povečala za 20 % v obravnavanem obdobju. Po prestrukturiranju nekaterih vzorčenih družb se je povečal delež belih ovratnikov v primerjavi s fizičnimi delavci v obravnavanem obdobju, kar se je odrazilo v višjih povprečnih stroških plače na zaposlenega.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Plače na ekvivalent polnega delovnega časa (EUR)

42 393

45 174

48 718

51 052

Indeks

100

107

115

120

(k)   Produktivnost

| (70) | Produktivnost delovne sile IU, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polnega delovnega časa, porabljenega na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna, saj se je leta 2010 zmanjšala, preden se je leta 2011 in v OPP povečala.









  IU | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost | 58 | 52 | 53 | 55 |
| Indeks | 100 | 88 | 90 | 94 |

(70)

Produktivnost delovne sile IU, merjena kot proizvodnja na ekvivalent polnega delovnega časa, porabljenega na leto, je bila v obravnavanem obdobju nestanovitna, saj se je leta 2010 zmanjšala, preden se je leta 2011 in v OPP povečala.

IU

2009

2010

2011

OPP

Produktivnost

58

52

53

55

Indeks

100

88

90

94

(l)   Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

| (71) | Naložbe v proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov so se v obravnavanem obdobju povečale za 271 %, bile so znatne in so v OPP znašale skoraj 16 milijonov EUR. Vzorčeni proizvajalci v obravnavanem obdobju niso imeli težav pri zbiranju kapitala. Poleg tega je bilo možno velik del naložb financirati iz lastnih denarnih tokov.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v 1 000 EUR) | 5 845 | 6 025 | 12 656 | 15 839 |
| Indeks | 100 | 103 | 217 | 271 |

(71)

Naložbe v proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov so se v obravnavanem obdobju povečale za 271 %, bile so znatne in so v OPP znašale skoraj 16 milijonov EUR. Vzorčeni proizvajalci v obravnavanem obdobju niso imeli težav pri zbiranju kapitala. Poleg tega je bilo možno velik del naložb financirati iz lastnih denarnih tokov.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Naložbe (v 1 000 EUR)

5 845

6 025

12 656

15 839

Indeks

100

103

217

271

(m)   Dobičkonosnost na trgu Unije

| (72) | Vzorčenim proizvajalcem je uspelo doseči dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Dobiček, dosežen med letom 2009 in OPP je bil kljub padcu glede na leto 2009 bistveno nad ciljnim dobičkom, in sicer 5 %, določenim v prvotni preiskavi.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost na trgu Unije | 14,8 % | 10,1 % | 10,6 % | 10,6 % |
| Indeks | 100 | 68 | 72 | 72 |

(72)

Vzorčenim proizvajalcem je uspelo doseči dobiček v celotnem obravnavanem obdobju. Dobiček, dosežen med letom 2009 in OPP je bil kljub padcu glede na leto 2009 bistveno nad ciljnim dobičkom, in sicer 5 %, določenim v prvotni preiskavi.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Dobičkonosnost na trgu Unije

14,8 %

10,1 %

10,6 %

10,6 %

Indeks

100

68

72

72

(n)   Donosnost naložb

| (73) | Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti na področju železnih ali jeklenih vrvi in kablov v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezanih s proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Kljub zmanjšanju je ta delež še vedno precej visok.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost naložb | 37,7 % | 23,4 % | 25 % | 23 % |
| Indeks | 100 | 62 | 66 | 61 |

(73)

Donosnost naložb, izražena kot celoten dobiček, ustvarjen iz dejavnosti na področju železnih ali jeklenih vrvi in kablov v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti sredstev, neposredno in posredno povezanih s proizvodnjo železnih ali jeklenih vrvi in kablov, je sledila navedenemu trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju. Kljub zmanjšanju je ta delež še vedno precej visok.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Donosnost naložb

37,7 %

23,4 %

25 %

23 %

Indeks

100

62

66

61

(o)   Denarni tok

| (74) | Likvidnostni položaj je na splošno še vedno zelo pozitiven, kljub nekaterim poslabšanjem med letom 2009 in OPP, pri čemer do neke mere sledi trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju.









  Vzorčeni proizvajalci | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (v 1 000 EUR) | 57 545 | 40 640 | 38 297 | 43 380 |
| Indeks | 100 | 71 | 67 | 75 |

(74)

Likvidnostni položaj je na splošno še vedno zelo pozitiven, kljub nekaterim poslabšanjem med letom 2009 in OPP, pri čemer do neke mere sledi trendu dobičkonosnosti v celotnem obravnavanem obdobju.

Vzorčeni proizvajalci

2009

2010

2011

OPP

Denarni tok (v 1 000 EUR)

57 545

40 640

38 297

43 380

Indeks

100

71

67

75

(p)   Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

| (75) | Večina kazalnikov kaže, da je industrija Unije prilagodila svojo proizvodnjo, s čimer se lažje sooča z novimi gospodarskimi okoliščinami in izkorišča priložnosti na trgu Unije in izven njega v segmentih, kjer je mogoče doseči visoke donose. Izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer IU poleg uvedbe protidampinških ukrepov leta 2001 kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks. |
| --- | --- |

(75)

Večina kazalnikov kaže, da je industrija Unije prilagodila svojo proizvodnjo, s čimer se lažje sooča z novimi gospodarskimi okoliščinami in izkorišča priložnosti na trgu Unije in izven njega v segmentih, kjer je mogoče doseči visoke donose. Izboljšanje gospodarskih in finančnih razmer IU poleg uvedbe protidampinških ukrepov leta 2001 kaže, da so ukrepi učinkoviti in da je IU okrevala po učinkih preteklih dampinških praks.

4.2   
  Zaključek

| (76) | V obravnavanem obdobju je IU bolj ali manj uspela ohraniti svoj tržni delež, cene so se povečale za 8 %, zaloge so ostale na primerni ravni, medtem ko sta se obseg proizvodnje in potrošnja povečala. IU je poslovala z dobičkom v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav je bila raven dobička v OPP nižja kot leta 2009. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da IU v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode. |
| --- | --- |

(76)

V obravnavanem obdobju je IU bolj ali manj uspela ohraniti svoj tržni delež, cene so se povečale za 8 %, zaloge so ostale na primerni ravni, medtem ko sta se obseg proizvodnje in potrošnja povečala. IU je poslovala z dobičkom v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav je bila raven dobička v OPP nižja kot leta 2009. Glede na navedeno je mogoče skleniti, da IU v obravnavanem obdobju ni utrpela materialne škode.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (77) | Preučilo se je tudi, ali bi lahko prišlo do ponovitve materialne škode, če bi bilo dovoljeno, da se ukrepi iztečejo. Zaradi razlogov, ki so navedeni v nadaljevanju, se ocenjuje, da ni verjetno, da se bo to zgodilo. |
| --- | --- |

(77)

Preučilo se je tudi, ali bi lahko prišlo do ponovitve materialne škode, če bi bilo dovoljeno, da se ukrepi iztečejo. Zaradi razlogov, ki so navedeni v nadaljevanju, se ocenjuje, da ni verjetno, da se bo to zgodilo.

| (78) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, so bile cene uvoza iz Ruske federacije nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Vendar se glede na majhen obseg primerjanih vrst izdelka šteje, da je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen zgolj indikativna. |
| --- | --- |

(78)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, so bile cene uvoza iz Ruske federacije nizke in so nelojalno nižale prodajne cene EU. Vendar se glede na majhen obseg primerjanih vrst izdelka šteje, da je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen zgolj indikativna.

| (79) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 51, je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije znašal 2 005 ton v letu 2009 in 2 343 ton med OPP, kar predstavlja tržni delež v višini 1,03 % in 1,11 %. |
| --- | --- |

(79)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 51, je obseg uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Ruske federacije znašal 2 005 ton v letu 2009 in 2 343 ton med OPP, kar predstavlja tržni delež v višini 1,03 % in 1,11 %.

| (80) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 43 in 45, je skupna zmogljivost ruskih proizvajalcev ocenjena na približno 158 000 ton, pri čemer je bila ta med zadnjo preiskavo ocenjena na 220 000 ton, kar je približna raven celotne potrošnje EU. Poleg tega kaže, da so neizkoriščene zmogljivosti trenutno omejene. |
| --- | --- |

(80)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 43 in 45, je skupna zmogljivost ruskih proizvajalcev ocenjena na približno 158 000 ton, pri čemer je bila ta med zadnjo preiskavo ocenjena na 220 000 ton, kar je približna raven celotne potrošnje EU. Poleg tega kaže, da so neizkoriščene zmogljivosti trenutno omejene.

| (81) | Med zadnjo preiskavo se je ocenilo, da ruski trg ni zmožen absorbirati ravni ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 36, se je domača potrošnja železnih ali jeklenih vrvi in kablov v obravnavanem obdobju v Rusiji občutno povečala, in sicer za 38 %. Poleg tega javno dostopne gospodarske napovedi predvidevajo močno rast BDP v Ruski federaciji v prihodnjih letih. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, bo rastoč ruski trg verjetno lahko absorbiral ruske neizkoriščene zmogljivosti, pri čemer so ruske cene približno 11 % višje od izvoznih cen za izvoz v EU. Poleg tega so ruske izvozne cene za izvoz na druge trge, predvsem v države SND, v povprečju 5,6 % višje od izvoznih cen za izvoz v EU. Zato je malo verjetno, da bodo večje količine neizkoriščenih zmogljivosti ali obstoječa prodaja na donosnejših domačih trgih oziroma trgih držav SND preusmerjene na trg Unije. |
| --- | --- |

(81)

Med zadnjo preiskavo se je ocenilo, da ruski trg ni zmožen absorbirati ravni ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 36, se je domača potrošnja železnih ali jeklenih vrvi in kablov v obravnavanem obdobju v Rusiji občutno povečala, in sicer za 38 %. Poleg tega javno dostopne gospodarske napovedi predvidevajo močno rast BDP v Ruski federaciji v prihodnjih letih. Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, bo rastoč ruski trg verjetno lahko absorbiral ruske neizkoriščene zmogljivosti, pri čemer so ruske cene približno 11 % višje od izvoznih cen za izvoz v EU. Poleg tega so ruske izvozne cene za izvoz na druge trge, predvsem v države SND, v povprečju 5,6 % višje od izvoznih cen za izvoz v EU. Zato je malo verjetno, da bodo večje količine neizkoriščenih zmogljivosti ali obstoječa prodaja na donosnejših domačih trgih oziroma trgih držav SND preusmerjene na trg Unije.

| (82) | Glede na navedeno se sklene, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Ruske federacije najverjetneje ne bi povzročila ponovitve materialne škode IU v celoti. |
| --- | --- |

(82)

Glede na navedeno se sklene, da razveljavitev ukrepov za uvoz s poreklom iz Ruske federacije najverjetneje ne bi povzročila ponovitve materialne škode IU v celoti.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (83) | Glede na navedeno bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, razveljaviti in sedanji postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) in členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Glede na navedeno bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ruske federacije, razveljaviti in sedanji postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) in členom 11(2) osnovne uredbe.

| (84) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za razveljavitev obstoječih ukrepov za uvoz s poreklom iz Ruske federacije. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Pripombe je posredovala tudi zainteresirana stran, ki je zaprosila tudi za zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje, kar ji je bilo odobreno – |
| --- | --- |

(84)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za razveljavitev obstoječih ukrepov za uvoz s poreklom iz Ruske federacije. Po tem obvestilu jim je bil dan tudi rok za predložitev stališč. Pripombe je posredovala tudi zainteresirana stran, ki je zaprosila tudi za zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje, kar ji je bilo odobreno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Protidampinški ukrepi glede uvoza jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega, s poreklom iz Ruske federacije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98, se razveljavijo, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.

Člen 2

Postopek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz jeklenih vrvi in kablov, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s priborom ali brez njega, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98, s poreklom iz Ruske federacije, ki je bil uveden v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009, se zaključi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

J. NEVEROVIC

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 211, 4.8.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 285, 31.10.2007, str. 52.

3

(4)  UL L 285, 31.10.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 36, 9.2.2012, str. 1.

5

(6)  UL C 330, 27.10.2012, str. 5.

6

(7)  Na podlagi podatkov ruskega združenja proizvajalcev metalurških izdelkov Prommetiz.

7

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/11

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1343/2013

z dne 12. decembra 2013

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1184/2007 (2) je uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz persulfatov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Tajvana in Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava in prvotni ukrepi). Ukrepi glede LRK so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 71,8 % za vse družbe, razen dva kitajska proizvajalca izvoznika, katerima so bile dodeljene individualne dajatve. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1184/2007 (2) je uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz persulfatov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Tajvana in Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava in prvotni ukrepi). Ukrepi glede LRK so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 71,8 % za vse družbe, razen dva kitajska proizvajalca izvoznika, katerima so bile dodeljene individualne dajatve.

2.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (2) | Komisija je 10. oktobra 2012 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (3), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz persulfatov s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 10. oktobra 2012 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (3), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz persulfatov s poreklom iz LRK.

| (3) | Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki sta ga vložila dva evropska proizvajalca RheinPerChemie GmbH&Co. KG in United Initiators GmbH&Co. KG (v nadaljnjem besedilu: vložnika), ki predstavljata 100 % celotne proizvodnje persulfatov v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki sta ga vložila dva evropska proizvajalca RheinPerChemie GmbH&Co. KG in United Initiators GmbH&Co. KG (v nadaljnjem besedilu: vložnika), ki predstavljata 100 % celotne proizvodnje persulfatov v Uniji.

| (4) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno ponovila. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno ponovila.

3.   Preiskava

3.1   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (5) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(5)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

3.2   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (6) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, proizvajalce izvoznike iz LRK, nepovezane uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce v morebitno primerljivih državah ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, proizvajalce izvoznike iz LRK, nepovezane uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce v morebitno primerljivih državah ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (7) | Ker lahko preiskava vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po objavi obvestila o začetku javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Ker lahko preiskava vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po objavi obvestila o začetku javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.

| (8) | Javil se ni nobeden od uvoznikov. |
| --- | --- |

(8)

Javil se ni nobeden od uvoznikov.

| (9) | Vprašalnik je izpolnil le en proizvajalec izvoznik. Zato vzorca proizvajalcev izvoznikov ni bilo potrebno izbrati. |
| --- | --- |

(9)

Vprašalnik je izpolnil le en proizvajalec izvoznik. Zato vzorca proizvajalcev izvoznikov ni bilo potrebno izbrati.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore sta poslala dva proizvajalca Unije, en proizvajalec izvoznik iz LRK in en proizvajalec iz Turčije, ki se šteje za morebitno primerljivo državo. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore sta poslala dva proizvajalca Unije, en proizvajalec izvoznik iz LRK in en proizvajalec iz Turčije, ki se šteje za morebitno primerljivo državo.

| (11) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije







  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Nemčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Nemčija,

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Nemčija; |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Nemčija;

| (b) | proizvajalec izvoznik iz LRK |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik iz LRK

United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šanghaj (4).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (12) | Zadevni izdelek je isti kot tisti, ki ga zajema prvotna preiskava, in sicer peroksisulfati (persulfati), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), uvrščeni pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je isti kot tisti, ki ga zajema prvotna preiskava, in sicer peroksisulfati (persulfati), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), uvrščeni pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80.

| (13) | Zadevni izdelek se uporablja kot pobudnik ali oksidant v številnih primerih. V nekaterih primerih se uporablja kot pobudnik polimerizacije v proizvodnji polimerov, kot sredstvo za jedkanje pri proizvodnji tiskanih vezij in lasne kozmetike, kot sredstvo za odstranjevanje škrobila z blaga, pri proizvodnji papirja, kot sredstvo za čiščenje zob in dezinfekcijsko sredstvo. |
| --- | --- |

(13)

Zadevni izdelek se uporablja kot pobudnik ali oksidant v številnih primerih. V nekaterih primerih se uporablja kot pobudnik polimerizacije v proizvodnji polimerov, kot sredstvo za jedkanje pri proizvodnji tiskanih vezij in lasne kozmetike, kot sredstvo za odstranjevanje škrobila z blaga, pri proizvodnji papirja, kot sredstvo za čiščenje zob in dezinfekcijsko sredstvo.

| (14) | S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enako osnovno uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(14)

S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enako osnovno uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1.   Splošne opombe

| (15) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi na podlagi morebitnega izteka veljavnosti veljavnih ukrepov za določen uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi na podlagi morebitnega izteka veljavnosti veljavnih ukrepov za določen uvoz iz LRK.

| (16) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik, ki ni izvažal zadevnega izdelka v Unijo v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 in podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 51 do 53, je preiskava pokazala, da je vse izvoze iz LRK v OPP izvedel dejansko en sam izvoznik, pri katerem damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen in ki v sedanjem pregledu ni obravnavan. Zato analiza dampinga v tem primeru ni mogoča. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik, ki ni izvažal zadevnega izdelka v Unijo v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 in podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 51 do 53, je preiskava pokazala, da je vse izvoze iz LRK v OPP izvedel dejansko en sam izvoznik, pri katerem damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen in ki v sedanjem pregledu ni obravnavan. Zato analiza dampinga v tem primeru ni mogoča.

2.   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

| (17) | Za oceno verjetnosti ponovitve dampinga so se upoštevale informacije sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, informacije, zbrane v skladu s členom 18 osnovne uredbe, in razpoložljiva dejstva glede nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Razpoložljiva dejstva so izhajala iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, informacij, objavljenih v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ki so ga marca 2013 začele Združene države Amerike (ZDA) (5), statističnih podatkov, tj. mesečnih podatkov, ki jih države članice posredujejo Komisiji v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zbirka podatkov 14.6), in Eurostatovih podatkov o uvozu. |
| --- | --- |

(17)

Za oceno verjetnosti ponovitve dampinga so se upoštevale informacije sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, informacije, zbrane v skladu s členom 18 osnovne uredbe, in razpoložljiva dejstva glede nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Razpoložljiva dejstva so izhajala iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, informacij, objavljenih v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ki so ga marca 2013 začele Združene države Amerike (ZDA) (5), statističnih podatkov, tj. mesečnih podatkov, ki jih države članice posredujejo Komisiji v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zbirka podatkov 14.6), in Eurostatovih podatkov o uvozu.

(a)   Cene in obseg uvoza v Unijo iz LRK in drugih tretjih držav

| (18) | Podatki, ki so bili na voljo v preiskavi, so pokazali, da je ves uvoz iz LRK v OPP dejansko izvedel en kitajski izvoznik, za katerega damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen (6). Zato za ta uvoz protidampinški ukrepi ne veljajo. Cene tega uvoza so bile še naprej nižje od cen industrije Unije v navedenem obdobju. |
| --- | --- |

(18)

Podatki, ki so bili na voljo v preiskavi, so pokazali, da je ves uvoz iz LRK v OPP dejansko izvedel en kitajski izvoznik, za katerega damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen (6). Zato za ta uvoz protidampinški ukrepi ne veljajo. Cene tega uvoza so bile še naprej nižje od cen industrije Unije v navedenem obdobju.

| (19) | Čeprav so se kitajske uvozne cene v Unijo v obravnavanem obdobju povečale za 29 %, so bile še vedno nizke in so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije v OPP. Prodajne cene industrije Unije so se prav tako povečale na trgu Unije, vendar manj izrazito, in sicer za 7 %. |
| --- | --- |

(19)

Čeprav so se kitajske uvozne cene v Unijo v obravnavanem obdobju povečale za 29 %, so bile še vedno nizke in so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije v OPP. Prodajne cene industrije Unije so se prav tako povečale na trgu Unije, vendar manj izrazito, in sicer za 7 %.

| (20) | Edini sodelujoči kitajski izvoznik, za katerega veljajo sedanji protidampinški ukrepi, ni izvažal zadevnega izdelka v Unijo v OPP. Vendar je preiskava pokazala, da je na trge tretjih držav izvažal po dampinških cenah in da so bile njegove cene še nižje od cen sedanjega uvoza iz LRK na trg Unije. To je znak, da izvozniki na Kitajskem nadaljujejo z dampingom in da so njihove cene nizke. |
| --- | --- |

(20)

Edini sodelujoči kitajski izvoznik, za katerega veljajo sedanji protidampinški ukrepi, ni izvažal zadevnega izdelka v Unijo v OPP. Vendar je preiskava pokazala, da je na trge tretjih držav izvažal po dampinških cenah in da so bile njegove cene še nižje od cen sedanjega uvoza iz LRK na trg Unije. To je znak, da izvozniki na Kitajskem nadaljujejo z dampingom in da so njihove cene nizke.

| (21) | Trg Unije je sestavljen iz uvoza približno treh držav: Kitajske, Turčije in ZDA, ki predstavljajo od 8 % do 10 % tržnega deleža, tržni delež dveh proizvajalcev Unije pa znaša približno od 65 % do 75 %. Preiskava je pokazala, da so bile ZDA še naprej prisotne na trgu Unije in predstavljale približno tretjino celotnega uvoza v OPP. Uvozne cene ZDA so bile povprečno 10 % nad uvoznimi cenami iz LRK. Ta ugotovitev skupaj z ugotovljenim nelojalnim nižanjem prodajnih cen industrije Unije kaže, da kitajski uvoz še naprej izvaja pritisk na znižanje prodajnih cen v Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Trg Unije je sestavljen iz uvoza približno treh držav: Kitajske, Turčije in ZDA, ki predstavljajo od 8 % do 10 % tržnega deleža, tržni delež dveh proizvajalcev Unije pa znaša približno od 65 % do 75 %. Preiskava je pokazala, da so bile ZDA še naprej prisotne na trgu Unije in predstavljale približno tretjino celotnega uvoza v OPP. Uvozne cene ZDA so bile povprečno 10 % nad uvoznimi cenami iz LRK. Ta ugotovitev skupaj z ugotovljenim nelojalnim nižanjem prodajnih cen industrije Unije kaže, da kitajski uvoz še naprej izvaja pritisk na znižanje prodajnih cen v Uniji.

| (22) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je kitajski uvoz v OPP opravil en izvoznik, pri katerem v prvotni preiskavi damping ni bil ugotovljen. Med letom 2009 in OPP se je obseg tega uvoza povečal za 24 %, ustrezni tržni delež pa se je povečal iz 8 % na 9,6 % celotne potrošnje Unije v istem obdobju. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je kitajski uvoz v OPP opravil en izvoznik, pri katerem v prvotni preiskavi damping ni bil ugotovljen. Med letom 2009 in OPP se je obseg tega uvoza povečal za 24 %, ustrezni tržni delež pa se je povečal iz 8 % na 9,6 % celotne potrošnje Unije v istem obdobju.

| (23) | Pomembno je opozoriti, da so bili protidampinški ukrepi med letoma 1995 in 2001 uvedeni proti persulfatom iz LRK. Po razveljavitvi teh ukrepov se je obseg uvoza iz LRK povečal z manj kot 200 ton leta 2001 na več kot 4 000 ton leta 2003 in se več kot podvojil leta 2006, in sicer na 9 000 ton. Z drugimi besedami, kitajski uvoz je v nekaj letih predstavljal več kot 20 % trga Unije. V obdobju 2003–2006 se je potrošnja povečala za 7 %, kitajski tržni delež pa se je podvojil. To kaže, da imajo kitajski izvozniki lahko v odsotnosti protidampinških ukrepov znatni tržni delež na trgu Unije. |
| --- | --- |

(23)

Pomembno je opozoriti, da so bili protidampinški ukrepi med letoma 1995 in 2001 uvedeni proti persulfatom iz LRK. Po razveljavitvi teh ukrepov se je obseg uvoza iz LRK povečal z manj kot 200 ton leta 2001 na več kot 4 000 ton leta 2003 in se več kot podvojil leta 2006, in sicer na 9 000 ton. Z drugimi besedami, kitajski uvoz je v nekaj letih predstavljal več kot 20 % trga Unije. V obdobju 2003–2006 se je potrošnja povečala za 7 %, kitajski tržni delež pa se je podvojil. To kaže, da imajo kitajski izvozniki lahko v odsotnosti protidampinških ukrepov znatni tržni delež na trgu Unije.

| (24) | Ob upoštevanju navedenih dejstev in premislekov, zlasti kitajskega odziva na razveljavitev ukrepov na trgu Unije leta 2001, ravni kitajskih cen v OPP in nadaljevanja dampinških praks na trgih tretjih držav, se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost, da bi velike količine poceni kitajskega uvoza kratkoročno zopet zavzele trg Unije. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju navedenih dejstev in premislekov, zlasti kitajskega odziva na razveljavitev ukrepov na trgu Unije leta 2001, ravni kitajskih cen v OPP in nadaljevanja dampinških praks na trgih tretjih držav, se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost, da bi velike količine poceni kitajskega uvoza kratkoročno zopet zavzele trg Unije.

(b)   Gibanje cen kitajskih proizvajalcev na drugih izvoznih trgih

| (25) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, sodelujoča kitajska družba v OPP ni izvažala v Unijo in njenih normalnih vrednosti na domačem trgu ni bilo mogoče primerjati z izvoznimi cenami v Unijo. Vendar je bilo ocenjeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, ali je bil izvoz družbe v tretje države izveden v OPP po dampinških cenah. Ker je bila družbi v prvotni preiskavi odobrena TGO, so bile normalne vrednosti določene na podlagi njenih podatkov. |
| --- | --- |

(25)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, sodelujoča kitajska družba v OPP ni izvažala v Unijo in njenih normalnih vrednosti na domačem trgu ni bilo mogoče primerjati z izvoznimi cenami v Unijo. Vendar je bilo ocenjeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, ali je bil izvoz družbe v tretje države izveden v OPP po dampinških cenah. Ker je bila družbi v prvotni preiskavi odobrena TGO, so bile normalne vrednosti določene na podlagi njenih podatkov.

| (26) | Za tri vrste zadevnega izdelka, za katere je bila domača prodaja reprezentativna in del običajnega poteka trgovanja, so bile normalne vrednosti določene na podlagi cen, ki so jih plačale neodvisne stranke na domačem trgu. Za eno vrsto je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi stroškov proizvodnje v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Zato je bila določena normalna vrednost navedene vrste izračunana na podlagi proizvodnih stroškov družbe, prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSA-stroški) ter dobička od prodaje na domačem trgu v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Za tri vrste zadevnega izdelka, za katere je bila domača prodaja reprezentativna in del običajnega poteka trgovanja, so bile normalne vrednosti določene na podlagi cen, ki so jih plačale neodvisne stranke na domačem trgu. Za eno vrsto je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi stroškov proizvodnje v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Zato je bila določena normalna vrednost navedene vrste izračunana na podlagi proizvodnih stroškov družbe, prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSA-stroški) ter dobička od prodaje na domačem trgu v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe.

| (27) | Primerjava med normalno tehtano povprečno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna za tretje države, kot je bilo določeno na podlagi sporočenih in preverjenih podatkov, je pokazala tehtano povprečno stopnjo dampinga v višini 9,4 %. |
| --- | --- |

(27)

Primerjava med normalno tehtano povprečno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna za tretje države, kot je bilo določeno na podlagi sporočenih in preverjenih podatkov, je pokazala tehtano povprečno stopnjo dampinga v višini 9,4 %.

| (28) | Ob upoštevanju gibanja cen je obstoj protidampinških ukrepov v Indiji in ZDA tudi jasen znak dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov na drugih trgih. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju gibanja cen je obstoj protidampinških ukrepov v Indiji in ZDA tudi jasen znak dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov na drugih trgih.

(c)   Privlačnost trga Unije

| (29) | Preiskava je pokazala, da je sodelujoča kitajska družba izvažala številnim tretjim državam, kot so Brazilija, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajska in Združeni arabski emirati. Izvozne cene sodelujoče kitajske družbe za tretje trge so se tako primerjale z ravnmi prodajnih cen industrije Unije in uvozno ceno za LRK v OPP na trgu Unije. Ta primerjava je pokazala, da je sodelujoči kitajski izvoznik v OPP znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, in sicer do 40 %. |
| --- | --- |

(29)

Preiskava je pokazala, da je sodelujoča kitajska družba izvažala številnim tretjim državam, kot so Brazilija, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajska in Združeni arabski emirati. Izvozne cene sodelujoče kitajske družbe za tretje trge so se tako primerjale z ravnmi prodajnih cen industrije Unije in uvozno ceno za LRK v OPP na trgu Unije. Ta primerjava je pokazala, da je sodelujoči kitajski izvoznik v OPP znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, in sicer do 40 %.

| (30) | Ta analiza kaže, da so cene na trgu Unije po eni strani višje in tako privlačnejše, po drugi strani pa so cene drugega kitajskega proizvajalca nižje od sedanje kitajske uvozne cene na trgu Unije. |
| --- | --- |

(30)

Ta analiza kaže, da so cene na trgu Unije po eni strani višje in tako privlačnejše, po drugi strani pa so cene drugega kitajskega proizvajalca nižje od sedanje kitajske uvozne cene na trgu Unije.

| (31) | Opozoriti je treba tudi, da so bile normalne vrednosti sodelujoče družbe v OPP na splošno nižje od prodajnih cen industrije Unije. To potrjuje privlačnost trga Unije, saj bi ustvaril večji dobiček za kitajske proizvajalce. Ne zdi se, da bi nizka raven cen na Kitajskem temeljila le na veliki zmogljivosti in ponudbi zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(31)

Opozoriti je treba tudi, da so bile normalne vrednosti sodelujoče družbe v OPP na splošno nižje od prodajnih cen industrije Unije. To potrjuje privlačnost trga Unije, saj bi ustvaril večji dobiček za kitajske proizvajalce. Ne zdi se, da bi nizka raven cen na Kitajskem temeljila le na veliki zmogljivosti in ponudbi zadevnega izdelka.

| (32) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, so postali določeni trgi tretjih držav, kot so ZDA in Indija, zaradi obstoja protidampinških ukrepov manj privlačni za kitajske izvoznike. Poleg tega so bile ravni cen na trgih drugih tretjih držav sorazmerno nižje od tistih na trgu Unije. Trgom drugih tretjih držav, za katere niso veljali ukrepi, že dobavljajo družbe, ki so prisotne na navedenih trgih, tako da bi bile neizkoriščene zmogljivosti v LRK verjetno uporabljene za izvoz na trg Unije. |
| --- | --- |

(32)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, so postali določeni trgi tretjih držav, kot so ZDA in Indija, zaradi obstoja protidampinških ukrepov manj privlačni za kitajske izvoznike. Poleg tega so bile ravni cen na trgih drugih tretjih držav sorazmerno nižje od tistih na trgu Unije. Trgom drugih tretjih držav, za katere niso veljali ukrepi, že dobavljajo družbe, ki so prisotne na navedenih trgih, tako da bi bile neizkoriščene zmogljivosti v LRK verjetno uporabljene za izvoz na trg Unije.

| (33) | Glede na navedeno se pričakuje, da bi se kitajski uvoz v primeru ukinitve sedanjih ukrepov nadaljeval v velikem obsegu in na trgu Unije izvajal cenovni pritisk. |
| --- | --- |

(33)

Glede na navedeno se pričakuje, da bi se kitajski uvoz v primeru ukinitve sedanjih ukrepov nadaljeval v velikem obsegu in na trgu Unije izvajal cenovni pritisk.

(d)   Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz

| (34) | V skladu s členom 18 osnovne uredbe in brez drugih razpoložljivih informacij je analiza neizkoriščene zmogljivosti v LRK temeljila na razpoložljivih dejstvih, predvsem omejenih informacijah sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika o razmerah na trgu v LRK in industrije Unije ter na javno razpoložljivih informacijah na ravni petih glavnih proizvajalcev iz LRK, in podatkih, zbranih v začetni fazi. Za informacije iz teh virov je bilo ugotovljeno, da so bile dosledne. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 18 osnovne uredbe in brez drugih razpoložljivih informacij je analiza neizkoriščene zmogljivosti v LRK temeljila na razpoložljivih dejstvih, predvsem omejenih informacijah sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika o razmerah na trgu v LRK in industrije Unije ter na javno razpoložljivih informacijah na ravni petih glavnih proizvajalcev iz LRK, in podatkih, zbranih v začetni fazi. Za informacije iz teh virov je bilo ugotovljeno, da so bile dosledne.

| (35) | Na podlagi teh informacij se domneva, da je v LRK razpoložljivih več kot 100 000 ton proizvodne zmogljivosti, kar je približno trikrat več od obsega potrošnje Unije v OPP. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi teh informacij se domneva, da je v LRK razpoložljivih več kot 100 000 ton proizvodne zmogljivosti, kar je približno trikrat več od obsega potrošnje Unije v OPP.

| (36) | Na podlagi stopnje izkoriščenosti zmogljivosti sodelujočega proizvajalca je bilo sklenjeno, da so v LRK očitno razpoložljive velike zmogljivosti, ki bi se lahko v primeru izteka protidampinških ukrepov uporabile za povečanje proizvodnje in preusmerile na trg Unije. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi stopnje izkoriščenosti zmogljivosti sodelujočega proizvajalca je bilo sklenjeno, da so v LRK očitno razpoložljive velike zmogljivosti, ki bi se lahko v primeru izteka protidampinških ukrepov uporabile za povečanje proizvodnje in preusmerile na trg Unije.

(e)   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (37) | Glede na navedeno se je štelo, da v primeru razveljavitve trenutnih ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga. Na verjetnost ponovitve dampinga v primeru razveljavitve sedanjih ukrepov kažejo zlasti raven normalnih vrednosti, določenih na Kitajskem, dampinško obnašanje sodelujočega proizvajalca na trgih tretjih držav, obstoj protidampinških ukrepov proti kitajskim izvoznikom v Indiji in v ZDA, privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi in razpoložljivost velike proizvodne zmogljivosti v LRK. |
| --- | --- |

(37)

Glede na navedeno se je štelo, da v primeru razveljavitve trenutnih ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga. Na verjetnost ponovitve dampinga v primeru razveljavitve sedanjih ukrepov kažejo zlasti raven normalnih vrednosti, določenih na Kitajskem, dampinško obnašanje sodelujočega proizvajalca na trgih tretjih držav, obstoj protidampinških ukrepov proti kitajskim izvoznikom v Indiji in v ZDA, privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi in razpoložljivost velike proizvodne zmogljivosti v LRK.

D.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Opredelitev industrije Unije

| (38) | Sedanja preiskava je potrdila, da persulfate trenutno proizvajata dva proizvajalca v Uniji. Predstavljata 100 % celotne proizvodnje Unije v OPP. Oba proizvajalca sta podprla zahtevek za pregled in sta sodelovala v preiskavi. |
| --- | --- |

(38)

Sedanja preiskava je potrdila, da persulfate trenutno proizvajata dva proizvajalca v Uniji. Predstavljata 100 % celotne proizvodnje Unije v OPP. Oba proizvajalca sta podprla zahtevek za pregled in sta sodelovala v preiskavi.

| (39) | Ti družbi predstavljata industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujeta „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(39)

Ti družbi predstavljata industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujeta „industrija Unije“.

2.   Uvodna opomba

| (40) | Za zaščito zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe so podatki o dveh proizvajalcih Unije predstavljeni v obliki indeksov ali razponov. |
| --- | --- |

(40)

Za zaščito zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe so podatki o dveh proizvajalcih Unije predstavljeni v obliki indeksov ali razponov.

| (41) | Analiza informacij o uvozu je bila opravljena po oznakah KN za tri glavne vrste podobnega izdelka, in sicer za amonijev persulfat, natrijev persulfat in kalijev persulfat, za četrto vrsto, kalijev peroksimonosulfat, pa po oznaki TARIC. Analiza uvoza je bila dopolnjena s podatki v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Analiza informacij o uvozu je bila opravljena po oznakah KN za tri glavne vrste podobnega izdelka, in sicer za amonijev persulfat, natrijev persulfat in kalijev persulfat, za četrto vrsto, kalijev peroksimonosulfat, pa po oznaki TARIC. Analiza uvoza je bila dopolnjena s podatki v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.

3.   Potrošnja Unije

| (42) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o uvozu na ravni oznake KN in oznake TARIC. |
| --- | --- |

(42)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o uvozu na ravni oznake KN in oznake TARIC.

| (43) | Potrošnja Unije je bila v OPP nekoliko višja kot na začetku obravnavanega obdobja. V letih 2009 in 2010 je bilo zabeleženo 22-odstotno povečanje potrošnje, ki se je nato počasi zmanjšala za približno 18 %.

  Preglednica 1


  Potrošnja | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v tonah) | 25 000 – 35 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 25 000 – 35 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 103 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat, podatkovna zbirka iz člena 14(6). |

(43)

Potrošnja Unije je bila v OPP nekoliko višja kot na začetku obravnavanega obdobja. V letih 2009 in 2010 je bilo zabeleženo 22-odstotno povečanje potrošnje, ki se je nato počasi zmanjšala za približno 18 %.

Preglednica 1

Potrošnja

2009

2010

2011

OPP

Potrošnja (v tonah)

25 000 – 35 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

25 000 – 35 000

Indeks (2009 = 100)

100

122

114

103

Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat, podatkovna zbirka iz člena 14(6).

4.   Obseg, cena in tržni delež uvoza iz LRK

| (44) | Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK so bili analizirani na podlagi Eurostatovih podatkov in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK so bili analizirani na podlagi Eurostatovih podatkov in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.

| (45) | Primerjava navedenih zbirk podatkov kaže, da celoten uvoz iz LRK izvaja ena družba, za katero damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen. Zato tržnega deleža dampinškega uvoza iz LRK in njegovega razvoja cen ni mogoče analizirati. |
| --- | --- |

(45)

Primerjava navedenih zbirk podatkov kaže, da celoten uvoz iz LRK izvaja ena družba, za katero damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen. Zato tržnega deleža dampinškega uvoza iz LRK in njegovega razvoja cen ni mogoče analizirati.

| (46) | Ker kitajski proizvajalci izvozniki, za katere so veljali protidampinški ukrepi, v OPP niso izvažali zadevnega izdelka v Unijo, nelojalnega nižanja prodajnih cen za LRK ni bilo mogoče izračunati. |
| --- | --- |

(46)

Ker kitajski proizvajalci izvozniki, za katere so veljali protidampinški ukrepi, v OPP niso izvažali zadevnega izdelka v Unijo, nelojalnega nižanja prodajnih cen za LRK ni bilo mogoče izračunati.

5.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (47) | Obseg uvoza in cene ter tržni delež iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Določeni so bili na podlagi statističnih podatkov na ravni oznak KN in TARIC. Zaradi zaupnosti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40, so podatki o tržnem deležu razkriti v obliki indeksov.

  Preglednica 2


  Uvoz iz drugih tretjih držav | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turčija | | | | |
| Obseg uvoza (v tonah) | 2 326 | 3 002 | 2 360 | 3 026 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 129 | 101 | 130 |
| Cena v EUR/tono | 1 137 | 1 010 | 1 130 | 1 158 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 89 | 99 | 102 |
| Tržni delež

  Indeks | 100 | 106 | 89 | 126 |
| ZDA | | | | |
| Obseg uvoza (v tonah) | 3 662 | 3 951 | 4 156 | 2 556 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 108 | 114 | 70 |
| Cena v EUR/tono | 1 053 | 1 170 | 1 201 | 1 099 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 111 | 114 | 104 |
| Tržni delež

  Indeks | 100 | 88 | 100 | 68 |
| Druge tretje države | | | | |
| Obseg uvoza (v tonah) | 1 652 | 1 605 | 1 420 | 1 105 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 97 | 86 | 67 |
| Cena v EUR/tono | 1 443 | 1 518 | 1 605 | 1 738 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 105 | 111 | 120 |
| Tržni delež

  Indeks | 100 | 80 | 76 | 65 |
| Skupaj tretje države | | | | |
| Obseg uvoza (v tonah) | 7 640 | 8 558 | 7 936 | 6 687 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 104 | 88 |
| Cena v EUR/tono | 1 163 | 1 179 | 1 252 | 1 231 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 101 | 108 | 106 |
| Tržni delež

  Indeks | 100 | 92 | 91 | 85 |
| Vir: Eurostat in TARIC |

(47)

Obseg uvoza in cene ter tržni delež iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Določeni so bili na podlagi statističnih podatkov na ravni oznak KN in TARIC. Zaradi zaupnosti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40, so podatki o tržnem deležu razkriti v obliki indeksov.

Preglednica 2

Uvoz iz drugih tretjih držav

2009

2010

2011

OPP

Turčija

Obseg uvoza (v tonah)

2 326

3 002

2 360

3 026

Indeks (2009 = 100)

100

129

101

130

Cena v EUR/tono

1 137

1 010

1 130

1 158

Indeks (2009 = 100)

100

89

99

102

Tržni delež

Indeks

100

106

89

126

ZDA

Obseg uvoza (v tonah)

3 662

3 951

4 156

2 556

Indeks (2009 = 100)

100

108

114

70

Cena v EUR/tono

1 053

1 170

1 201

1 099

Indeks (2009 = 100)

100

111

114

104

Tržni delež

Indeks

100

88

100

68

Druge tretje države

Obseg uvoza (v tonah)

1 652

1 605

1 420

1 105

Indeks (2009 = 100)

100

97

86

67

Cena v EUR/tono

1 443

1 518

1 605

1 738

Indeks (2009 = 100)

100

105

111

120

Tržni delež

Indeks

100

80

76

65

Skupaj tretje države

Obseg uvoza (v tonah)

7 640

8 558

7 936

6 687

Indeks (2009 = 100)

100

112

104

88

Cena v EUR/tono

1 163

1 179

1 252

1 231

Indeks (2009 = 100)

100

101

108

106

Tržni delež

Indeks

100

92

91

85

Vir: Eurostat in TARIC

| (48) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 12 %, povprečna cena pa se je v istem obdobju povečala za 6 %. Tržni delež, ki so ga izgubile druge tretje države, sta delno prevzela kitajski uvoz in industrija Unije. V istem obdobju je industrija Unije povečala svoje cene povprečno za 7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 64. |
| --- | --- |

(48)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 12 %, povprečna cena pa se je v istem obdobju povečala za 6 %. Tržni delež, ki so ga izgubile druge tretje države, sta delno prevzela kitajski uvoz in industrija Unije. V istem obdobju je industrija Unije povečala svoje cene povprečno za 7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 64.

6.   Gospodarski položaj industrije Unije

6.1   Uvodne ugotovitve

| (49) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

6.2   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (50) | Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povečala. To povečanje je bilo najbolj izrazito med letoma 2009 in 2010, ko se je proizvodnja povečala za 32 odstotnih točk. Po tem je ostala nespremenjena, preden se je med letom 2011 in OPP nekoliko zmanjšala.

  Preglednica 3


  Celotna proizvodnja Unije | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 20 000 – 30 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 132 | 135 | 125 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki |

(50)

Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povečala. To povečanje je bilo najbolj izrazito med letoma 2009 in 2010, ko se je proizvodnja povečala za 32 odstotnih točk. Po tem je ostala nespremenjena, preden se je med letom 2011 in OPP nekoliko zmanjšala.

Preglednica 3

Celotna proizvodnja Unije

2009

2010

2011

OPP

Proizvodnja (v tonah)

20 000 – 30 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

Indeks (2009 = 100)

100

132

135

125

Vir: Izpolnjeni vprašalniki

| (51) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. S povečanjem proizvodnje v obdobju 2009–2011 je izkoriščenost zmogljivosti pokazala skupno povečanje za 34 %. Ta trend se je spremenil v OPP, saj je zmanjšanje proizvodnje povzročilo tudi zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 6 odstotnih točk, kot je prikazano spodaj:

  Preglednica 4


  Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 |
| Indeks(2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 60 % | 79 % | 81 % | 75 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 131 | 134 | 124 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki |

(51)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. S povečanjem proizvodnje v obdobju 2009–2011 je izkoriščenost zmogljivosti pokazala skupno povečanje za 34 %. Ta trend se je spremenil v OPP, saj je zmanjšanje proizvodnje povzročilo tudi zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 6 odstotnih točk, kot je prikazano spodaj:

Preglednica 4

Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2009

2010

2011

OPP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

Indeks(2009 = 100)

100

101

101

101

Izkoriščenost zmogljivosti

60 %

79 %

81 %

75 %

Indeks (2009 = 100)

100

131

134

124

Vir: Izpolnjeni vprašalniki

6.3   Zaloge

| (52) | Čeprav se je raven končnih zalog industrije Unije med letom 2009 in OPP znatno povečala, ostaja razmeroma nizka glede ravni proizvodnje.

  Preglednica 5


  Končne zaloge | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 500 – 1 500 | 1 000 – 2 000 | 2 000 – 3 000 | 1 500 – 2 500 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 144 | 227 | 184 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(52)

Čeprav se je raven končnih zalog industrije Unije med letom 2009 in OPP znatno povečala, ostaja razmeroma nizka glede ravni proizvodnje.

Preglednica 5

Končne zaloge

2009

2010

2011

OPP

Končne zaloge (v tonah)

500 – 1 500

1 000 – 2 000

2 000 – 3 000

1 500 – 2 500

Indeks (2009 = 100)

100

144

227

184

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.4   Obseg prodaje

| (53) | Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije za nepovezane stranke je sledil trendu potrošnje in tako leta 2010 dosegel najvišjo raven, v naslednjih letih, do konca OPP, pa je sledil trendu zmanjšanja potrošnje. V obravnavanem obdobju se je povečal za 6 %.

  Preglednica 6


  Prodaja nepovezanim strankam | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 15 000 – 25 000 | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 | 15 000 – 25 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 122 | 113 | 106 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(53)

Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije za nepovezane stranke je sledil trendu potrošnje in tako leta 2010 dosegel najvišjo raven, v naslednjih letih, do konca OPP, pa je sledil trendu zmanjšanja potrošnje. V obravnavanem obdobju se je povečal za 6 %.

Preglednica 6

Prodaja nepovezanim strankam

2009

2010

2011

OPP

Obseg (v tonah)

15 000 – 25 000

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

15 000 – 25 000

Indeks (2009 = 100)

100

122

113

106

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.5   Tržni delež

| (54) | Medtem ko je obseg prodaje v Unijo sledil trendu potrošnje, je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen.

  Preglednica 7


  Tržni delež Unije | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež industrije Unije | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in TARIC |

(54)

Medtem ko je obseg prodaje v Unijo sledil trendu potrošnje, je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen.

Preglednica 7

Tržni delež Unije

2009

2010

2011

OPP

Tržni delež industrije Unije

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

Indeks (2009 = 100)

100

100

100

103

Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in TARIC

6.6   Rast

| (55) | Kot je bilo navedeno, je bila rast potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju omejena na 3 odstotne točke. Industriji Unije je v istem obdobju uspelo nekoliko povečati svoj obseg prodaje in tržni delež. |
| --- | --- |

(55)

Kot je bilo navedeno, je bila rast potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju omejena na 3 odstotne točke. Industriji Unije je v istem obdobju uspelo nekoliko povečati svoj obseg prodaje in tržni delež.

6.7   Zaposlenost in produktivnost

| (56) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije je med letom 2009 in OPP ostala stabilna. Vendar se je produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v tonah na zaposlenega, v skladu s trendom proizvodnje v tem obdobju vidno povečala. Podrobni podatki so navedeni spodaj:

  Preglednica 8


  Celotna zaposlenost in produktivnost Unije | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks zaposlenosti | 100 | 100 | 103 | 101 |
| Indeks produktivnosti | 100 | 132 | 131 | 124 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(56)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije je med letom 2009 in OPP ostala stabilna. Vendar se je produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v tonah na zaposlenega, v skladu s trendom proizvodnje v tem obdobju vidno povečala. Podrobni podatki so navedeni spodaj:

Preglednica 8

Celotna zaposlenost in produktivnost Unije

2009

2010

2011

OPP

Indeks zaposlenosti

100

100

103

101

Indeks produktivnosti

100

132

131

124

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.8   Prodajne cene na enoto

| (57) | Prodajne cene na enoto industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se med letom 2009 in OPP povečale za 7 %. To 7 % povečanje v povprečni prodajni ceni industrije Unije je mogoče pojasniti s spremembo v naboru izdelkov, ki so jih prodajali v obravnavanem obdobju. Ta cena je bila tudi ob upoštevanju morebitne razlike v naboru izdelkov znatno višja od cene sodelujočega kitajskega proizvajalca za izvoz v tretje države.

  Preglednica 9


  Cena na enoto prodaje Unije | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto prodaje Unije (EUR/tono) | 1 100 – 1 300 | 1 100 – 1 300 | 1 200 – 1 400 | 1 200 – 1 400 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 105 | 107 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(57)

Prodajne cene na enoto industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se med letom 2009 in OPP povečale za 7 %. To 7 % povečanje v povprečni prodajni ceni industrije Unije je mogoče pojasniti s spremembo v naboru izdelkov, ki so jih prodajali v obravnavanem obdobju. Ta cena je bila tudi ob upoštevanju morebitne razlike v naboru izdelkov znatno višja od cene sodelujočega kitajskega proizvajalca za izvoz v tretje države.

Preglednica 9

Cena na enoto prodaje Unije

2009

2010

2011

OPP

Cena na enoto prodaje Unije (EUR/tono)

1 100 – 1 300

1 100 – 1 300

1 200 – 1 400

1 200 – 1 400

Indeks (2009 = 100)

100

100

105

107

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.9   Dobičkonosnost

| (58) | Leta 2009 je bila dobičkonosnost industrije Unije blizu meje rentabilnosti. V obdobju med letom 2010 in OPP je dobičkonosnost ostala nad 10 %. Nenaden skok v indeksu dobičkonosnosti med letoma 2009 in 2010 tako izhaja iz zelo nizke osnovne stopnje leta 2009, ki je bilo kritično leto za celotno industrijo Unije. Leta 2011 je visoka dobičkonosnost izhajala iz neobičajnega prihranka, ki se v prihodnosti ne bo ponovil. To gibanje se je že odrazilo v manjši dobičkonosnosti v OPP in se še nadaljuje.

  Preglednica 10


  Dobičkonosnost | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje Unije

  Indeks (2009 = 100) | 100 | 2 400 | 3 336 | 1 854 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(58)

Leta 2009 je bila dobičkonosnost industrije Unije blizu meje rentabilnosti. V obdobju med letom 2010 in OPP je dobičkonosnost ostala nad 10 %. Nenaden skok v indeksu dobičkonosnosti med letoma 2009 in 2010 tako izhaja iz zelo nizke osnovne stopnje leta 2009, ki je bilo kritično leto za celotno industrijo Unije. Leta 2011 je visoka dobičkonosnost izhajala iz neobičajnega prihranka, ki se v prihodnosti ne bo ponovil. To gibanje se je že odrazilo v manjši dobičkonosnosti v OPP in se še nadaljuje.

Preglednica 10

Dobičkonosnost

2009

2010

2011

OPP

Dobičkonosnost prodaje Unije

Indeks (2009 = 100)

100

2 400

3 336

1 854

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.10   Naložbe in donosnost naložb

| (59) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju ohranila visoko stopnjo naložb. |
| --- | --- |

(59)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju ohranila visoko stopnjo naložb.

| (60) | Donosnost naložb je tesno sledila trendu dobičkonosnosti v letih 2009 in 2011, kar se ne šteje za reprezentativno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58.

  Preglednica 11


  Naložbe in donosnost naložb










  Indeks (2009 = 100) | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe | 100 | 71 | 110 | 99 |
| Donosnost naložb | 100 | 3 166 | 4 647 | 2 455 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(60)

Donosnost naložb je tesno sledila trendu dobičkonosnosti v letih 2009 in 2011, kar se ne šteje za reprezentativno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58.

Preglednica 11

Naložbe in donosnost naložb

Indeks (2009 = 100)

2009

2010

2011

OPP

Naložbe

100

71

110

99

Donosnost naložb

100

3 166

4 647

2 455

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.11   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (61) | Denarni tok, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, izražen kot odstotek prometa zadevnega izdelka, je sledil trendu, podobnemu trendu dobičkonosnosti. Do leta 2011 se je znatno izboljšal in se v OPP zmanjšal.

  Preglednica 12


  Denarni tok | 2009 | 2010 | 2011 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok

  Indeks (2009 = 100) | 100 | 288 | 381 | 172 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki |

(61)

Denarni tok, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, izražen kot odstotek prometa zadevnega izdelka, je sledil trendu, podobnemu trendu dobičkonosnosti. Do leta 2011 se je znatno izboljšal in se v OPP zmanjšal.

Preglednica 12

Denarni tok

2009

2010

2011

OPP

Denarni tok

Indeks (2009 = 100)

100

288

381

172

Vir: izpolnjeni vprašalniki

6.12   Plače

| (62) | Medtem ko je število zaposlenih v industriji Unije ostalo stabilno, so se njihove plače v obravnavanem obdobju povišale za 12 %. |
| --- | --- |

(62)

Medtem ko je število zaposlenih v industriji Unije ostalo stabilno, so se njihove plače v obravnavanem obdobju povišale za 12 %.

6.13   Višina stopnje dampinga

| (63) | Kot je bilo pojasnjeno, v obravnavanem obdobju ni bilo dampinškega uvoza iz LRK, zato višine stopnje dampinga ni bilo mogoče oceniti. |
| --- | --- |

(63)

Kot je bilo pojasnjeno, v obravnavanem obdobju ni bilo dampinškega uvoza iz LRK, zato višine stopnje dampinga ni bilo mogoče oceniti.

6.14   Okrevanje od preteklega dampinga

| (64) | Ob upoštevanju odsotnosti nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, relativno visoke izkoriščenosti zmogljivosti in povečanega tržnega deleža industrije Unije, njene ravni dobičkonosnosti in pozitivnega razvoja določenih finančnih kazalnikov, je mogoče skleniti, da si je industrija Unije opomogla od učinkov preteklega dampinga v obravnavanem obdobju. Vendar je okrevanje nedavno, prav tako so bila na trgu Unije v OPP zabeležena določena znižanja v kazalnikih škode, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in naložbe. |
| --- | --- |

(64)

Ob upoštevanju odsotnosti nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, relativno visoke izkoriščenosti zmogljivosti in povečanega tržnega deleža industrije Unije, njene ravni dobičkonosnosti in pozitivnega razvoja določenih finančnih kazalnikov, je mogoče skleniti, da si je industrija Unije opomogla od učinkov preteklega dampinga v obravnavanem obdobju. Vendar je okrevanje nedavno, prav tako so bila na trgu Unije v OPP zabeležena določena znižanja v kazalnikih škode, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in naložbe.

7.   Sklepi o položaju industrije Unije

| (65) | Preiskava je pokazala, da se je uvoz nizkocenovnih dampinških izdelkov iz LRK na trgu Unije zaključil takoj po uvedbi prvotnih ukrepov leta 2007, prav tako v obravnavanem obdobju in v OPP niso bili prisotni. Uvoz iz LRK, ki je prisoten na trgu Unije, je opravil en sam kitajski proizvajalec, pri katerem damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen. To je omogočilo industriji Unije visoko raven proizvodnje, povečanje obsega prodaje, povprečnih prodajnih cen, tržnega deleža in dobičkonosnosti ter izboljšanje njenega celotnega finančnega položaja. |
| --- | --- |

(65)

Preiskava je pokazala, da se je uvoz nizkocenovnih dampinških izdelkov iz LRK na trgu Unije zaključil takoj po uvedbi prvotnih ukrepov leta 2007, prav tako v obravnavanem obdobju in v OPP niso bili prisotni. Uvoz iz LRK, ki je prisoten na trgu Unije, je opravil en sam kitajski proizvajalec, pri katerem damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen. To je omogočilo industriji Unije visoko raven proizvodnje, povečanje obsega prodaje, povprečnih prodajnih cen, tržnega deleža in dobičkonosnosti ter izboljšanje njenega celotnega finančnega položaja.

| (66) | Zato je mogoče skleniti, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode. Ob upoštevanju zmanjšanja potrošnje in poslabšanja določenih kazalnikov škode v OPP, kot je navedeno zgoraj, je položaj industrije Unije še vedno ranljiv. |
| --- | --- |

(66)

Zato je mogoče skleniti, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode. Ob upoštevanju zmanjšanja potrošnje in poslabšanja določenih kazalnikov škode v OPP, kot je navedeno zgoraj, je položaj industrije Unije še vedno ranljiv.

E.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

1.   Uvodne ugotovitve

| (67) | Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije. |
| --- | --- |

(67)

Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije.

| (68) | Analiza je bila osredotočena na neizkoriščene zmogljivosti v LRK in obnašanje kitajskih izvoznikov na trgih tretjih držav in na trgu Unije. |
| --- | --- |

(68)

Analiza je bila osredotočena na neizkoriščene zmogljivosti v LRK in obnašanje kitajskih izvoznikov na trgih tretjih držav in na trgu Unije.

2.   Neizkoriščene zmogljivosti v LRK

| (69) | V skladu z informacijami, zbranimi in preverjenimi med preiskavo, se ocenjuje, da je na Kitajskem razpoložljivih 100 000 ton proizvodne zmogljivosti za zadevni izdelek. V državi je razpršenih več malih proizvajalcev, kar to številko še poveča. |
| --- | --- |

(69)

V skladu z informacijami, zbranimi in preverjenimi med preiskavo, se ocenjuje, da je na Kitajskem razpoložljivih 100 000 ton proizvodne zmogljivosti za zadevni izdelek. V državi je razpršenih več malih proizvajalcev, kar to številko še poveča.

| (70) | Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih izvoznikov podatki o natančnem odstotku te neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko uporabila za izvoz zadevnega izdelka na trg Unije, niso na voljo. Vendar je preiskava pokazala, da ima edini kitajski sodelujoči proizvajalec približno 30 % neizkoriščene zmogljivosti. Ekstrapoliranje teh informacij vsem kitajskim družbam bi pomenilo, da je v LRK trenutno 30 000 ton neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(70)

Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih izvoznikov podatki o natančnem odstotku te neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko uporabila za izvoz zadevnega izdelka na trg Unije, niso na voljo. Vendar je preiskava pokazala, da ima edini kitajski sodelujoči proizvajalec približno 30 % neizkoriščene zmogljivosti. Ekstrapoliranje teh informacij vsem kitajskim družbam bi pomenilo, da je v LRK trenutno 30 000 ton neizkoriščene zmogljivosti.

| (71) | Na podlagi navedenega bi bilo za izvoz v LRK tudi v primeru, če kitajske družbe ne bi v celoti izkoristile svojih zmogljivosti, na voljo 20 000–25 000 ton zadevnega izdelka. Glede na ugotovitve in sklepe iz uvodnih izjav 22 do 44 je jasno, da so v primeru nerazširitve ukrepov razpoložljive proste zmogljivosti na Kitajskem namenjene za izvoz na trg Unije. Ta morebitni dodatni obseg izvoza bi bilo treba obravnavati v okviru potrošnje Unije v količini približno med 25 000 in 35 000 tonami v OPP. |
| --- | --- |

(71)

Na podlagi navedenega bi bilo za izvoz v LRK tudi v primeru, če kitajske družbe ne bi v celoti izkoristile svojih zmogljivosti, na voljo 20 000–25 000 ton zadevnega izdelka. Glede na ugotovitve in sklepe iz uvodnih izjav 22 do 44 je jasno, da so v primeru nerazširitve ukrepov razpoložljive proste zmogljivosti na Kitajskem namenjene za izvoz na trg Unije. Ta morebitni dodatni obseg izvoza bi bilo treba obravnavati v okviru potrošnje Unije v količini približno med 25 000 in 35 000 tonami v OPP.

3.   Izvoz iz LRK

| (72) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je preiskava pokazala, da je bil kitajski izvoz v tretje države izveden po dampinških cenah. Glede na rezultate pregleda o izteku ukrepa, ki so ga izvedli ustrezni organi v ZDA in Indiji, je bilo predlagano, da je treba veljavne protidampinške ukrepe za persulfate iz LRK razširiti. V teh razmerah se pričakuje, da se bo razpoložljiva proizvodna zmogljivost kitajskih izvoznikov v primeru izteka ukrepov uporabila predvsem za proizvodnjo za izvoz na trg Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, glede na to, da dobavo na trge drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, že zagotavljajo družbe, ki so prisotne na navedenih trgih, bi bile neizkoriščene zmogljivosti v LRK verjetno uporabljene za izvoz zadevnega izdelka na trg Unije. |
| --- | --- |

(72)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je preiskava pokazala, da je bil kitajski izvoz v tretje države izveden po dampinških cenah. Glede na rezultate pregleda o izteku ukrepa, ki so ga izvedli ustrezni organi v ZDA in Indiji, je bilo predlagano, da je treba veljavne protidampinške ukrepe za persulfate iz LRK razširiti. V teh razmerah se pričakuje, da se bo razpoložljiva proizvodna zmogljivost kitajskih izvoznikov v primeru izteka ukrepov uporabila predvsem za proizvodnjo za izvoz na trg Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, glede na to, da dobavo na trge drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, že zagotavljajo družbe, ki so prisotne na navedenih trgih, bi bile neizkoriščene zmogljivosti v LRK verjetno uporabljene za izvoz zadevnega izdelka na trg Unije.

| (73) | Ob upoštevanju pretekle dampinške prakse kitajskih izvoznikov, zaradi katere so se uvedli veljavni ukrepi, in njihovega sedanjega dampinškega obnašanja v tretjih državah, je mogoče skleniti, da bo ta obseg izvoza v Unijo izveden po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(73)

Ob upoštevanju pretekle dampinške prakse kitajskih izvoznikov, zaradi katere so se uvedli veljavni ukrepi, in njihovega sedanjega dampinškega obnašanja v tretjih državah, je mogoče skleniti, da bo ta obseg izvoza v Unijo izveden po dampinških cenah.

| (74) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 23, je treba opozoriti, da so bili med letoma 1995 in 2001 protidampinški ukrepi uvedeni proti izvozu persulfatov iz LRK. Ker ti ukrepi niso bili razširjeni, se je uvoz iz LRK povečal z manj kot 200 ton leta 2001 na skoraj 10 000 ton leta 2006 in tako zavzel več kot 20 % trga Unije. |
| --- | --- |

(74)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 23, je treba opozoriti, da so bili med letoma 1995 in 2001 protidampinški ukrepi uvedeni proti izvozu persulfatov iz LRK. Ker ti ukrepi niso bili razširjeni, se je uvoz iz LRK povečal z manj kot 200 ton leta 2001 na skoraj 10 000 ton leta 2006 in tako zavzel več kot 20 % trga Unije.

4.   Sklep

| (75) | Glede na ugotovitve preiskave, predvsem neizkoriščene zmogljivosti v LRK, nadaljevanje kitajskega dampinga v tretjih državah, omejene zmožnosti kitajskih proizvajalcev za prodajo na trgih drugih glavnih tretjih držav in njihovo dokazano zmožnost preusmeritve obsega izvoza na trg Unije se šteje, da bi razveljavitev ukrepov poslabšala položaj industrije Unije na njihovem glavnem trgu, povzročena škoda pa bi se ponovila zaradi verjetnega kitajskega uvoza po dampinških cenah. Razlogov za prepričanje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov delovanje industrije Unije zaradi veljavnih ukrepov še naprej izboljševalo ali okrepilo, ni. Nasprotno, obstajajo ugodnejši pogoji za verjeten premik kitajskega uvoza v znatnih količinah na trg Unije po dampinških cenah, ki bi verjetno ogrozil pozitiven razvoj trga Unije, ki je bil dosežen v obravnavanem obdobju. Verjeten kitajski dampinški uvoz bi lahko izvajal pritisk na prodajne cene industrije Unije in povzročil izgubo njenega tržnega deleža ter posledično negativno vplival na finančno uspešnost še vedno ranljive industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66. |
| --- | --- |

(75)

Glede na ugotovitve preiskave, predvsem neizkoriščene zmogljivosti v LRK, nadaljevanje kitajskega dampinga v tretjih državah, omejene zmožnosti kitajskih proizvajalcev za prodajo na trgih drugih glavnih tretjih držav in njihovo dokazano zmožnost preusmeritve obsega izvoza na trg Unije se šteje, da bi razveljavitev ukrepov poslabšala položaj industrije Unije na njihovem glavnem trgu, povzročena škoda pa bi se ponovila zaradi verjetnega kitajskega uvoza po dampinških cenah. Razlogov za prepričanje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov delovanje industrije Unije zaradi veljavnih ukrepov še naprej izboljševalo ali okrepilo, ni. Nasprotno, obstajajo ugodnejši pogoji za verjeten premik kitajskega uvoza v znatnih količinah na trg Unije po dampinških cenah, ki bi verjetno ogrozil pozitiven razvoj trga Unije, ki je bil dosežen v obravnavanem obdobju. Verjeten kitajski dampinški uvoz bi lahko izvajal pritisk na prodajne cene industrije Unije in povzročil izgubo njenega tržnega deleža ter posledično negativno vplival na finančno uspešnost še vedno ranljive industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66.

F.   INTERES UNIJE

1.   Uvod

| (76) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (77) | Ker je ta preiskava pregled obstoječih ukrepov, je omogočila oceno vsakega negativnega vpliva obstoječih protidampinških ukrepov na zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(77)

Ker je ta preiskava pregled obstoječih ukrepov, je omogočila oceno vsakega negativnega vpliva obstoječih protidampinških ukrepov na zainteresirane strani.

2.   Interes industrije Unije

| (78) | V uvodni izjavi 70 je bilo sklenjeno, da bi v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov industrija Unije verjetno občutila resno poslabšanje svojega položaja. Zato bi podaljšanje veljavnosti ukrepov koristilo industriji Unije, saj bi proizvajalci Unije lahko ohranili svoj obseg prodaje, tržni delež, dobičkonosnost in celotni gospodarski položaj. V nasprotnem primeru bi prenehanje veljavnosti ukrepov resno ogrozilo obstoj industrije Unije, saj obstajajo razlogi za pričakovanje preusmeritve kitajskega uvoza na trg Unije po dampinških cenah in v znatnem obsegu, kar bi povzročilo ponovitev škode. |
| --- | --- |

(78)

V uvodni izjavi 70 je bilo sklenjeno, da bi v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov industrija Unije verjetno občutila resno poslabšanje svojega položaja. Zato bi podaljšanje veljavnosti ukrepov koristilo industriji Unije, saj bi proizvajalci Unije lahko ohranili svoj obseg prodaje, tržni delež, dobičkonosnost in celotni gospodarski položaj. V nasprotnem primeru bi prenehanje veljavnosti ukrepov resno ogrozilo obstoj industrije Unije, saj obstajajo razlogi za pričakovanje preusmeritve kitajskega uvoza na trg Unije po dampinških cenah in v znatnem obsegu, kar bi povzročilo ponovitev škode.

3.   Interes uporabnikov

| (79) | Nobeden od 44 kontaktiranih uporabnikov ni izpolnil vprašalnika ali sodeloval. Uporabniki prav tako niso sodelovali v prvotni preiskavi. Ker zanimanja uporabnikov ni bilo, je bilo sklenjeno, da ukrepi ne bi nasprotovali interesu uporabnikov po ohranitvi ukrepov. Preiskava je odkrila, da je vpliv zadevnega izdelka na stroške izdelkov na koncu proizvodne verige zgolj zanemarljiv in ohranitev ukrepov ne bi imela škodljivega vpliva na uporabniško industrijo. Preiskava je tudi razkrila, da lahko uporabniki zaradi narave izdelka in številnih razpoložljivih virov dobave na trgu dobavitelje enostavno zamenjajo. |
| --- | --- |

(79)

Nobeden od 44 kontaktiranih uporabnikov ni izpolnil vprašalnika ali sodeloval. Uporabniki prav tako niso sodelovali v prvotni preiskavi. Ker zanimanja uporabnikov ni bilo, je bilo sklenjeno, da ukrepi ne bi nasprotovali interesu uporabnikov po ohranitvi ukrepov. Preiskava je odkrila, da je vpliv zadevnega izdelka na stroške izdelkov na koncu proizvodne verige zgolj zanemarljiv in ohranitev ukrepov ne bi imela škodljivega vpliva na uporabniško industrijo. Preiskava je tudi razkrila, da lahko uporabniki zaradi narave izdelka in številnih razpoložljivih virov dobave na trgu dobavitelje enostavno zamenjajo.

4.   Interes uvoznikov

| (80) | Nobeden od 14 kontaktiranih uvoznikov ni izpolnil vprašalnika ali sodeloval. Uvozniki prav tako niso sodelovali v prvotni preiskavi. Ker zanimanja uvoznikov ni bilo, je bilo sklenjeno, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z njihovimi interesi. Preiskava je pokazala, da lahko uporabniki enostavno kupujejo od različnih virov, ki so trenutno na voljo na trgu, zlasti od industrije Unije, izvoznikov iz ZDA in kitajskih izvoznikov, ki prodajajo po nedampinških cenah. |
| --- | --- |

(80)

Nobeden od 14 kontaktiranih uvoznikov ni izpolnil vprašalnika ali sodeloval. Uvozniki prav tako niso sodelovali v prvotni preiskavi. Ker zanimanja uvoznikov ni bilo, je bilo sklenjeno, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z njihovimi interesi. Preiskava je pokazala, da lahko uporabniki enostavno kupujejo od različnih virov, ki so trenutno na voljo na trgu, zlasti od industrije Unije, izvoznikov iz ZDA in kitajskih izvoznikov, ki prodajajo po nedampinških cenah.

5.   Sklep

| (81) | Glede na navedeno se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(81)

Glede na navedeno se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (82) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(82)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.

| (83) | Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu določenih peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1184/2007, ohraniti. |
| --- | --- |

(83)

Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu določenih peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1184/2007, ohraniti.

| (84) | Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki mu ni priložen takšen račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce – |
| --- | --- |

(84)

Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki mu ni priložen takšen račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz peroksisulfatov (persulfatov), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom, uvrščenih pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Vse druge družbe | 71,8 % | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Vse druge družbe

71,8 %

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Svet

Predsednik

J. NEVEROVIC

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 265, 11.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL C 305, 10.10.2012, str. 15.

3

(4)  Opozoriti je treba, da je v skladu z Uredbo (ES) št. 1184/2007, ki je uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz peroksisulfatov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Tajvana in Združenih držav Amerike, družba United Initiators Shanghai Co., Ltd. imenovana Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Šanghaj. Ime je bilo spremenjeno zaradi spremembe lastništva leta 2008.

4

(5)  Št. A-570-847 (pregled).

5

(6)  Družba iz te uvodne izjave v sedanji preiskavi pregleda zaradi izteka ukrepa ni ponovno proučena, saj je prvotna preiskava za to družbo določila dajatev nič (Uredba (ES) št. 1184/2007).

6

---

PRILOGA

Izjava, ki jo podpiše uradnik subjekta, ki je izdal trgovinski račun, mora biti na veljavnem trgovinskem računu iz člena 1(3) in v naslednji obliki:

| 1. | ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun; |
| --- | --- |

1.

ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun;

| 2. | naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) peroksisulfatov, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in resnične.“ |
| --- | --- |

2.

naslednja izjava: „Podpisani potrjujem, da je (količina) peroksisulfatov, prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in resnične.“

Datum in podpis

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1344/2013

z dne 12. decembra 2013

o prepovedi ribolova na skušo v območju IVa s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti za stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so prepovedane od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 73/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Stalež | MAC/*4A |
| Vrsta | Skuša (Scomber scombrus) |
| Območje | IVa |
| Zaključni datum | 27.11.2013 |

Št.

73/TQ40

Država članica

Združeno kraljestvo

Stalež

MAC/*4A

Vrsta

Skuša (Scomber scombrus)

Območje

IVa

Zaključni datum

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1345/2013

z dne 12. decembra 2013

o prepovedi ribolova na morsko ploščo v območjih VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 39/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2013 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 39/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so plovilom EU na voljo v letu 2013 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere ne veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi (2), določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 78/TQ39 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Stalež | PLE/7FG. |
| Vrsta | Morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| Cona | Območji VIIf in VIIg |
| Datum zaprtja | 27.11.2013 |

Št.

78/TQ39

Država članica

Združeno kraljestvo

Stalež

PLE/7FG.

Vrsta

Morska plošča (Pleuronectes platessa)

Cona

Območji VIIf in VIIg

Datum zaprtja

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1346/2013

z dne 12. decembra 2013

o prepovedi ribolova na sinjo jadrovnico v Atlantskem oceanu s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 72/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | BUM/ATLANT |
| Vrsta | Sinja jadrovnica (Makaira nigricans) |
| Cona | Atlantski ocean |
| Zaključni datum | 21.11.2013 |

Št.

72/TQ40

Država članica

Španija

Stalež

BUM/ATLANT

Vrsta

Sinja jadrovnica (Makaira nigricans)

Cona

Atlantski ocean

Zaključni datum

21.11.2013

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1347/2013

z dne 13. decembra 2013

o prepovedi ribolova na skušo v območjih IIIa in IVbc s plovili, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 74/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Stalež | MAC/*3A4BC |
| Vrsta | Skuša (Scomber scombrus) |
| Cona | IIIa in IVbc |
| Zaključni datum | 27.11.2013 |

Št.

74/TQ40

Država članica

Združeno kraljestvo

Stalež

MAC/*3A4BC

Vrsta

Skuša (Scomber scombrus)

Cona

IIIa in IVbc

Zaključni datum

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1348/2013

z dne 16. decembra 2013

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2568/91 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), zlasti člena 113(1)(a) ter točk (a) in (h) prvega odstavka člena 121 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi Komisije (EGS) št. 2568/91 (2) so opredeljene kemijske in organoleptične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter določene metode za ocenjevanje navedenih značilnosti. Navedene metode in mejne vrednosti v zvezi z značilnostmi olj bi bilo treba posodobiti ob upoštevanju mnenja kemijskih strokovnjakov in v skladu z opravljenim delom v okviru Mednarodnega sveta za oljke. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi Komisije (EGS) št. 2568/91 (2) so opredeljene kemijske in organoleptične značilnosti oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter določene metode za ocenjevanje navedenih značilnosti. Navedene metode in mejne vrednosti v zvezi z značilnostmi olj bi bilo treba posodobiti ob upoštevanju mnenja kemijskih strokovnjakov in v skladu z opravljenim delom v okviru Mednarodnega sveta za oljke.

| (2) | Za zagotovitev izvajanja najnovejših mednarodnih standardov, ki jih je določil Mednarodni svet za oljke, na ravni Unije bi bilo treba posodobiti nekatere analizne metode in mejne vrednosti v zvezi z značilnostmi olj iz Uredbe (EGS) št. 2568/91. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev izvajanja najnovejših mednarodnih standardov, ki jih je določil Mednarodni svet za oljke, na ravni Unije bi bilo treba posodobiti nekatere analizne metode in mejne vrednosti v zvezi z značilnostmi olj iz Uredbe (EGS) št. 2568/91.

| (3) | Posledično bi bilo treba posodobiti mejne vrednosti za stigmastadiene, voske, miristinsko kislino in alkilne estre maščobnih kislin ter ustrezno spremeniti nekatera drevesa odločanja za preverjanje, ali je vzorec oljčnega olja skladen z deklarirano kategorijo. Uvesti bi bilo treba drevesa odločanja za kampesterol in delta-7-stigmastenol ter bolj omejevalne parametre, da bi se spodbudila trgovina in zagotovila pristnost oljčnega olja v korist varstva potrošnikov. Analizno metodo v zvezi s sestavo in vsebnostjo sterolov ter določanjem eritrodiola in uvaola bi bilo treba nadomestiti z zanesljivejšo metodo, ki zajema tudi triterpenske dialkohole. Poleg tega je primerno pregledati organoleptično ocenjevanje oljčnega olja in uvesti metodo, ki omogoča ugotavljanje prisotnosti tujih rastlinskih olj v oljčnih oljih. |
| --- | --- |

(3)

Posledično bi bilo treba posodobiti mejne vrednosti za stigmastadiene, voske, miristinsko kislino in alkilne estre maščobnih kislin ter ustrezno spremeniti nekatera drevesa odločanja za preverjanje, ali je vzorec oljčnega olja skladen z deklarirano kategorijo. Uvesti bi bilo treba drevesa odločanja za kampesterol in delta-7-stigmastenol ter bolj omejevalne parametre, da bi se spodbudila trgovina in zagotovila pristnost oljčnega olja v korist varstva potrošnikov. Analizno metodo v zvezi s sestavo in vsebnostjo sterolov ter določanjem eritrodiola in uvaola bi bilo treba nadomestiti z zanesljivejšo metodo, ki zajema tudi triterpenske dialkohole. Poleg tega je primerno pregledati organoleptično ocenjevanje oljčnega olja in uvesti metodo, ki omogoča ugotavljanje prisotnosti tujih rastlinskih olj v oljčnih oljih.

| (4) | Glede na razvoj postopkov za preverjanje skladnosti olj bi bilo treba ustrezno prilagoditi metodo vzorčenja oljčnega olja in olj iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(4)

Glede na razvoj postopkov za preverjanje skladnosti olj bi bilo treba ustrezno prilagoditi metodo vzorčenja oljčnega olja in olj iz oljčnih tropin.

| (5) | Uredbo (EGS) št. 2568/91 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EGS) št. 2568/91 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Da bi zagotovili dovolj časa za prilagoditev novim pravilom in uvedbo sredstev, potrebnih za njihovo uporabo, ter se izognili motnjam pri trgovanju, bi bilo treba določiti, da se spremembe iz te uredbe uporabljajo od 1. marca 2014. Zaradi enakih razlogov bi bilo treba določiti, da se lahko oljčno olje in olja iz oljčnih tropin, zakonito proizvedena in označena v Uniji ali zakonito uvožena v Unijo ter dana v prosti promet pred navedenim datumom, tržijo do porabe zalog. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovili dovolj časa za prilagoditev novim pravilom in uvedbo sredstev, potrebnih za njihovo uporabo, ter se izognili motnjam pri trgovanju, bi bilo treba določiti, da se spremembe iz te uredbe uporabljajo od 1. marca 2014. Zaradi enakih razlogov bi bilo treba določiti, da se lahko oljčno olje in olja iz oljčnih tropin, zakonito proizvedena in označena v Uniji ali zakonito uvožena v Unijo ter dana v prosti promet pred navedenim datumom, tržijo do porabe zalog.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2568/91 se spremeni:

| (1) | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  1.   Značilnosti olj, določenih v Prilogi I, se določijo v skladu z naslednjimi analiznimi metodami:






  (a) | za določanje prostih maščobnih kislin, izraženih v deležu oleinske kisline, metoda, določena v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Značilnosti olj, določenih v Prilogi I, se določijo v skladu z naslednjimi analiznimi metodami:

(a)

za določanje prostih maščobnih kislin, izraženih v deležu oleinske kisline, metoda, določena v Prilogi II;

| (b) | za določanje peroksidnega števila, metoda, določena v Prilogi III; |
| --- | --- |

(b)

za določanje peroksidnega števila, metoda, določena v Prilogi III;

| (c) | za določanje vsebnosti voskov, metoda, določena v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(c)

za določanje vsebnosti voskov, metoda, določena v Prilogi IV;

| (d) | za določanje sestave in vsebnosti sterolov in triterpenskih dialkoholov s kapilarno plinsko kromatografijo, metoda, določena v Prilogi V; |
| --- | --- |

(d)

za določanje sestave in vsebnosti sterolov in triterpenskih dialkoholov s kapilarno plinsko kromatografijo, metoda, določena v Prilogi V;

| (e) | za določanje deleža 2-gliceril monopalmitata, metoda, določena v Prilogi VII; |
| --- | --- |

(e)

za določanje deleža 2-gliceril monopalmitata, metoda, določena v Prilogi VII;

| (f) | za spektrofotometrično analizo, metoda, določena v Prilogi IX; |
| --- | --- |

(f)

za spektrofotometrično analizo, metoda, določena v Prilogi IX;

| (g) | za določanje sestave maščobnih kislin, metoda, določena v prilogah X A in X B; |
| --- | --- |

(g)

za določanje sestave maščobnih kislin, metoda, določena v prilogah X A in X B;

| (h) | za določanje hlapnih halogeniranih topil, metoda, določena v Prilogi XI; |
| --- | --- |

(h)

za določanje hlapnih halogeniranih topil, metoda, določena v Prilogi XI;

| (i) | za določanje organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja, metoda, določena v Prilogi XII; |
| --- | --- |

(i)

za določanje organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja, metoda, določena v Prilogi XII;

| (j) | za določanje stigmastadienov, metoda, določena v Prilogi XVII; |
| --- | --- |

(j)

za določanje stigmastadienov, metoda, določena v Prilogi XVII;

| (k) | za določanje vsebnosti trigliceridov z ECN42, metoda, določena v Prilogi XVIII; |
| --- | --- |

(k)

za določanje vsebnosti trigliceridov z ECN42, metoda, določena v Prilogi XVIII;

| (l) | za določanje vsebnosti alifatskih alkoholov, metoda, določena v Prilogi XIX; |
| --- | --- |

(l)

za določanje vsebnosti alifatskih alkoholov, metoda, določena v Prilogi XIX;

| (m) | za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin, metoda, določena v Prilogi XX. |
| --- | --- |

(m)

za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin, metoda, določena v Prilogi XX.

Za ugotavljanje prisotnosti tujih rastlinskih olj v oljčnih oljih se uporablja analizna metoda, določena v Prilogi XXa.

2.   Preverjanje organoleptičnih značilnosti deviških olj izvajajo nacionalni organi ali njihovi zastopniki v okviru ocenjevalnih komisij, ki jih odobrijo države članice.

Organoleptične značilnosti olja, kot so navedene v prvem pododstavku, se štejejo za skladne z deklarirano kategorijo, če ocenjevalna komisija, ki jo odobri država članica, potrdi razvrstitev.

Če ocenjevalna komisija ne potrdi deklarirane kategorije v zvezi z organoleptičnimi značilnostmi, nacionalni organi ali njihovi zastopniki na zahtevo zainteresirane strani nemudoma opravijo dve ponovljeni oceni, pri čemer ju izvedejo druge odobrene ocenjevalne komisije, vsaj eno oceno pa opravi ocenjevalna komisija, ki jo odobri zadevna država članica proizvajalka. Zadevne značilnosti se štejejo za skladne z deklariranimi značilnostmi, če vsaj dve ponovljeni oceni potrdita deklarirano razvrstitev. V nasprotnem primeru stroške ponovljenih ocen krije zainteresirana stran.

3.   Ko nacionalni organi ali njihovi zastopniki preverijo značilnosti olja, kot je določeno v odstavku 1, se vzamejo vzorci v skladu z mednarodnima standardoma EN ISO 661 za pripravo preskusnih vzorcev in EN ISO 5555 za vzorčenje. Vendar pa se ne glede na točko 6.8 standarda EN ISO 5555 v primeru serij takih olj v izvirnem pakiranju vzorec vzame v skladu s Prilogo Ia k tej uredbi. V primeru nepakiranih olj, ki jih ni mogoče vzorčiti v skladu s standardom EN ISO 5555, se vzorčenje opravi v skladu z navodili pristojnega organa države članice.

Brez poseganja v standard EN ISO 5555 in poglavje 6 standarda EN ISO 661 se vzeti vzorci nemudoma spravijo v temen prostor, v katerem temperatura ni previsoka, in pošljejo v laboratorij za analizo najpozneje v petih delovnih dneh po tem, ko so bili vzeti, pri čemer se hranijo tako, da med prevozom ali hrambo ne propadejo ali se poškodujejo, preden se pošljejo v laboratorij.

4.   Za preverjanje iz odstavka 3 se v primeru pakiranih proizvodov analize, navedene v prilogah II, III, IX, XII in XX, ter, kjer je primerno, vse ponovljene analize, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja, izvedejo pred iztekom minimalnega roka trajanja. V primeru vzorčenja nepakiranih olj se navedene analize izvedejo najpozneje šest mesecev po mesecu, v katerem je bil vzorec vzet.

Za druge analize iz te uredbe ne veljajo nobeni roki.

Če se rezultati analiz ne ujemajo z značilnostmi deklarirane kategorije oljčnega olja ali olja iz oljčnih tropin, se zadevna stran o tem uradno obvesti najpozneje en mesec pred koncem obdobja iz prvega pododstavka, razen če je bil vzorec vzet manj kot dva meseca pred minimalnim rokom trajanja.

5.   Za ugotavljanje značilnosti oljčnih olj z metodami, določenimi v prvem pododstavku odstavka 1, se rezultati analize neposredno primerjajo z mejnimi vrednostmi iz te uredbe.“

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi.

| (3) | Priloga Ia se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Priloga Ia se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

| (4) | Priloga Ib se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Priloga Ib se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi.

| (5) | Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Priloga V se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi.

| (6) | Priloga VI se črta. |
| --- | --- |

(6)

Priloga VI se črta.

| (7) | Priloga XII se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Priloga XII se nadomesti z besedilom iz Priloge V k tej uredbi.

| (8) | Za Prilogo XX se vstavi Priloga XXa, katere besedilo je določeno v Prilogi VI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Za Prilogo XX se vstavi Priloga XXa, katere besedilo je določeno v Prilogi VI k tej uredbi.

Člen 2

Proizvodi, ki so bili zakonito proizvedeni in označeni v Uniji ali zakonito uvoženi v Unijo ter dani v prosti promet pred 1. marcem 2014, se lahko tržijo do porabe vseh zalog.

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. marca 2014.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EGS) št. 2568/91 z dne 11. julija 1991 o značilnostih oljčnega olja in olja iz oljčnih tropin ter o ustreznih analiznih metodah (UL L 248, 5.9.1991, str. 1).

2

---

PRILOGA I

PRILOGA 1

ZNAČILNOSTI OLJČNEGA OLJA

| Kategorija | Etilni estri maščobnih kislin (FAEE) (mg/kg) (*) | Vsebnost kislin (%) (*) | Peroksidno število (mekv O2/kg) (*) | Voski (mg/kg) (**) | 2-gliceril monopalmitat (%) | Stigmastadieni mg/kg (1) | Razlika: ECN42 (HPLC) in ECN42 (2)

  (teoretičen izračun) | K232 (*) | K268 ali K270 (*) | Delta-K (*) | Organoleptično ocenjevanje
  Mediana napake (Md) (*) | Organoleptično ocenjevanje
  Mediana sadežnosti (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Etilni estri maščobnih kislin (FAEE) (mg/kg) (*)

Vsebnost kislin (%) (*)

Peroksidno število (mekv O2/kg) (*)

Voski (mg/kg) (**)

2-gliceril monopalmitat (%)

Stigmastadieni mg/kg (1)

Razlika: ECN42 (HPLC) in ECN42 (2)

(teoretičen izračun)

K232 (*)

K268 ali K270 (*)

Delta-K (*)

Organoleptično ocenjevanje

Mediana napake (Md) (*)

Organoleptično ocenjevanje

Mediana sadežnosti (Mf) (*)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

FAEE ≤ 40 (proizvodno leto 2013–2014) (3)

FAEE ≤ 35 (proizvodno leto 2014–2015)

FAEE ≤ 30 (proizvodna leta po letu 2015)

≤ 0,8

≤ 20

Formula

≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0, če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

—

≤ 2,0

≤ 20

Formula

≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0, če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 3. | Lampante oljčno olje |
| --- | --- |

3.

Lampante oljčno olje

—

> 2,0

—

Formula

≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (5)

—

≤ 1,1, če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 4. | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano oljčno olje

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1, če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 5. | Oljčno olje – mešanica rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5.

Oljčno olje – mešanica rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 0,9, če je skupni % palmitinske kisline ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0, če je skupni % palmitinske kisline > 14 %

| 6. | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6.

Surovo olje iz oljčnih tropin

—

—

—

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7.

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8.

Olje iz oljčnih tropin

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategorija | Sestava maščobnih kislin (7) | Transoleinski izomeri skupaj
  (%) | Translinolni + translinolenski izomeri skupaj
  (%) | Sestava sterolov | Steroli skupaj
  (mg/kg) | Eritrodiol in uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miristinska
  (%) | Linolenska
  (%) | Arašidova
  (%) | Eikozanojska
  (%) | Behenska
  (%) | Lignocerinska
  (%) | Holesterol
  (%) | Brasikasterol
  (%) | Kampesterol (8)

  (%) | Stigmasterol
  (%) | APP β-sitosterol
  (%) (9) | Delta-7-stigmastenol (8)

  (%) |
| 1. | Ekstra deviško oljčno olje |

Kategorija

Sestava maščobnih kislin (7)

Transoleinski izomeri skupaj

(%)

Translinolni + translinolenski izomeri skupaj

(%)

Sestava sterolov

Steroli skupaj

(mg/kg)

Eritrodiol in uvaol

(%) (**)

Miristinska

(%)

Linolenska

(%)

Arašidova

(%)

Eikozanojska

(%)

Behenska

(%)

Lignocerinska

(%)

Holesterol

(%)

Brasikasterol

(%)

Kampesterol (8)

(%)

Stigmasterol

(%)

APP β-sitosterol

(%) (9)

Delta-7-stigmastenol (8)

(%)

1.

Ekstra deviško oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Deviško oljčno olje |
| --- | --- |

2.

Deviško oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Lampante oljčno olje |
| --- | --- |

3.

Lampante oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (10)

| 4. | Rafinirano oljčno olje |
| --- | --- |

4.

Rafinirano oljčno olje

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Oljčno olje – mešanica rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja |
| --- | --- |

5.

Oljčno olje – mešanica rafiniranega oljčnega olja in deviškega oljčnega olja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Surovo olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

6.

Surovo olje iz oljčnih tropin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (11)

| 7. | Rafinirano olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

7.

Rafinirano olje iz oljčnih tropin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

≤ 4,5

| 8. | Olje iz oljčnih tropin |
| --- | --- |

8.

Olje iz oljčnih tropin

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Opombe:

| (a) | Rezultate analiz je treba navesti na enako število decimalnih mest natančno, kot je določeno za posamezno značilnost. Zadnjo števko v številki je treba povečati za ena, če je naslednja števka večja od 4. |
| --- | --- |

(a)

Rezultate analiz je treba navesti na enako število decimalnih mest natančno, kot je določeno za posamezno značilnost. Zadnjo števko v številki je treba povečati za ena, če je naslednja števka večja od 4.

| (b) | Če samo ena značilnost ni v skladu z navedenimi vrednostmi, se lahko olje razvrsti v drugo kategorijo ali se deklarira kot neustrezno glede čistosti za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

Če samo ena značilnost ni v skladu z navedenimi vrednostmi, se lahko olje razvrsti v drugo kategorijo ali se deklarira kot neustrezno glede čistosti za namene te uredbe.

| (c) | Značilnosti, ki so označene z zvezdico (*) in se nanašajo na kakovost olja, pomenijo: – da so za lampante oljčno olje lahko ustrezne mejne vrednosti hkrati različne od navedenih vrednosti; – da je za deviška oljčna olja neupoštevanje samo ene od mejnih vrednosti vzrok za spremembo kategorije, vendar olje ostane razvrščeno v eno od kategorij deviških oljčnih olj. |
| --- | --- |

(c)

Značilnosti, ki so označene z zvezdico (*) in se nanašajo na kakovost olja, pomenijo: – da so za lampante oljčno olje lahko ustrezne mejne vrednosti hkrati različne od navedenih vrednosti; – da je za deviška oljčna olja neupoštevanje samo ene od mejnih vrednosti vzrok za spremembo kategorije, vendar olje ostane razvrščeno v eno od kategorij deviških oljčnih olj.

| (d) | Značilnosti, označene z dvema zvezdicama (**), pomenijo, da sta za vse vrste olja iz oljčnih tropin lahko obe ustrezni mejni vrednosti hkrati različni od navedenih vrednosti. |
| --- | --- |

(d)

Značilnosti, označene z dvema zvezdicama (**), pomenijo, da sta za vse vrste olja iz oljčnih tropin lahko obe ustrezni mejni vrednosti hkrati različni od navedenih vrednosti.

Dodatek

Drevo odločanja

Drevo odločanja za vsebnost kampesterola v deviških in ekstra deviških oljčnih oljih:

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.

Drevo odločanja za vsebnost delta-7-stigmastenola v:

| — | ekstra deviških in deviških oljčnih oljih |
| --- | --- |

—

ekstra deviških in deviških oljčnih oljih

Image

Drugi parametri so skladni z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej uredbi.

| — | oljih iz oljčnih tropin (surovih in rafiniranih) |
| --- | --- |

—

oljih iz oljčnih tropin (surovih in rafiniranih)

Image

---

(1)  Vsota izomerov, ki jih lahko (ali ne) ločimo s kapilarno kolono..

1

(2)  Oljčno olje mora biti skladno z metodo, določeno v Prilogi XXa.

2

(3)  Ta mejna vrednost velja za oljčna olja, proizvedena od 1. marca 2014.

3

(4)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med lampante oljčna olja, če je vsebnost alifatskih alkoholov manjša ali enaka 350 mg/kg ali če je vsebnost eritrodiola in uvaola manjša ali enaka 3,5 %.

4

(5)  Ali če je mediana napake višja od 3,5 ali nižja ali enaka 3,5, mediana sadežnosti pa enaka 0.

5

(6)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med surova olja iz oljčnih tropin, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov večja od 350 mg/kg ter če je vsebnost eritrodiola in uvaola večja od 3,5 %..

6

(7)  Vsebnost drugih maščobnih kislin (%): palmitinske: 7,50–20,00; palmitoleinske: 0,30–3,50; heptadekanojske: ≤ 0,30; heptadecenojske: ≤ 0,30; stearinske: 0,50–5,00; oleinske: 55,00–83,00; linolne: 3,50–21,00.

7

(8)  Glej Dodatek k tej prilogi.

8

(9)  APP β-sitosterol: delta-5,23-stigmastadienol+klerosterol+beta-sitosterol+sitostanol+delta-5-avenasterol+delta-5,24-stigmastadienol.

9

(10)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med lampante oljčna olja, če je vsebnost alifatskih alkoholov manjša ali enaka 350 mg/kg ali če je vsebnost eritrodiola in uvaola manjša ali enaka 3,5 %.

10

(11)  Olja z vsebnostjo voskov med 300 mg/kg in 350 mg/kg se uvrščajo med surova olja iz oljčnih tropin, če je skupna vsebnost alifatskih alkoholov večja od 350 mg/kg ter če je vsebnost eritrodiola in uvaola večja od 3,5 %.

11

---

PRILOGA II

„PRILOGA Ia

VZORČENJE OLJČNEGA OLJA ALI OLJA IZ OLJČNIH TROPIN, DOSTAVLJENEGA V IZVIRNEM PAKIRANJU

Ta metoda vzorčenja se uporablja za serije oljčnega olja ali olja iz oljčnih tropin v izvirnem pakiranju. Uporabljajo se različne metode vzorčenja, odvisno od tega, ali izvirno pakiranje presega 5 litrov ali ne.

„Serija“ pomeni skupek prodajnih enot, ki se proizvajajo, izdelujejo in pakirajo v takih okoliščinah, da se olje, ki ga vsebuje vsaka prodajna enota, šteje za homogeno v smislu vseh analitičnih značilnosti. Posamezne serije se določijo v skladu z Direktivo 2011/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1)

„Posamični vzorec“ pomeni količino olja v izvirnem pakiranju, ki je vzeta iz naključnega dela serije.

1.   VSEBINA PRIMARNEGA VZORCA

1.1   Izvirno pakiranje, ki ne presega 5 litrov

„Primarni vzorec“ za izvirno pakiranje, ki ne presega 5 litrov, pomeni število posamičnih vzorcev, vzetih iz serije, v skladu s tabelo 1.

Tabela 1

Najmanjši primarni vzorec mora vsebovati naslednje

| Če je prostornina izvirnega pakiranja | Primarni vzorec mora zajemati olje iz |
| --- | --- |
| (a) | 1 liter ali več |

Če je prostornina izvirnega pakiranja

Primarni vzorec mora zajemati olje iz

(a)

1 liter ali več

| (a) | 1 izvirnega pakiranja |
| --- | --- |

(a)

1 izvirnega pakiranja

| (b) | manj kot 1 liter |
| --- | --- |

(b)

manj kot 1 liter

| (b) | najmanjšega števila pakiranj s skupno prostornino vsaj 1,0 litra |
| --- | --- |

(b)

najmanjšega števila pakiranj s skupno prostornino vsaj 1,0 litra

Število pakiranj iz tabele 1, ki predstavljajo primarni vzorec, lahko vsaka država članica po lastnih potrebah poveča (na primer zaradi organoleptičnega ocenjevanja v drugem laboratoriju, kot je tisti, ki je izvedel kemijske analize, ponovljeno analizo itd.).

1.2   Izvirno pakiranje, ki presega 5 litrov

„Primarni vzorec“ za izvirno pakiranje, ki presega 5 litrov, pomeni reprezentativen del vseh posamičnih vzorcev, pridobljen z zmanjšanjem, v skladu s tabelo 2. Primarni vzorec mora biti sestavljen iz različnih primerov.

„Primer“ primarnega vzorca pomeni vsako od pakiranj, ki sestavljajo primarni vzorec.

Tabela 2

Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki jih je treba izbrati

| Število pakiranj v seriji | Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki jih je treba izbrati |
| --- | --- |
| Do vključno 10 | 1 |
| Od 11 do 150 | 2 |
| Od 151 do 500 | 3 |
| Od 501 do 1 500 | 4 |
| Od 1 501 do 2 500 | 5 |
| > 2 500 na 1 000 pakiranj | 1 dodaten posamični vzorec |

Število pakiranj v seriji

Najmanjše število posamičnih vzorcev, ki jih je treba izbrati

Do vključno 10

1

Od 11 do 150

2

Od 151 do 500

3

Od 501 do 1 500

4

Od 1 501 do 2 500

5

> 2 500 na 1 000 pakiranj

1 dodaten posamični vzorec

Da bi se zmanjšala prostornina vzorčenih izvirnih pakiranj, se vsebina vzorčenih posamičnih vzorcev homogenizira za pripravo primarnega vzorca. Odmerki različnih posamičnih vzorcev se prelijejo v skupno posodo za homogenizacijo z mešanjem, kar zagotavlja najboljšo zaščito pred zrakom.

Vsebino primarnega vzorca je treba preliti v več pakiranj z najmanjšo prostornino 1,0 litra, pri čemer vsako pakiranje predstavlja primer primarnega vzorca.

Število primarnih vzorcev lahko vsaka država članica po lastnih potrebah poveča (na primer zaradi organoleptičnega ocenjevanja v drugem laboratoriju, kot je tisti, ki je izvedel kemijske analize, ponovljeno analizo itd.).

Vsako pakiranje je treba napolniti tako, da je zračna plast na vrhu čim manjša, nato pa ustrezno zapreti in zatesniti, tako da je proizvod zaščiten pred nedovoljenimi posegi.

Te primere je treba zaradi pravilne identifikacije označiti.

2.   ANALIZE IN REZULTATI

| 2.1 | Vsak primarni vzorec je treba razdeliti na laboratorijske vzorce v skladu s točko 2.5 standarda EN ISO 5555 in analizirati po vrstnem redu, kot je prikazan v drevesu odločanja iz Priloge Ib, ali po kakršnem koli drugem naključnem vrstnem redu. |
| --- | --- |

2.1

Vsak primarni vzorec je treba razdeliti na laboratorijske vzorce v skladu s točko 2.5 standarda EN ISO 5555 in analizirati po vrstnem redu, kot je prikazan v drevesu odločanja iz Priloge Ib, ali po kakršnem koli drugem naključnem vrstnem redu.

| 2.2 | Če so vsi rezultati analiz v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije olja, se celotna serija deklarira kot skladna.
  Če eden od rezultatov analiz ni v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije olja, se celotna serija deklarira kot neskladna. |
| --- | --- |

2.2

Če so vsi rezultati analiz v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije olja, se celotna serija deklarira kot skladna.

Če eden od rezultatov analiz ni v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije olja, se celotna serija deklarira kot neskladna.

3.   PREVERJANJE KATEGORIJE SERIJE

| 3.1 | Za preverjanje kategorije serije lahko pristojni organ poveča število primarnih vzorcev, vzetih na različnih delih serije, v skladu z naslednjo tabelo:

  Tabela 3


  Število primarnih vzorcev, določeno na podlagi velikosti serije







  Velikost serije (v litrih) | Število primarnih vzorcev |
| --- | --- | --- |
| Manj kot 7 500 | 2 |
| Od 7 500 do manj kot 25 000 | 3 |
| Od 25 000 do manj kot 75 000 | 4 |
| Od 75 000 do manj kot 125 000 | 5 |
| 125 000 ali več | 6 + 1 na vsakih dodatnih 50 000 litrov |

3.1

Za preverjanje kategorije serije lahko pristojni organ poveča število primarnih vzorcev, vzetih na različnih delih serije, v skladu z naslednjo tabelo:

Tabela 3

Število primarnih vzorcev, določeno na podlagi velikosti serije

Velikost serije (v litrih)

Število primarnih vzorcev

Manj kot 7 500

2

Od 7 500 do manj kot 25 000

3

Od 25 000 do manj kot 75 000

4

Od 75 000 do manj kot 125 000

5

125 000 ali več

6 + 1 na vsakih dodatnih 50 000 litrov

Vsak posamični vzorec, ki predstavlja primarni vzorec, je treba vzeti na istem mestu v seriji, pri čemer je treba zabeležiti lokacijo vsakega primarnega vzorca in jo nedvoumno identificirati.

Vsak primarni vzorec je treba oblikovati v skladu s postopki iz točk 1.1 in 1.2.

Nato se za vsak primarni vzorec izvedejo analize iz člena 2(1).

| 3.2 | Če rezultati analiz iz člena 2(1), izvedeni za vsaj en primarni vzorec, niso v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije olja, se celotna vzorčena serija deklarira kot neskladna.“ |
| --- | --- |

3.2

Če rezultati analiz iz člena 2(1), izvedeni za vsaj en primarni vzorec, niso v skladu z značilnostmi deklarirane kategorije olja, se celotna vzorčena serija deklarira kot neskladna.“

---

(1)  Direktiva 2011/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (UL L 334, 16.12.2011, str. 1).

1

---

PRILOGA III

PRILOGA Ib

DREVO ODLOČANJA ZA PREVERJANJE, ALI JE VZOREC OLJČNEGA OLJA SKLADEN Z DEKLARIRANO KATEGORIJO

Tabela 1

Tabela 2

Tabela 3

Dodatek 1

Tabela ekvivalentnosti med prilogami k tej uredbi in analizami iz drevesa odločanja

| — | Vsebnost kislin |
| --- | --- |

—

Vsebnost kislin

Priloga II

Določanje prostih maščobnih kislin, metoda v hladnem

| — | Peroksidno število |
| --- | --- |

—

Peroksidno število

Priloga III

Določanje peroksidnega števila

| — | UV absorbanca |
| --- | --- |

—

UV absorbanca

Priloga IX

Spektrofotometrična analiza

| — | Organoleptična ocena |
| --- | --- |

—

Organoleptična ocena

Priloga XII

Organoleptična ocena deviškega oljčnega olja

| — | Etilni estri |
| --- | --- |

—

Etilni estri

Priloga XX

Metoda za določanje vsebnosti voskov, metilnih estrov maščobnih kislin in etilnih estrov maščobnih kislin s kapilarno plinsko kromatografijo

| — | 3,5-stigmastadieni |
| --- | --- |

—

3,5-stigmastadieni

Priloga XVII

Metoda določanja stigmastadienov v rastlinskih oljih

| — | Trans-izomeri maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Trans-izomeri maščobnih kislin

Priloga X A

in

Analiza metilnih estrov maščobnih kislin s plinsko kromatografijo

Priloga X B

Priprava metilnih estrov maščobnih kislin

| — | Vsebnost maščobnih kislin |
| --- | --- |

—

Vsebnost maščobnih kislin

Priloga X A

in

Analiza metilnih estrov maščobnih kislin s plinsko kromatografijo

Priloga X B

Priprava metilnih estrov maščobnih kislin

| — | ΔECN42 |
| --- | --- |

—

ΔECN42

Priloga XVIII

Določanje sestave trigliceridov z ECN42 (razlika med podatki HPCL in teoretično vsebnostjo)

| — | Sestava sterolov in steroli skupaj |
| --- | --- |

—

Sestava sterolov in steroli skupaj

| — | Eritrodiol in uvaol |
| --- | --- |

—

Eritrodiol in uvaol

Priloga V

Določanje sestave in vsebnosti sterolov in triterpenskih dialkoholov s kapilarno plinsko kromatografijo

| — | Voski |
| --- | --- |

—

Voski

Priloga IV

Določanje vsebnosti voskov s kapilarno plinsko kromatografijo

| — | Alifatski alkoholi |
| --- | --- |

—

Alifatski alkoholi

Priloga XIX

Določanje vsebnosti alifatskih alkoholov s kapilarno plinsko kromatografijo

| — | Nasičene maščobne kisline na položaju 2 |
| --- | --- |

—

Nasičene maščobne kisline na položaju 2

Priloga VII

Določanje deleža 2-gliceril monopalmitata

---

PRILOGA IV

PRILOGA V

DOLOČANJE SESTAVE IN VSEBNOSTI STEROLOV IN TRITERPENSKIH DIALKOHOLOV S KAPILARNO PLINSKO KROMATOGRAFIJO

1.   PODROČJE UPORABE

Metoda opisuje postopek za določanje posamezne in skupne vsebnosti sterolov in triterpenskih dialkoholov v oljčnih oljih in oljih iz oljčnih tropin.

2.   PRINCIP

Olje z dodanim α-holestanolom kot internim standardom se umili s kalijevim hidroksidom in etanolno raztopino, neumiljive snovi pa se nato ekstrahirajo z etilnim etrom.

Sterolni in triterpenski dialkoholni frakciji se ločita od neumiljivih snovi s tankoplastno kromatografijo na z lugom obdelani silikagelni plošči. Frakcije, dobljene iz silikagela, se pretvorijo v trimetilsililne etre in se nato analizirajo s kapilarno plinsko kromatografijo.

3.   OPREMA

Običajna laboratorijska oprema in zlasti:

| 3.1 | 250 ml bučka s povratnim hladilnikom in priključki iz steklenih obrusov. |
| --- | --- |

3.1

250 ml bučka s povratnim hladilnikom in priključki iz steklenih obrusov.

| 3.2 | 500 ml lij ločnik. |
| --- | --- |

3.2

500 ml lij ločnik.

| 3.3 | 250 ml bučke. |
| --- | --- |

3.3

250 ml bučke.

| 3.4 | Celotna oprema za analizo s tankoplastno kromatografijo s steklenimi ploščami 20 × 20 cm. |
| --- | --- |

3.4

Celotna oprema za analizo s tankoplastno kromatografijo s steklenimi ploščami 20 × 20 cm.

| 3.5 | Ultravijolična svetilka z valovno dolžino 254 ali 366 nm. |
| --- | --- |

3.5

Ultravijolična svetilka z valovno dolžino 254 ali 366 nm.

| 3.6 | 100 μl in 500 μl mikrobrizgalki. |
| --- | --- |

3.6

100 μl in 500 μl mikrobrizgalki.

| 3.7 | Cilindrični filtrirni lij s porozno frito G3 (poroznosti 15–40 μm), premera približno 2 cm in globine 5 cm, z nastavkom, primernim za filtriranje v vakuumu, in priključkom z zunanjim obrusom. |
| --- | --- |

3.7

Cilindrični filtrirni lij s porozno frito G3 (poroznosti 15–40 μm), premera približno 2 cm in globine 5 cm, z nastavkom, primernim za filtriranje v vakuumu, in priključkom z zunanjim obrusom.

| 3.8 | 50 ml presesalna erlenmajerica s priključkom z notranjim obrusom za uporabo s filtrirnim lijem (točka 3.7). |
| --- | --- |

3.8

50 ml presesalna erlenmajerica s priključkom z notranjim obrusom za uporabo s filtrirnim lijem (točka 3.7).

| 3.9 | 10 ml epruveta s koničnim dnom in steklenim zamaškom. |
| --- | --- |

3.9

10 ml epruveta s koničnim dnom in steklenim zamaškom.

| 3.10 | Plinski kromatograf, primeren za uporabo s kapilarno kolono, s sistemom za vbrizgavanje z deljenjem vzorca, ki ga sestavljajo:






  3.10.1 | termostatirana komora za kolone, ki lahko ohranja želeno temperaturo do ± 1 °C natančno; |
| --- | --- | --- |

3.10

Plinski kromatograf, primeren za uporabo s kapilarno kolono, s sistemom za vbrizgavanje z deljenjem vzorca, ki ga sestavljajo:

3.10.1

termostatirana komora za kolone, ki lahko ohranja želeno temperaturo do ± 1 °C natančno;

| 3.10.2 | temperaturno nastavljiv injektor z uparjalnim elementom iz persilaniziranega stekla in sistemom za vbrizgavanje z deljenjem vzorca; |
| --- | --- |

3.10.2

temperaturno nastavljiv injektor z uparjalnim elementom iz persilaniziranega stekla in sistemom za vbrizgavanje z deljenjem vzorca;

| 3.10.3 | plamensko-ionizacijski detektor; |
| --- | --- |

3.10.3

plamensko-ionizacijski detektor;

| 3.10.4 | sistem za zajemanje podatkov, ki je primeren za uporabo s plamensko-ionizacijskim detektorjem (točka 3.10.3) in omogoča ročno integracijo. |
| --- | --- |

3.10.4

sistem za zajemanje podatkov, ki je primeren za uporabo s plamensko-ionizacijskim detektorjem (točka 3.10.3) in omogoča ročno integracijo.

| 3.11 | Kvarčna kapilarna kolona, dolžine 20 do 30 m, notranjega premera 0,25 do 0,32 mm, pokrita s 5 % difenil- in 95 % dimetilpolisiloksana (stacionarna faza SE-52 ali SE-54 ali podobno) enakomerne debeline med 0,10 in 0,30 μm. |
| --- | --- |

3.11

Kvarčna kapilarna kolona, dolžine 20 do 30 m, notranjega premera 0,25 do 0,32 mm, pokrita s 5 % difenil- in 95 % dimetilpolisiloksana (stacionarna faza SE-52 ali SE-54 ali podobno) enakomerne debeline med 0,10 in 0,30 μm.

| 3.12 | 10 μl mikrobrizgalka za plinsko kromatografijo z nesnemljivo iglo, primerno za vbrizgavanje z deljenjem vzorca. |
| --- | --- |

3.12

10 μl mikrobrizgalka za plinsko kromatografijo z nesnemljivo iglo, primerno za vbrizgavanje z deljenjem vzorca.

| 3.13 | Eksikator, napolnjen s kalcijevim dikloridom. |
| --- | --- |

3.13

Eksikator, napolnjen s kalcijevim dikloridom.

4.   REAGENTI

| 4.1 | Kalijev hidroksid (minimalne koncentracije 85 %). |
| --- | --- |

4.1

Kalijev hidroksid (minimalne koncentracije 85 %).

| 4.2 | Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 2 N.
  Raztopite 130 g kalijevega hidroksida (točka 4.1) s hlajenjem v 200 ml destilirane vode in potem do enega litra dodajte etanol (točka 4.10). Raztopino hranite v dobro zamašenih temnih steklenicah, in sicer največ dva dni. |
| --- | --- |

4.2

Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 2 N.

Raztopite 130 g kalijevega hidroksida (točka 4.1) s hlajenjem v 200 ml destilirane vode in potem do enega litra dodajte etanol (točka 4.10). Raztopino hranite v dobro zamašenih temnih steklenicah, in sicer največ dva dni.

| 4.3 | Etilni eter čistoče za analizo. |
| --- | --- |

4.3

Etilni eter čistoče za analizo.

| 4.4 | Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 0,2 N.
  Raztopite 13 g kalijevega hidroksida (točka 4.1) v 20 ml destilirane vode in do enega litra dodajte etanol (točka 4.10). |
| --- | --- |

4.4

Etanolna raztopina kalijevega hidroksida, približno 0,2 N.

Raztopite 13 g kalijevega hidroksida (točka 4.1) v 20 ml destilirane vode in do enega litra dodajte etanol (točka 4.10).

| 4.5 | Brezvodni natrijev sulfat čistoče za analizo. |
| --- | --- |

4.5

Brezvodni natrijev sulfat čistoče za analizo.

| 4.6 | Steklene plošče (20 × 20 cm), premazane s silikagelom, brez indikatorja fluorescence debeline 0,25 mm (ki so naprodaj, pripravljene za uporabo). |
| --- | --- |

4.6

Steklene plošče (20 × 20 cm), premazane s silikagelom, brez indikatorja fluorescence debeline 0,25 mm (ki so naprodaj, pripravljene za uporabo).

| 4.7 | Toluen kromatografske čistoče. |
| --- | --- |

4.7

Toluen kromatografske čistoče.

| 4.8 | Aceton kromatografske čistoče. |
| --- | --- |

4.8

Aceton kromatografske čistoče.

| 4.9 | n-heksan kromatografske čistoče. |
| --- | --- |

4.9

n-heksan kromatografske čistoče.

| 4.10 | Etilni eter kromatografske čistoče. |
| --- | --- |

4.10

Etilni eter kromatografske čistoče.

| 4.11 | Etanol čistoče za analizo. |
| --- | --- |

4.11

Etanol čistoče za analizo.

| 4.12 | Etilacetat čistoče za analizo. |
| --- | --- |

4.12

Etilacetat čistoče za analizo.

| 4.13 | Referenčna raztopina za tankoplastno kromatografijo: holesterol ali fitosteroli in 5-odstotna raztopina eritrodiola v etilacetatu (točka 4.11). |
| --- | --- |

4.13

Referenčna raztopina za tankoplastno kromatografijo: holesterol ali fitosteroli in 5-odstotna raztopina eritrodiola v etilacetatu (točka 4.11).

| 4.14 | 2,7-diklorofluorescein, 0,2-odstotna etanolna raztopina. Naredite rahlo bazično z dodatkom nekaj kapelj alkoholne raztopine 2 N kalijevega hidroksida (točka 4.2). |
| --- | --- |

4.14

2,7-diklorofluorescein, 0,2-odstotna etanolna raztopina. Naredite rahlo bazično z dodatkom nekaj kapelj alkoholne raztopine 2 N kalijevega hidroksida (točka 4.2).

| 4.15. | Brezvodni piridin kromatografske čistoče (glej opombo 5). |
| --- | --- |

4.15.

Brezvodni piridin kromatografske čistoče (glej opombo 5).

| 4.16. | Heksametil disilazan čistoče za analizo. |
| --- | --- |

4.16.

Heksametil disilazan čistoče za analizo.

| 4.17. | Trimetilklorosilan čistoče za analizo. |
| --- | --- |

4.17.

Trimetilklorosilan čistoče za analizo.

| 4.18 | Vzročne raztopine sterolnih trimetilsililnih etrov.
  Pripravite jih tik pred uporabo iz sterolov in eritrodiola iz olj, ki jih vsebujejo. |
| --- | --- |

4.18

Vzročne raztopine sterolnih trimetilsililnih etrov.

Pripravite jih tik pred uporabo iz sterolov in eritrodiola iz olj, ki jih vsebujejo.

| 4.19 | α-holestanol več kot 99-odstotne čistoče (čistost je treba preveriti s plinskokromatografsko analizo). |
| --- | --- |

4.19

α-holestanol več kot 99-odstotne čistoče (čistost je treba preveriti s plinskokromatografsko analizo).

| 4.20 | 0,2-odstotna interna standardna raztopina α-holestanola (m/V) v etilacetatu (točka 4.11). |
| --- | --- |

4.20

0,2-odstotna interna standardna raztopina α-holestanola (m/V) v etilacetatu (točka 4.11).

| 4.21 | Raztopina 10 g/l fenolftaleina v etanolu (točka 4.10). |
| --- | --- |

4.21

Raztopina 10 g/l fenolftaleina v etanolu (točka 4.10).

| 4.22 | Nosilni plin: vodik ali helij plinskokromatografske čistoče. |
| --- | --- |

4.22

Nosilni plin: vodik ali helij plinskokromatografske čistoče.

| 4.23 | Pomožni plini: vodik, helij, dušik in zrak plinskokromatografske čistoče. |
| --- | --- |

4.23

Pomožni plini: vodik, helij, dušik in zrak plinskokromatografske čistoče.

| 4.24 | Mešanica n-heksana (točka 4.9) in etilnega etra (točka 4.10) v razmerju 65: 35 (V/V). |
| --- | --- |

4.24

Mešanica n-heksana (točka 4.9) in etilnega etra (točka 4.10) v razmerju 65: 35 (V/V).

| 4.25 | Reagent za sililiranje, sestavljen iz mešanice piridina, heksametildisilizana in trimetilklorosilana v razmerju 9: 3: 1 (V/V/V). |
| --- | --- |

4.25

Reagent za sililiranje, sestavljen iz mešanice piridina, heksametildisilizana in trimetilklorosilana v razmerju 9: 3: 1 (V/V/V).

5.   POSTOPEK

5.1   Priprava neumiljivih snovi

5.1.1   S 500 μl mikrobrizgalko (točka 3.6) vnesite v 250 ml bučko (točka 3.1) interno standardno raztopino α-holestanola (točka 4.20), ki vsebuje količino holestanola, ki ustreza približno 10 % vsebnosti sterolov v vzorcu. Na primer za 5 g vzorca oljčnega olja dodajte 500 μl raztopine α-holestanola (točka 4.20), za olje iz oljčnih tropin pa 1 500 μl. Po ohladitvi bučke raztopino odparite do suhega z blagim tokom dušika na parni kopeli, nato pa v isto bučko natehtajte 5 ± 0,01 g suhega filtriranega vzorca.

| Opomba 1: | Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora, ki vsebujejo precejšnje količine holesterola, lahko dajo vrh, ki ima retenzijski čas podoben holestanolu. V takem primeru je treba sterolno frakcijo analizirati dvakrat, in sicer z internim standardom in brez njega. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Olja in masti živalskega ali rastlinskega izvora, ki vsebujejo precejšnje količine holesterola, lahko dajo vrh, ki ima retenzijski čas podoben holestanolu. V takem primeru je treba sterolno frakcijo analizirati dvakrat, in sicer z internim standardom in brez njega.

5.1.2   Dodajte 50 ml 2 N etanolne raztopine kalijevega hidroksida (točka 4.2) in nekaj plovca, namestite povratni hladilnik in segrejte na rahlo vretje do končanega umiljenja (raztopina postane bistra). S segrevanjem nadaljujte še nadaljnjih 20 minut in potem z vrha hladilnika dodajte 50 ml destilirane vode, snemite hladilnik in ohladite bučko na približno 30 °C.

5.1.3   Kvantitativno prenesite vsebino bučke v 500 ml lij ločnik (točka 3.2), in sicer z večkratnim spiranjem z destilirano vodo (50 ml). Dodajte približno 80 ml etilnega etra (točka 4.10), močno tresite približno 60 sekund ter postopoma sproščajte pritisk, tako da obrnete lij ločnik in odprete petelinčka. Pustite mirovati, dokler fazi nista popolnoma ločeni (opomba 2).

Nato milnico v celoti prelijte v drug lij ločnik. Iz vodno-alkoholne faze še dvakrat ekstrahirajte, in sicer z uporabo 60 do 70 ml etilnega etra (točka 4.10).

Opomba 2: Emulzijo je mogoče odstraniti z dodajanjem majhnih količin etanola (točka 4.11).

5.1.4   Združite etrske ekstrakte v skupnem liju ločniku, ki vsebuje 50 ml vode. Nadaljujte z izpiranjem (50 ml), dokler izpiralna voda ob dodatku kapljice raztopine fenolftaleina ni več rožnato obarvana (točka 4.21).

Potem ko je izpiralna voda odstranjena, filtrirajte skozi brezvodni natrijev sulfat (točka 4.5) v predhodno stehtani 250 ml bučki, pri tem pa lij in filter izperite z majhnimi količinami etilnega etra (točka 4.10).

5.1.5   Topilo odparite z destilacijo na rotacijskem izparilniku pri 30 °C v vakuumu. Dodajte 5 ml acetona in z blagim tokom zraka v celoti odstranite hlapno topilo. Ostanek sušite v peči 15 minut pri 103 ± 2 °C. Po ohladitvi v eksikatorju ga stehtajte z natančnostjo 0,1 mg.

5.2   Ločevanje sterolne in triterpenske dialkoholne frakcije (eritrodiol + uvaol)

5.2.1   Priprava z lugom obdelanih plošč za tankoplastno kromatografijo: silikagelne plošče (točka 4.6) za 10 sekund potopite približno 4 cm globoko v raztopino 0,2 N etanolnega kalijevega hidroksida (točka 4.5) in jih potem pustite dve uri, da se sušijo v digestoriju, na koncu pa jih dajte v peč na 100 °C za eno uro.

Vzemite jih iz peči in jih do uporabe hranite v eksikatorju, napolnjenem s kalcijevim kloridom (točka 3.13) (na ta način obdelane plošče je treba uporabiti v 15 dneh).

| Opomba 3: | Kadar se za ločevanje sterolnih frakcij uporabljajo z lugom obdelane silikagelne plošče, neumiljivih frakcij ni treba tretirati z aluminijevim oksidom. Na ta način se vse sestavine, ki so kisle narave (maščobne kisline in druge), obdržijo na mestu napršitve, pas sterolov pa se jasno loči od pasov alifatskih in triterpenskih alkoholov. |
| --- | --- |

Opomba 3:

Kadar se za ločevanje sterolnih frakcij uporabljajo z lugom obdelane silikagelne plošče, neumiljivih frakcij ni treba tretirati z aluminijevim oksidom. Na ta način se vse sestavine, ki so kisle narave (maščobne kisline in druge), obdržijo na mestu napršitve, pas sterolov pa se jasno loči od pasov alifatskih in triterpenskih alkoholov.

5.2.2   Mešanico heksana in etilnega etra (točka 4.24) (opomba 4) vstavite v razvijalno komoro na globino približno 1 cm. Komoro zaprite z ustreznim pokrovom in jo tako pustite najmanj pol ure na hladnem, da se lahko med hlapi in tekočino ustvari ravnotežje. Trakovi filtrirnega papirja, namočeni v eluent, se lahko položijo na notranje površine komore. To skrajša razvijalni čas za približno eno tretjino ter omogoča enotnejšo in bolj homogeno elucijo sestavin.

| Opomba 4: | Razvijalno mešanico je treba zamenjati za vsak preskus, zato da se dosežejo popolnoma ponovljivi pogoji elucije. Kot alternativa se lahko uporabi mešanica n-heksana in etilnega etra v razmerju 50: 50 (V/V). |
| --- | --- |

Opomba 4:

Razvijalno mešanico je treba zamenjati za vsak preskus, zato da se dosežejo popolnoma ponovljivi pogoji elucije. Kot alternativa se lahko uporabi mešanica n-heksana in etilnega etra v razmerju 50: 50 (V/V).

5.2.3   Pripravite približno 5-odstotno raztopino neumiljivih snovi (točka 5.1.5) v etilacetatu (točka 4.12) ter s pomočjo 100 μl mikrobrizgalke nanesite 0,3 ml raztopine na tanko in homogeno progo na nižjem koncu (2 cm) kromatografske plošče (točka 5.2.1). Vzporedno s progo nanesite 2 do 3 μl materialne referenčne raztopine (točka 4.13), tako da se po razvijanju sterolna in triterpenska dialkoholna pasova lahko identificirata.

5.2.4   Ploščo vstavite v razvijalno komoro, pripravljeno, kot je navedeno v točki 5.2.2. Temperaturo okolja je treba vzdrževati med 15 in 20 °C (opomba 5). Komoro takoj zaprite s pokrovom in pustite, da poteka eluiranje, dokler fronta topila ne doseže razdalje 1 cm od vrhnjega roba plošče. Vzemite ploščo iz razvijalne komore in odparite topilo s tokom vročega zraka ali tako, da ploščo nekaj časa pustite v digestoriju.

Opomba 5: Višja temperatura lahko negativno vpliva na ločevanje.

5.2.5   Rahlo in enakomerno napršite ploščo z raztopino 2,7-diklorofluorosceina (točka 4.14) ter pustite, da se posuši. Če se plošča opazuje pod ultravijolično svetlobo, se sterolna in triterpenska dialkoholna pasova lahko identificirata tako, da se poravnata s pikami, dobljenimi iz referenčne raztopine (točka 4.13). S črnim svinčnikom označite meje pasov vzdolž roba fluorescence (glej tankoplastno kromatografijo na sliki 3).

5.2.6   S kovinsko žličko odstrgajte silikagel na označeni površini. Odstranjen, v fin prah zdrobljen material dajte v filtrirni lij (točka 3.7). Dodajte 10 ml vročega etilacetata (točka 4.12), s kovinsko žličko previdno zmešajte in v vakuumu filtrirajte, tako da filtrat zberete v erlenmajerici (točka 3.8), ki je pritrjena na filtrirni lij.

Ostanek v erlenmajerici trikrat izperite z etilnim etrom (točka 4.3) (vsakokrat približno z 10 ml), tako da zberete filtrat v isti erlenmajerici, ki je pritrjena na lij. Odparite filtrat do prostornine 4 do 5 ml, prenesite preostanek raztopine v predhodno stehtano 10 ml epruveto (točka 3.9), odparite do suhega z rahlim segrevanjem v blagem toku dušika, ponovno dolijte nekaj kapelj acetona (točka 4.8) in spet odparite do suhega.

Ostanek v epruveti mora biti sestavljen iz sterolnih in triterpenskih dialkoholnih frakcij.

5.3   Priprava trimetilsililnih etrov

5.3.1   Reagent za sililiranje (točka 4.25) (opomba 6), v razmerju 50 μl za vsak miligram sterolov in triterpenskih dialkoholov, dodajte v epruveto, ki vsebuje sterolsko in triterpensko dialkoholno frakcijo, tako da se izognete kakršnemu koli vnosu vlage (opomba 7).

| Opomba 6: | Raztopine, pripravljene za uporabo, se dobijo v prodaji. Na voljo so tudi drugi reagenti za sililiranje, kot je na primer bis-trimetilsilil trifluoroacetamid + 1-odstoten trimetilklorosilan, ki ga je treba razredčiti z enako količino brezvodnega piridina. |
| --- | --- |

Opomba 6:

Raztopine, pripravljene za uporabo, se dobijo v prodaji. Na voljo so tudi drugi reagenti za sililiranje, kot je na primer bis-trimetilsilil trifluoroacetamid + 1-odstoten trimetilklorosilan, ki ga je treba razredčiti z enako količino brezvodnega piridina.

Piridin se lahko zamenja z enako količino acetonitrila.

5.3.2   Zamašite epruveto in jo previdno pretresite (ne da bi jo prevračali), dokler niso sestavine popolnoma raztopljene. Pustite jo pri sobni temperaturi najmanj 15 minut, nato pa nekaj minut centrifugirajte. Prozorna raztopina je pripravljena za plinskokromatografsko analizo.

| Opomba 7: | Rahla opalescenca, ki lahko nastane, je normalna in ne povzroča nobenih nepravilnost. Tvorjenje belega flokulata ali pojav rožnate obarvanosti sta znaka prisotnosti vlage ali pokvarjenosti reagenta. V takem primeru je treba preskus ponoviti (le če se uporabi heksametildisilizan/trimetilklorosilan). |
| --- | --- |

Opomba 7:

Rahla opalescenca, ki lahko nastane, je normalna in ne povzroča nobenih nepravilnost. Tvorjenje belega flokulata ali pojav rožnate obarvanosti sta znaka prisotnosti vlage ali pokvarjenosti reagenta. V takem primeru je treba preskus ponoviti (le če se uporabi heksametildisilizan/trimetilklorosilan).

5.4   Plinskokromatografska analiza

5.4.1   Predhodni postopki, kondicioniranje kapilarne kolone

| 5.4.1.1 | Kolono (točka 3.11) pritrdite na plinski kromatograf, in sicer vstopni del na injektor z deljenjem vzorca, izhodnega pa na detektor.
  Opravite splošne preglede plinskega kromatografa (tesnjenje tokokroga plinov, učinkovitost detektorja, učinkovitost sistema za vbrizgavanje z deljenjem vzorca in sistema beleženja itd.). |
| --- | --- |

5.4.1.1

Kolono (točka 3.11) pritrdite na plinski kromatograf, in sicer vstopni del na injektor z deljenjem vzorca, izhodnega pa na detektor.

Opravite splošne preglede plinskega kromatografa (tesnjenje tokokroga plinov, učinkovitost detektorja, učinkovitost sistema za vbrizgavanje z deljenjem vzorca in sistema beleženja itd.).

| 5.4.1.2. | Če kolono uporabljate prvič, je priporočljivo, da jo kondicionirate, in sicer tako, da skozi kapilarno kolono spustite blag tok plina, nato pa vključite plinski kromatograf in začnete postopno segrevanje do temperature najmanj 20 °C nad delovno temperaturo (opomba 8). To temperaturo vzdržujte najmanj dve uri, nato pa vzpostavite delovne pogoje (nastavitev pretoka plina in deljenja vzorca, vžig plamena, priključitev na računalniški sistem, prilagoditev temperature kolone, detektorja in injektorja itd.) in beležite signal z občutljivostjo, ki je najmanj dvakrat večja od tiste, ki je predvidena za analize. Potek bazne linije mora biti linearen, brez kakršnih koli vrhov, in ne sme imeti odklona.
  Negativen premočrtni odklon kaže na slabo tesnjenje med kolono in instrumentom, pozitiven odklon pa na slabo kondicionirano kolono.







  Opomba 8: | Temperatura kondicioniranja mora vedno biti najmanj 20 °C nižja od najvišje temperature, določene za uporabljeno stacionarno fazo. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.

Če kolono uporabljate prvič, je priporočljivo, da jo kondicionirate, in sicer tako, da skozi kapilarno kolono spustite blag tok plina, nato pa vključite plinski kromatograf in začnete postopno segrevanje do temperature najmanj 20 °C nad delovno temperaturo (opomba 8). To temperaturo vzdržujte najmanj dve uri, nato pa vzpostavite delovne pogoje (nastavitev pretoka plina in deljenja vzorca, vžig plamena, priključitev na računalniški sistem, prilagoditev temperature kolone, detektorja in injektorja itd.) in beležite signal z občutljivostjo, ki je najmanj dvakrat večja od tiste, ki je predvidena za analize. Potek bazne linije mora biti linearen, brez kakršnih koli vrhov, in ne sme imeti odklona.

Negativen premočrtni odklon kaže na slabo tesnjenje med kolono in instrumentom, pozitiven odklon pa na slabo kondicionirano kolono.

Opomba 8:

Temperatura kondicioniranja mora vedno biti najmanj 20 °C nižja od najvišje temperature, določene za uporabljeno stacionarno fazo.

5.4.2   Izbor delovnih pogojev

| 5.4.2.1 | Delovni pogoji so naslednji:






  — | temperatura kolone: 260 ± 5 °C, |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1

Delovni pogoji so naslednji:

—

temperatura kolone: 260 ± 5 °C,

| — | temperatura injektorja: 280–300 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura injektorja: 280–300 °C,

| — | temperatura detektorja: 280–300 °C, |
| --- | --- |

—

temperatura detektorja: 280–300 °C,

| — | linearna hitrost nosilnega plina: 20 do 35 cm/s za helij, 30 do 50 cm/s za dušik, |
| --- | --- |

—

linearna hitrost nosilnega plina: 20 do 35 cm/s za helij, 30 do 50 cm/s za dušik,

| — | delilno razmerje: od 1: 50 do 1: 100, |
| --- | --- |

—

delilno razmerje: od 1: 50 do 1: 100,

| — | občutljivost instrumenta: 4- do 16-kratna minimalna atenuacija, |
| --- | --- |

—

občutljivost instrumenta: 4- do 16-kratna minimalna atenuacija,

| — | občutljivost beleženja: 1 do 2 mV celotne skale, |
| --- | --- |

—

občutljivost beleženja: 1 do 2 mV celotne skale,

| — | količina vbrizgane snovi: 0,5 do 1 μl raztopine TMSE. |
| --- | --- |

—

količina vbrizgane snovi: 0,5 do 1 μl raztopine TMSE.

Ti pogoji se lahko spremenijo glede na značilnosti kolone in plinskega kromatografa, tako da se dobijo kromatogrami, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | retenzijski čas β-sitosterola mora biti 20 ± 5 minut, |
| --- | --- |

—

retenzijski čas β-sitosterola mora biti 20 ± 5 minut,

| — | vrh za kampesterol mora biti: za oljčno olje (povprečna vsebnost 3 %) 20 ± 5 % celotne skale; za sojino olje (povprečna vsebnost 20 %) 80 ± 10 % celotne skale, |
| --- | --- |

—

vrh za kampesterol mora biti: za oljčno olje (povprečna vsebnost 3 %) 20 ± 5 % celotne skale; za sojino olje (povprečna vsebnost 20 %) 80 ± 10 % celotne skale,

| — | vsi prisotni steroli morajo biti ločeni. Poleg tega, da so ločeni, morajo biti vrhovi tudi popolnoma razdvojeni, tj. signal vrha se mora pred začetkom novega vrha vrniti na bazno linijo. Vendar je nepopolna resolucija sprejemljiva pod pogojem, da se vrh pri TRR 1.02 (sitostanol) lahko količinsko opredeli s pomočjo pravokotnice. |
| --- | --- |

—

vsi prisotni steroli morajo biti ločeni. Poleg tega, da so ločeni, morajo biti vrhovi tudi popolnoma razdvojeni, tj. signal vrha se mora pred začetkom novega vrha vrniti na bazno linijo. Vendar je nepopolna resolucija sprejemljiva pod pogojem, da se vrh pri TRR 1.02 (sitostanol) lahko količinsko opredeli s pomočjo pravokotnice.

5.4.3   Analizni postopek

| 5.4.3.1 | Z 10 μl mikrobrizgalko odmerite 1 μl heksana, 0,5 μl zraka in 0,5 do 1 μl vzorčne raztopine. Dvignite bat mikrobrizgalke, tako da se igla izprazni. Iglo potisnite skozi membrano injektorja in po eni do dveh sekundah raztopino hitro vbrizgajte in potem po približno petih sekundah iglo počasi izvlecite.
  Uporabi se lahko tudi avtomatski injektor. |
| --- | --- |

5.4.3.1

Z 10 μl mikrobrizgalko odmerite 1 μl heksana, 0,5 μl zraka in 0,5 do 1 μl vzorčne raztopine. Dvignite bat mikrobrizgalke, tako da se igla izprazni. Iglo potisnite skozi membrano injektorja in po eni do dveh sekundah raztopino hitro vbrizgajte in potem po približno petih sekundah iglo počasi izvlecite.

Uporabi se lahko tudi avtomatski injektor.

| 5.4.3.2 | Beležite, dokler TMSE prisotnih triterpenskih dialkoholov popolnoma ne eluirajo. Bazna linija mora vedno ustrezati zahtevam (točka 5.4.1.2). |
| --- | --- |

5.4.3.2

Beležite, dokler TMSE prisotnih triterpenskih dialkoholov popolnoma ne eluirajo. Bazna linija mora vedno ustrezati zahtevam (točka 5.4.1.2).

5.4.4   Identifikacija vrhov

Identificirajte posamezne vrhove na podlagi retenzijskih časov in s primerjavo z mešanico sterolnih in triterpenskih dialkoholnih TMSE, analiziranih v enakih pogojih (glej Dodatek).

Steroli in triterpenski dialkoholi eluirajo v naslednjem zaporedju: holesterol, brasikasterol, ergosterol, 24-metilen holesterol, kampesterol, kampestanol, stigmasterol, Δ7-kampesterol, Δ5,23-stigmastadienol, klerosterol, ß-sistosterol, sitostanol, Δ5-avenasterol, Δ5,24-stigmastadienol, Δ7-stigmastenol, Δ7-avenasterol, eritrodiol in uvaol.

Retenzijska časa za ß-sitosterol za koloni SE-52 in SE-54 sta prikazana v tabeli 1.

Sliki 1 in 2 prikazujeta tipične kromatograme nekaterih olj.

5.4.5   Kvantitativna ocena

| 5.4.5.1 | Z računalniškim sistemom izračunajte površine vrhov za α-holestanol ter sterole in triterpenske dialkohole. Ne upoštevajte vrhov za tiste spojine, ki niso vključene med tiste, navedene v tabeli 1 (ergosterol se ne računa). Za odzivni faktor α-holestanola je treba šteti, da je enak 1. |
| --- | --- |

5.4.5.1

Z računalniškim sistemom izračunajte površine vrhov za α-holestanol ter sterole in triterpenske dialkohole. Ne upoštevajte vrhov za tiste spojine, ki niso vključene med tiste, navedene v tabeli 1 (ergosterol se ne računa). Za odzivni faktor α-holestanola je treba šteti, da je enak 1.

| 5.4.5.2 | Izračunajte koncentracijo vsakega posameznega sterola v mg/kg maščobe:



  pri čemer je:







  Ax | = | površina vrha za sterol x, izračunana z računalniškim sistemom; |
| --- | --- | --- | --- |
| As | = | površina vrha za α-holestanol, izračunana z računalniškim sistemom; |
| ms | = | masa dodanega α-holestanola, v miligramih; |
| m | = | masa vzorca, uporabljenega za določanje, v gramih. |

5.4.5.2

Izračunajte koncentracijo vsakega posameznega sterola v mg/kg maščobe:

Formula

pri čemer je:

Ax

=

površina vrha za sterol x, izračunana z računalniškim sistemom;

As

=

površina vrha za α-holestanol, izračunana z računalniškim sistemom;

ms

=

masa dodanega α-holestanola, v miligramih;

m

=

masa vzorca, uporabljenega za določanje, v gramih.

6.   IZRAŽANJE REZULTATOV

| 6.1 | Zabeležite posamezne koncentracije sterola kot mg/kg maščobe in njihovo vsoto kot „steroli skupaj“.
  Sestavo vsakega posameznega sterola ter eritrodiola in uvaola je treba izraziti na eno decimalno mesto natančno.
  Vsoto skupnih sterolov je treba izraziti brez decimalk. |
| --- | --- |

6.1

Zabeležite posamezne koncentracije sterola kot mg/kg maščobe in njihovo vsoto kot „steroli skupaj“.

Sestavo vsakega posameznega sterola ter eritrodiola in uvaola je treba izraziti na eno decimalno mesto natančno.

Vsoto skupnih sterolov je treba izraziti brez decimalk.

| 6.2 | Izračunajte delež za vsak posamezni sterol iz razmerja med ustrezno površino vrha in površino vseh vrhov za sterol ter eritrodiol in uvaol:



  pri čemer je:







  Ax | = | površina vrha x; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | površina vseh vrhov za sterol. |

6.2

Izračunajte delež za vsak posamezni sterol iz razmerja med ustrezno površino vrha in površino vseh vrhov za sterol ter eritrodiol in uvaol:

Formula

pri čemer je:

Ax

=

površina vrha x;

ΣA

=

površina vseh vrhov za sterol.

| 6.3. | Navidezni β-sitosterol: Δ5-23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + Δ5-avenasterol + Δ5-24-stigmastadienol. |
| --- | --- |

6.3.

Navidezni β-sitosterol: Δ5-23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + Δ5-avenasterol + Δ5-24-stigmastadienol.

| 6.4. | Izračunajte delež eritrodiola in uvaola:



  pri čemer je







  ΣA | = | površina vseh vrhov za sterol, izračunana z računalniškim sistemom; |
| --- | --- | --- | --- |
| Er | = | površina vrha za eritrodiol, izračunana z računalniškim sistemom; |
| Uv | = | površina vrha za uvaol, izračunana z računalniškim sistemom. |

6.4.

Izračunajte delež eritrodiola in uvaola:

Formula

pri čemer je

ΣA

=

površina vseh vrhov za sterol, izračunana z računalniškim sistemom;

Er

=

površina vrha za eritrodiol, izračunana z računalniškim sistemom;

Uv

=

površina vrha za uvaol, izračunana z računalniškim sistemom.

Dodatek

Določanje linearne hitrosti plina

Pri nastavitvi plinskega kromatografa na normalne delovne pogoje vbrizgajte 1 do 3 μl metana (ali propana) in izmerite čas, ki ga plin potrebuje za pot skozi kolono, od trenutka vbrizganja do trenutka, ko se pojavi vrh (tM).

Linearna hitrost v cm/s je podana z L/tM, pri čemer je L dolžina kolone v centimetrih in tM izmerjeni čas v sekundah.

Tabela 1

Relativni retenzijski časi sterolov

| Vrh | Identifikacija | Relativni retenzijski čas |
| --- | --- | --- |
| Kolona SE 54 | Kolona SE 52 |
| 1 | holesterol | Δ-5-holesten-3ß-ol | 0,67 | 0,63 |
| 2 | holestanol | 5α-holestan-3ß-ol | 0,68 | 0,64 |
| 3 | brasikasterol | [24S]-24-metil-Δ-5,22-holestadien-3ß-ol | 0,73 | 0,71 |
| * | ergosterol | [24S]-24-metil-Δ5-7-22-holestatrien-3β-ol | 0,78 | 0,76 |
| 4 | 24-metilen-holesterol | 24-metilen-Δ-5,24-holestadien-3ß-o1 | 0,82 | 0,80 |
| 5 | kampesterol | (24R)-24-metil-Δ-5-holesten-3ß-ol | 0,83 | 0,81 |
| 6 | kampestanol | (24R)-24-metil-holestan-3ß-ol | 0,85 | 0,82 |
| 7 | stigmasterol | (24S)-24-etil-Δ-5,22-holestadien-3ß-ol | 0,88 | 0,87 |
| 8 | Δ-7-kampesterol | (24R)-24-metil-Δ-7-holesten-3ß-ol | 0,93 | 0,92 |
| 9 | Δ-5,23-stigmastadienol | (24R,S)-24-etil-Δ-5,23-holestadien-3ß-ol | 0,95 | 0,95 |
| 10 | klerosterol | (24S)-24-etil-Δ-5,25-holestadien-3ß-ol | 0,96 | 0,96 |
| 11 | ß-sitosterol | (24R)-24-etil-Δ-5-holesten-3ß-ol | 1,00 | 1,00 |
| 12 | sitostanol | 24-etil-holestan-3ß-ol | 1,02 | 1,02 |
| 13 | Δ-5-avenasterol | (24Z)-24-etiliden-Δ-holesten-3ß-ol | 1,03 | 1,03 |
| 14 | Δ-5-24-stigmastadienol | (24R,S)-24-etil-Δ-5,24-holestadien-3ß-ol | 1,08 | 1,08 |
| 15 | Δ-7-stigmastenol | (24R,S)-24-etil-Δ-7-holesten-3ß-ol | 1,12 | 1,12 |
| 16 | Δ-7-avenasterol | (24Z)-24-etiliden-Δ-7-holesten-3ß-ol | 1,16 | 1,16 |
| 17 | eritrodiol | 5α-olean-12-en-3β28-diol | 1,41 | 1,41 |
| 18 | uvaol | Δ12-ursen-3β28-diol | 1,52 | 1,52 |

Vrh

Identifikacija

Relativni retenzijski čas

Kolona SE 54

Kolona SE 52

1

holesterol

Δ-5-holesten-3ß-ol

0,67

0,63

2

holestanol

5α-holestan-3ß-ol

0,68

0,64

3

brasikasterol

[24S]-24-metil-Δ-5,22-holestadien-3ß-ol

0,73

0,71

*

ergosterol

[24S]-24-metil-Δ5-7-22-holestatrien-3β-ol

0,78

0,76

4

24-metilen-holesterol

24-metilen-Δ-5,24-holestadien-3ß-o1

0,82

0,80

5

kampesterol

(24R)-24-metil-Δ-5-holesten-3ß-ol

0,83

0,81

6

kampestanol

(24R)-24-metil-holestan-3ß-ol

0,85

0,82

7

stigmasterol

(24S)-24-etil-Δ-5,22-holestadien-3ß-ol

0,88

0,87

8

Δ-7-kampesterol

(24R)-24-metil-Δ-7-holesten-3ß-ol

0,93

0,92

9

Δ-5,23-stigmastadienol

(24R,S)-24-etil-Δ-5,23-holestadien-3ß-ol

0,95

0,95

10

klerosterol

(24S)-24-etil-Δ-5,25-holestadien-3ß-ol

0,96

0,96

11

ß-sitosterol

(24R)-24-etil-Δ-5-holesten-3ß-ol

1,00

1,00

12

sitostanol

24-etil-holestan-3ß-ol

1,02

1,02

13

Δ-5-avenasterol

(24Z)-24-etiliden-Δ-holesten-3ß-ol

1,03

1,03

14

Δ-5-24-stigmastadienol

(24R,S)-24-etil-Δ-5,24-holestadien-3ß-ol

1,08

1,08

15

Δ-7-stigmastenol

(24R,S)-24-etil-Δ-7-holesten-3ß-ol

1,12

1,12

16

Δ-7-avenasterol

(24Z)-24-etiliden-Δ-7-holesten-3ß-ol

1,16

1,16

17

eritrodiol

5α-olean-12-en-3β28-diol

1,41

1,41

18

uvaol

Δ12-ursen-3β28-diol

1,52

1,52

Slika 1

Plinski kromatogram sterolnih in triterpenskih dialkoholnih frakcij lampante oljčnega olja (z dodanim notranjim standardom)

Slika 2

Plinski kromatogram sterolnih in triterpenskih dialkoholnih frakcij rafiniranega oljčnega olja (z dodanim notranjim standardom)

Slika 3

Tankoplastna kromatografija olja iz oljčnih tropin s površino, s katere je treba odstraniti silikagel za določitev sterolov in triterpenskih dialkoholov

---

PRILOGA V

PRILOGA XII

METODA MEDNARODNEGA SVETA ZA OLJKE ZA ORGANOLEPTIČNO OCENJEVANJE DEVIŠKEGA OLJČNEGA OLJA

1.   NAMEN IN PODROČJE UPORABE

Namen te mednarodne metode je določiti postopek za ocenjevanje organoleptičnih značilnosti deviškega oljčnega olja v smislu točke 1 Priloge XVI k Uredbi (ES) št. 1234/2007 in na podlagi teh značilnosti določiti način za razvrščanje olj. Metoda vsebuje tudi navedbe za neobvezno etiketiranje.

Opisana metoda se uporablja samo za deviško oljčno olje ter njegovo razvrščanje ali etiketiranje glede na intenzivnost odkritih napak in sadežnosti, kot jo določi skupina izbranih, usposobljenih in preverjenih pokuševalcev, ki sestavljajo ocenjevalno komisijo.

Metoda vsebuje tudi navedbe za neobvezno etiketiranje.

V tej prilogi se uporabljajo najnovejše razpoložljive različice standardov Mednarodnega sveta za oljke.

2.   OSNOVNI SPLOŠNI BESEDNJAK ZA ORGANOLEPTIČNO ANALIZO

Glej standard IOC/T.20/Dok. št. 4 „Organoleptična analiza: osnovni splošni besednjak“

3.   POSEBNI BESEDNJAK

3.1   Negativne lastnosti

| | Pregreto/morklja Značilna aroma olja iz oljk, ki so bile zložene ali skladiščene v takšnih pogojih, da so dosegle visoko stopnjo anaerobne fermentacije, ali olja, ki je ob pretakanju v rezervoarjih ali sodih ostalo v stiku z usedlinami, pri katerih je prav tako prišlo do anaerobne fermentacije. |
| --- | --- |

Pregreto/morklja Značilna aroma olja iz oljk, ki so bile zložene ali skladiščene v takšnih pogojih, da so dosegle visoko stopnjo anaerobne fermentacije, ali olja, ki je ob pretakanju v rezervoarjih ali sodih ostalo v stiku z usedlinami, pri katerih je prav tako prišlo do anaerobne fermentacije.

| | Plesnivo – vlažno – zemlja Značilna aroma olja iz oljk, na katerih so se zaradi večdnevnega skladiščenja v vlagi razvile plesni in kvasovke, ali olja iz oljk, ki so bile pobrane umazane z zemljo ali blatom in niso bile oprane. |
| --- | --- |

Plesnivo – vlažno – zemlja Značilna aroma olja iz oljk, na katerih so se zaradi večdnevnega skladiščenja v vlagi razvile plesni in kvasovke, ali olja iz oljk, ki so bile pobrane umazane z zemljo ali blatom in niso bile oprane.

| | Zakisano/kiselkasto Značilna aroma nekaterih olj, ki spominja na vino ali kis. Aroma nastane zaradi aerobne fermentacije oljk ali ostankov oljčne drozge v nepravilno opranih slojnicah, kar povzroči nastanek ocetne kisline, etilacetata in etanola. |
| --- | --- |

Zakisano/kiselkasto Značilna aroma nekaterih olj, ki spominja na vino ali kis. Aroma nastane zaradi aerobne fermentacije oljk ali ostankov oljčne drozge v nepravilno opranih slojnicah, kar povzroči nastanek ocetne kisline, etilacetata in etanola.

| | Žarko Aroma olj, pri katerih je prišlo do intenzivne oksidacije. |
| --- | --- |

Žarko Aroma olj, pri katerih je prišlo do intenzivne oksidacije.

| | Zmrznjene oljke (vlažen les) Značilna aroma olj iz oljk, ki so na drevju zmrznile. |
| --- | --- |

Zmrznjene oljke (vlažen les) Značilna aroma olj iz oljk, ki so na drevju zmrznile.

3.2   Druge negativne lastnosti

| | Segreto ali Značilna aroma olj, ki so jih med predelavo preveč in/ali predolgo |
| --- | --- |

Segreto ali Značilna aroma olj, ki so jih med predelavo preveč in/ali predolgo

| | zažgano segrevali, zlasti med termičnim mešanjem oljčne drozge pod neustreznimi temperaturnimi pogoji. |
| --- | --- |

zažgano segrevali, zlasti med termičnim mešanjem oljčne drozge pod neustreznimi temperaturnimi pogoji.

| | Seno – les Značilna aroma nekaterih olj iz suhih oljk. |
| --- | --- |

Seno – les Značilna aroma nekaterih olj iz suhih oljk.

| | Grobo Grob in gost občutek pri nekaterih starih oljih, ki ob pokušanju obložijo ustno votlino. |
| --- | --- |

Grobo Grob in gost občutek pri nekaterih starih oljih, ki ob pokušanju obložijo ustno votlino.

| | Strojno olje Aroma olja, ki spominja na dizel, maščobe ali mineralna olja. |
| --- | --- |

Strojno olje Aroma olja, ki spominja na dizel, maščobe ali mineralna olja.

| | Rastlinska voda Aroma, ki jo olje pridobi ob daljšem stiku s fermentirano rastlinsko vodo. |
| --- | --- |

Rastlinska voda Aroma, ki jo olje pridobi ob daljšem stiku s fermentirano rastlinsko vodo.

| | Slanica Aroma olja iz oljk, hranjenih v slanici. |
| --- | --- |

Slanica Aroma olja iz oljk, hranjenih v slanici.

| | Kovinsko Aroma, ki spominja na kovino. Značilna je za olje, ki je bilo med mletjem, mešanjem, stiskanjem ali skladiščenjem dolgo v stiku s kovinskimi površinami. |
| --- | --- |

Kovinsko Aroma, ki spominja na kovino. Značilna je za olje, ki je bilo med mletjem, mešanjem, stiskanjem ali skladiščenjem dolgo v stiku s kovinskimi površinami.

| | Športa Značilna aroma olja iz oljk, stiskanih v novih športah. Razlikuje se glede na to, ali so slojnice izdelane iz zelenega ali posušenega materiala. |
| --- | --- |

Športa Značilna aroma olja iz oljk, stiskanih v novih športah. Razlikuje se glede na to, ali so slojnice izdelane iz zelenega ali posušenega materiala.

| | Črvivo Aroma olja iz oljk, ki so jih napadle ličinke oljčne muhe (Bactrocera oleae). |
| --- | --- |

Črvivo Aroma olja iz oljk, ki so jih napadle ličinke oljčne muhe (Bactrocera oleae).

| | Kumara Aroma olja, ki nastane, kadar je olje predolgo neprepustno zaprto, zlasti v pločevinkah, in jo pripisujejo nastanku 2,6-nonadienala. |
| --- | --- |

Kumara Aroma olja, ki nastane, kadar je olje predolgo neprepustno zaprto, zlasti v pločevinkah, in jo pripisujejo nastanku 2,6-nonadienala.

3.3   Pozitivne lastnosti

| | Sadežno Skupek vonjev, ki je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih zrelih ali nezrelih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno. |
| --- | --- |

Sadežno Skupek vonjev, ki je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih zrelih ali nezrelih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

| | Grenko Značilen osnovni okus olja iz zelenih olj ali oljk na stopnji zorenja. Zaznava se s papilami, ki so na korenu jezika v obliki črke V. |
| --- | --- |

Grenko Značilen osnovni okus olja iz zelenih olj ali oljk na stopnji zorenja. Zaznava se s papilami, ki so na korenu jezika v obliki črke V.

| | Pikantno Skeleč tipni občutek v ustih, značilen za olja, proizvedena na začetku proizvodnega leta, v glavnem iz še nezrelih oljk. Zaznava se v celotni ustni votlini, zlasti v grlu. |
| --- | --- |

Pikantno Skeleč tipni občutek v ustih, značilen za olja, proizvedena na začetku proizvodnega leta, v glavnem iz še nezrelih oljk. Zaznava se v celotni ustni votlini, zlasti v grlu.

3.4   Neobvezna terminologija za etiketiranje

Vodja ocenjevalne komisije lahko na zahtevo potrdi, da so ocenjena olja skladna z opredelitvami in intervali, ki glede intenzivnosti in zaznavanja lastnosti ustrezajo izrazom v nadaljevanju.

| | Pozitivne lastnosti (sadežno, grenko in pikantno): glede na intenzivnost zaznavanja:






  — | intenzivno, če je mediana lastnosti višja od 6, |
| --- | --- | --- |

Pozitivne lastnosti (sadežno, grenko in pikantno): glede na intenzivnost zaznavanja:

—

intenzivno, če je mediana lastnosti višja od 6,

| — | srednje, če je mediana lastnosti med 3 in 6, |
| --- | --- |

—

srednje, če je mediana lastnosti med 3 in 6,

| — | lahko, če je mediana lastnosti nižja od 3. |
| --- | --- |

—

lahko, če je mediana lastnosti nižja od 3.

| | Sadežno Skupek vonjev, ki je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih oljk, pri katerih ne prevladuje niti sadežnost zelenih oljk niti sadežnost zrelih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno. |
| --- | --- |

Sadežno Skupek vonjev, ki je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih oljk, pri katerih ne prevladuje niti sadežnost zelenih oljk niti sadežnost zrelih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

| | Sadežno – zeleno Skupek vonjev, ki spominja na zelene sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih zelenih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno. |
| --- | --- |

Sadežno – zeleno Skupek vonjev, ki spominja na zelene sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih zelenih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

| | Sadežno – zrelo Skupek vonjev, ki spominja na zrele sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno. |
| --- | --- |

Sadežno – zrelo Skupek vonjev, ki spominja na zrele sadeže, je odvisen od sorte oljk ter izvira iz zdravih in svežih oljk. Zaznava se neposredno in/ali retronazalno.

| | Uravnoteženo Olje, ki ni neuravnoteženo v smislu vonja, okusa in tipnega občutka v ustih ter pri katerem je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno za dve točki višja od mediane lastnosti sadežno. |
| --- | --- |

Uravnoteženo Olje, ki ni neuravnoteženo v smislu vonja, okusa in tipnega občutka v ustih ter pri katerem je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno za dve točki višja od mediane lastnosti sadežno.

| | Blago olje Olje, pri katerem je mediana lastnosti grenko in pikantno nižja ali enaka 2. |
| --- | --- |

Blago olje Olje, pri katerem je mediana lastnosti grenko in pikantno nižja ali enaka 2.

4.   KOZARCI ZA DEGUSTACIJO OLJA

Glej standard IOC/T.20/Dok. št. 5 „Kozarci za degustacijo olja“.

5.   PROSTOR ZA OCENJEVANJE

Glej standard IOC/T.20/Dok. št. 6 „Navodila za ureditev prostora za ocenjevanje“.

6.   DODATKI

Da bi lahko pokuševalci pravilno opravili svojo nalogo, morajo biti v vsaki kabini zagotovljeni in zlahka dostopni naslednji dodatki:

| — | kozarci (standardizirani), ki vsebujejo vzorce, so oštevilčeni s kodo, pokriti z urnim steklom in hranjeni pri temperaturi 28 ± 2 °C, |
| --- | --- |

—

kozarci (standardizirani), ki vsebujejo vzorce, so oštevilčeni s kodo, pokriti z urnim steklom in hranjeni pri temperaturi 28 ± 2 °C,

| — | ocenjevalni list (glej sliko 1) v tiskani obliki (ali elektronski, če so izpolnjeni pogoji za ocenjevalni list), vključno z navodili za njegovo uporabo, če je to potrebno, |
| --- | --- |

—

ocenjevalni list (glej sliko 1) v tiskani obliki (ali elektronski, če so izpolnjeni pogoji za ocenjevalni list), vključno z navodili za njegovo uporabo, če je to potrebno,

| — | kemični svinčnik ali pisalo z neizbrisljivim črnilom, |
| --- | --- |

—

kemični svinčnik ali pisalo z neizbrisljivim črnilom,

| — | pladnji s koščki jabolka in/ali vodo, vodo z dodanim ogljikovim dioksidom in/ali prepečencem, |
| --- | --- |

—

pladnji s koščki jabolka in/ali vodo, vodo z dodanim ogljikovim dioksidom in/ali prepečencem,

| — | kozarec vode sobne temperature, |
| --- | --- |

—

kozarec vode sobne temperature,

| — | list s splošnimi pravili iz oddelkov 8.4 in 9.1.1, |
| --- | --- |

—

list s splošnimi pravili iz oddelkov 8.4 in 9.1.1,

| — | pljuvalniki. |
| --- | --- |

—

pljuvalniki.

7.   VODJA OCENJEVALNE KOMISIJE IN POKUŠEVALCI

7.1   Vodja ocenjevalne komisije

Vodja ocenjevalne komisije mora biti ustrezno usposobljen in imeti strokovno znanje o vrstah olj, s katerimi se bo med delom srečeval. Ima ključno vlogo v ocenjevalni komisiji ter je odgovoren za njeno organizacijo in delovanje.

Vodja ocenjevalne komisije mora imeti osnovno znanje o delu z orodji za organoleptično analizo, organoleptične izkušnje, mora biti natančen pri pripravi, organizaciji in izvedbi pokušenj ter mora znati te pokušnje potrpežljivo in znanstveno načrtovati in izvesti.

Vodja ocenjevalne komisije ima izključno odgovornost za izbiro, usposabljanje in preverjanje pokuševalcev za določitev ravni njihovih sposobnosti. To pomeni, da je odgovoren za oceno pokuševalcev, ki mora biti vedno objektivna ter za katero mora vodja oblikovati posebne postopke na podlagi pokušenj in zanesljivih meril za sprejem ali zavrnitev. Glej standard IOC/T.20/Dok. št. 14 „Navodila za izbiro, usposabljanje in preverjanje kvalificiranih pokuševalcev deviških oljčnih olj“.

Vodja ocenjevalne komisije je odgovoren za uspešnost komisije in posledično za njeno oceno, za katero mora zagotoviti zanesljiva in objektivna dokazila. V vsakem primeru mora biti vedno zmožen dokazati, da so metoda in pokuševalci pod nadzorom. Priporočljivo je redno usposabljanje ocenjevalne komisije (IOC/T.20/Dok. št. 14, točka 5).

Vodja ocenjevalne komisije ima končno odgovornost za vodenje njenih evidenc. Slednje morajo biti vedno sledljive. Poleg tega mora vodja izpolnjevati zahteve glede zagotavljanja kakovosti, ki so določene v mednarodnih standardih za organoleptično analizo, in zagotoviti, da so vzorci ves čas anonimni.

Vodja ocenjevalne komisije je odgovoren za inventuro opreme, potrebne za izpolnitev specifikacij te metode, pri tem pa mora zagotoviti, da je ta oprema ustrezno očiščena in vzdrževana, o čemer mora imeti pisna dokazila, vključno z dokazilom o izpolnjevanju pogojev za pokušanje.

Vodja ocenjevalne komisije je odgovoren za sprejem in shranjevanje vzorcev, ko prispejo v laboratorij, ter njihovo shranjevanje po pokušanju. Pri tem mora zagotoviti, da so vzorci ves čas anonimni in ustrezno shranjeni, za kar mora oblikovati pisne postopke za zagotovitev sledljivosti in zanesljivosti celotnega procesa.

Poleg tega je vodja ocenjevalne komisije odgovoren za pripravo, kodiranje in predstavitev vzorcev pokuševalcem v skladu z ustreznim načrtom pokušanja in predhodno določenimi protokoli ter za zbiranje in statistično obdelavo podatkov, ki jih pridobijo pokuševalci.

Vodja ocenjevalne komisije je odgovoren za razvoj in oblikovanje kakršnih koli drugih postopkov, ki so morda potrebni za izpolnitev tega standarda in zagotovitev pravilnega delovanja komisije.

Vodja ocenjevalne komisije mora poiskati načine, kako primerjati rezultate komisije z rezultati drugih komisij, ki so analizirale deviško oljčno olje, da bi ugotovil, ali komisija deluje pravilno.

Vodja ocenjevalne komisije mora spodbujati člane komisije, tako da spodbuja njihovo zanimanje in radovednost ter konkurenco med njimi. V ta namen se zelo priporoča, da vodja zagotavlja neovirano izmenjavo informacij s člani komisije, tako da jih obvešča o vseh opravljenih nalogah in dobljenih rezultatih. Poleg tega vodja zagotavlja, da njegovo mnenje ostane anonimno, in ne dovoli drugim vodjem, da bi vsiljevali svoja merila drugim pokuševalcem.

Vodja ocenjevalne komisije pravočasno povabi pokuševalce in odgovori na kakršna koli poizvedovanja glede izvedbe pokušenj, vendar pri tem ne razkrije nobenega mnenja o vzorcu.

7.2   Pokuševalci

Osebe, ki delujejo kot pokuševalci pri organoleptičnih pokušnjah oljčnih olj, to počnejo prostovoljno, kar pomeni, da se morajo zavedati obveznosti, ki izhajajo iz takega prostovoljnega dela, in dejstva, da za to ne bodo plačani. Zato je priporočljivo, da kandidati vložijo pisno vlogo. Vodja ocenjevalne komisije izbere, usposablja in preverja kandidate glede na njihove sposobnosti razlikovanja med podobnimi vzorci, pri čemer je treba upoštevati, da se bo njihova natančnost med usposabljanjem povečala.

Pokuševalci morajo delovati kot pravi degustatorji, pri čemer ne smejo upoštevati svojih osebnih okusov, temveč poročati le o občutkih, ki jih zaznavajo. Zato morajo vedno delati v tišini ter sproščeno in brez hitenja, tako da se lahko čim bolj osredotočijo na vzorec, ki ga pokušajo.

Za vsako pokušnjo je potrebnih 8 do 12 pokuševalcev, vendar je priporočljivo, da so na voljo dodatni pokuševalci, ki lahko nadomestijo morebitne odsotne pokuševalce.

8.   POGOJI ZA OCENJEVANJE

8.1   Predstavitev vzorca

Vzorec olja za analizo je predstavljen v standardiziranih kozarcih za degustacijo, ki izpolnjujejo standard IOC/T.20/Dok. št. 5 „Kozarci za degustacijo olja“.

Kozarec vsebuje 14–16 ml olja (ali 12,8–14,6 g, če se vzorci tehtajo) in je pokrit z urnim steklom.

Vsak kozarec je označen s kodo, sestavljeno iz naključno izbranih številk ali kombinacije črk in številk. Koda ne sme imeti nobenega vonja.

8.2   Temperatura prostora za ocenjevanje in vzorca

Vzorci olja, namenjeni pokušanju, se skozi celotno pokušnjo hranijo v kozarcih pri temperaturi 28± 2 °C. Ta temperatura je bila izbrana zato, ker omogoča lažje opazovanje organoleptičnih razlik kot pri sobni temperaturi in ker pri nižjih temperaturah aromatične spojine, značilne za ta olja, slabo izhlapevajo, medtem ko pri višjih temperaturah nastajajo hlapne spojine, značilne za segreta olja. Za metodo, ki jo je treba uporabiti za segrevanje vzorcev v kozarcu, glej standard IOC/T.20/Dok. št. 5 „Kozarci za degustacijo olja“.

Temperatura prostora za ocenjevanje mora biti med 20 in 25 °C (glej IOC/T.20/Dok. št. 6).

8.3   Čas za ocenjevanje

Jutro je najboljši čas za pokušanje olj. Dokazano je, da obstajajo določeni časi v dnevu, ki so optimalni za zaznavanje okusa in vonja. Pred obroki se občutljivost za zaznavanje vonjev in okusov poveča, medtem ko je po obrokih ta občutljivost manjša.

Vendar tega merila ni treba upoštevati do skrajnosti, saj lahko lakota zamoti pokuševalce in zmanjša njihovo sposobnost razlikovanja. Zato se priporoča, da pokušnje potekajo med 10. in 12. uro.

8.4   Pokuševalci: splošna pravila ravnanja

Priporočila v nadaljevanju veljajo za ravnanje pokuševalcev med delom.

Pokuševalci se na vabilo vodje ocenjevalne komisije udeležijo organoleptične pokušnje ob predhodno določenem času in upoštevajo naslednje:

| — | Ne kadijo ali pijejo kave vsaj 30 minut pred pokušnjo. |
| --- | --- |

—

Ne kadijo ali pijejo kave vsaj 30 minut pred pokušnjo.

| — | Ne smejo predhodno uporabiti nobene dišave, kozmetičnega izdelka ali mila, katerega vonj bi bilo mogoče zaznati tudi med pokušnjo. Roke si morajo umiti z neodišavljenim milom, pri čemer si jih morajo tolikokrat splakniti in posušiti, dokler morebitnega vonja ni več mogoče zaznati. |
| --- | --- |

—

Ne smejo predhodno uporabiti nobene dišave, kozmetičnega izdelka ali mila, katerega vonj bi bilo mogoče zaznati tudi med pokušnjo. Roke si morajo umiti z neodišavljenim milom, pri čemer si jih morajo tolikokrat splakniti in posušiti, dokler morebitnega vonja ni več mogoče zaznati.

| — | Ne jedo vsaj eno uro pred pokušanjem. |
| --- | --- |

—

Ne jedo vsaj eno uro pred pokušanjem.

| — | Če se pokuševalci fizično ne počutijo dobro, zlasti če je zmanjšan njihov občutek za vonj ali okus, ali če se iz kakršnega koli psihološkega razloga ne morejo osredotočiti na svoje delo, se vzdržijo pokušanja in o tem ustrezno obvestijo vodjo ocenjevalne komisije. |
| --- | --- |

—

Če se pokuševalci fizično ne počutijo dobro, zlasti če je zmanjšan njihov občutek za vonj ali okus, ali če se iz kakršnega koli psihološkega razloga ne morejo osredotočiti na svoje delo, se vzdržijo pokušanja in o tem ustrezno obvestijo vodjo ocenjevalne komisije.

| — | Če so pokuševalci izpolnili zgornja priporočila, mirno in tiho zasedejo svoje mesto v dodeljeni kabini. |
| --- | --- |

—

Če so pokuševalci izpolnili zgornja priporočila, mirno in tiho zasedejo svoje mesto v dodeljeni kabini.

| — | Pazljivo preberejo navodila z ocenjevalnega lista in ne začnejo ocenjevati vzorca, dokler niso popolnoma pripravljeni na nalogo, ki jo morajo opraviti (sproščeno in brez hitenja). V primeru kakršnih koli dvomov bi se morali o tem na samem pogovoriti z vodjo ocenjevalne komisije. |
| --- | --- |

—

Pazljivo preberejo navodila z ocenjevalnega lista in ne začnejo ocenjevati vzorca, dokler niso popolnoma pripravljeni na nalogo, ki jo morajo opraviti (sproščeno in brez hitenja). V primeru kakršnih koli dvomov bi se morali o tem na samem pogovoriti z vodjo ocenjevalne komisije.

| — | Naloge morajo opravljati v tišini. |
| --- | --- |

—

Naloge morajo opravljati v tišini.

| — | Mobilne telefone morajo imeti ves čas izklopljene, da ne bi motili svojih kolegov pri osredotočanju in delu. |
| --- | --- |

—

Mobilne telefone morajo imeti ves čas izklopljene, da ne bi motili svojih kolegov pri osredotočanju in delu.

9.   POSTOPEK ZA ORGANOLEPTIČNO OCENJEVANJE IN RAZVRŠČANJE DEVIŠKEGA OLJČNEGA OLJA

9.1   Tehnika pokušanja

| 9.1.1 | Pokuševalci dvignejo kozarec, pokrit z urnim steklom, tako da se ne odkrije, in ga počasi nagnejo. Potem ga zavrtijo, tako da se notranja površina kozarca čim bolj namoči. Ko to storijo, snamejo urno steklo ter s počasnimi in globokimi vdihi vohajo vzorec, da bi ocenili olje. Vzorca ne bi smeli vohati več kot 30 sekund. Če do takrat ne pridejo do nobenega zaključka, po kratkem počitku začnejo znova.
  Ko je vohanje vzorca končano, pokuševalci ocenijo občutke, ki jih vzorec vzbudi (retronazalni vonj, okus in tipni občutek v ustih). To naredijo tako, da naredijo majhen požirek približno 3 ml olja. Zelo pomembno je, da olje razporedijo po vsej ustni votlini, od sprednjega dela ust in jezika, ob strani proti zadnjemu delu, nebu in grlu, saj je intenzivnost zaznavanja okusov in občutkov v ustih odvisna od območja na jeziku, nebu in grlu.
  Poudariti je treba, da je bistveno, da pokuševalec ustrezno količino olja zelo počasi razporedi od zadnjega dela jezika proti nebu in grlu, medtem ko se osredotoča na vrstni red zaznave grenkosti in pikantnosti. V nasprotnem primeru se lahko pri nekaterih oljih zgodi, da ni mogoče zaznati niti enega od teh dražljajev ali da pikantnost prekrije grenkost.
  Kratki in zaporedni vdihi skozi usta pokuševalcu omogočajo, da razporedi vzorec po vsej ustni votlini in retronazalno zazna hlapne aromatične sestavine.
  Upoštevati je treba tudi tipni občutek pikantnosti v ustih. Zato je priporočljivo olje zaužiti. |
| --- | --- |

9.1.1

Pokuševalci dvignejo kozarec, pokrit z urnim steklom, tako da se ne odkrije, in ga počasi nagnejo. Potem ga zavrtijo, tako da se notranja površina kozarca čim bolj namoči. Ko to storijo, snamejo urno steklo ter s počasnimi in globokimi vdihi vohajo vzorec, da bi ocenili olje. Vzorca ne bi smeli vohati več kot 30 sekund. Če do takrat ne pridejo do nobenega zaključka, po kratkem počitku začnejo znova.

Ko je vohanje vzorca končano, pokuševalci ocenijo občutke, ki jih vzorec vzbudi (retronazalni vonj, okus in tipni občutek v ustih). To naredijo tako, da naredijo majhen požirek približno 3 ml olja. Zelo pomembno je, da olje razporedijo po vsej ustni votlini, od sprednjega dela ust in jezika, ob strani proti zadnjemu delu, nebu in grlu, saj je intenzivnost zaznavanja okusov in občutkov v ustih odvisna od območja na jeziku, nebu in grlu.

Poudariti je treba, da je bistveno, da pokuševalec ustrezno količino olja zelo počasi razporedi od zadnjega dela jezika proti nebu in grlu, medtem ko se osredotoča na vrstni red zaznave grenkosti in pikantnosti. V nasprotnem primeru se lahko pri nekaterih oljih zgodi, da ni mogoče zaznati niti enega od teh dražljajev ali da pikantnost prekrije grenkost.

Kratki in zaporedni vdihi skozi usta pokuševalcu omogočajo, da razporedi vzorec po vsej ustni votlini in retronazalno zazna hlapne aromatične sestavine.

Upoštevati je treba tudi tipni občutek pikantnosti v ustih. Zato je priporočljivo olje zaužiti.

| 9.1.2 | Pri organoleptičnem ocenjevanju deviškega oljčnega olja je priporočljivo, da se na vsaki pokušnji ocenijo največ ŠTIRJE VZORCI in da se pokuševalec udeleži največ treh pokušenj na dan, s čimer se izogne kontrastu, do katerega bi prišlo, če bi različne vzorce pokušal neposredno enega za drugim.
  Ker se zaradi zaporednega pokušanja vzorcev občutljivost zmanjša ali izgubi, je treba ostanke olja odstraniti iz ust.
  Priporoča se žvečenje majhnega koščka jabolka, ki se lahko potem, ko se prežveči, izpljune v pljuvalnik. Potem se usta splaknejo z vodo sobne temperature. Med koncem ene pokušnje in začetkom druge mora preteči najmanj 15 minut. |
| --- | --- |

9.1.2

Pri organoleptičnem ocenjevanju deviškega oljčnega olja je priporočljivo, da se na vsaki pokušnji ocenijo največ ŠTIRJE VZORCI in da se pokuševalec udeleži največ treh pokušenj na dan, s čimer se izogne kontrastu, do katerega bi prišlo, če bi različne vzorce pokušal neposredno enega za drugim.

Ker se zaradi zaporednega pokušanja vzorcev občutljivost zmanjša ali izgubi, je treba ostanke olja odstraniti iz ust.

Priporoča se žvečenje majhnega koščka jabolka, ki se lahko potem, ko se prežveči, izpljune v pljuvalnik. Potem se usta splaknejo z vodo sobne temperature. Med koncem ene pokušnje in začetkom druge mora preteči najmanj 15 minut.

9.2   Uporaba ocenjevalnega lista s strani pokuševalcev

Ocenjevalni list, ki ga morajo uporabiti pokuševalci, je podrobneje prikazan na sliki 1 v tej prilogi.

Vsak pokuševalec v ocenjevalni komisiji povoha in pokusi (1) olje, ki se ocenjuje. Nato na 10-centimetrski lestvici na ocenjevalnem listu navede intenzivnost zaznave vsake od negativnih in pozitivnih lastnosti.

Če pokuševalci zaznajo negativne lastnosti, ki niso navedene v oddelku 4, jih zabeležijo v rubriko „Drugo“, pri čemer uporabijo izraz ali izraze, ki te lastnosti najbolj natančno opisujejo.

9.3   Uporaba podatkov s strani vodij ocenjevalnih komisij

Vodja ocenjevalne komisije zbere ocenjevalne liste, ki jih je izpolnil vsak pokuševalec, in preveri intenzivnost posameznih lastnosti. Če ugotovi nepravilnost, od pokuševalca zahteva, da ponovno pregleda svoj ocenjevalni list in po potrebi ponovi pokušnjo.

Vodja ocenjevalne komisije vnese podatke o ocenjevanju, ki jih zagotovi vsak član ocenjevalne komisije, v računalniški program, kot je določen s standardom IOC/T.20/Dok. št. 15, da se na podlagi izračunane mediane statistično izračunajo rezultati analize. Glej oddelek 9.4 in Dodatek k tej prilogi. Podatki za določen vzorec se vnesejo s pomočjo matrike, sestavljene iz 9 stolpcev, ki predstavljajo 9 organoleptičnih lastnosti, in n vrstic, ki predstavljajo n uporabljenih članov ocenjevalne komisije.

Če je ugotovljeno napako v rubriko „Drugo“ vneslo vsaj 50 % ocenjevalne komisije, vodja ocenjevalne komisije izračuna mediano napake in določi ustrezno razvrstitev.

Vrednost grobega koeficienta variacije, ki določa razvrstitev (napaka z največjo intenzivnostjo in lastnostjo sadežno), mora biti enaka ali nižja od 20 %.

V nasprotnem primeru mora vodja ocenjevalne komisije ponoviti oceno določenega vzorca v drugi pokušnji.

Če je to pogost primer, se priporoča, da vodja ocenjevalne komisije zagotovi pokuševalcem posebno dodatno usposabljanje (IOC/T.20/Dok št. 14, točka 5) ter na podlagi indeksa ponovljivosti in indeksa odstopanja preveri uspešnost ocenjevalne komisije (IOC/T.20/Dok. št. 14, točka 6).

9.4   Razvrstitev olja

Olje se razvrsti v skladu s spodaj navedenimi opisi na podlagi mediane napak in mediane lastnosti sadežno. Mediana napak je mediana napake, ki se zazna z največjo intenzivnostjo. Mediana napak in mediana lastnosti sadežno sta izraženi na eno decimalno mesto natančno.

Razvrstitev olja se izvede s primerjavo vrednosti mediane napak in mediane lastnosti sadežno z referenčnimi intervali, navedenimi spodaj. Ker so bile meje intervalov določene ob upoštevanju napak metode, veljajo za absolutne. Programska oprema omogoča prikaz razvrstitve v obliki tabele s statističnimi podatki ali grafa.

| (a) | Ekstra deviško oljčno olje: mediana napak je enaka 0, mediana lastnosti sadežno pa je višja od 0. |
| --- | --- |

(a)

Ekstra deviško oljčno olje: mediana napak je enaka 0, mediana lastnosti sadežno pa je višja od 0.

| (b) | Deviško oljčno olje: mediana napak je višja od 0 in enaka ali nižja od 3,5, mediana lastnosti sadežno pa je višja od 0. |
| --- | --- |

(b)

Deviško oljčno olje: mediana napak je višja od 0 in enaka ali nižja od 3,5, mediana lastnosti sadežno pa je višja od 0.

| (c) | Lampante oljčno olje: mediana napake je višja od 3,5 ali nižja ali enaka 3,5, mediana sadežnosti pa enaka 0. |
| --- | --- |

(c)

Lampante oljčno olje: mediana napake je višja od 3,5 ali nižja ali enaka 3,5, mediana sadežnosti pa enaka 0.

Opomba 1:

Če je mediana lastnosti grenko in/ali pikantno višja od 5,0, vodja ocenjevalne komisije to navede na potrdilu o pokušnji.

Slika 1

OCENJEVALNI LIST ZA DEVIŠKO OLJČNO OLJE

| Intenzivnost zaznavanja napak |
| --- |
| Pregreto/morklja (2) | | |
| Plesnivo/vlažno/zemlja (2) | | |
| Zakisano/
  kiselkasto (2) | | |
| Zmrznjene oljke
  (vlažen les) | | |
| Žarko | | |
| Druge negativne lastnosti: | | |
| Deskriptor: | kovinsko  seno  črvivo  grobo 
  slanica  segreto ali zažgano  rastlinska voda 
  športa  kumara  strojno olje  |
| Intenzivnost zaznavanja pozitivnih lastnosti |
| Sadežno | | |
| | zeleno  | zrelo  |
| Grenko | | |
| Pikantno | | |
| | | |
| Ime pokuševalca: | | Koda pokuševalca: |
| Koda vzorca: | Podpis: |

Intenzivnost zaznavanja napak

Pregreto/morklja (2)

Plesnivo/vlažno/zemlja (2)

Zakisano/

kiselkasto (2)

Zmrznjene oljke

(vlažen les)

Žarko

Druge negativne lastnosti:

Deskriptor:

kovinsko  seno  črvivo  grobo 

slanica  segreto ali zažgano  rastlinska voda 

športa  kumara  strojno olje 

Intenzivnost zaznavanja pozitivnih lastnosti

Sadežno

zeleno 

zrelo 

Grenko

Pikantno

Ime pokuševalca:

Koda pokuševalca:

Koda vzorca:

Podpis:

Dodatek

Metoda izračuna mediane in intervalov zaupanja

Mediana

Formula

Mediana je realno število Xm, za katerega je značilno, da je verjetnost (p), da so vrednosti distribucije (X) nižje od tega števila (Xm), enaka ali manjša od 0,5 in da je hkrati verjetnost (p), da so vrednosti distribucije (X) enake ali nižje od Xm, enaka ali višja od 0,5. Bolj praktična opredelitev je, da je mediana 50. percentil distribucije števil, urejenih po naraščajočem vrstnem redu. Povedano enostavneje, je mediana vrednost na sredini lihega števila urejenih vrednosti v nizu ali povprečje dveh vrednosti na sredini sodega števila urejenih vrednosti v nizu.

Grobi standardni odklon

Za zanesljivo oceno variabilnosti povprečja je treba upoštevati grobi standardni odklon po Stuartu in Kendallu (4). Formula izraža asimptotičen grobi standardni odklon, tj. grobo oceno variabilnosti upoštevanih podatkov, pri čemer sta N število opažanj in IQR interkvartilni interval, ki zajema točno 50 % primerov določene distribucije verjetnosti.

Formula

Interkvartilni interval se izračuna tako, da se izračuna velikost razpona med 75. in 25. percentilom.

Formula

Percentil je vrednost Xpc, za katero je značilno, da je verjetnost (p), da so vrednosti distribucije nižje od Xpc, enaka ali manjša od določene stotine in da je hkrati verjetnost (p), da so vrednosti distribucije nižje ali enake Xpc, enaka ali višja od navedene določene stotine. Stotina označuje izbrani delež distribucije. V primeru mediane je ta enak 50/100.

Formula

V praksi je percentil vrednost distribucije, ki ustreza določenemu območju, zarisanemu od krivulje distribucije ali gostote. Tako, na primer, 25. percentil predstavlja vrednost distribucije, ki ustreza območju 0,25 ali 25/100.

Pri tej metodi se percentili izračunajo na podlagi dejanskih vrednosti v podatkovni matriki (postopek za izračun percentilov).

Grobi koeficient variacije (%)

CVr% predstavlja čisto število, ki označuje delež variabilnosti analiziranega niza števil. Zato je ta koeficient zelo koristen za preverjanje zanesljivosti članov ocenjevalne komisije.

Formula

95-odstotni intervali zaupanja pri mediani

95-odstotni intervali zaupanja (vrednost napake prve vrste je enaka 0,05 ali 5 %) predstavljajo interval, v katerem bi se vrednost mediane lahko spremenila, če bi bilo mogoče preskus ponoviti neštetokrat. V praksi ta interval označuje interval variabilnosti pokušnje pod izbranimi delovnimi pogoji ob predpostavki, da se pokušnja lahko ponovi večkrat. Tako kot pri CVr% ta interval pomaga oceniti zanesljivost pokušnje.

Formula

Formula

pri čemer je C v primeru 95-odstotnega intervala zaupanja enak 1,96.

Primer izračuna je predstavljen v Prilogi I k standardu IOC/T.20/Dok. št. 15.

Viri

| (1) | Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc. |
| --- | --- |

(1)

Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc.

| (2) | Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini. |
| --- | --- |

(2)

Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini.

| (3) | Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam. |
| --- | --- |

(3)

Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam.

| (4) | Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co. |
| --- | --- |

(4)

Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co.

| (5) | McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), str. 12–16. |
| --- | --- |

(5)

McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), str. 12–16.

| (6) | IOC/T.28/Dok. št. 1, september 2007, Smernice za akreditacijo laboratorijev za organoleptično ocenjevanje s posebnim poudarkom na oljčnem olju v skladu s standardom ISO/IEC 17025:2005. |
| --- | --- |

(6)

IOC/T.28/Dok. št. 1, september 2007, Smernice za akreditacijo laboratorijev za organoleptično ocenjevanje s posebnim poudarkom na oljčnem olju v skladu s standardom ISO/IEC 17025:2005.

| (7) | IOC/T.20/Dok. št. 14. |
| --- | --- |

(7)

IOC/T.20/Dok. št. 14.

| (8) | IOC/T.20/Dok. št. 15. |
| --- | --- |

(8)

IOC/T.20/Dok. št. 15.

| (9) | ISO/IEC 17025:05. |
| --- | --- |

(9)

ISO/IEC 17025:05.

---

(1)  Pokušanja olja se lahko vzdržijo, če neposredno z vohanjem zaznajo zelo intenzivno negativno lastnost, pri čemer v takem primeru to izredno okoliščino zabeležijo na ocenjevalni list.

1

(2)  Neustrezno prečrtajte

2

Neustrezno prečrtajte

---

PRILOGA VI

„PRILOGA XXa

METODA ZA UGOTAVLJANJE PRISOTNOSTI TUJIH OLJ V OLJČNIH OLJIH

1.   PODROČJE UPORABE

Ta metoda se uporablja za ugotavljanje prisotnosti tujih rastlinskih olj v oljčnih oljih. V teh je mogoče ugotoviti prisotnost rastlinskih olj z visoko vsebnostjo linolne kisline (sojino olje, olje iz oljne ogrščice, sončnično olje itd.) in nekaterih rastlinskih olj z visoko vsebnostjo oleinske kisline, kot so lešnikovo olje, sončnično olje z visoko vsebnostjo oleinske kisline in olje iz oljčnih tropin. Ugotovljena raven prisotnosti je odvisna od vrste tujega olja in sorte oljk. Za lešnikovo olje je ugotovljena raven prisotnosti običajno 5–15 %. S to metodo ni mogoče določiti vrste tujih olj, temveč zgolj ugotoviti, ali je oljčno olje pristno ali ne.

2.   PRINCIP

Olje se očisti z ekstrakcijo v trdni fazi na silikagelnih kartušah. Sestava triacilglicerolov (TAG) se določi s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC) z reverzno fazo, in sicer z detektorjem lomnega količnika in propionitrilom kot mobilno fazo. Iz očiščenega olja se z metiliranjem z mrzlo raztopino KOH v metanolu (Priloga X B) pripravijo metilni estri maščobnih kislin, ki se nato analizirajo s kapilarno plinsko kromatografijo z visokopolarnimi kolonami (Priloga X A). Teoretična sestava triacilglicerolov se računalniško izračuna iz sestave maščobnih kislin, in sicer ob upoštevanju naključne razdelitve maščobnih kislin v triacilglicerolu na položajih 1 in 3 ter na položaju 2 in z omejitvami za nasičene maščobne kisline na položaju 2. Pri metodi izračuna gre za drugačen postopek, kot je opisan v Prilogi XVIII. Iz teoretičnih in eksperimentalnih (HPLC) sestav triacilglicerolov se izračuna več matematičnih algoritmov, dobljeni rezultati pa se primerjajo z rezultati iz podatkovne zbirke, sestavljene na podlagi pristnih oljčnih olj.

3.   MATERIALI IN REAGENTI

3.1   Čiščenje olja

| 3.1.1 | 25 ml erlenmajerice. |
| --- | --- |

3.1.1

25 ml erlenmajerice.

| 3.1.2 | 5 ml steklene epruvete z navojnim zamaškom, opremljene s priključkom iz politetrafluoroetilena. |
| --- | --- |

3.1.2

5 ml steklene epruvete z navojnim zamaškom, opremljene s priključkom iz politetrafluoroetilena.

| 3.1.3 | Silikagelne kartuše, 1 g (6 ml), za ekstrakcijo v trdni fazi (na primer proizvajalca Waters iz Massachusettsa v ZDA). |
| --- | --- |

3.1.3

Silikagelne kartuše, 1 g (6 ml), za ekstrakcijo v trdni fazi (na primer proizvajalca Waters iz Massachusettsa v ZDA).

| 3.1.4 | n-heksan čistoče za analizo. |
| --- | --- |

3.1.4

n-heksan čistoče za analizo.

| 3.1.5 | Mešano topilo iz heksana in dietilnega etra (87:13, v/v). |
| --- | --- |

3.1.5

Mešano topilo iz heksana in dietilnega etra (87:13, v/v).

| 3.1.6 | n-heptan čistoče za analizo. |
| --- | --- |

3.1.6

n-heptan čistoče za analizo.

| 3.1.7 | Aceton čistoče za analizo. |
| --- | --- |

3.1.7

Aceton čistoče za analizo.

3.2   Analiza triacilglicerolov s HPLC

| 3.2.1 | Mikrobrizgalke (50 μl) in igle za vbrizgavanje za HPLC. |
| --- | --- |

3.2.1

Mikrobrizgalke (50 μl) in igle za vbrizgavanje za HPLC.

| 3.2.2 | Propionitril visoke čistosti ali čistosti za HPLC (na primer proizvajalca ROMIL iz Cambridgea v Združenem kraljestvu), ki se uporablja kot mobilna faza. |
| --- | --- |

3.2.2

Propionitril visoke čistosti ali čistosti za HPLC (na primer proizvajalca ROMIL iz Cambridgea v Združenem kraljestvu), ki se uporablja kot mobilna faza.

| 3.2.3 | Kolona za HPLC (notranjega premera 25 cm x 4 mm), polnjena s fazo RP-18 (delci velikosti 4 μm). |
| --- | --- |

3.2.3

Kolona za HPLC (notranjega premera 25 cm x 4 mm), polnjena s fazo RP-18 (delci velikosti 4 μm).

3.3   Priprava metilnih estrov maščobnih kislin

(glej Prilogo X B)

| 3.3.1 | Metanol, ki vsebuje največ 0,5 % vode. |
| --- | --- |

3.3.1

Metanol, ki vsebuje največ 0,5 % vode.

| 3.3.2 | Heptan čistoče za analizo. |
| --- | --- |

3.3.2

Heptan čistoče za analizo.

| 3.3.3 | 2-N raztopina kalijevega hidroksida v metanolu. 1,1 g kalijevega hidroksida raztopite v 10 ml metanola. |
| --- | --- |

3.3.3

2-N raztopina kalijevega hidroksida v metanolu. 1,1 g kalijevega hidroksida raztopite v 10 ml metanola.

| 3.3.4 | 5 ml steklene epruvete z navojnim zamaškom, opremljene s priključkom iz politetrafluoroetilena. |
| --- | --- |

3.3.4

5 ml steklene epruvete z navojnim zamaškom, opremljene s priključkom iz politetrafluoroetilena.

3.4   Plinskokromatografska analiza metilnih estrov maščobnih kislin

(Glej metodo za določanje trans-nenasičenih maščobnih kislih s kapilarno plinsko kromatografijo v Prilogi X A).

| 3.4.1 | Mikrobrizgalke (5 μl) in igle za plinskokromatografsko vbrizgavanje. |
| --- | --- |

3.4.1

Mikrobrizgalke (5 μl) in igle za plinskokromatografsko vbrizgavanje.

| 3.4.2 | Vodik ali helij kot nosilni plin. |
| --- | --- |

3.4.2

Vodik ali helij kot nosilni plin.

| 3.4.3 | Vodik in kisik za plamensko-ionizacijski detektor. |
| --- | --- |

3.4.3

Vodik in kisik za plamensko-ionizacijski detektor.

| 3.4.4 | Vodik ali helij kot pomožni nosilni plin. |
| --- | --- |

3.4.4

Vodik ali helij kot pomožni nosilni plin.

| 3.4.5 | Kvarčna kapilarna kolona (notranjega premera 50–60 m x 0,25–0,30 mm), pokrita s cianopropilpolisiloksansko ali cianopropilfenilsiloksansko fazo (SP-2380 ali podobno) debeline 0,20–0,25 μm. |
| --- | --- |

3.4.5

Kvarčna kapilarna kolona (notranjega premera 50–60 m x 0,25–0,30 mm), pokrita s cianopropilpolisiloksansko ali cianopropilfenilsiloksansko fazo (SP-2380 ali podobno) debeline 0,20–0,25 μm.

4.   OPREMA

| 4.1 | Vakuumska naprava za ekstrakcijo v trdni fazi. |
| --- | --- |

4.1

Vakuumska naprava za ekstrakcijo v trdni fazi.

| 4.2 | Rotacijski izparilnik. |
| --- | --- |

4.2

Rotacijski izparilnik.

| 4.3 | Oprema za HPLC, sestavljena iz:






  4.3.1 | digestorija za mobilno fazo; |
| --- | --- | --- |

4.3

Oprema za HPLC, sestavljena iz:

4.3.1

digestorija za mobilno fazo;

| 4.3.2 | injicirnega ventila znamke Rheodyne z 10-μl zanko; |
| --- | --- |

4.3.2

injicirnega ventila znamke Rheodyne z 10-μl zanko;

| 4.3.3 | visokotlačne črpalke; |
| --- | --- |

4.3.3

visokotlačne črpalke;

| 4.3.4 | termostatične peči za kolono za HPLC, ki lahko vzdržuje temperature, nižje od sobne (15–20 °C) (na primer vrste Peltier); |
| --- | --- |

4.3.4

termostatične peči za kolono za HPLC, ki lahko vzdržuje temperature, nižje od sobne (15–20 °C) (na primer vrste Peltier);

| 4.3.5 | detektorja lomnega količnika; |
| --- | --- |

4.3.5

detektorja lomnega količnika;

| 4.3.6 | računalniškega sistema za pridobivanje podatkov z integracijskim programom. |
| --- | --- |

4.3.6

računalniškega sistema za pridobivanje podatkov z integracijskim programom.

| 4.4 | Oprema za kapilarno plinsko kromatografijo, opisana v Prilogi X A, vključno z:






  4.4.1. | injektorjem z deljenjem vzorca; |
| --- | --- | --- |

4.4

Oprema za kapilarno plinsko kromatografijo, opisana v Prilogi X A, vključno z:

4.4.1.

injektorjem z deljenjem vzorca;

| 4.4.2 | plamensko-ionizacijskim detektorjem; |
| --- | --- |

4.4.2

plamensko-ionizacijskim detektorjem;

| 4.4.3 | pečjo, pri kateri je mogoče programirati temperaturo; |
| --- | --- |

4.4.3

pečjo, pri kateri je mogoče programirati temperaturo;

| 4.4.4 | računalniškim sistemom za pridobivanje podatkov z integracijskim programom. |
| --- | --- |

4.4.4

računalniškim sistemom za pridobivanje podatkov z integracijskim programom.

| 4.5 | Računalnik s programom Microsoft EXCEL. |
| --- | --- |

4.5

Računalnik s programom Microsoft EXCEL.

5.   ANALIZNI POSTOPEK

5.1   Čiščenje olja

Silikagelna kartuša za ekstrakcijo v trdni fazi se vstavi v vakuumsko napravo za eluiranje in se v vakuumu izpere s 6 ml heksana. Vakuum se sprosti, da se prepreči, da bi se kolona posušila, pod kartušo pa se postavi erlenmajerica. V kolono se vnese raztopina olja (približno 0,12 g) v 0,5 ml heksana, ki gre skozi kolono ter se nato v vakuumu eluira z 10 ml mešanega topila (točka 3.1.5) iz heksana in dietilnega etra (87:13 v/v). Eluirano topilo se homogenizira, približno polovica količine pa se prelije v drugo erlenmajerico. Obe raztopini se ločeno odparita do suhega v rotacijskem izparilniku pod znižanim pritiskom in pri sobni temperaturi. Za analizo triacilglicerolov se eden od ostankov raztopi v 1 ml acetona (glej prvi odstavek točke 5.2) in prelije v 5 ml stekleno epruveto z navojnim zamaškom. Drugi se raztopi v 1 ml n-heptana in prelije v drugo 5 ml stekleno epruveto z navojnim zamaškom za pripravo metilnih estrov maščobnih kislin.

Opomba: Olje se lahko čisti tudi s silikagelno kolono, kot je opisano v metodi IUPAC 2.507.

5.2   Analiza triacilglicerolov s HPLC

Pripravite sistem HPLC, pri tem pa vzdržujte temperaturo kolone na 20 °C, kot mobilno fazo pa uporabite propionitril, katerega pretok nastavite na 0,6 ml/min. Ko se bazna linija stabilizira, vbrizgajte topilo; če je bazna linija po približno 12 do 25 minutah videti izkrivljena, uporabite drugo vrsto acetona ali mešanico propionitrila in acetona (25: 75), da raztopite vzorec.

Opomba: Nekatere vrste acetona v navedenem časovnem intervalu povzročajo izkrivljanja bazne linije.

Vbrizgajte 10 μl alikvot očiščenega olja, raztopljenega v acetonu (5 %). Pot skozi kolono traja približno 60 minut. Temperaturo peči in/ali pretok je treba prilagoditi, da se doseže kromatogram, podoben tistemu na sliki 1 ter pri katerem trilinolein (vrh 1) eluira pri 15,5 min, resoluciji med paroma LLL/OLLn (vrhova 1 in 2) in OLL/OOLn (vrhova 4 in 5) pa sta dobri.

Višina vrha 2 (OLLn+PoLL) mora doseči vsaj 3 % celotne skale.

5.3   Priprava metilnih estrov maščobnih kislin

Očiščenemu olju, raztopljenemu v 1 ml n-heptana, dodajte 0,1 ml 2 N raztopine kalijevega hidroksida v metanolu. Epruveto čvrsto zamašite. Močno jo tresite 15 sekund, nato pa pustite, da se raztopina razsloji, dokler zgornja plast ne postane bistra (5 minut). Raztopina n-heptana je pripravljena za vbrizganje v plinski kromatogram. Pri sobni temperaturi jo lahko pustite največ 12 ur.

5.4   Plinskokromatografska analiza metilnih estrov maščobnih kislin

Uporabiti je treba postopek, ki je opisan pri metodi za določanje trans-nenasičenih maščobnih kislin (glej Prilogo X A).

Plinskokromatografski sistem se nastavi tako, da je temperatura peči 165 °C. Priporočena temperatura peči je izotermična pri 165 °C za 10 min, nato pa jo je treba zvišati na 200 °C s hitrostjo 1,5 °C/min. Priporočena temperatura injektorja je med 220 °C in 250 °C, da se zmanjša nastajanje trans-nenasičenih maščobnih kislin (glej Prilogo X A). Temperatura detektorja je 250 °C. Kot nosilni plin je treba uporabiti vodik ali helij, tlak v glavi kolone pa mora znašati približno 130 kPa. Količina, ki se vbrizga z deljenjem vzorca, je 1 μl.

Doseči je treba plinskokromatografski profil, ki je podoben tistemu na sliki 2. Posebno pozornost je treba nameniti resoluciji med vrhovoma C18:3 in C20:1 (vrh C18:3 se mora prikazati pred vrhom C20:1). Da bi se dosegli ti pogoji, je treba optimizirati začetno temperaturo in tlak v glavi kolone. Prilagodite pogoje injektorja (temperaturo, delilno razmerje in vbrizgano količino), da zmanjšate razlikovanje med palmitinsko in palmitoleinsko kislino.

Za količinsko opredelitev trans-izomerov mora biti višina vrha C20:0 približno 20 % celotne skale. Če je vrh C18:0 videti izkrivljen, zmanjšajte količino vzorca.

6.   INTEGRACIJA KROMATOGRAFSKIH VRHOV

6.1   Kromatogram HPLC

Slika 1 prikazuje tipični kromatogram HPLC triacilglicerolov v očiščenem oljčnem olju. Za integracijo vrhov je treba slediti trem baznim linijam: in sicer med začetkom vrha 1 in koncem vrha 3, med začetkom vrha 4 in dolino pred vrhom 8 ter med dolino pred vrhom 8 in koncem vrha 18.

Celotna površina je vsota površin vseh (opredeljenih in neopredeljenih) vrhov od 1 do 18. Delež vsakega vrha se izračuna na naslednji način:

Formula

Deleži morajo biti izraženi na dve decimalni mesti.

6.2   Plinski kromatogram

Slika 2 prikazuje plinski kromatogram alkilnih estrov maščobnih kislin, dobljen iz očiščenega oljčnega olja. Izračunati je treba deleže naslednjih maščobnih kislin:

| palmitinske; | P (C16:0) | = | metilni ester + etilni ester |
| --- | --- | --- | --- |
| stearinske; | S (C18:0) | = | metilni ester |
| palmitoleinske; | Po (C16:1) | = | vsota metilnih estrov obeh cis-izomerov |
| oleinske; | O (C18:1) | = | vsota metilnih estrov obeh cis-izomerov + etilni ester + trans-izomeri |
| linolne; | L (C18:2) | = | metilni ester + etilni ester + trans-izomeri |
| linolenske; | Ln (C18:3) | = | metilni ester + trans-izomeri |
| arašidove; | A (C20:0) | = | metilni ester |
| eikozanojske (gondojske); | G (C20:1) | = | metilni ester |

palmitinske;

P (C16:0)

=

metilni ester + etilni ester

stearinske;

S (C18:0)

=

metilni ester

palmitoleinske;

Po (C16:1)

=

vsota metilnih estrov obeh cis-izomerov

oleinske;

O (C18:1)

=

vsota metilnih estrov obeh cis-izomerov + etilni ester + trans-izomeri

linolne;

L (C18:2)

=

metilni ester + etilni ester + trans-izomeri

linolenske;

Ln (C18:3)

=

metilni ester + trans-izomeri

arašidove;

A (C20:0)

=

metilni ester

eikozanojske (gondojske);

G (C20:1)

=

metilni ester

Etilni in trans-izomerni estri lahko manjkajo v plinskem kromatografu.

Celotna površina (AT) je vsota površin vseh vrhov v kromatogramu od C14:0 do C24:0, razen vrha, ki se nanaša na skvalen. Delež vsakega vrha se izračuna na naslednji način:

Formula

Rezultate je treba izraziti na dve decimalni mesti natančno.

Za izračune z računalniškimi programi ni potrebna normalizacija do 100, saj se to izvede samodejno.

Slika 1

Kromatogram HPLC triacilglicerolov v deviškem oljčnem olju sorte „Chemlali“. Glavne komponente kromatografskih vrhov

Tabela 1

Podatki o ponovljivosti pri določanju triacilglicerolov (TAG) v deviškem oljčnem olju s HPLC pri temperaturi kolone 20 °C in uporabi propionitrila kot mobilne faze

| ECN | Vrhovi HPLC | TAG | Vzorec 1 | Vzorec 2 | Vzorec 3 | Vzorec 4 | Vzorec 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| povprečje (%) | RSOp (%) | povprečje (%) | RSOp (%) | povprečje (%) | RSOp (%) | povprečje (%) | RSOp (%) | povprečje (%) | RSOp (%) |
| 42 | 1 | LLL | 0,020 | 7,23 | 0,066 | 5,18 | 0,095 | 4,10 | 0,113 | 0,95 | 0,34 | 1,05 |
| 2 | OLLn+ PoLL | 0,085 | 7,44 | 0,24 | 1,78 | 0,26 | 2,25 | 0,35 | 2,02 | 0,50 | 2,83 |
| 3 | PLLn | 0,023 | 15,74 | 0,039 | 5,51 | 0,057 | 5,62 | 0,082 | 4,35 | 0,12 | 6,15 |
| 44 | 4 | OLL | 0,47 | 1,52 | 1,53 | 0,42 | 2,62 | 0,98 | 3,35 | 1,05 | 4,37 | 1,13 |
| 5 | OOLn+ PoOL | 1,07 | 2,01 | 1,54 | 0,46 | 1,61 | 0,71 | 1,72 | 1,07 | 1,77 | 2,40 |
| 6 | PLL+ PoPoO | 0,11 | 12,86 | 0,24 | 4,37 | 0,65 | 1,32 | 1,35 | 0,73 | 2,28 | 1,24 |
| 7 | POLn+ PpoPo+ PpoL | 0,42 | 5,11 | 0,49 | 2,89 | 0,55 | 2,01 | 0,85 | 1,83 | 1,09 | 1,96 |
| 46 | 8 | OOL+ LnPP | 6,72 | 0,63 | 8,79 | 0,31 | 11,21 | 0,42 | 13,25 | 0,33 | 15,24 | 0,23 |
| 9 | PoOO | 1,24 | 2,86 | 1,49 | 0,95 | 1,63 | 0,85 | 2,12 | 0,45 | 2,52 | 0,56 |
| 10 | SLL+ PLO | 2,70 | 0,65 | 4,05 | 0,70 | 6,02 | 0,65 | 9,86 | 0,53 | 11,53 | 0,31 |
| 11 | PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo | 0,64 | 4,42 | 0,69 | 3,02 | 0,79 | 1,23 | 1,53 | 0,89 | 1,70 | 1,66 |
| 48 | 12+13 | OOO+ PLP+ PoPP | 49,60 | 0,07 | 48,15 | 0,06 | 42,93 | 0,06 | 33,25 | 0,10 | 24,16 | 0,06 |
| 14 | SOL | 0,82 | 1,72 | 0,92 | 1,56 | 1,05 | 1,32 | 1,25 | 1,05 | 1,60 | 1,77 |
| 15 | POO | 22,75 | 0,25 | 21,80 | 0,20 | 21,05 | 0,30 | 20,36 | 0,35 | 20,17 | 0,14 |
| 50 | 16 | POP | 3,05 | 0,46 | 4,56 | 0,42 | 4,98 | 0,52 | 5,26 | 0,41 | 5,57 | 0,38 |
| 17 | SOO | 6,87 | 0,21 | 5,56 | 0,33 | 4,86 | 0,43 | 4,12 | 0,72 | 3,09 | 0,69 |
| 18 | POS+ SLS | 1,73 | 1,23 | 1,65 | 1,10 | 1,54 | 0,99 | 1,49 | 1,10 | 1,41 | 1,00 |
| n | = | 3 ponovitve |
| RSOp | = | relativni standardni odklon ponovljivosti |

ECN

Vrhovi HPLC

TAG

Vzorec 1

Vzorec 2

Vzorec 3

Vzorec 4

Vzorec 5

povprečje (%)

RSOp (%)

povprečje (%)

RSOp (%)

povprečje (%)

RSOp (%)

povprečje (%)

RSOp (%)

povprečje (%)

RSOp (%)

42

1

LLL

0,020

7,23

0,066

5,18

0,095

4,10

0,113

0,95

0,34

1,05

2

OLLn+ PoLL

0,085

7,44

0,24

1,78

0,26

2,25

0,35

2,02

0,50

2,83

3

PLLn

0,023

15,74

0,039

5,51

0,057

5,62

0,082

4,35

0,12

6,15

44

4

OLL

0,47

1,52

1,53

0,42

2,62

0,98

3,35

1,05

4,37

1,13

5

OOLn+ PoOL

1,07

2,01

1,54

0,46

1,61

0,71

1,72

1,07

1,77

2,40

6

PLL+ PoPoO

0,11

12,86

0,24

4,37

0,65

1,32

1,35

0,73

2,28

1,24

7

POLn+ PpoPo+ PpoL

0,42

5,11

0,49

2,89

0,55

2,01

0,85

1,83

1,09

1,96

46

8

OOL+ LnPP

6,72

0,63

8,79

0,31

11,21

0,42

13,25

0,33

15,24

0,23

9

PoOO

1,24

2,86

1,49

0,95

1,63

0,85

2,12

0,45

2,52

0,56

10

SLL+ PLO

2,70

0,65

4,05

0,70

6,02

0,65

9,86

0,53

11,53

0,31

11

PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo

0,64

4,42

0,69

3,02

0,79

1,23

1,53

0,89

1,70

1,66

48

12+13

OOO+ PLP+ PoPP

49,60

0,07

48,15

0,06

42,93

0,06

33,25

0,10

24,16

0,06

14

SOL

0,82

1,72

0,92

1,56

1,05

1,32

1,25

1,05

1,60

1,77

15

POO

22,75

0,25

21,80

0,20

21,05

0,30

20,36

0,35

20,17

0,14

50

16

POP

3,05

0,46

4,56

0,42

4,98

0,52

5,26

0,41

5,57

0,38

17

SOO

6,87

0,21

5,56

0,33

4,86

0,43

4,12

0,72

3,09

0,69

18

POS+ SLS

1,73

1,23

1,65

1,10

1,54

0,99

1,49

1,10

1,41

1,00

n

=

3 ponovitve

RSOp

=

relativni standardni odklon ponovljivosti

Slika 2

Plinski kromatogram alkilnih estrov maščobnih kislin, dobljen iz olja iz oljčnih tropin s transesterifikacijo z mrzlo raztopino KOH v metanolu

7.   UGOTAVLJANJE PRISOTNOSTI TUJIH OLJ V OLJČNIH OLJIH

Metoda izračuna pri ugotavljanju prisotnosti tujih olj v oljčnem olju s primerjavo med matematičnimi algoritmi in podatkovno zbirko, sestavljeno na podlagi pristnih oljčnih olj, je določena v Prilogi I k standardu IOC/T.20/Dok. št. 25.“

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/68

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1349/2013

z dne 16. decembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 200,7 |
| MA | 78,3 |
| TN | 115,1 |
| TR | 97,6 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 154,0 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 133,9 |
| 0709 93 10 | MA | 147,4 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 146,3 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 33,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 20 10 | MA | 63,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 108,1 |
| JM | 139,0 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 50 10 | TR | 58,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| CN | 77,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 114,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 137,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

55,3

IL

200,7

MA

78,3

TN

115,1

TR

97,6

ZZ

109,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

154,0

TR

141,2

ZZ

133,9

0709 93 10

MA

147,4

TR

145,2

ZZ

146,3

0805 10 20

AR

26,3

TR

57,0

UY

27,9

ZA

33,1

ZZ

36,1

0805 20 10

MA

63,8

ZZ

63,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

108,1

JM

139,0

TR

70,6

ZZ

105,9

0805 50 10

TR

58,8

ZZ

58,8

0808 10 80

BA

78,8

CN

77,6

MK

32,3

NZ

153,0

US

114,5

ZZ

91,2

0808 30 90

TR

120,5

US

154,6

ZZ

137,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/70

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 9. decembra 2013

o dodatnem finančnem prispevku državam članicam za programe za nadzor ribištva za leto 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8576)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2013/762/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (1) ter zlasti člena 21 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi zahtevkov za sofinanciranje Unije, ki so jih predložile države članice v programih za nadzor ribištva za leto 2013, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep 2013/410/EU z dne 10. julija 2013 o finančnem prispevku Unije državam članicam za programe za nadzor ribištva za leto 2013 (2), s katerim je ostalo nekaj sredstev proračuna za leto 2013 neporabljenih. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi zahtevkov za sofinanciranje Unije, ki so jih predložile države članice v programih za nadzor ribištva za leto 2013, je Komisija sprejela Izvedbeni sklep 2013/410/EU z dne 10. julija 2013 o finančnem prispevku Unije državam članicam za programe za nadzor ribištva za leto 2013 (2), s katerim je ostalo nekaj sredstev proračuna za leto 2013 neporabljenih.

| (2) | Neporabljeni del sredstev iz proračuna za leto 2013 je treba zdaj dodeliti z novim sklepom. |
| --- | --- |

(2)

Neporabljeni del sredstev iz proračuna za leto 2013 je treba zdaj dodeliti z novim sklepom.

| (3) | V skladu s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 861/2006 so bile države članice pozvane, da predložijo programe v zvezi z dodatnim financiranjem na prednostnih področjih, ki jih je Komisija določila v svojem dopisu državam članicam z dne 7. junija 2013, tj. projekti, katerih cilj je prilagajanje sistemov za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS) v državah članicah, da bi izpolnile prihodnjo obveznost iztovarjanja celotnega ulova, vključno s prilagajanjem podatkovnih baz držav članic, medsebojnim usklajenim delovanjem sistemov ERS, meritvami moči motorja in sledljivostjo ribiških proizvodov. Komisija je zahteve, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci in/ali države članice, ki vlagajo v projekte v zvezi s sledljivostjo, opredelila v svojem dopisu državam članicam z dne 14. maja 2012. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 861/2006 so bile države članice pozvane, da predložijo programe v zvezi z dodatnim financiranjem na prednostnih področjih, ki jih je Komisija določila v svojem dopisu državam članicam z dne 7. junija 2013, tj. projekti, katerih cilj je prilagajanje sistemov za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS) v državah članicah, da bi izpolnile prihodnjo obveznost iztovarjanja celotnega ulova, vključno s prilagajanjem podatkovnih baz držav članic, medsebojnim usklajenim delovanjem sistemov ERS, meritvami moči motorja in sledljivostjo ribiških proizvodov. Komisija je zahteve, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci in/ali države članice, ki vlagajo v projekte v zvezi s sledljivostjo, opredelila v svojem dopisu državam članicam z dne 14. maja 2012.

| (4) | Na tej podlagi in ob upoštevanju proračunskih omejitev so bili zahtevki v programih za financiranje Unije za dejavnosti, kot so programi usposabljanja in pobude za ozaveščanje v zvezi s pravili skupne ribiške politike, zavrnjeni, ker niso bili namenjeni zgoraj določenim prednostnim področjem. V okviru prednostnih področij, ki jih je navedla Komisija, zaradi proračunskih omejitev ne morejo biti upoštevani vsi projekti v programih. Komisija je projekte za sofinanciranje morala izbrati na podlagi ocene njihove skladnosti z opredeljenimi prednostnimi področji. |
| --- | --- |

(4)

Na tej podlagi in ob upoštevanju proračunskih omejitev so bili zahtevki v programih za financiranje Unije za dejavnosti, kot so programi usposabljanja in pobude za ozaveščanje v zvezi s pravili skupne ribiške politike, zavrnjeni, ker niso bili namenjeni zgoraj določenim prednostnim področjem. V okviru prednostnih področij, ki jih je navedla Komisija, zaradi proračunskih omejitev ne morejo biti upoštevani vsi projekti v programih. Komisija je projekte za sofinanciranje morala izbrati na podlagi ocene njihove skladnosti z opredeljenimi prednostnimi področji.

| (5) | Pri projektih v zvezi s sledljivostjo je pomembno zagotoviti, da so razviti na podlagi mednarodno priznanih standardov, kot zahteva člen 67(8) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 (3). |
| --- | --- |

(5)

Pri projektih v zvezi s sledljivostjo je pomembno zagotoviti, da so razviti na podlagi mednarodno priznanih standardov, kot zahteva člen 67(8) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 (3).

| (6) | Vloge za pridobitev sredstev Unije so bile ocenjene glede na njihovo skladnost s pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo na področju skupne ribiške politike (4). |
| --- | --- |

(6)

Vloge za pridobitev sredstev Unije so bile ocenjene glede na njihovo skladnost s pravili iz Uredbe Komisije (ES) št. 391/2007 z dne 11. aprila 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 glede izdatkov držav članic za izvajanje sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo na področju skupne ribiške politike (4).

| (7) | Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Unije v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za njegovo odobritev. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je določiti najvišje zneske in stopnjo finančnega prispevka Unije v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006 ter pogoje za njegovo odobritev.

| (8) | Za spodbujanje naložb v prednostne ukrepe, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic morajo biti izdatki za navedena prednostna področja upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006. |
| --- | --- |

(8)

Za spodbujanje naložb v prednostne ukrepe, ki jih je opredelila Komisija, in zaradi negativnega učinka finančne krize na proračune držav članic morajo biti izdatki za navedena prednostna področja upravičeni do visoke stopnje sofinanciranja v okviru omejitev iz člena 15 Uredbe (ES) št. 861/2006.

| (9) | Za upravičenost do prispevka bi morali projekti, ki se sofinancirajo na podlagi navedenega sklepa, izpolnjevati vse zadevne določbe zakonodaje Unije, zlasti Izvedbeno uredbo (EU) št. 404/2011. |
| --- | --- |

(9)

Za upravičenost do prispevka bi morali projekti, ki se sofinancirajo na podlagi navedenega sklepa, izpolnjevati vse zadevne določbe zakonodaje Unije, zlasti Izvedbeno uredbo (EU) št. 404/2011.

| (10) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

Ta sklep določa dodatni finančni prispevek Unije za izdatke držav članic v letu 2013 pri izvajanju sistemov spremljanja in nadzora, ki se uporabljajo v skupni ribiški politiki, kakor je navedeno v členu 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 861/2006. Določa znesek finančnega prispevka Unije za vsako državo članico, stopnjo finančnega prispevka Unije in pogoje za njegovo odobritev.

Člen 2

Poravnava neporavnanih obveznosti

Zadevna država članica do 30. junija 2017 opravi vsa plačila, za katera se zahteva povračilo. Plačila, ki jih država članica opravi po tem roku, ne bodo upravičena do povračila. Neporabljena odobrena proračunska sredstva v zvezi s tem sklepom se razveljavijo najpozneje do 31. decembra 2018.

Člen 3

Nove tehnologije in informacijske mreže

1.   Za izdatke za projekte iz Priloge I za vzpostavitev novih tehnologij in informacijskih mrež, da se omogoči učinkovito in varno zbiranje in upravljanje podatkov v zvezi s spremljanjem, nadzorom in pregledom ribolovnih dejavnosti, je finančni prispevek 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Pri projektih v zvezi s sledljivostjo je prispevek EU za naložbe organov držav članic omejen na 1 000 000 EUR, za zasebne naložbe pa na 250 000 EUR. Skupno število projektov v zvezi s sledljivostjo, ki jih izvajajo zasebni izvajalci, je omejeno na osem projektov na državo članico in na sklep o financiranju.

3.   Za upravičenost do finančnega prispevka iz odstavka 2 vsi projekti, ki so sofinancirani na podlagi tega sklepa, izpolnjujejo veljavne zahteve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (5) in Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

4.   Za projekte BG/13/02 v zvezi s profili Omega, EL/13/10 v zvezi s ploščami za pregled in PT/13/08 v zvezi z opremo za tehtanje iz Priloge I, je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

Člen 4

Naprave za avtomatsko določanje položaja

1.   Za izdatke za projekte iz Priloge II za nakup naprav za avtomatsko določanje položaja plovil in njihovo namestitev na ribiških plovilih, da lahko center za spremljanje ribištva na daljavo spremlja plovila s sistemom za spremljanje plovil (VMS), je finančni prispevek 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

2.   Za upravičenost do finančnega prispevka iz odstavka 1 morajo naprave za avtomatsko določanje položaja plovil izpolnjevati zahteve iz Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011.

Člen 5

Sistemi za elektronsko zapisovanje in poročanje

Za izdatke za projekte iz Priloge III za razvoj, nakup, namestitev ter tehnično pomoč za sestavne dele, potrebne za sisteme za elektronsko zapisovanje in poročanje (ERS), da se omogoči medsebojno usklajeno delovanje sistemov ERS med državami članicami in uresničevanje obveznosti iztovarjanja celotnega ulova („prepoved zavržkov“), je finančni prispevek 90 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

Člen 6

Pilotni projekti

Za izdatke za projekte iz Priloge V o pilotnih projektih za nove tehnologije nadzora je finančni prispevek 50 % upravičenih izdatkov v okviru omejitev iz navedene priloge.

Člen 7

Skupni najvišji prispevek Unije na državo članico

Načrtovani izdatki, njihovi upravičeni deleži in najvišji prispevek Unije na državo članico so določeni, kot sledi:

| (EUR) |
| --- |
| Država članica | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Belgija | 430 000 | 280 000 | 252 000 |
| Bolgarija | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Danska | 4 195 144 | 1 251 235 | 876 285 |
| Estonija | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Irska | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Grčija | 228 500 | 78 500 | 50 650 |
| Španija | 2 989 879 | 1 037 300 | 769 570 |
| Francija | 2 058 585 | 1 356 145 | 631 082 |
| Hrvaška | 267 490 | 267 490 | 227 400 |
| Italija | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Ciper | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Latvija | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litva | 99 919 | 99 919 | 89 927 |
| Malta | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Poljska | 1 487 812 | 1 389 812 | 1 090 831 |
| Portugalska | 443 954 | 161 500 | 143 150 |
| Romunija | 40 000 | 0 | 0 |
| Finska | 1 800 000 | 1 050 000 | 945 000 |
| Švedska | 2 450 000 | 1 150 000 | 1 035 000 |
| Združeno kraljestvo | 31 553 | 25 710 | 23 140 |
| Skupaj | 20 703 175 | 10 044 440 | 7 833 000 |

(EUR)

Država članica

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Belgija

430 000

280 000

252 000

Bolgarija

35 791

35 791

24 031

Danska

4 195 144

1 251 235

876 285

Estonija

400 000

400 000

360 000

Irska

200 000

200 000

180 000

Grčija

228 500

78 500

50 650

Španija

2 989 879

1 037 300

769 570

Francija

2 058 585

1 356 145

631 082

Hrvaška

267 490

267 490

227 400

Italija

1 850 000

422 000

379 800

Ciper

100 000

100 000

90 000

Latvija

124 038

124 038

111 634

Litva

99 919

99 919

89 927

Malta

1 470 510

615 000

553 500

Poljska

1 487 812

1 389 812

1 090 831

Portugalska

443 954

161 500

143 150

Romunija

40 000

0

0

Finska

1 800 000

1 050 000

945 000

Švedska

2 450 000

1 150 000

1 035 000

Združeno kraljestvo

31 553

25 710

23 140

Skupaj

20 703 175

10 044 440

7 833 000

Člen 8

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Kraljevino Dansko, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Republiko Malto, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 9. decembra 2013

Za Komisijo

Maria DAMANAKI

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 204, 31.7.2013, str. 54.

2

(3)  UL L 112, 30.4.2011, str. 1.

3

(4)  UL L 97, 12.4.2007, str. 30.

4

(5)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

5

---

PRILOGA I

NOVE TEHNOLOGIJE IN INFORMACIJSKE MREŽE

| (EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Bolgarija: |
| BG/13/02 | 20 452 | 20 452 | 10 226 |
| BG/13/03 | 15 339 | 15 339 | 13 805 |
| Seštevek | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Danska: |
| DK/13/21 | 469 509 | 469 509 | 172 731 |
| DK/13/23 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| DK/13/24 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/26 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/27 | 278 000 | 0 | 0 |
| DK/13/28 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/29 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/30 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/31 | 275 000 | 111 000 | 99 900 |
| DK/13/32 | 300 000 | 0 | 0 |
| DK/13/33 | 403 423 | 0 | 0 |
| DK/13/34 | 221 340 | 0 | 0 |
| DK/13/35 | 2 146 | 0 | 0 |
| Seštevek | 3 859 781 | 915 872 | 574 458 |
| Irska: |
| IE/13/04 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Seštevek | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Grčija: |
| EL/13/10 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| EL/13/11 | 28 500 | 28 500 | 25 650 |
| Seštevek | 78 500 | 78 500 | 50 650 |
| Španija: |
| ES/13/42 | 718 632 | 0 | 0 |
| ES/13/45 | 454 090 | 0 | 0 |
| ES/13/50 | 365 000 | 365 000 | 328 500 |
| ES/13/54 | 33 900 | 0 | 0 |
| ES/13/55 | 50 000 | 0 | 0 |
| ES/13/56 | 16 000 | 16 000 | 14 400 |
| ES/13/57 | 72 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 1 709 622 | 381 000 | 342 900 |
| Francija: |
| FR/13/14 | 498 798 | 498 798 | 250 000 |
| FR/13/15 | 711 700 | 711 700 | 250 000 |
| FR/13/16 | 276 000 | 0 | 0 |
| FR/13/17 | 115 647 | 115 647 | 104 082 |
| FR/13/18 | 176 440 | 0 | 0 |
| Seštevek | 1 778 585 | 1 326 145 | 604 082 |
| Hrvaška: |
| HR/13/08 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| HR/13/10 | 247 490 | 247 490 | 209 400 |
| Seštevek | 257 490 | 257 490 | 218 400 |
| Italija: |
| IT/13/10 | 450 000 | 422 000 | 379 800 |
| IT/13/11 | 1 400 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Latvija: |
| LV/13/04 | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Seštevek | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litva: |
| LT/13/06 | 15 929 | 15 929 | 14 336 |
| LT/13/05 | 26 066 | 26 066 | 23 459 |
| Seštevek | 41 995 | 41 995 | 37 795 |
| Malta: |
| MT/13/04 | 55 510 | 0 | 0 |
| MT/13/05 | 1 400 000 | 600 000 | 540 000 |
| MT/13/06 | 15 000 | 15 000 | 13 500 |
| Seštevek | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Poljska: |
| PL/13/16 | 250 000 | 152 000 | 136 800 |
| PL/13/17 | 147 512 | 147 512 | 132 761 |
| PL/13/18 | 240 300 | 240 300 | 216 270 |
| Seštevek | 637 812 | 539 812 | 485 831 |
| Portugalska: |
| PT/13/06 | 129 200 | 111 100 | 99 990 |
| PT/13/08 | 5 500 | 5 500 | 2 750 |
| PT/13/09 | 264 354 | 0 | 0 |
| Seštevek | 399 054 | 116 600 | 102 740 |
| Romunija: |
| RO/13/18 | 40 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 40 000 | 0 | 0 |
| Finska: |
| FI/13/11 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/14 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| FI/13/15 | 750 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 1 250 000 | 500 000 | 450 000 |
| Švedska: |
| SE/13/04 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/13/05 | 350 000 | 0 | 0 |
| SE/13/06 | 450 000 | 0 | 0 |
| SE/13/07 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| SE/13/08 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Seštevek | 1 950 000 | 650 000 | 585 000 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/13/05 | 9 933 | 9 933 | 8 940 |
| UK/13/06 | 1 753 | 1 753 | 1 578 |
| UK/13/07 | 5 843 | 0 | 0 |
| Seštevek | 17 529 | 11 686 | 10 518 |
| Skupaj | 15 700 707 | 6 215 929 | 4 711 339 |

(EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Bolgarija:

BG/13/02

20 452

20 452

10 226

BG/13/03

15 339

15 339

13 805

Seštevek

35 791

35 791

24 031

Danska:

DK/13/21

469 509

469 509

172 731

DK/13/23

335 363

335 363

301 827

DK/13/24

250 000

0

0

DK/13/25

250 000

0

0

DK/13/26

250 000

0

0

DK/13/27

278 000

0

0

DK/13/28

275 000

0

0

DK/13/29

275 000

0

0

DK/13/30

275 000

0

0

DK/13/31

275 000

111 000

99 900

DK/13/32

300 000

0

0

DK/13/33

403 423

0

0

DK/13/34

221 340

0

0

DK/13/35

2 146

0

0

Seštevek

3 859 781

915 872

574 458

Irska:

IE/13/04

200 000

200 000

180 000

Seštevek

200 000

200 000

180 000

Grčija:

EL/13/10

50 000

50 000

25 000

EL/13/11

28 500

28 500

25 650

Seštevek

78 500

78 500

50 650

Španija:

ES/13/42

718 632

0

0

ES/13/45

454 090

0

0

ES/13/50

365 000

365 000

328 500

ES/13/54

33 900

0

0

ES/13/55

50 000

0

0

ES/13/56

16 000

16 000

14 400

ES/13/57

72 000

0

0

Seštevek

1 709 622

381 000

342 900

Francija:

FR/13/14

498 798

498 798

250 000

FR/13/15

711 700

711 700

250 000

FR/13/16

276 000

0

0

FR/13/17

115 647

115 647

104 082

FR/13/18

176 440

0

0

Seštevek

1 778 585

1 326 145

604 082

Hrvaška:

HR/13/08

10 000

10 000

9 000

HR/13/10

247 490

247 490

209 400

Seštevek

257 490

257 490

218 400

Italija:

IT/13/10

450 000

422 000

379 800

IT/13/11

1 400 000

0

0

Seštevek

1 850 000

422 000

379 800

Latvija:

LV/13/04

124 038

124 038

111 634

Seštevek

124 038

124 038

111 634

Litva:

LT/13/06

15 929

15 929

14 336

LT/13/05

26 066

26 066

23 459

Seštevek

41 995

41 995

37 795

Malta:

MT/13/04

55 510

0

0

MT/13/05

1 400 000

600 000

540 000

MT/13/06

15 000

15 000

13 500

Seštevek

1 470 510

615 000

553 500

Poljska:

PL/13/16

250 000

152 000

136 800

PL/13/17

147 512

147 512

132 761

PL/13/18

240 300

240 300

216 270

Seštevek

637 812

539 812

485 831

Portugalska:

PT/13/06

129 200

111 100

99 990

PT/13/08

5 500

5 500

2 750

PT/13/09

264 354

0

0

Seštevek

399 054

116 600

102 740

Romunija:

RO/13/18

40 000

0

0

Seštevek

40 000

0

0

Finska:

FI/13/11

350 000

350 000

315 000

FI/13/14

150 000

150 000

135 000

FI/13/15

750 000

0

0

Seštevek

1 250 000

500 000

450 000

Švedska:

SE/13/04

500 000

0

0

SE/13/05

350 000

0

0

SE/13/06

450 000

0

0

SE/13/07

450 000

450 000

405 000

SE/13/08

200 000

200 000

180 000

Seštevek

1 950 000

650 000

585 000

Združeno kraljestvo:

UK/13/05

9 933

9 933

8 940

UK/13/06

1 753

1 753

1 578

UK/13/07

5 843

0

0

Seštevek

17 529

11 686

10 518

Skupaj

15 700 707

6 215 929

4 711 339

---

PRILOGA II

AVTOMATSKE NAPRAVE ZA DOLOČANJE POLOŽAJA

| (EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Francija: |
| FR/13/12 | 250 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 250 000 | 0 | 0 |
| Združeno kraljestvo: |
| UK/13/04 | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Seštevek | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Skupaj | 264 024 | 14 024 | 12 622 |

(EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Francija:

FR/13/12

250 000

0

0

Seštevek

250 000

0

0

Združeno kraljestvo:

UK/13/04

14 024

14 024

12 622

Seštevek

14 024

14 024

12 622

Skupaj

264 024

14 024

12 622

---

PRILOGA III

SISTEMI ZA ELEKTRONSKO ZAPISOVANJE IN POROČANJE

| (EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Belgija: |
| BE/13/10 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| BE/13/11 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| BE/13/12 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| Seštevek | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| Danska: |
| DK/13/22 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Seštevek | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Estonija: |
| EE/13/04 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| EE/13/05 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Seštevek | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Španija: |
| ES/13/43 | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Seštevek | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Francija: |
| FR/13/13 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Seštevek | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Hrvaška: |
| HR/13/09 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Seštevek | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Ciper: |
| CY/13/04 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Seštevek | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Litva: |
| LT/13/04 | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Seštevek | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Poljska: |
| PL/13/14 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| PL/13/15 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Seštevek | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| Portugalska: |
| PT/13/07 | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Seštevek | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Finska: |
| FI/13/10 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/12 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Seštevek | 550 000 | 550 000 | 495 000 |
| Švedska: |
| SE/13/09 | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Seštevek | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Skupaj | 3 004 487 | 3 004 487 | 2 704 039 |

(EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Belgija:

BE/13/10

40 000

40 000

36 000

BE/13/11

200 000

200 000

180 000

BE/13/12

40 000

40 000

36 000

Seštevek

280 000

280 000

252 000

Danska:

DK/13/22

335 363

335 363

301 827

Seštevek

335 363

335 363

301 827

Estonija:

EE/13/04

300 000

300 000

270 000

EE/13/05

100 000

100 000

90 000

Seštevek

400 000

400 000

360 000

Španija:

ES/13/43

246 300

246 300

221 670

Seštevek

246 300

246 300

221 670

Francija:

FR/13/13

30 000

30 000

27 000

Seštevek

30 000

30 000

27 000

Hrvaška:

HR/13/09

10 000

10 000

9 000

Seštevek

10 000

10 000

9 000

Ciper:

CY/13/04

100 000

100 000

90 000

Seštevek

100 000

100 000

90 000

Litva:

LT/13/04

57 924

57 924

52 132

Seštevek

57 924

57 924

52 132

Poljska:

PL/13/14

350 000

350 000

315 000

PL/13/15

100 000

100 000

90 000

Seštevek

450 000

450 000

405 000

Portugalska:

PT/13/07

44 900

44 900

40 410

Seštevek

44 900

44 900

40 410

Finska:

FI/13/10

350 000

350 000

315 000

FI/13/12

200 000

200 000

180 000

Seštevek

550 000

550 000

495 000

Švedska:

SE/13/09

500 000

500 000

450 000

Seštevek

500 000

500 000

450 000

Skupaj

3 004 487

3 004 487

2 704 039

---

PRILOGA V

PILOTNI PROJEKTI

| (EUR) |
| --- |
| Vrsta izdatkov | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Belgija: |
| BE/13/13 | 150 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 150 000 | 0 | 0 |
| Španija: |
| ES/13/44 | 471 074 | 0 | 0 |
| ES/13/46 | 250 000 | 250 000 | 125 000 |
| ES/13/48 | 160 000 | 160 000 | 80 000 |
| ES/13/49 | 100 000 | 0 | 0 |
| ES/13/51 | 2 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 983 074 | 410 000 | 205 000 |
| Poljska: |
| PL/13/13 | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Seštevek | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Skupaj | 1 533 074 | 810 000 | 405 000 |

(EUR)

Vrsta izdatkov

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Belgija:

BE/13/13

150 000

0

0

Seštevek

150 000

0

0

Španija:

ES/13/44

471 074

0

0

ES/13/46

250 000

250 000

125 000

ES/13/48

160 000

160 000

80 000

ES/13/49

100 000

0

0

ES/13/51

2 000

0

0

Seštevek

983 074

410 000

205 000

Poljska:

PL/13/13

400 000

400 000

200 000

Seštevek

400 000

400 000

200 000

Skupaj

1 533 074

810 000

405 000

---

PRILOGA VI

ZNESKI, POVEZANI S PROGRAMI USPOSABLJANJA IN IZMENJAV TER S POBUDAMI ZA OZAVEŠČANJE V ZVEZI S PRAVILI SKUPNE RIBIŠKE POLITIKE, KI SO BILI ZAVRNJENI

| (EUR) |
| --- |
| Država članica in šifra projekta | Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva | Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom | Najvišji prispevek Unije |
| Grčija: |
| EL/13/12 | 150 000 | 0 | 0 |
| Seštevek | 150 000 | 0 | 0 |
| Španija: |
| ES/13/47 | 40 000 | 0 | 0 |
| ES/13/52 | 8 082 | 0 | 0 |
| ES/13/53 | 2 800 | 0 | 0 |
| Seštevek | 50 882 | 0 | 0 |
| Skupaj | 200 882 | 0 | 0 |

(EUR)

Država članica in šifra projekta

Načrtovani izdatki iz dodatnega nacionalnega programa za nadzor ribištva

Izdatki za projekte, izbrane v skladu s tem sklepom

Najvišji prispevek Unije

Grčija:

EL/13/12

150 000

0

0

Seštevek

150 000

0

0

Španija:

ES/13/47

40 000

0

0

ES/13/52

8 082

0

0

ES/13/53

2 800

0

0

Seštevek

50 882

0

0

Skupaj

200 882

0

0

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/81

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 12. decembra 2013

o izključitvi nekaterih odhodkov držav članic iz naslova Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) iz financiranja Evropske unije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8743)

(Besedilo v angleškem, češkem, finskem, francoskem, grškem, latvijskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, romunskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2013/763/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (2) in zlasti člena 31 Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(4) Uredbe (ES) št. 1258/1999 in členom 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005 mora Komisija opraviti potrebna preverjanja, državam članicam sporočiti rezultate teh preverjanj, upoštevati opažanja držav članic, začeti dvostranske razprave, da bi z zadevnimi državami članicami lahko dosegla dogovor, in slednjim uradno sporočiti svoje sklepne ugotovitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(4) Uredbe (ES) št. 1258/1999 in členom 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005 mora Komisija opraviti potrebna preverjanja, državam članicam sporočiti rezultate teh preverjanj, upoštevati opažanja držav članic, začeti dvostranske razprave, da bi z zadevnimi državami članicami lahko dosegla dogovor, in slednjim uradno sporočiti svoje sklepne ugotovitve.

| (2) | Države članice so imele možnost zahtevati začetek spravnega postopka. Ta možnost je bila v nekaterih primerih uporabljena in Komisija je pregledala poročila, ki so bila izdana o izidu postopka. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so imele možnost zahtevati začetek spravnega postopka. Ta možnost je bila v nekaterih primerih uporabljena in Komisija je pregledala poročila, ki so bila izdana o izidu postopka.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1258/1999 in Uredbo (ES) št. 1290/2005 se lahko financirajo samo kmetijski odhodki, ki so nastali skladno s predpisi Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1258/1999 in Uredbo (ES) št. 1290/2005 se lahko financirajo samo kmetijski odhodki, ki so nastali skladno s predpisi Evropske unije.

| (4) | Opravljena preverjanja, rezultati dvostranskih razprav in spravni postopki so pokazali, da del odhodkov, ki so jih prijavile države članice, ne izpolnjuje teh pogojev in torej ne more biti financiran iz Jamstvenega oddelka EKUJS, EKJS in EKSRP. |
| --- | --- |

(4)

Opravljena preverjanja, rezultati dvostranskih razprav in spravni postopki so pokazali, da del odhodkov, ki so jih prijavile države članice, ne izpolnjuje teh pogojev in torej ne more biti financiran iz Jamstvenega oddelka EKUJS, EKJS in EKSRP.

| (5) | Navesti bi bilo treba zneske, za katere niso izpolnjeni pogoji za financiranje iz Jamstvenega oddelka EKUJS, EKJS in EKSRP. Navedeni zneski se ne nanašajo na odhodke, nastale več kot štiriindvajset mesecev pred pisnim sporočilom, v katerem je Komisija države članice obvestila o rezultatih preverjanj. |
| --- | --- |

(5)

Navesti bi bilo treba zneske, za katere niso izpolnjeni pogoji za financiranje iz Jamstvenega oddelka EKUJS, EKJS in EKSRP. Navedeni zneski se ne nanašajo na odhodke, nastale več kot štiriindvajset mesecev pred pisnim sporočilom, v katerem je Komisija države članice obvestila o rezultatih preverjanj.

| (6) | V primerih, na katere se nanaša ta sklep, je Komisija državam članicam v zbirnem poročilu sporočila oceno zneskov, ki bodo zaradi neskladnosti s predpisi Evropske unije izključeni. |
| --- | --- |

(6)

V primerih, na katere se nanaša ta sklep, je Komisija državam članicam v zbirnem poročilu sporočila oceno zneskov, ki bodo zaradi neskladnosti s predpisi Evropske unije izključeni.

| (7) | Ta sklep ne vpliva na finančne posledice, ki bi jih Komisija lahko imela zaradi sodb Sodišča v primerih, ki so 1. septembra 2013 še nerešeni in se nanašajo na zadeve iz tega sklepa – |
| --- | --- |

(7)

Ta sklep ne vpliva na finančne posledice, ki bi jih Komisija lahko imela zaradi sodb Sodišča v primerih, ki so 1. septembra 2013 še nerešeni in se nanašajo na zadeve iz tega sklepa –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Prilogi navedeni odhodki pooblaščenih plačilnih agencij držav članic, prijavljeni v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, EKJS ali EKSRP, so izključeni iz financiranja Evropske unije, ker niso skladni s predpisi Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo, Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Francosko republiko, Republiko Finsko, Helensko republiko, Irsko, Republiko Latvijo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Madžarsko, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Nizozemsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Kraljevino Španijo in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 12. decembra 2013

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

1

(2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

2

---

PRILOGA

| DČ | Ukrep | Proračunsko leto | Razlog | Vrsta | % | Valuta | Znesek | Odbitki | Finančni vpliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PRORAČUNSKA POSTAVKA: 6500 |
| CZ | Potrditev obračunov – finančna potrditev | 2011 | Upravne napake | ENKRATNO | | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| SKUPAJ CZ | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| 6500 SKUPAJ | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| PRORAČUNSKA POSTAVKA: 6701 |
| AT | Neposredna ločena pomoč (shema enotnega plačila – SPS) | 2007 | Pomanjkljivosti pri LPIS-GIS, pri upravnem pregledu, pri delovanju pregledov na kraju samem in pri uporabi sankcij ter plačil | ENKRATNO | | EUR | –1 542 856,98 | 0,00 | –1 542 856,98 |
| AT | Neposredna ločena pomoč (shema enotnega plačila – SPS) | 2008 | Pomanjkljivosti pri LPIS-GIS, pri upravnem pregledu, pri delovanju pregledov na kraju samem in pri uporabi sankcij ter plačil | ENKRATNO | | EUR | – 362 356,33 | 0,00 | – 362 356,33 |
| AT | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti pri LPIS-GIS, pri upravnem pregledu, pri delovanju pregledov na kraju samem in pri uporabi sankcij ter plačil | ENKRATNO | | EUR | – 322 005,10 | 0,00 | – 322 005,10 |
| SKUPAJ AT | EUR | –2 227 218,41 | 0,00 | –2 227 218,41 |
| BE | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | –8 448,26 | –8 448,26 | 0,00 |
| BE | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | – 827 309,72 | – 827 309,72 | 0,00 |
| SKUPAJ BE | EUR | – 835 757,98 | – 835 757,98 | 0,00 |
| DE | Neposredna ločena pomoč (shema enotnega plačila – SPS) | 2008 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2007 | ENKRATNO | | EUR | –51 726,31 | 0,00 | –51 726,31 |
| DE | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2008 | ENKRATNO | | EUR | –83 286,41 | 0,00 | –83 286,41 |
| DE | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2012 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | –10 670,90 | –10 670,90 | 0,00 |
| SKUPAJ DE | EUR | – 145 683,62 | –10 670,90 | – 135 012,72 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2007 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 365 658,89 | 0,00 | – 365 658,89 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2007 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 737 372,81 | 0,00 | – 737 372,81 |
| ES | Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev | 2007 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 787,28 | 0,00 | –1 787,28 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2007 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | – 145 740,74 | 0,00 | – 145 740,74 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2007 | Posebni neupravičeni odhodki | ENKRATNO | | EUR | – 919 365,27 | 0,00 | – 919 365,27 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2008 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 538 517,00 | 0,00 | – 538 517,00 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2008 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 875 633,57 | 0,00 | – 875 633,57 |
| ES | Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev | 2008 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –3 135,65 | 0,00 | –3 135,65 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2008 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –65 004,15 | 0,00 | –65 004,15 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2008 | Posebni neupravičeni odhodki | ENKRATNO | | EUR | –1 143 982,20 | 0,00 | –1 143 982,20 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2009 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –2 121,76 | 0,00 | –2 121,76 |
| ES | Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev | 2009 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 807,57 | 0,00 | –1 807,57 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2009 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 984 848,39 | 0,00 | – 984 848,39 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2009 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –26 937,72 | 0,00 | –26 937,72 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2010 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | 1 259,51 | 0,00 | 1 259,51 |
| ES | Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev | 2010 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 629,62 | 0,00 | –1 629,62 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2010 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 990 175,71 | 0,00 | – 990 175,71 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2010 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | 169,58 | 0,00 | 169,58 |
| ES | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2011 | Pomanjkljiv ključni nadzor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 979 171,01 | 0,00 | – 979 171,01 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2007 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 800 115,89 | – 506,88 | – 799 609,01 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2007 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 000 522,12 | 0,00 | –1 000 522,12 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –5 160,91 | –0,21 | –5 160,70 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 338 164,02 | 0,00 | – 338 164,02 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 771 505,81 | –31,70 | – 771 474,11 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –14 378,54 | 0,00 | –14 378,54 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –63 773,71 | 0,00 | –63 773,71 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –78,16 | 0,00 | –78,16 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –2 318,23 | 0,00 | –2 318,23 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | 186,40 | 0,00 | 186,40 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 727,03 | 0,00 | – 727,03 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –2 293,81 | 0,00 | –2 293,81 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 468,08 | 0,00 | – 468,08 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | 233,66 | 0,00 | 233,66 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –6 934,44 | 0,00 | –6 934,44 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 181,82 | 0,00 | – 181,82 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –88 770,49 | 0,00 | –88 770,49 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 526 475,63 | –73,61 | – 526 402,02 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –25,72 | 0,00 | –25,72 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 493,99 | 0,00 | – 493,99 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –92 270,35 | 0,00 | –92 270,35 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 525 914,47 | 0,00 | – 525 914,47 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 236,54 | 0,00 | – 236,54 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 457,10 | 0,00 | – 457,10 |
| ES | Druge neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 210,66 | 0,00 | – 210,66 |
| ES | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 803,64 | 0,00 | – 803,64 |
| ES | Pravice | 2009 | Izterjana plačila | ENKRATNO | | EUR | – 152,70 | –0,10 | – 152,60 |
| ES | Pravice | 2009 | Neupravičena dodelitev posebnih pravic | ENKRATNO | | EUR | –1 316 791,79 | – 838,16 | –1 315 953,63 |
| ES | Pravice | 2010 | Krma ni vključena | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –2 796 719,30 | 0,00 | –2 796 719,30 |
| ES | Pravice | 2010 | Nacionalna rezerva za oljčni sektor | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 467 764,48 | 0,00 | –1 467 764,48 |
| ES | Pravice | 2010 | Višja sila v sektorju sladkorja | ENKRATNO | | EUR | – 169 495,55 | 0,00 | – 169 495,55 |
| ES | Pravice | 2010 | Izterjana plačila | ENKRATNO | | EUR | – 259,91 | 0,00 | – 259,91 |
| ES | Pravice | 2010 | Ločitev posebne premije za moško govedo | ENKRATNO | | EUR | – 648 647,61 | 0,00 | – 648 647,61 |
| ES | Pravice | 2010 | Neupravičena dodelitev posebnih pravic | ENKRATNO | | EUR | –1 334 718,15 | 0,00 | –1 334 718,15 |
| ES | Finančna revizija – prekoračitev | 2011 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | – 474 315,16 | – 474 315,16 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – prekoračitev | 2011 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | – 116 322,42 | –1 301 665,74 | 1 185 343,32 |
| ES | Potrditev obračunov – finančna potrditev | 2011 | Neupravičeni izdatki | ENKRATNO | | EUR | –18 632,33 | –18 632,33 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2011 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | –42 228,78 | –42 228,78 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2011 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | –3 043 215,34 | –3 043 215,34 | 0,00 |
| ES | Mleko – kvota | 2011 | Izterjava dajatve za mleko | ENKRATNO | | EUR | 135 786,22 | 135 786,22 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Prekoračitev zgornjih finančnih meja | ENKRATNO | | EUR | –51 193,89 | –51 193,89 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Prekoračitev zgornjih finančnih meja | ENKRATNO | | EUR | –12 288,65 | –12 288,65 | 0,00 |
| ES | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2012 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | – 226 009,53 | – 226 009,53 | 0,00 |
| SKUPAJ ES | EUR | –23 606 290,72 | –5 035 213,86 | –18 571 076,86 |
| FI | Druga neposredna pomoč – govedo | 2009 | Neuporaba znižanj in izključitev (nadzor na kraju samem v obdobju obvezne reje je pokazal, da živali ni bilo na tem kraju) | ENKRATNO | | EUR | –2 455,57 | 0,00 | –2 455,57 |
| FI | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2009 | Neuporaba znižanj in izključitev (potencialno upravičene živali, živali brez ušesnih znamk) | ENKRATNO | | EUR | –85 467,41 | 0,00 | –85 467,41 |
| FI | Druga neposredna pomoč – govedo | 2010 | Neuporaba znižanj in izključitev (nadzor na kraju samem v obdobju obvezne reje je pokazal, da živali ni bilo na tem kraju) | ENKRATNO | | EUR | –4 103,67 | 0,00 | –4 103,67 |
| FI | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2010 | Neuporaba znižanj in izključitev (potencialno upravičene živali, živali brez ušesnih znamk) | ENKRATNO | | EUR | – 130 869,20 | 0,00 | – 130 869,20 |
| FI | Druga neposredna pomoč – členi 68–72 Uredbe 73/2009 | 2011 | Neuporaba znižanj in izključitev (potencialno upravičene živali, živali brez ušesnih znamk) | ENKRATNO | | EUR | –87 599,21 | 0,00 | –87 599,21 |
| FI | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | –73 951,98 | –73 951,98 | 0,00 |
| SKUPAJ FI | EUR | – 384 447,04 | –73 951,98 | – 310 495,06 |
| FR | Sadje in zelenjava – predelava breskev in hrušk | 2007 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –28 022,33 | 0,00 | –28 022,33 |
| FR | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2007 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –38 019,88 | 0,00 | –38 019,88 |
| FR | Sadje in zelenjava – oreški | 2007 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | –14 675,50 | 0,00 | –14 675,50 |
| FR | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2007 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | –10 143 429,40 | –4 402 146,54 | –5 741 282,86 |
| FR | Sadje in zelenjava – umiki s trga | 2007 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | – 254 741,35 | 0,00 | – 254 741,35 |
| FR | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2008 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | –7 013 519,75 | –2 358 665,31 | –4 654 854,44 |
| FR | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2009 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | –93 897,24 | 0,00 | –93 897,24 |
| FR | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2010 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | –83 200,09 | 0,00 | –83 200,09 |
| FR | Sadje in zelenjava – operativni programi | 2011 | Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev | ENKRATNO | | EUR | –30 320,94 | 0,00 | –30 320,94 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2008 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih normativnih zahtev za upravljanje (SMR), kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –40 391 474,89 | –11 821,04 | –40 379 653,85 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2008 | Popustljiv sistem sankcij, pozna obvestila, leto zahtevka 2007 | ENKRATNO | | EUR | –11 039 706,01 | –55 198,55 | –10 984 507,46 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 157 245,53 | 0,00 | – 157 245,53 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –9 493,60 | –0,28 | –9 493,32 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –40 818 770,14 | –10 787,66 | –40 807 982,48 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | Popustljiv sistem sankcij, pozna obvestila, leto zahtevka 2008 | ENKRATNO | | EUR | –13 381 038,70 | –66 906,21 | –13 314 132,49 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –26 673,71 | 0,00 | –26 673,71 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –16 163 000,23 | –2 669,27 | –16 160 330,96 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 689,23 | 0,01 | –1 689,24 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –9 628,52 | –0,56 | –9 627,96 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Popustljiv sistem sankcij, pozna obvestila, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2009 | ENKRATNO | | EUR | –15 761 783,07 | –31 523,60 | –15 730 259,47 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2011 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –9 551,86 | – 276,81 | –9 275,05 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2011 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | 1 881,20 | 0,00 | 1 881,20 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2011 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –8 515,33 | 0,00 | –8 515,33 |
| FR | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2012 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | – 361 229,20 | – 361 229,20 | 0,00 |
| FR | Potrditev obračunov – potrditev skladnosti | 2009 | Napaka pri dodelitvi proračunskih sredstev: prejemki niso prijavljeni v proračun Skupnosti | ENKRATNO | | EUR | –35 069,07 | 0,00 | –35 069,07 |
| FR | Potrditev obračunov – potrditev skladnosti | 2009 | Nepravilnost ali malomarnost v postopku izterjave | ENKRATNO | | EUR | –21 037,96 | 0,00 | –21 037,96 |
| SKUPAJ FR | EUR | – 155 893 852,33 | –7 301 225,02 | – 148 592 627,31 |
| GR | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2007 | Pomanjkljivosti pri nadzoru preverjanj obračunov, fizičnih preverjanj območij, upravnih in računovodskih preverjanj proizvajalcev in končnih izdelkov, fizičnih in računovodskih preverjanj zalog | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 241 950,67 | 0,00 | –1 241 950,67 |
| GR | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2008 | Pomanjkljivosti pri nadzoru preverjanj obračunov, fizičnih preverjanj območij, upravnih in računovodskih preverjanj proizvajalcev in končnih izdelkov, fizičnih in računovodskih preverjanj zalog | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –2 115 555,01 | 0,00 | –2 115 555,01 |
| GR | Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov | 2009 | Pomanjkljivosti pri nadzoru preverjanj obračunov, fizičnih preverjanj območij, upravnih in računovodskih preverjanj proizvajalcev in končnih izdelkov, fizičnih in računovodskih preverjanj zalog | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –3 219,00 | 0,00 | –3 219,00 |
| GR | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2009 | Govedo, člen 69: pomanjkljivosti v sistemu sankcioniranja in pri nadzornih preverjanjih – leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 162 625,79 | – 325,25 | – 162 300,54 |
| GR | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2009 | Ovce, člen 69: pomanjkljivosti nadzora na kraju samem – obdržanje nepreverjenih živali – leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 589 848,52 | –1 179,70 | – 588 668,82 |
| GR | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2009 | Govedo, člen 69 – neupravičena plačila posameznim vlagateljem – leto zahtevka 2009 | ENKRATNO | | EUR | –49 324,00 | – 986,48 | –48 337,52 |
| GR | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2010 | Govedo, člen 69: pomanjkljivosti v sistemu sankcioniranja in pri nadzornih preverjanjih – leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 159 662,41 | – 660,12 | – 159 002,29 |
| GR | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2010 | Ovce, člen 69: pomanjkljivosti nadzora na kraju samem – obdržanje nepreverjenih živali – leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 626 203,65 | –29 339,23 | – 596 864,42 |
| GR | Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo | 2011 | Ovce, člen 69: pomanjkljivosti nadzora na kraju samem – obdržanje nepreverjenih živali – leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | 2 003,17 | 0,00 | 2 003,17 |
| GR | Pravice | 2008 | Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – običajne pravice | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | –7 020 040,97 | 0,00 |
| GR | Pravice | 2008 | Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – posebne pravice | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –3 982 096,46 | 0,00 | –3 982 096,46 |
| GR | Pravice | 2008 | Pomanjkljivosti pri dodelitvi meril za nacionalno rezervo leta 2006 | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –9 935 755,68 | –4 967 877,84 | –4 967 877,84 |
| GR | Pravice | 2008 | Neupravičeni upravičenci dodelitve iz nacionalne rezerve za leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | – 524 628,25 | 0,00 | – 524 628,25 |
| GR | Pravice | 2008 | Napačen izračun regionalnega povprečja pravic za leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | – 674 004,06 | 0,00 | – 674 004,06 |
| GR | Pravice | 2008 | Napačen izračun vrednosti regionalnega povprečja pravic za leto 2006 | ENKRATNO | | EUR | –2 786 983,22 | 0,00 | –2 786 983,22 |
| GR | Pravice | 2008 | Delna sprožitev posebnih pravic | ENKRATNO | | EUR | –1 482 230,85 | 0,00 | –1 482 230,85 |
| GR | Pravice | 2008 | Povračilo zaradi prekrivanja s popravkom v okviru poizvedbe AA/2007/007/GR | ENKRATNO | | EUR | 0,00 | – 199 280,78 | 199 280,78 |
| GR | Pravice | 2009 | Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – običajne pravice | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –7 017 232,96 | 0,00 | –7 017 232,96 |
| GR | Pravice | 2009 | Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – posebne pravice | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –3 947 400,93 | 0,00 | –3 947 400,93 |
| GR | Pravice | 2009 | Pomanjkljivosti pri dodelitvi meril za nacionalno rezervo leta 2006 | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –9 739 243,02 | 0,00 | –9 739 243,02 |
| GR | Pravice | 2009 | Neupravičeni upravičenci dodelitve iz nacionalne rezerve za leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | – 396 672,82 | 0,00 | – 396 672,82 |
| GR | Pravice | 2009 | Napačen izračun regionalnega povprečja pravic za leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | – 599 310,06 | 0,00 | – 599 310,06 |
| GR | Pravice | 2009 | Napačen izračun vrednosti regionalnega povprečja pravic za leto 2006 | ENKRATNO | | EUR | –2 730 858,30 | 0,00 | –2 730 858,30 |
| GR | Pravice | 2009 | Delna sprožitev posebnih pravic | ENKRATNO | | EUR | –1 847 858,89 | 0,00 | –1 847 858,89 |
| GR | Pravice | 2010 | Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – običajne pravice | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | 0,00 | –7 020 040,97 |
| GR | Pravice | 2010 | Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – posebne pravice | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –3 885 929,66 | 0,00 | –3 885 929,66 |
| GR | Pravice | 2010 | Pomanjkljivosti pri dodelitvi meril za nacionalno rezervo leta 2006 | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –9 691 976,36 | 0,00 | –9 691 976,36 |
| GR | Pravice | 2010 | Neupravičeni upravičenci dodelitve iz nacionalne rezerve za leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | – 365 638,75 | 0,00 | – 365 638,75 |
| GR | Pravice | 2010 | Napačen izračun regionalnega povprečja pravic za leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | – 565 616,36 | 0,00 | – 565 616,36 |
| GR | Pravice | 2010 | Napačen izračun vrednosti regionalnega povprečja pravic za leto 2006 | ENKRATNO | | EUR | –2 716 046,60 | 0,00 | –2 716 046,60 |
| GR | Pravice | 2010 | Delna sprožitev posebnih pravic | ENKRATNO | | EUR | –1 884 218,70 | 0,00 | –1 884 218,70 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2007 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –5 325 926,19 | – 484 087,90 | –4 841 838,29 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2008 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –29 319,70 | –46,06 | –29 273,64 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2008 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –11 421 885,77 | – 624 482,52 | –10 797 403,25 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2009 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –4 936 572,90 | –55 807,14 | –4 880 765,76 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2009 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –20 694,01 | –14 620,62 | –6 073,39 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2009 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 107 029,89 | –14 138,96 | –92 890,93 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 547,38 | – 751,51 | 204,13 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –57,69 | 0,00 | –57,69 |
| GR | Mleko – kvota | 2008 | Popravek dajatve za mleko | ENKRATNO | | EUR | 347,11 | 347,11 | 0,00 |
| GR | Finančna revizija – prekoračitev | 2008 | Prekoračitev zgornjih finančnih meja | ENKRATNO | | EUR | – 737 200,95 | – 825 060,11 | 87 859,16 |
| GR | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2008 | Prekoračitev rokov za zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | – 174 948,49 | – 174 948,49 | 0,00 |
| GR | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2008 | Prekoračitev rokov za plačila | ENKRATNO | | EUR | –2 448 650,32 | –2 448 650,32 | 0,00 |
| SKUPAJ GR | EUR | – 108 962 655,93 | –16 861 936,89 | –92 100 719,04 |
| HU | Potrditev obračunov – potrditev skladnosti | 2011 | Znane napake | ENKRATNO | | EUR | – 336 450,00 | 0,00 | – 336 450,00 |
| HU | Potrditev obračunov – potrditev skladnosti | 2011 | Znane napake | ENKRATNO | | EUR | – 781,00 | 0,00 | – 781,00 |
| SKUPAJ HU | EUR | – 337 231,00 | 0,00 | – 337 231,00 |
| IE | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Prekoračitev zgornjih finančnih meja | ENKRATNO | | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| SKUPAJ IE | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| LU | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2008 | ENKRATNO | | EUR | – 161 186,50 | 0,00 | – 161 186,50 |
| LU | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2009 | ENKRATNO | | EUR | –12 003,27 | 0,00 | –12 003,27 |
| LU | Ločene neposredne pomoči | 2011 | Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2010 | ENKRATNO | | EUR | –15 096,97 | 0,00 | –15 096,97 |
| LU | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | –2 597,78 | –2 597,78 | 0,00 |
| SKUPAJ LU | EUR | – 190 884,52 | –2 597,78 | – 188 286,74 |
| LV | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| SKUPAJ LV | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| NL | Druge neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 3,00 % | EUR | –15 979,71 | 0,00 | –15 979,71 |
| NL | Ločene neposredne pomoči | 2009 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 3,00 % | EUR | –20 461 767,83 | – 209,47 | –20 461 558,36 |
| NL | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 3,00 % | EUR | –31 702,54 | 0,00 | –31 702,54 |
| NL | Druge neposredne pomoči | 2010 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 3,00 % | EUR | –42,24 | 0,00 | –42,24 |
| NL | Ločene neposredne pomoči | 2011 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 3,00 % | EUR | –1 678,57 | 0,00 | –1 678,57 |
| NL | Ločene neposredne pomoči | 2010 | Nenatančnost LPIS–GIS, leto zahtevka 2009 | ENKRATNO | | EUR | –5 047 207,00 | 0,00 | –5 047 207,00 |
| NL | Ločene neposredne pomoči | 2011 | Nenatančnost LPIS–GIS, leto zahtevka 2010 | ENKRATNO | | EUR | – 750 000,00 | 0,00 | – 750 000,00 |
| NL | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2012 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | –33 831,72 | –33 831,72 | 0,00 |
| NL | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2012 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | –91 159,06 | –91 159,06 | 0,00 |
| NL | Nepravilnosti | 2007 | Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2006 | ENKRATNO | | EUR | –4 890 879,11 | 0,00 | –4 890 879,11 |
| NL | Nepravilnosti | 2009 | Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2007 | ENKRATNO | | EUR | –5 346,88 | 0,00 | –5 346,88 |
| NL | Nepravilnosti | 2009 | Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2008 | ENKRATNO | | EUR | –10 459,54 | 0,00 | –10 459,54 |
| NL | Nepravilnosti | 2010 | Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2009 | ENKRATNO | | EUR | – 310 112,90 | 0,00 | – 310 112,90 |
| NL | Nepravilnosti | 2011 | Nezaračunane obresti na zneske, izterjane v finančnih letih 2006–2009 | ENKRATNO | | EUR | –60 779,00 | 0,00 | –60 779,00 |
| SKUPAJ NL | EUR | –31 710 946,10 | – 125 200,25 | –31 585 745,85 |
| RO | Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila | 2012 | Zamujena plačila | ENKRATNO | | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SKUPAJ RO | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SE | Finančna revizija – prekoračitev | 2012 | Preseganje zgornjih meja | ENKRATNO | | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| SKUPAJ SE | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| 6701 SKUPAJ | EUR | – 324 427 377,34 | –30 378 964,35 | – 294 048 412,99 |
| PRORAČUNSKA POSTAVKA: 05070107 |
| PT | POSEI | 2006 | Povračilo na podlagi sodbe v zadevi T-2/11 | ENKRATNO | | EUR | 239 045,63 | 0,00 | 239 045,63 |
| PT | Druga neposredna pomoč – rastlinski izdelki (POSEI) | 2007 | Povračilo na podlagi sodbe v zadevi T-2/11 | ENKRATNO | | EUR | 266 137,96 | 0,00 | 266 137,96 |
| SKUPAJ PT | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| 05070107 SKUPAJ | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| PRORAČUNSKA POSTAVKA: 6711 |
| AT | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2007 | Pomanjkljivosti pri LPIS–GIS in pri delovanju preverjanj na kraju samem | ENKRATNO | | EUR | –1 349 639,44 | 0,00 | –1 349 639,44 |
| AT | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2008 | Pomanjkljivosti pri LPIS–GIS in pri delovanju preverjanj na kraju samem | ENKRATNO | | EUR | –24 535,35 | 0,00 | –24 535,35 |
| AT | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti pri LPIS–GIS in pri delovanju preverjanj na kraju samem | ENKRATNO | | EUR | –24 349,54 | 0,00 | –24 349,54 |
| SKUPAJ AT | EUR | –1 398 524,33 | 0,00 | –1 398 524,33 |
| DE | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2008 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2007 | ENKRATNO | | EUR | –9 971,25 | 0,00 | –9 971,25 |
| DE | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2008 | ENKRATNO | | EUR | –6 630,34 | 0,00 | –6 630,34 |
| DE | Potrditev obračunov - finančna potrditev | 2009 | Najverjetneje napaka | ENKRATNO | | EUR | – 138 837,34 | 0,00 | – 138 837,34 |
| SKUPAJ DE | EUR | – 155 438,93 | 0,00 | – 155 438,93 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2007 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –11 246,42 | 0,00 | –11 246,42 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –65 926,15 | 0,00 | –65 926,15 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –46 397,27 | 0,00 | –46 397,27 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –3 290,19 | 0,00 | –3 290,19 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 287,56 | 0,00 | – 287,56 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 303,12 | 0,00 | – 303,12 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | 18,30 | 0,00 | 18,30 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –12 901,26 | 0,00 | –12 901,26 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2008 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –1 720,07 | 0,00 | –1 720,07 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –3 376,04 | 0,00 | –3 376,04 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –18 020,14 | 0,00 | –18 020,14 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 222,49 | 0,00 | – 222,49 |
| ES | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2010 | Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –61,33 | 0,00 | –61,33 |
| SKUPAJ ES | EUR | – 163 733,74 | 0,00 | – 163 733,74 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2009 | Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | – 504,30 | – 504,30 | 0,00 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2009 | Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006 | ENKRATNO | | EUR | –32 799,76 | 0,00 | –32 799,76 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2010 | Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –4 953,65 | –4 953,65 | 0,00 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2010 | Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006 | ENKRATNO | | EUR | – 255 575,05 | 0,00 | – 255 575,05 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2011 | Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –3 752,32 | –3 752,32 | 0,00 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2011 | Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006 | ENKRATNO | | EUR | – 301 891,12 | 0,00 | – 301 891,12 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2012 | Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov | PAVŠAL | 10,00 % | EUR | –4 998,04 | –4 998,04 | 0,00 |
| FI | Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013) | 2012 | Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006 | ENKRATNO | | EUR | – 337 561,65 | 0,00 | – 337 561,65 |
| SKUPAJ FI | EUR | – 942 035,89 | –14 208,31 | – 927 827,58 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2008 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 900 274,20 | – 105 512,31 | – 794 761,89 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2008 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –1 375 559,77 | 0,00 | –1 375 559,77 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 597 967,90 | 0,00 | – 597 967,90 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –13 298,28 | 0,00 | –13 298,28 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2009 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 840 454,15 | –39 517,83 | – 800 936,32 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 293 991,73 | 0,00 | – 293 991,73 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –9 888,16 | 0,00 | –9 888,16 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2010 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –7 095,86 | 0,00 | –7 095,86 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2011 | Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | –1 266,06 | 0,00 | –1 266,06 |
| FR | Navzkrižna skladnost | 2011 | 2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | –2 174,86 | 0,00 | –2 174,86 |
| FR | Potrditev obračunov – potrditev skladnosti | 2009 | Nepravilnost ali malomarnost v postopku izterjave | ENKRATNO | | EUR | –4 751,99 | 0,00 | –4 751,99 |
| SKUPAJ FR | EUR | –4 046 722,96 | – 145 030,14 | –3 901 692,82 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2008 | PAVŠAL | 2,00 % | EUR | – 201 962,44 | 0,00 | – 201 962,44 |
| GR | Navzkrižna skladnost | 2010 | Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007 | PAVŠAL | 5,00 % | EUR | – 186 826,13 | 0,00 | – 186 826,13 |
| SKUPAJ GR | EUR | – 388 788,57 | 0,00 | – 388 788,57 |
| LU | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2008 | ENKRATNO | | EUR | –24 894,97 | 0,00 | –24 894,97 |
| LU | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2010 | Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2009 | ENKRATNO | | EUR | –2 068,61 | 0,00 | –2 068,61 |
| LU | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2011 | Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2010 | ENKRATNO | | EUR | –2 293,52 | 0,00 | –2 293,52 |
| SKUPAJ LU | EUR | –29 257,10 | 0,00 | –29 257,10 |
| NL | Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino) | 2009 | Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008 | ENKRATNO | | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| SKUPAJ NL | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| 6711 SKUPAJ | EUR | –10 941 189,52 | – 342 899,18 | –10 598 290,34 |

DČ

Ukrep

Proračunsko leto

Razlog

Vrsta

%

Valuta

Znesek

Odbitki

Finančni vpliv

PRORAČUNSKA POSTAVKA: 6500

CZ

Potrditev obračunov – finančna potrditev

2011

Upravne napake

ENKRATNO

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

SKUPAJ CZ

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

6500 SKUPAJ

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

PRORAČUNSKA POSTAVKA: 6701

AT

Neposredna ločena pomoč (shema enotnega plačila – SPS)

2007

Pomanjkljivosti pri LPIS-GIS, pri upravnem pregledu, pri delovanju pregledov na kraju samem in pri uporabi sankcij ter plačil

ENKRATNO

EUR

–1 542 856,98

0,00

–1 542 856,98

AT

Neposredna ločena pomoč (shema enotnega plačila – SPS)

2008

Pomanjkljivosti pri LPIS-GIS, pri upravnem pregledu, pri delovanju pregledov na kraju samem in pri uporabi sankcij ter plačil

ENKRATNO

EUR

– 362 356,33

0,00

– 362 356,33

AT

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti pri LPIS-GIS, pri upravnem pregledu, pri delovanju pregledov na kraju samem in pri uporabi sankcij ter plačil

ENKRATNO

EUR

– 322 005,10

0,00

– 322 005,10

SKUPAJ AT

EUR

–2 227 218,41

0,00

–2 227 218,41

BE

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

–8 448,26

–8 448,26

0,00

BE

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

– 827 309,72

– 827 309,72

0,00

SKUPAJ BE

EUR

– 835 757,98

– 835 757,98

0,00

DE

Neposredna ločena pomoč (shema enotnega plačila – SPS)

2008

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2007

ENKRATNO

EUR

–51 726,31

0,00

–51 726,31

DE

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2008

ENKRATNO

EUR

–83 286,41

0,00

–83 286,41

DE

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2012

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

–10 670,90

–10 670,90

0,00

SKUPAJ DE

EUR

– 145 683,62

–10 670,90

– 135 012,72

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2007

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 365 658,89

0,00

– 365 658,89

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2007

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 737 372,81

0,00

– 737 372,81

ES

Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev

2007

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 787,28

0,00

–1 787,28

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2007

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

10,00 %

EUR

– 145 740,74

0,00

– 145 740,74

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2007

Posebni neupravičeni odhodki

ENKRATNO

EUR

– 919 365,27

0,00

– 919 365,27

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2008

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 538 517,00

0,00

– 538 517,00

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2008

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 875 633,57

0,00

– 875 633,57

ES

Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev

2008

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–3 135,65

0,00

–3 135,65

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2008

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–65 004,15

0,00

–65 004,15

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2008

Posebni neupravičeni odhodki

ENKRATNO

EUR

–1 143 982,20

0,00

–1 143 982,20

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2009

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–2 121,76

0,00

–2 121,76

ES

Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev

2009

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 807,57

0,00

–1 807,57

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2009

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 984 848,39

0,00

– 984 848,39

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2009

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–26 937,72

0,00

–26 937,72

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2010

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

2,00 %

EUR

1 259,51

0,00

1 259,51

ES

Sadje in zelenjava – predhodno priznane skupine proizvajalcev

2010

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 629,62

0,00

–1 629,62

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2010

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 990 175,71

0,00

– 990 175,71

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2010

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

10,00 %

EUR

169,58

0,00

169,58

ES

Sadje in zelenjava – operativni programi

2011

Pomanjkljiv ključni nadzor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 979 171,01

0,00

– 979 171,01

ES

Ločene neposredne pomoči

2007

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 800 115,89

– 506,88

– 799 609,01

ES

Druge neposredne pomoči

2007

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 000 522,12

0,00

–1 000 522,12

ES

Ločene neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–5 160,91

–0,21

–5 160,70

ES

Druge neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 338 164,02

0,00

– 338 164,02

ES

Ločene neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 771 505,81

–31,70

– 771 474,11

ES

Druge neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–14 378,54

0,00

–14 378,54

ES

Druge neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–63 773,71

0,00

–63 773,71

ES

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–78,16

0,00

–78,16

ES

Druge neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–2 318,23

0,00

–2 318,23

ES

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

186,40

0,00

186,40

ES

Druge neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 727,03

0,00

– 727,03

ES

Ločene neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–2 293,81

0,00

–2 293,81

ES

Druge neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 468,08

0,00

– 468,08

ES

Ločene neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

233,66

0,00

233,66

ES

Druge neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–6 934,44

0,00

–6 934,44

ES

Druge neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 181,82

0,00

– 181,82

ES

Druge neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–88 770,49

0,00

–88 770,49

ES

Ločene neposredne pomoči

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 526 475,63

–73,61

– 526 402,02

ES

Druge neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–25,72

0,00

–25,72

ES

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 493,99

0,00

– 493,99

ES

Druge neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–92 270,35

0,00

–92 270,35

ES

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 525 914,47

0,00

– 525 914,47

ES

Druge neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 236,54

0,00

– 236,54

ES

Ločene neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 457,10

0,00

– 457,10

ES

Druge neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 210,66

0,00

– 210,66

ES

Ločene neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 803,64

0,00

– 803,64

ES

Pravice

2009

Izterjana plačila

ENKRATNO

EUR

– 152,70

–0,10

– 152,60

ES

Pravice

2009

Neupravičena dodelitev posebnih pravic

ENKRATNO

EUR

–1 316 791,79

– 838,16

–1 315 953,63

ES

Pravice

2010

Krma ni vključena

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–2 796 719,30

0,00

–2 796 719,30

ES

Pravice

2010

Nacionalna rezerva za oljčni sektor

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 467 764,48

0,00

–1 467 764,48

ES

Pravice

2010

Višja sila v sektorju sladkorja

ENKRATNO

EUR

– 169 495,55

0,00

– 169 495,55

ES

Pravice

2010

Izterjana plačila

ENKRATNO

EUR

– 259,91

0,00

– 259,91

ES

Pravice

2010

Ločitev posebne premije za moško govedo

ENKRATNO

EUR

– 648 647,61

0,00

– 648 647,61

ES

Pravice

2010

Neupravičena dodelitev posebnih pravic

ENKRATNO

EUR

–1 334 718,15

0,00

–1 334 718,15

ES

Finančna revizija – prekoračitev

2011

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

– 474 315,16

– 474 315,16

0,00

ES

Finančna revizija – prekoračitev

2011

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

– 116 322,42

–1 301 665,74

1 185 343,32

ES

Potrditev obračunov – finančna potrditev

2011

Neupravičeni izdatki

ENKRATNO

EUR

–18 632,33

–18 632,33

0,00

ES

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2011

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

–42 228,78

–42 228,78

0,00

ES

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2011

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

–3 043 215,34

–3 043 215,34

0,00

ES

Mleko – kvota

2011

Izterjava dajatve za mleko

ENKRATNO

EUR

135 786,22

135 786,22

0,00

ES

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Prekoračitev zgornjih finančnih meja

ENKRATNO

EUR

–51 193,89

–51 193,89

0,00

ES

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Prekoračitev zgornjih finančnih meja

ENKRATNO

EUR

–12 288,65

–12 288,65

0,00

ES

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2012

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

– 226 009,53

– 226 009,53

0,00

SKUPAJ ES

EUR

–23 606 290,72

–5 035 213,86

–18 571 076,86

FI

Druga neposredna pomoč – govedo

2009

Neuporaba znižanj in izključitev (nadzor na kraju samem v obdobju obvezne reje je pokazal, da živali ni bilo na tem kraju)

ENKRATNO

EUR

–2 455,57

0,00

–2 455,57

FI

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2009

Neuporaba znižanj in izključitev (potencialno upravičene živali, živali brez ušesnih znamk)

ENKRATNO

EUR

–85 467,41

0,00

–85 467,41

FI

Druga neposredna pomoč – govedo

2010

Neuporaba znižanj in izključitev (nadzor na kraju samem v obdobju obvezne reje je pokazal, da živali ni bilo na tem kraju)

ENKRATNO

EUR

–4 103,67

0,00

–4 103,67

FI

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2010

Neuporaba znižanj in izključitev (potencialno upravičene živali, živali brez ušesnih znamk)

ENKRATNO

EUR

– 130 869,20

0,00

– 130 869,20

FI

Druga neposredna pomoč – členi 68–72 Uredbe 73/2009

2011

Neuporaba znižanj in izključitev (potencialno upravičene živali, živali brez ušesnih znamk)

ENKRATNO

EUR

–87 599,21

0,00

–87 599,21

FI

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

–73 951,98

–73 951,98

0,00

SKUPAJ FI

EUR

– 384 447,04

–73 951,98

– 310 495,06

FR

Sadje in zelenjava – predelava breskev in hrušk

2007

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–28 022,33

0,00

–28 022,33

FR

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2007

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–38 019,88

0,00

–38 019,88

FR

Sadje in zelenjava – oreški

2007

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

–14 675,50

0,00

–14 675,50

FR

Sadje in zelenjava – operativni programi

2007

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

–10 143 429,40

–4 402 146,54

–5 741 282,86

FR

Sadje in zelenjava – umiki s trga

2007

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

– 254 741,35

0,00

– 254 741,35

FR

Sadje in zelenjava – operativni programi

2008

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

–7 013 519,75

–2 358 665,31

–4 654 854,44

FR

Sadje in zelenjava – operativni programi

2009

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

–93 897,24

0,00

–93 897,24

FR

Sadje in zelenjava – operativni programi

2010

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

–83 200,09

0,00

–83 200,09

FR

Sadje in zelenjava – operativni programi

2011

Pomanjkljivosti pri zagotavljanju tehničnih sredstev članom organizacij proizvajalcev

ENKRATNO

EUR

–30 320,94

0,00

–30 320,94

FR

Navzkrižna skladnost

2008

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih normativnih zahtev za upravljanje (SMR), kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–40 391 474,89

–11 821,04

–40 379 653,85

FR

Navzkrižna skladnost

2008

Popustljiv sistem sankcij, pozna obvestila, leto zahtevka 2007

ENKRATNO

EUR

–11 039 706,01

–55 198,55

–10 984 507,46

FR

Navzkrižna skladnost

2009

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 157 245,53

0,00

– 157 245,53

FR

Navzkrižna skladnost

2009

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–9 493,60

–0,28

–9 493,32

FR

Navzkrižna skladnost

2009

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–40 818 770,14

–10 787,66

–40 807 982,48

FR

Navzkrižna skladnost

2009

Popustljiv sistem sankcij, pozna obvestila, leto zahtevka 2008

ENKRATNO

EUR

–13 381 038,70

–66 906,21

–13 314 132,49

FR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–26 673,71

0,00

–26 673,71

FR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–16 163 000,23

–2 669,27

–16 160 330,96

FR

Navzkrižna skladnost

2010

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 689,23

0,01

–1 689,24

FR

Navzkrižna skladnost

2010

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–9 628,52

–0,56

–9 627,96

FR

Navzkrižna skladnost

2010

Popustljiv sistem sankcij, pozna obvestila, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2009

ENKRATNO

EUR

–15 761 783,07

–31 523,60

–15 730 259,47

FR

Navzkrižna skladnost

2011

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–9 551,86

– 276,81

–9 275,05

FR

Navzkrižna skladnost

2011

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

1 881,20

0,00

1 881,20

FR

Navzkrižna skladnost

2011

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–8 515,33

0,00

–8 515,33

FR

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2012

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

– 361 229,20

– 361 229,20

0,00

FR

Potrditev obračunov – potrditev skladnosti

2009

Napaka pri dodelitvi proračunskih sredstev: prejemki niso prijavljeni v proračun Skupnosti

ENKRATNO

EUR

–35 069,07

0,00

–35 069,07

FR

Potrditev obračunov – potrditev skladnosti

2009

Nepravilnost ali malomarnost v postopku izterjave

ENKRATNO

EUR

–21 037,96

0,00

–21 037,96

SKUPAJ FR

EUR

– 155 893 852,33

–7 301 225,02

– 148 592 627,31

GR

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2007

Pomanjkljivosti pri nadzoru preverjanj obračunov, fizičnih preverjanj območij, upravnih in računovodskih preverjanj proizvajalcev in končnih izdelkov, fizičnih in računovodskih preverjanj zalog

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 241 950,67

0,00

–1 241 950,67

GR

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2008

Pomanjkljivosti pri nadzoru preverjanj obračunov, fizičnih preverjanj območij, upravnih in računovodskih preverjanj proizvajalcev in končnih izdelkov, fizičnih in računovodskih preverjanj zalog

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–2 115 555,01

0,00

–2 115 555,01

GR

Sadje in zelenjava – predelava paradižnikov

2009

Pomanjkljivosti pri nadzoru preverjanj obračunov, fizičnih preverjanj območij, upravnih in računovodskih preverjanj proizvajalcev in končnih izdelkov, fizičnih in računovodskih preverjanj zalog

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–3 219,00

0,00

–3 219,00

GR

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2009

Govedo, člen 69: pomanjkljivosti v sistemu sankcioniranja in pri nadzornih preverjanjih – leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 162 625,79

– 325,25

– 162 300,54

GR

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2009

Ovce, člen 69: pomanjkljivosti nadzora na kraju samem – obdržanje nepreverjenih živali – leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 589 848,52

–1 179,70

– 588 668,82

GR

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2009

Govedo, člen 69 – neupravičena plačila posameznim vlagateljem – leto zahtevka 2009

ENKRATNO

EUR

–49 324,00

– 986,48

–48 337,52

GR

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2010

Govedo, člen 69: pomanjkljivosti v sistemu sankcioniranja in pri nadzornih preverjanjih – leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 159 662,41

– 660,12

– 159 002,29

GR

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2010

Ovce, člen 69: pomanjkljivosti nadzora na kraju samem – obdržanje nepreverjenih živali – leto zahtevka 2009

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 626 203,65

–29 339,23

– 596 864,42

GR

Druga neposredna pomoč – člen 69 Uredbe 1782/2003 – samo ovce in govedo

2011

Ovce, člen 69: pomanjkljivosti nadzora na kraju samem – obdržanje nepreverjenih živali – leto zahtevka 2009

PAVŠAL

5,00 %

EUR

2 003,17

0,00

2 003,17

GR

Pravice

2008

Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – običajne pravice

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

–7 020 040,97

0,00

GR

Pravice

2008

Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – posebne pravice

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–3 982 096,46

0,00

–3 982 096,46

GR

Pravice

2008

Pomanjkljivosti pri dodelitvi meril za nacionalno rezervo leta 2006

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–9 935 755,68

–4 967 877,84

–4 967 877,84

GR

Pravice

2008

Neupravičeni upravičenci dodelitve iz nacionalne rezerve za leto 2007

ENKRATNO

EUR

– 524 628,25

0,00

– 524 628,25

GR

Pravice

2008

Napačen izračun regionalnega povprečja pravic za leto 2007

ENKRATNO

EUR

– 674 004,06

0,00

– 674 004,06

GR

Pravice

2008

Napačen izračun vrednosti regionalnega povprečja pravic za leto 2006

ENKRATNO

EUR

–2 786 983,22

0,00

–2 786 983,22

GR

Pravice

2008

Delna sprožitev posebnih pravic

ENKRATNO

EUR

–1 482 230,85

0,00

–1 482 230,85

GR

Pravice

2008

Povračilo zaradi prekrivanja s popravkom v okviru poizvedbe AA/2007/007/GR

ENKRATNO

EUR

0,00

– 199 280,78

199 280,78

GR

Pravice

2009

Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – običajne pravice

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–7 017 232,96

0,00

–7 017 232,96

GR

Pravice

2009

Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – posebne pravice

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–3 947 400,93

0,00

–3 947 400,93

GR

Pravice

2009

Pomanjkljivosti pri dodelitvi meril za nacionalno rezervo leta 2006

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–9 739 243,02

0,00

–9 739 243,02

GR

Pravice

2009

Neupravičeni upravičenci dodelitve iz nacionalne rezerve za leto 2007

ENKRATNO

EUR

– 396 672,82

0,00

– 396 672,82

GR

Pravice

2009

Napačen izračun regionalnega povprečja pravic za leto 2007

ENKRATNO

EUR

– 599 310,06

0,00

– 599 310,06

GR

Pravice

2009

Napačen izračun vrednosti regionalnega povprečja pravic za leto 2006

ENKRATNO

EUR

–2 730 858,30

0,00

–2 730 858,30

GR

Pravice

2009

Delna sprožitev posebnih pravic

ENKRATNO

EUR

–1 847 858,89

0,00

–1 847 858,89

GR

Pravice

2010

Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – običajne pravice

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

0,00

–7 020 040,97

GR

Pravice

2010

Nevključitev krmnih površin v leto 2006 – posebne pravice

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–3 885 929,66

0,00

–3 885 929,66

GR

Pravice

2010

Pomanjkljivosti pri dodelitvi meril za nacionalno rezervo leta 2006

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–9 691 976,36

0,00

–9 691 976,36

GR

Pravice

2010

Neupravičeni upravičenci dodelitve iz nacionalne rezerve za leto 2007

ENKRATNO

EUR

– 365 638,75

0,00

– 365 638,75

GR

Pravice

2010

Napačen izračun regionalnega povprečja pravic za leto 2007

ENKRATNO

EUR

– 565 616,36

0,00

– 565 616,36

GR

Pravice

2010

Napačen izračun vrednosti regionalnega povprečja pravic za leto 2006

ENKRATNO

EUR

–2 716 046,60

0,00

–2 716 046,60

GR

Pravice

2010

Delna sprožitev posebnih pravic

ENKRATNO

EUR

–1 884 218,70

0,00

–1 884 218,70

GR

Navzkrižna skladnost

2007

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–5 325 926,19

– 484 087,90

–4 841 838,29

GR

Navzkrižna skladnost

2008

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–29 319,70

–46,06

–29 273,64

GR

Navzkrižna skladnost

2008

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–11 421 885,77

– 624 482,52

–10 797 403,25

GR

Navzkrižna skladnost

2009

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–4 936 572,90

–55 807,14

–4 880 765,76

GR

Navzkrižna skladnost

2009

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–20 694,01

–14 620,62

–6 073,39

GR

Navzkrižna skladnost

2009

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 107 029,89

–14 138,96

–92 890,93

GR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 547,38

– 751,51

204,13

GR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–57,69

0,00

–57,69

GR

Mleko – kvota

2008

Popravek dajatve za mleko

ENKRATNO

EUR

347,11

347,11

0,00

GR

Finančna revizija – prekoračitev

2008

Prekoračitev zgornjih finančnih meja

ENKRATNO

EUR

– 737 200,95

– 825 060,11

87 859,16

GR

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2008

Prekoračitev rokov za zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

– 174 948,49

– 174 948,49

0,00

GR

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2008

Prekoračitev rokov za plačila

ENKRATNO

EUR

–2 448 650,32

–2 448 650,32

0,00

SKUPAJ GR

EUR

– 108 962 655,93

–16 861 936,89

–92 100 719,04

HU

Potrditev obračunov – potrditev skladnosti

2011

Znane napake

ENKRATNO

EUR

– 336 450,00

0,00

– 336 450,00

HU

Potrditev obračunov – potrditev skladnosti

2011

Znane napake

ENKRATNO

EUR

– 781,00

0,00

– 781,00

SKUPAJ HU

EUR

– 337 231,00

0,00

– 337 231,00

IE

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Prekoračitev zgornjih finančnih meja

ENKRATNO

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

SKUPAJ IE

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

LU

Ločene neposredne pomoči

2009

Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2008

ENKRATNO

EUR

– 161 186,50

0,00

– 161 186,50

LU

Ločene neposredne pomoči

2010

Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2009

ENKRATNO

EUR

–12 003,27

0,00

–12 003,27

LU

Ločene neposredne pomoči

2011

Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2010

ENKRATNO

EUR

–15 096,97

0,00

–15 096,97

LU

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

–2 597,78

–2 597,78

0,00

SKUPAJ LU

EUR

– 190 884,52

–2 597,78

– 188 286,74

LV

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

–95,96

–95,96

0,00

SKUPAJ LV

EUR

–95,96

–95,96

0,00

NL

Druge neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

3,00 %

EUR

–15 979,71

0,00

–15 979,71

NL

Ločene neposredne pomoči

2009

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

3,00 %

EUR

–20 461 767,83

– 209,47

–20 461 558,36

NL

Ločene neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

3,00 %

EUR

–31 702,54

0,00

–31 702,54

NL

Druge neposredne pomoči

2010

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

3,00 %

EUR

–42,24

0,00

–42,24

NL

Ločene neposredne pomoči

2011

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

3,00 %

EUR

–1 678,57

0,00

–1 678,57

NL

Ločene neposredne pomoči

2010

Nenatančnost LPIS–GIS, leto zahtevka 2009

ENKRATNO

EUR

–5 047 207,00

0,00

–5 047 207,00

NL

Ločene neposredne pomoči

2011

Nenatančnost LPIS–GIS, leto zahtevka 2010

ENKRATNO

EUR

– 750 000,00

0,00

– 750 000,00

NL

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2012

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

–33 831,72

–33 831,72

0,00

NL

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2012

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

–91 159,06

–91 159,06

0,00

NL

Nepravilnosti

2007

Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2006

ENKRATNO

EUR

–4 890 879,11

0,00

–4 890 879,11

NL

Nepravilnosti

2009

Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2007

ENKRATNO

EUR

–5 346,88

0,00

–5 346,88

NL

Nepravilnosti

2009

Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2008

ENKRATNO

EUR

–10 459,54

0,00

–10 459,54

NL

Nepravilnosti

2010

Nesporočanje obresti v preglednici iz Priloge III za proračunsko leto 2009

ENKRATNO

EUR

– 310 112,90

0,00

– 310 112,90

NL

Nepravilnosti

2011

Nezaračunane obresti na zneske, izterjane v finančnih letih 2006–2009

ENKRATNO

EUR

–60 779,00

0,00

–60 779,00

SKUPAJ NL

EUR

–31 710 946,10

– 125 200,25

–31 585 745,85

RO

Finančna revizija – zamujena plačila in roki za plačila

2012

Zamujena plačila

ENKRATNO

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SKUPAJ RO

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SE

Finančna revizija – prekoračitev

2012

Preseganje zgornjih meja

ENKRATNO

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

SKUPAJ SE

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

6701 SKUPAJ

EUR

– 324 427 377,34

–30 378 964,35

– 294 048 412,99

PRORAČUNSKA POSTAVKA: 05070107

PT

POSEI

2006

Povračilo na podlagi sodbe v zadevi T-2/11

ENKRATNO

EUR

239 045,63

0,00

239 045,63

PT

Druga neposredna pomoč – rastlinski izdelki (POSEI)

2007

Povračilo na podlagi sodbe v zadevi T-2/11

ENKRATNO

EUR

266 137,96

0,00

266 137,96

SKUPAJ PT

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

05070107 SKUPAJ

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

PRORAČUNSKA POSTAVKA: 6711

AT

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2007

Pomanjkljivosti pri LPIS–GIS in pri delovanju preverjanj na kraju samem

ENKRATNO

EUR

–1 349 639,44

0,00

–1 349 639,44

AT

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2008

Pomanjkljivosti pri LPIS–GIS in pri delovanju preverjanj na kraju samem

ENKRATNO

EUR

–24 535,35

0,00

–24 535,35

AT

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti pri LPIS–GIS in pri delovanju preverjanj na kraju samem

ENKRATNO

EUR

–24 349,54

0,00

–24 349,54

SKUPAJ AT

EUR

–1 398 524,33

0,00

–1 398 524,33

DE

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2008

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2007

ENKRATNO

EUR

–9 971,25

0,00

–9 971,25

DE

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS in nadzoru dovoljenega odstopanja pri meritvah na kraju samem, leto zahtevka 2008

ENKRATNO

EUR

–6 630,34

0,00

–6 630,34

DE

Potrditev obračunov - finančna potrditev

2009

Najverjetneje napaka

ENKRATNO

EUR

– 138 837,34

0,00

– 138 837,34

SKUPAJ DE

EUR

– 155 438,93

0,00

– 155 438,93

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2007

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–11 246,42

0,00

–11 246,42

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–65 926,15

0,00

–65 926,15

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–46 397,27

0,00

–46 397,27

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–3 290,19

0,00

–3 290,19

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 287,56

0,00

– 287,56

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 303,12

0,00

– 303,12

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2006

PAVŠAL

5,00 %

EUR

18,30

0,00

18,30

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–12 901,26

0,00

–12 901,26

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2008

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–1 720,07

0,00

–1 720,07

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–3 376,04

0,00

–3 376,04

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–18 020,14

0,00

–18 020,14

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 222,49

0,00

– 222,49

ES

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2010

Pomanjkljivosti preverjanja na kraju samem, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–61,33

0,00

–61,33

SKUPAJ ES

EUR

– 163 733,74

0,00

– 163 733,74

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2009

Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov

PAVŠAL

10,00 %

EUR

– 504,30

– 504,30

0,00

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2009

Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006

ENKRATNO

EUR

–32 799,76

0,00

–32 799,76

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2010

Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–4 953,65

–4 953,65

0,00

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2010

Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006

ENKRATNO

EUR

– 255 575,05

0,00

– 255 575,05

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2011

Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–3 752,32

–3 752,32

0,00

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2011

Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006

ENKRATNO

EUR

– 301 891,12

0,00

– 301 891,12

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2012

Pomanjkljivosti pri preverjanju razumnosti stroškov

PAVŠAL

10,00 %

EUR

–4 998,04

–4 998,04

0,00

FI

Razvoj podeželja EKSRP os 1+3 – ukrepi, usmerjeni v naložbe (2007–2013)

2012

Neizpolnjevanje člena 55 Uredbe 1974/2006

ENKRATNO

EUR

– 337 561,65

0,00

– 337 561,65

SKUPAJ FI

EUR

– 942 035,89

–14 208,31

– 927 827,58

FR

Navzkrižna skladnost

2008

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 900 274,20

– 105 512,31

– 794 761,89

FR

Navzkrižna skladnost

2008

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–1 375 559,77

0,00

–1 375 559,77

FR

Navzkrižna skladnost

2009

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 597 967,90

0,00

– 597 967,90

FR

Navzkrižna skladnost

2009

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–13 298,28

0,00

–13 298,28

FR

Navzkrižna skladnost

2009

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 840 454,15

–39 517,83

– 800 936,32

FR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 293 991,73

0,00

– 293 991,73

FR

Navzkrižna skladnost

2010

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–9 888,16

0,00

–9 888,16

FR

Navzkrižna skladnost

2010

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–7 095,86

0,00

–7 095,86

FR

Navzkrižna skladnost

2011

Pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, leto zahtevka 2009

PAVŠAL

2,00 %

EUR

–1 266,06

0,00

–1 266,06

FR

Navzkrižna skladnost

2011

2 DKOP nista opredeljena, pomanjkljiv nadzor nekaterih SMR, kopičenje znižanj, leto zahtevka 2008

PAVŠAL

5,00 %

EUR

–2 174,86

0,00

–2 174,86

FR

Potrditev obračunov – potrditev skladnosti

2009

Nepravilnost ali malomarnost v postopku izterjave

ENKRATNO

EUR

–4 751,99

0,00

–4 751,99

SKUPAJ FR

EUR

–4 046 722,96

– 145 030,14

–3 901 692,82

GR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2008

PAVŠAL

2,00 %

EUR

– 201 962,44

0,00

– 201 962,44

GR

Navzkrižna skladnost

2010

Pomanjkljivosti v nadzornem sistemu navzkrižne skladnosti – leto zahtevka 2007

PAVŠAL

5,00 %

EUR

– 186 826,13

0,00

– 186 826,13

SKUPAJ GR

EUR

– 388 788,57

0,00

– 388 788,57

LU

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2008

ENKRATNO

EUR

–24 894,97

0,00

–24 894,97

LU

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2010

Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2009

ENKRATNO

EUR

–2 068,61

0,00

–2 068,61

LU

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2011

Retroaktivna izterjava/neupravičene značilnosti/namernost, leto zahtevka 2010

ENKRATNO

EUR

–2 293,52

0,00

–2 293,52

SKUPAJ LU

EUR

–29 257,10

0,00

–29 257,10

NL

Razvoj podeželja EKSRP os 2 (2007–2013, ukrepi v zvezi s površino)

2009

Pomanjkljivosti pri pregledu LPIS, nadzoru na kraju samem in namernosti, leto zahtevka 2008

ENKRATNO

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

SKUPAJ NL

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

6711 SKUPAJ

EUR

–10 941 189,52

– 342 899,18

–10 598 290,34

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/102

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2013

glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8667)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/764/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 2001/89/ES (3) določa minimalne ukrepe Unije za nadzor klasične prašičje kuge, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru izbruha navedene bolezni. Navedeni ukrepi vključujejo načrte držav članic za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in pod določenimi pogoji njihovo cepljenje v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2001/89/ES (3) določa minimalne ukrepe Unije za nadzor klasične prašičje kuge, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru izbruha navedene bolezni. Navedeni ukrepi vključujejo načrte držav članic za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in pod določenimi pogoji njihovo cepljenje v nujnih primerih.

| (2) | Ukrepi iz Direktive 2001/89/ES so bili izvedeni z Odločbo Komisije 2008/855/ES (4), ki je bila sprejeta kot odziv na pojav klasične prašičje kuge v nekaterih državah članicah. Navedena odločba določa ukrepe za nadzor bolezni v zvezi s klasično prašičjo kugo na območjih tistih držav članic, na katerih je pri divjih prašičih prisotna navedena bolezen, da se prepreči širjenje bolezni na druga območja Unije. Države članice ali njihova območja, na katerih se uporabljajo navedeni ukrepi, so določeni v Prilogi k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi iz Direktive 2001/89/ES so bili izvedeni z Odločbo Komisije 2008/855/ES (4), ki je bila sprejeta kot odziv na pojav klasične prašičje kuge v nekaterih državah članicah. Navedena odločba določa ukrepe za nadzor bolezni v zvezi s klasično prašičjo kugo na območjih tistih držav članic, na katerih je pri divjih prašičih prisotna navedena bolezen, da se prepreči širjenje bolezni na druga območja Unije. Države članice ali njihova območja, na katerih se uporabljajo navedeni ukrepi, so določeni v Prilogi k navedeni odločbi.

| (3) | Odločba 2008/855/ES je bila večkrat spremenjena kot odziv na spreminjajoče se epidemiološke razmere v Uniji v zvezi s klasično prašičjo kugo. V zadnjih letih so se razmere v Uniji bistveno izboljšale in zdaj je mogoče opredeliti le nekaj območij s posebnimi težavami, povezanimi s posebnimi skupnimi tveganji za klasično prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(3)

Odločba 2008/855/ES je bila večkrat spremenjena kot odziv na spreminjajoče se epidemiološke razmere v Uniji v zvezi s klasično prašičjo kugo. V zadnjih letih so se razmere v Uniji bistveno izboljšale in zdaj je mogoče opredeliti le nekaj območij s posebnimi težavami, povezanimi s posebnimi skupnimi tveganji za klasično prašičjo kugo.

| (4) | Zato je primerno z enim seznamom določiti območja držav članic, kjer so epidemiološke razmere v zvezi s klasično prašičjo kugo na gospodarstvih s prašiči na splošno ugodne, položaj pa se izboljšuje tudi pri populaciji divjih prašičev. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno z enim seznamom določiti območja držav članic, kjer so epidemiološke razmere v zvezi s klasično prašičjo kugo na gospodarstvih s prašiči na splošno ugodne, položaj pa se izboljšuje tudi pri populaciji divjih prašičev.

| (5) | Zaradi tveganja in ker na splošno velja, da premiki živih prašičev in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov z okuženih območij ali območij z negotovimi epidemiološkimi razmerami pomenijo večje tveganje kot premiki svežega prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, bi bilo treba prepovedati premike živih prašičev in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov z območij s seznama. Vendar je primerno določiti pogoje, pod katerimi se lahko z odstopanjem živi prašiči odpošljejo v klavnice ali na gospodarstva zunaj območij s seznama v isti državi članici. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi tveganja in ker na splošno velja, da premiki živih prašičev in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov z okuženih območij ali območij z negotovimi epidemiološkimi razmerami pomenijo večje tveganje kot premiki svežega prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, bi bilo treba prepovedati premike živih prašičev in njihovega semena, jajčnih celic in zarodkov z območij s seznama. Vendar je primerno določiti pogoje, pod katerimi se lahko z odstopanjem živi prašiči odpošljejo v klavnice ali na gospodarstva zunaj območij s seznama v isti državi članici.

| (6) | Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Unije, je poleg tega primerno zagotoviti, da za odpošiljanje svežega prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ki izvira od prašičev z gospodarstev na območjih s seznama, veljajo nekateri pogoji. Prašičje meso ter mesne pripravke in proizvode, ki ne izvirajo od prašičev z gospodarstev, ki izpolnjujejo nekatere dodatne pogoje za preprečevanje klasične prašičje kuge, ali niso obdelani na način, ki odpravlja tveganje za klasično prašičjo kugo v skladu s členom 4 Direktive Sveta 2002/99/ES (5), bi bilo treba pridobiti, obdelati, prevažati in hraniti ločeno ali ob drugem času kot proizvode, ki ne izpolnjujejo istih pogojev, in jih nato označiti s posebnimi oznakami, ki jih ni mogoče zamenjati z identifikacijsko oznako iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter oznako zdravstvene ustreznosti za sveže prašičje meso iz Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(6)

Da se prepreči širjenje klasične prašičje kuge na druga območja Unije, je poleg tega primerno zagotoviti, da za odpošiljanje svežega prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ki izvira od prašičev z gospodarstev na območjih s seznama, veljajo nekateri pogoji. Prašičje meso ter mesne pripravke in proizvode, ki ne izvirajo od prašičev z gospodarstev, ki izpolnjujejo nekatere dodatne pogoje za preprečevanje klasične prašičje kuge, ali niso obdelani na način, ki odpravlja tveganje za klasično prašičjo kugo v skladu s členom 4 Direktive Sveta 2002/99/ES (5), bi bilo treba pridobiti, obdelati, prevažati in hraniti ločeno ali ob drugem času kot proizvode, ki ne izpolnjujejo istih pogojev, in jih nato označiti s posebnimi oznakami, ki jih ni mogoče zamenjati z identifikacijsko oznako iz Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter oznako zdravstvene ustreznosti za sveže prašičje meso iz Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (7) | V skladu s členom 5 Direktive 2002/99/ES bi bilo treba nekatere zahteve za izdajo spričeval določiti tudi za odpošiljanje prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ki izvira od prašičev z gospodarstev na območjih s seznama, in so bili obdelani v skladu s členom 4 Direktive 2002/99/ES. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 5 Direktive 2002/99/ES bi bilo treba nekatere zahteve za izdajo spričeval določiti tudi za odpošiljanje prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ki izvira od prašičev z gospodarstev na območjih s seznama, in so bili obdelani v skladu s členom 4 Direktive 2002/99/ES.

| (8) | Odločba 2008/855/ES je bila večkrat spremenjena. Zato jo je primerno razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom. |
| --- | --- |

(8)

Odločba 2008/855/ES je bila večkrat spremenjena. Zato jo je primerno razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta sklep določa nekatere nadzorne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo, ki jih je treba izvajati v državah članicah ali na njihovih območjih iz Priloge („zadevne države članice“).

Uporablja se brez poseganja v načrte za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenje proti navedeni bolezni v nujnih primerih, ki jih je Komisija odobrila v skladu z Direktivo 2001/89/ES.

Člen 2

Prepoved odpošiljanja živih prašičev z območij iz Priloge v druge države članice

1.   Zadevna država članica zagotovi, da se živi prašiči z območij iz Priloge ne odpošiljajo v druge države članice ali na druga območja iste države članice, ki niso navedena v Prilogi.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko zadevne države članice dovolijo odpošiljanje živih prašičev z gospodarstev na območjih iz Priloge na druga območja iste države članice, če je splošno stanje v zvezi s klasično prašičjo kugo na območjih iz Priloge ugodno in:

| (a) | se prašiči prepeljejo neposredno v klavnico za takojšnji zakol; ali |
| --- | --- |

(a)

se prašiči prepeljejo neposredno v klavnico za takojšnji zakol; ali

| (b) | so prašiči z gospodarstev, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) člena 4. |
| --- | --- |

(b)

so prašiči z gospodarstev, ki izpolnjujejo pogoje iz točke (a) člena 4.

Člen 3

Prepoved odpošiljanja pošiljk semena, jajčnih celic in zarodkov prašičev z območij iz Priloge v druge države članice

Zadevne države članice zagotovijo, da s svojega ozemlja v druge države članice ne odpošiljajo nobenih pošiljk:

| (a) | semena prašičev, razen če seme izvira od prašičev iz odobrenega osemenjevalnega središča iz člena 3(a) Direktive Sveta 90/429/EGS (8), ki se ne nahaja na območjih iz Priloge k temu sklepu; |
| --- | --- |

(a)

semena prašičev, razen če seme izvira od prašičev iz odobrenega osemenjevalnega središča iz člena 3(a) Direktive Sveta 90/429/EGS (8), ki se ne nahaja na območjih iz Priloge k temu sklepu;

| (b) | jajčnih celic in zarodkov prašičev, razen če jajčne celice in zarodki izvirajo od prašičev z gospodarstev, ki se ne nahajajo na območjih iz Priloge. |
| --- | --- |

(b)

jajčnih celic in zarodkov prašičev, razen če jajčne celice in zarodki izvirajo od prašičev z gospodarstev, ki se ne nahajajo na območjih iz Priloge.

Člen 4

Odpošiljanje svežega prašičjega mesa ter nekaterih mesnih pripravkov in mesnih proizvodov z območij iz Priloge

Zadevne države članice zagotovijo, da se pošiljke svežega prašičjega mesa ter mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, ki izvira od prašičev z gospodarstev na območjih iz Priloge, odpošljejo v druge države članice le, če:

bodisi

| (a) | so zadevni prašiči bivali na gospodarstvih:






  — | na katerih ni bil v preteklih 12 mesecih zabeležen noben dokaz klasične prašičje kuge, zadevno gospodarstvo pa se nahaja zunaj okuženega ali ogroženega območja, vzpostavljenega v skladu z Direktivo 2001/89/ES, |
| --- | --- | --- |

(a)

so zadevni prašiči bivali na gospodarstvih:

—

na katerih ni bil v preteklih 12 mesecih zabeležen noben dokaz klasične prašičje kuge, zadevno gospodarstvo pa se nahaja zunaj okuženega ali ogroženega območja, vzpostavljenega v skladu z Direktivo 2001/89/ES,

| — | na katerih so bivali vsaj 90 dni, v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem v klavnico pa na gospodarstvo niso bili vneseni nobeni živi prašiči, |
| --- | --- |

—

na katerih so bivali vsaj 90 dni, v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem v klavnico pa na gospodarstvo niso bili vneseni nobeni živi prašiči,

| — | ki izvajajo načrt biološke zaščite, ki ga je odobril pristojni organ, |
| --- | --- |

—

ki izvajajo načrt biološke zaščite, ki ga je odobril pristojni organ,

| — | ki jih je vsaj dvakrat letno pregledal pristojni organ:






  (i) | ob upoštevanju smernic iz poglavja III Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES (9); |
| --- | --- | --- |

—

ki jih je vsaj dvakrat letno pregledal pristojni organ:

(i)

ob upoštevanju smernic iz poglavja III Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES (9);

| (ii) | pregled vključuje klinični pregled v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja iz dela A poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES; |
| --- | --- |

(ii)

pregled vključuje klinični pregled v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja iz dela A poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES;

| (iii) | ki preveri izvajanje določb iz druge in četrte do sedme alineje člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES; ter |
| --- | --- |

(iii)

ki preveri izvajanje določb iz druge in četrte do sedme alineje člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES; ter

| — | za katera se uporablja načrt spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga izvaja pristojni organ v skladu s postopki vzorčenja iz točke F.2 poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES, in na katerih so rezultati laboratorijskih testov negativni najmanj tri mesece pred premikom v klavnico, ali |
| --- | --- |

—

za katera se uporablja načrt spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga izvaja pristojni organ v skladu s postopki vzorčenja iz točke F.2 poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES, in na katerih so rezultati laboratorijskih testov negativni najmanj tri mesece pred premikom v klavnico, ali

| — | za katera se uporablja načrt spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga izvaja pristojni organ v skladu s postopki vzorčenja iz točke F.2 poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES in laboratorijskim testiranjem, rezultati pa so negativni najmanj eno leto pred premikom v klavnico, pred odobritvijo odpošiljanja prašičev v klavnico pa je uradni veterinar v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja iz točk 1 in 3 dela D poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES opravil klinični pregled za klasično prašičjo kugo; |
| --- | --- |

—

za katera se uporablja načrt spremljanja klasične prašičje kuge, ki ga izvaja pristojni organ v skladu s postopki vzorčenja iz točke F.2 poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES in laboratorijskim testiranjem, rezultati pa so negativni najmanj eno leto pred premikom v klavnico, pred odobritvijo odpošiljanja prašičev v klavnico pa je uradni veterinar v skladu s postopkoma preverjanja in vzorčenja iz točk 1 in 3 dela D poglavja IV Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES opravil klinični pregled za klasično prašičjo kugo;

ali

| (b) | zadevno prašičje meso, mesni pripravki in mesni proizvodi:






  — | so bili proizvedeni in predelani v skladu s členom 4(1) Direktive 2002/99/ES, |
| --- | --- | --- |

(b)

zadevno prašičje meso, mesni pripravki in mesni proizvodi:

—

so bili proizvedeni in predelani v skladu s členom 4(1) Direktive 2002/99/ES,

| — | zanje veljajo pravila za izdajanje veterinarskih spričeval v skladu s členom 5 Direktive 2002/99/ES, |
| --- | --- |

—

zanje veljajo pravila za izdajanje veterinarskih spričeval v skladu s členom 5 Direktive 2002/99/ES,

| — | jih spremlja ustrezno zdravstveno spričevalo za trgovino znotraj Unije iz Uredbe Komisije (ES) št. 599/2004 (10), del II spričevala pa se dopolni z naslednjim besedilom:

  „Proizvod je v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/764/EU z dne 13. decembra 2013 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah.“ |
| --- | --- |

—

jih spremlja ustrezno zdravstveno spričevalo za trgovino znotraj Unije iz Uredbe Komisije (ES) št. 599/2004 (10), del II spričevala pa se dopolni z naslednjim besedilom:

„Proizvod je v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/764/EU z dne 13. decembra 2013 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah.“

Člen 5

Posebne oznake zdravstvene ustreznosti in zahteve za izdajo spričeval za sveže prašičje meso, mesne pripravke in mesne proizvode, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, razen za proizvode iz člena 4

Zadevne države članice zagotovijo, da so sveže prašičje meso ter mesni pripravki in mesni proizvodi, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, razen proizvodi iz člena 4, označeni s posebno oznako zdravstvene ustreznosti, ki ne sme biti ovalna in je ni mogoče zamenjati z:

| (a) | identifikacijsko oznako za mesne pripravke in mesne proizvode, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, kakor je določena v oddelku I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004, ter |
| --- | --- |

(a)

identifikacijsko oznako za mesne pripravke in mesne proizvode, ki so sestavljeni iz prašičjega mesa ali ga vsebujejo, kakor je določena v oddelku I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004, ter

| (b) | oznako zdravstvene ustreznosti za sveže prašičje meso, kakor je določena v poglavju III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004. |
| --- | --- |

(b)

oznako zdravstvene ustreznosti za sveže prašičje meso, kakor je določena v poglavju III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 6

Zahteve za gospodarstva in prevozna sredstva na območjih iz Priloge

Zadevne države članice zagotovijo:

| (a) | da se na gospodarstvih s prašiči na območjih iz Priloge k temu sklepu uporabljajo določbe iz druge in četrte do sedme alineje člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(a)

da se na gospodarstvih s prašiči na območjih iz Priloge k temu sklepu uporabljajo določbe iz druge in četrte do sedme alineje člena 15(2)(b) Direktive 2001/89/ES;

| (b) | da se vozila, ki so bila uporabljena za prevoz prašičev z gospodarstev na območjih iz Priloge k temu sklepu, takoj po vsakem prevozu očistijo in razkužijo ter da prevoznik takšno čiščenje in razkuževanje dokaže. |
| --- | --- |

(b)

da se vozila, ki so bila uporabljena za prevoz prašičev z gospodarstev na območjih iz Priloge k temu sklepu, takoj po vsakem prevozu očistijo in razkužijo ter da prevoznik takšno čiščenje in razkuževanje dokaže.

Člen 7

Zahteve po informacijah za zadevne države članice

Zadevne države članice v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali obvestijo Komisijo in države članice o rezultatih spremljanja klasične prašičje kuge na območjih iz Priloge, kakor je določeno v načrtih za izkoreninjenje klasične prašičje kuge ali za cepljenje proti navedeni bolezni v nujnih primerih, ki jih je odobrila Komisija in so navedeni v drugem odstavku člena 1.

Člen 8

Skladnost

Države članice spremenijo svoje trgovinske ukrepe tako, da so skladni s tem sklepom, in jih nemudoma objavijo na primeren način.

O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 9

Razveljavitev

Odločba 2008/855/ES se razveljavi.

Člen 10

Uporaba

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2017.

Člen 11

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. decembra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Direktiva Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (UL L 316, 1.12.2001, str. 5).

3

(4)  Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 302, 13.11.2008, str. 19).

4

(5)  Direktiva Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (UL L 18, 23.1.2003, str. 11).

5

(6)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

6

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 139, 30.4.2004, str. 206).

7

(8)  Direktiva Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (UL L 224, 18.8.1990, str. 62).

8

(9)  Odločba Komisije 2002/106/ES z dne 1. februarja 2002 o odobritvi Diagnostičnega priročnika, ki določa diagnostične postopke, metode vzorčenja in merila za ocenjevanje rezultatov laboratorijskih preiskav za potrjevanje klasične prašičje kuge (UL L 39, 9.2.2002, str. 71).

9

(10)  Uredba Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanih s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (UL L 94, 31.3.2004, str. 44).

10

---

PRILOGA

1.   Bolgarija

Celotno ozemlje Bolgarije.

2.   Hrvaška

Ozemlje županij Karlovac, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina in Vukovar-Srijem.

3.   Latvija

V okrožju Alūksne okraja Pededze in Liepna.

V okrožju Rēzekne okraji Puša, Mākoņkalna in Kaunata.

V okrožju Daugavpils okraji Dubna, Višķi, Ambeļi, Biķernieki, Maļinova, Naujene, Tabore, Vecsaliena, Saliena, Skrudaliena, Demene in Laucesa.

V okrožju Balvi okraji Vīksna, Kubuļi, Balvi, Bērzkalne, Lazduleja, Briežuciems, Vectilža, Tilža, Krišjāņi in Bērzpils.

V okrožju Rugāji okraja Rugāji in Lazdukalna. V okrožju Viļaka okraji Žīguri, Vecumi, Kuprava, Susāji, Medņeva in Šķilbēni.

V okrožju Baltinava okraj Baltinava.

V okrožju Kārsava okraji Salnava, Malnava, Goliševa, Mērdzene in Mežvidi. V okrožju Cibla okraji Pušmucova, Līdumnieki, Cibla, Zvirgzdene in Blonti.

V okrožju Ludza okraji Ņukši, Briģi, Isnauda, Nirza, Pilda, Rundēni in Istra.

V okrožju Zilupe okraji Zaļesje, Lauderi in Pasiene.

V okrožju Dagda okraji Andzeļi, Ezernieki, Šķaune, Svariņi, Bērziņi, Ķepova, Asūne, Dagda, Konstantinova in Andrupene.

V okrožju Aglona okraji Kastuļina, Grāveri, Šķeltova in Aglona.

V okrožju Krāslava okraji Auleja, Kombuļi, Skaista, Robežnieki, Indra, Piedruja, Kalnieši, Krāslava, Kaplava, Ūdrīši in Izvalta.

4.   Romunija

Celotno ozemlje Romunije.

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/107

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2013

o spremembi priznanja Det Norske Veritas v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8876)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/765/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (1) ter zlasti člena 4(1) in člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisija preveri, ali je imetnik priznanja, odobrenega v skladu s členom 2(c) in členom 4(3) navedene uredbe, ustrezni pravni subjekt v organizaciji, za katero se uporabljajo določbe navedene uredbe. Če temu ni tako, Komisija s sklepom priznanje spremeni. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisija preveri, ali je imetnik priznanja, odobrenega v skladu s členom 2(c) in členom 4(3) navedene uredbe, ustrezni pravni subjekt v organizaciji, za katero se uporabljajo določbe navedene uredbe. Če temu ni tako, Komisija s sklepom priznanje spremeni.

| (2) | Priznanji organizacijama Det Norske Veritas in Germanischer Lloyd (stranki) sta bili podeljeni leta 1995 v skladu z Direktivo Sveta 94/57/ES (2). |
| --- | --- |

(2)

Priznanji organizacijama Det Norske Veritas in Germanischer Lloyd (stranki) sta bili podeljeni leta 1995 v skladu z Direktivo Sveta 94/57/ES (2).

| (3) | V skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 sta stranki ostali priznani ob začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 sta stranki ostali priznani ob začetku veljavnosti te uredbe.

| (4) | Začetno priznanje Det Norske Veritas je bilo podeljeno pravnemu subjektu DDNV Classification AS, pozneje preimenovanemu v DNV AS, ki deluje v okviru neoperativnega subjekta DNV Group AS, ki ga finančno nadzoruje nepridobitna fundacija Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV“) s sedežem na Norveškem. |
| --- | --- |

(4)

Začetno priznanje Det Norske Veritas je bilo podeljeno pravnemu subjektu DDNV Classification AS, pozneje preimenovanemu v DNV AS, ki deluje v okviru neoperativnega subjekta DNV Group AS, ki ga finančno nadzoruje nepridobitna fundacija Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV“) s sedežem na Norveškem.

| (5) | Začetno priznanje Germanischer Lloyd je bilo podeljeno pravnemu subjektu Germanischer Lloyd AG, pozneje ustanovljenemu kot Germanischer Lloyd SE („GL SE“), ki deluje v okviru neoperativnega subjekta GL Group, ki ga finančno nadzoruje holding Mayfair s sedežem v Nemčiji. |
| --- | --- |

(5)

Začetno priznanje Germanischer Lloyd je bilo podeljeno pravnemu subjektu Germanischer Lloyd AG, pozneje ustanovljenemu kot Germanischer Lloyd SE („GL SE“), ki deluje v okviru neoperativnega subjekta GL Group, ki ga finančno nadzoruje holding Mayfair s sedežem v Nemčiji.

| (6) | Komisija je 10. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (3), s katero podjetje SDNV pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe izključni nadzor nad podjetjem GL SE in ga združi z enoto DNV Group AS, ki se je nato preimenovala v DNV GL Group AS. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 10. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (3), s katero podjetje SDNV pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe izključni nadzor nad podjetjem GL SE in ga združi z enoto DNV Group AS, ki se je nato preimenovala v DNV GL Group AS.

| (7) | Komisija je 15. julija 2013 sprejela sklep v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe o združitvi, da ne nasprotuje koncentraciji, imenovani „Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd“, ter jo je razglasila za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 15. julija 2013 sprejela sklep v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe o združitvi, da ne nasprotuje koncentraciji, imenovani „Zadeva COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd“, ter jo je razglasila za združljivo z notranjim trgom.

| (8) | Neoperativni subjekt DNV GL Group AS s sedežem na Norveškem je začel delovati 12. septembra 2013. Stranki sta Komisijo obvestili, da do začetka skupnega delovanja podjetji DNV AS in GL SE še naprej obstajata in delujeta neodvisno pod okriljem skupine DNV GL Group AS v skladu z njihovimi starimi pravili, postopki in sistemi. |
| --- | --- |

(8)

Neoperativni subjekt DNV GL Group AS s sedežem na Norveškem je začel delovati 12. septembra 2013. Stranki sta Komisijo obvestili, da do začetka skupnega delovanja podjetji DNV AS in GL SE še naprej obstajata in delujeta neodvisno pod okriljem skupine DNV GL Group AS v skladu z njihovimi starimi pravili, postopki in sistemi.

| (9) | Lastništvo GL SE je bilo preneseno na podjetje DNV AS, ki se je nato preimenovalo v DNV GL AS. Od tega trenutka, ki zaznamuje začetek skupnega delovanja, je podjetje DNV GL AS, skupaj z njegovimi enotami, odgovorno za vse dejavnosti klasifikacije in izdaje spričeval, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009. DNV GL AS je zato ustrezni matični subjekt za vse pravne subjekte, ki sestavljajo priznano organizacijo ter katerim bi bilo treba podeliti priznanje. |
| --- | --- |

(9)

Lastništvo GL SE je bilo preneseno na podjetje DNV AS, ki se je nato preimenovalo v DNV GL AS. Od tega trenutka, ki zaznamuje začetek skupnega delovanja, je podjetje DNV GL AS, skupaj z njegovimi enotami, odgovorno za vse dejavnosti klasifikacije in izdaje spričeval, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009. DNV GL AS je zato ustrezni matični subjekt za vse pravne subjekte, ki sestavljajo priznano organizacijo ter katerim bi bilo treba podeliti priznanje.

| (10) | Nasprotno, podjetje GL SE ni več matični subjekt organizacije, za katerega bi veljale določbe Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato bi njeno priznanje v skladu s členom 4 te uredbe moralo prenehati. |
| --- | --- |

(10)

Nasprotno, podjetje GL SE ni več matični subjekt organizacije, za katerega bi veljale določbe Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato bi njeno priznanje v skladu s členom 4 te uredbe moralo prenehati.

| (11) | Informacije, ki sta jih stranki posredovali Komisiji, kažejo, da bi bilo treba od začetka skupnega delovanja in do uvedbe skupnega proizvodnega sistema obstoječe ladje in tekoče projekte obravnavati ločeno v skladu s starimi pravili, postopki in sistemi podjetja DNV AS oziroma podjetja GL SE. Funkcije in sisteme bi bilo treba postopno povezati, da se zagotovi trajna skladnost z obveznostmi in merili iz Uredbe (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(11)

Informacije, ki sta jih stranki posredovali Komisiji, kažejo, da bi bilo treba od začetka skupnega delovanja in do uvedbe skupnega proizvodnega sistema obstoječe ladje in tekoče projekte obravnavati ločeno v skladu s starimi pravili, postopki in sistemi podjetja DNV AS oziroma podjetja GL SE. Funkcije in sisteme bi bilo treba postopno povezati, da se zagotovi trajna skladnost z obveznostmi in merili iz Uredbe (ES) št. 391/2009.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij, ustanovljenega z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 (4) – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij, ustanovljenega z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 (4) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Imetnik priznanja, podeljenega Det Norske Veritas, je od datuma začetka veljavnosti tega sklepa podjetje DNV GL AS, ki je matični subjekt vseh pravnih subjektov, ki sestavljajo priznano organizacijo za namene Uredbe (ES) št. 391/2009.

Zaradi prenosa lastništva podjetja GL SE na podjetje DNV GL AS priznanje Germanischer Lloyd, ki je bilo prvotno podeljeno podjetju GL SE, preneha veljati.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. decembra 2013

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 131, 28.5.2009, str. 11.

1

(2)  Direktiva Sveta 94/57/ES z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 319, 12.12.1994, str. 20).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

3

(4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

4

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/109

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 13. decembra 2013

o odobritvi nekaterih spremenjenih programov za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz za leto 2013, o spremembi Odločbe 2008/897/ES o odobritvi letnih in večletnih programov za leto 2009 in naslednja leta ter o spremembi Izvedbenega sklepa 2012/761/EU glede finančnega prispevka Unije za nekatere programe, odobrene z navedenim sklepom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8891)

(2013/766/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 27(5) in (6) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz. |
| --- | --- |

(1)

Odločba 2009/470/ES določa postopke, ki urejajo finančni prispevek Unije za programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz.

| (2) | Odločba Komisije 2008/341/ES (2) določa, da morajo programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge I k navedeni odločbi, ki jih države članice predložijo Komisiji, za odobritev v skladu s finančnim ukrepom Unije iz člena 27(1) Odločbe 2009/470/ES izpolnjevati vsaj merila iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/341/ES (2) določa, da morajo programi za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje živalskih bolezni in zoonoz iz Priloge I k navedeni odločbi, ki jih države članice predložijo Komisiji, za odobritev v skladu s finančnim ukrepom Unije iz člena 27(1) Odločbe 2009/470/ES izpolnjevati vsaj merila iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES.

| (3) | Z Odločbo Komisije 2008/897/ES (3) je bil potrjen nemški program za izkoreninjenje Koi herpes viroze za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(3)

Z Odločbo Komisije 2008/897/ES (3) je bil potrjen nemški program za izkoreninjenje Koi herpes viroze za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013.

| (4) | Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/761/EU (4) so bili odobreni nekateri nacionalni programi za leto 2013 ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije za vsak program, ki so ga predložile države članice. |
| --- | --- |

(4)

Z Izvedbenim sklepom Komisije 2012/761/EU (4) so bili odobreni nekateri nacionalni programi za leto 2013 ter določena stopnja in najvišji znesek finančnega prispevka Unije za vsak program, ki so ga predložile države članice.

| (5) | Španija in Grčija sta predložili spremenjena programa za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v populacijah perutnine. Nemčija je predložila spremenjen program za izkoreninjenje Koi herpes viroze. Grčija je predložila spremenjen program za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz. Madžarska in Romunija sta predložili spremenjena programa za izkoreninjenje stekline. |
| --- | --- |

(5)

Španija in Grčija sta predložili spremenjena programa za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v populacijah perutnine. Nemčija je predložila spremenjen program za izkoreninjenje Koi herpes viroze. Grčija je predložila spremenjen program za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz. Madžarska in Romunija sta predložili spremenjena programa za izkoreninjenje stekline.

| (6) | Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Programi so skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. Zato bi jih bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je navedene spremenjene programe ocenila z veterinarskega in finančnega vidika. Programi so skladni z ustrezno veterinarsko zakonodajo Unije in zlasti z merili iz Priloge k Odločbi 2008/341/ES. Zato bi jih bilo treba odobriti.

| (7) | Poleg tega je Komisija ocenila vmesna tehnična in finančna poročila, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 27(7) Odločbe 2009/470/ES, o odhodkih, ki so nastali zaradi navedenih programov. Rezultati navedene ocene kažejo, da nekatere države članice dodeljenih sredstev za leto 2013 ne bodo porabile v celoti, druge pa jih bodo porabile več. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je Komisija ocenila vmesna tehnična in finančna poročila, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 27(7) Odločbe 2009/470/ES, o odhodkih, ki so nastali zaradi navedenih programov. Rezultati navedene ocene kažejo, da nekatere države članice dodeljenih sredstev za leto 2013 ne bodo porabile v celoti, druge pa jih bodo porabile več.

| (8) | Zato je treba finančni prispevek Unije za nekatere nacionalne programe prilagoditi. Da bi optimizirali uporabo namenskih kreditov, je primerno, da se sredstva iz nacionalnih programov, za katere se ne bodo porabila vsa dodeljena sredstva, dodelijo tistim, ki bodo predvidoma presegli dodeljena sredstva zaradi nepredvidenega zdravstvenega stanja živali v navedenih državah članicah. Prerazporeditev bi morala temeljiti na najnovejših podatkih o odhodkih, ki so jih zadevne države članice dejansko imele. |
| --- | --- |

(8)

Zato je treba finančni prispevek Unije za nekatere nacionalne programe prilagoditi. Da bi optimizirali uporabo namenskih kreditov, je primerno, da se sredstva iz nacionalnih programov, za katere se ne bodo porabila vsa dodeljena sredstva, dodelijo tistim, ki bodo predvidoma presegli dodeljena sredstva zaradi nepredvidenega zdravstvenega stanja živali v navedenih državah članicah. Prerazporeditev bi morala temeljiti na najnovejših podatkih o odhodkih, ki so jih zadevne države članice dejansko imele.

| (9) | Navedena prerazporeditev zahteva številne spremembe nekaterih finančnih prispevkov Unije, ki so bili dodeljeni z Izvedbenim sklepom 2012/761/EU. Zaradi preglednosti je primerno opredeliti številne finančne prispevke Unije za odobrene programe za leto 2013, ki jih te spremembe zadevajo. |
| --- | --- |

(9)

Navedena prerazporeditev zahteva številne spremembe nekaterih finančnih prispevkov Unije, ki so bili dodeljeni z Izvedbenim sklepom 2012/761/EU. Zaradi preglednosti je primerno opredeliti številne finančne prispevke Unije za odobrene programe za leto 2013, ki jih te spremembe zadevajo.

| (10) | Poleg tega so nedavne izkušnje pokazale, da bi dosledno izvajanje člena 13(3) Izvedbenega sklepa 2012/761/EU lahko povzročilo neenakomerne rezultate. Zato bi bilo treba navedeno določbo črtati. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega so nedavne izkušnje pokazale, da bi dosledno izvajanje člena 13(3) Izvedbenega sklepa 2012/761/EU lahko povzročilo neenakomerne rezultate. Zato bi bilo treba navedeno določbo črtati.

| (11) | Izvedbeni sklep 2012/761/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Izvedbeni sklep 2012/761/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odobritev spremenjenih programov za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel, ki sta ju predložili Španija in Grčija

Spremenjeni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v populacijah perutnine, ki ga je 26. decembra 2012 predložila Španija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013.

Spremenjeni program za nadzor nekaterih zoonotskih salmonel v populacijah perutnine, ki ga je 24. oktobra 2013 predložila Grčija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Odobritev spremenjenega programa za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz, ki ga je predložila Grčija

Spremenjeni program za izkoreninjenje bruceloze ovc in koz, ki ga je 29. julija 2013 predložila Grčija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013.

Člen 3

Odobritev spremenjenih programov za izkoreninjenje stekline, ki sta ju predložili Madžarska in Romunija

Spremenjena programa za izkoreninjenje stekline, ki sta ju predložili Madžarska 1. oktobra 2013, Romunija pa 30. oktobra 2013, se odobrita za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013.

Člen 4

Spremembe Odločbe 2008/897/ES

Člen 16 Odločbe 2008/897/ES se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Bolezni živali iz akvakulture

Večletni program za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS), ki ga je predložila Danska, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013.

Večletni program za izkoreninjenje Koi herpes viroze (KHV), ki ga je predložila Nemčija, se odobri za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2014.“

Člen 5

Spremembe Izvedbenega sklepa 2012/761/EU

Izvedbeni sklep 2012/761/EU se spremeni:

| 1. | v členu 1(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 3 440 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

v členu 1(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

3 440 000 EUR za Španijo;

| (ii) | 100 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(ii)

100 000 EUR za Hrvaško;

| (iii) | 2 000 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iii)

2 000 000 EUR za Italijo;

| (iv) | 940 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(iv)

940 000 EUR za Portugalsko;

| (v) | 800 000 EUR za Združeno kraljestvo.“; |
| --- | --- |

(v)

800 000 EUR za Združeno kraljestvo.“;

| 2. | v členu 2(2)(a) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | 0,5 EUR na domačo žival, ki se ji odvzame vzorec za gama-interferonski test in pri kateri obstaja sum na pozitivni rezultat v klavnici;“; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2(2)(a) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

0,5 EUR na domačo žival, ki se ji odvzame vzorec za gama-interferonski test in pri kateri obstaja sum na pozitivni rezultat v klavnici;“;

| 3. | v členu 2(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 12 000 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

v členu 2(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

12 000 000 EUR za Irsko;

| (ii) | 13 390 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(ii)

13 390 000 EUR za Španijo;

| (iii) | 400 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(iii)

400 000 EUR za Hrvaško;

| (iv) | 4 000 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iv)

4 000 000 EUR za Italijo;

| (v) | 2 230 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(v)

2 230 000 EUR za Portugalsko;

| (vi) | 31 900 000 EUR za Združeno kraljestvo.“; |
| --- | --- |

(vi)

31 900 000 EUR za Združeno kraljestvo.“;

| 4. | v členu 3(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 8 200 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

v členu 3(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

8 200 000 EUR za Španijo;

| (ii) | 3 380 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(ii)

3 380 000 EUR za Italijo;

| (iii) | 170 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(iii)

170 000 EUR za Ciper;

| (iv) | 1 760 000 EUR za Portugalsko.“; |
| --- | --- |

(iv)

1 760 000 EUR za Portugalsko.“;

| 5. | v členu 3(3) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ne presega 1 740 000 EUR.“; |
| --- | --- | --- |

5.

v členu 3(3) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ne presega 1 740 000 EUR.“;

| 6. | v členu 4(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 9 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

v členu 4(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

9 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 11 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

11 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 5 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(iii)

5 000 EUR za Češko;

| (iv) | 86 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(iv)

86 000 EUR za Nemčijo;

| (v) | 10 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(v)

10 000 EUR za Irsko;

| (vi) | 78 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(vi)

78 000 EUR za Grčijo;

| (vii) | 1 200 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(vii)

1 200 000 EUR za Španijo;

| (viii) | 650 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(viii)

650 000 EUR za Italijo;

| (ix) | 10 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(ix)

10 000 EUR za Latvijo;

| (x) | 10 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(x)

10 000 EUR za Litvo;

| (xi) | 2 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xi)

2 000 EUR za Luksemburg;

| (xii) | 3 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xii)

3 000 EUR za Madžarsko;

| (xiii) | 10 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xiii)

10 000 EUR za Malto;

| (xiv) | 10 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xiv)

10 000 EUR za Nizozemsko;

| (xv) | 10 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xv)

10 000 EUR za Avstrijo;

| (xvi) | 50 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xvi)

50 000 EUR za Poljsko;

| (xvii) | 145 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xvii)

145 000 EUR za Portugalsko;

| (xviii) | 130 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xviii)

130 000 EUR za Romunijo;

| (xix) | 18 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xix)

18 000 EUR za Slovenijo;

| (xx) | 40 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xx)

40 000 EUR za Slovaško;

| (xxi) | 10 000 EUR za Finsko.“; |
| --- | --- |

(xxi)

10 000 EUR za Finsko.“;

| 7. | v členu 5(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 910 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

v členu 5(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

910 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 30 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

30 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 810 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(iii)

810 000 EUR za Češko;

| (iv) | 90 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(iv)

90 000 EUR za Dansko;

| (v) | 790 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(v)

790 000 EUR za Nemčijo;

| (vi) | 10 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(vi)

10 000 EUR za Estonijo;

| (vii) | 160 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(vii)

160 000 EUR za Irsko;

| (viii) | 970 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(viii)

970 000 EUR za Grčijo;

| (ix) | 1 760 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(ix)

1 760 000 EUR za Španijo;

| (x) | 1 210 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(x)

1 210 000 EUR za Francijo;

| (xi) | 200 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(xi)

200 000 EUR za Hrvaško;

| (xii) | 3 520 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(xii)

3 520 000 EUR za Italijo;

| (xiii) | 60 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(xiii)

60 000 EUR za Ciper;

| (xiv) | 200 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(xiv)

200 000 EUR za Latvijo;

| (xv) | 10 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xv)

10 000 EUR za Luksemburg;

| (xvi) | 950 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xvi)

950 000 EUR za Madžarsko;

| (xvii) | 40 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xvii)

40 000 EUR za Malto;

| (xviii) | 2 940 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xviii)

2 940 000 EUR za Nizozemsko;

| (xix) | 640 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xix)

640 000 EUR za Avstrijo;

| (xx) | 2 900 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xx)

2 900 000 EUR za Poljsko;

| (xxi) | 25 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xxi)

25 000 EUR za Portugalsko;

| (xxii) | 460 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xxii)

460 000 EUR za Romunijo;

| (xxiii) | 10 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xxiii)

10 000 EUR za Slovenijo;

| (xxiv) | 450 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xxiv)

450 000 EUR za Slovaško;

| (xxv) | 60 000 EUR za Združeno kraljestvo;“; |
| --- | --- |

(xxv)

60 000 EUR za Združeno kraljestvo;“;

| 8. | v členu 6(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 200 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

v členu 6(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

200 000 EUR za Bolgarijo;

| (ii) | 950 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(ii)

950 000 EUR za Nemčijo;

| (iii) | 100 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(iii)

100 000 EUR za Hrvaško;

| (iv) | 224 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(iv)

224 000 EUR za Madžarsko;

| (v) | 1 100 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(v)

1 100 000 EUR za Romunijo;

| (vi) | 25 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(vi)

25 000 EUR za Slovenijo;

| (vii) | 400 000 EUR za Slovaško.“; |
| --- | --- |

(vii)

400 000 EUR za Slovaško.“;

| 9. | v členu 7(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ne presega 1 060 000 EUR.“; |
| --- | --- | --- |

9.

v členu 7(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ne presega 1 060 000 EUR.“;

| 10. | v členu 8(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ne presega 1 400 000 EUR.“; |
| --- | --- | --- |

10.

v členu 8(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ne presega 1 400 000 EUR.“;

| 11. | v členu 9(2)(a) se točka (i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | 0,5 EUR na domačo ptico, ki se ji odvzame vzorec;“; |
| --- | --- | --- |

11.

v členu 9(2)(a) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

0,5 EUR na domačo ptico, ki se ji odvzame vzorec;“;

| 12. | v členu 9(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 24 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

v členu 9(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

24 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 9 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

9 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 14 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(iii)

14 000 EUR za Češko;

| (iv) | 53 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(iv)

53 000 EUR za Dansko;

| (v) | 135 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(v)

135 000 EUR za Nemčijo;

| (vi) | 62 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(vi)

62 000 EUR za Irsko;

| (vii) | 8 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(vii)

8 000 EUR za Grčijo;

| (viii) | 67 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(viii)

67 000 EUR za Španijo;

| (ix) | 108 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(ix)

108 000 EUR za Francijo;

| (x) | 40 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(x)

40 000 EUR za Hrvaško;

| (xi) | 1 300 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(xi)

1 300 000 EUR za Italijo;

| (xii) | 4 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(xii)

4 000 EUR za Ciper;

| (xiii) | 13 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(xiii)

13 000 EUR za Latvijo;

| (xiv) | 5 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(xiv)

5 000 EUR za Litvo;

| (xv) | 6 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xv)

6 000 EUR za Luksemburg;

| (xvi) | 61 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xvi)

61 000 EUR za Madžarsko;

| (xvii) | 8 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xvii)

8 000 EUR za Malto;

| (xviii) | 154 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xviii)

154 000 EUR za Nizozemsko;

| (xix) | 30 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xix)

30 000 EUR za Avstrijo;

| (xx) | 70 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xx)

70 000 EUR za Poljsko;

| (xxi) | 14 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xxi)

14 000 EUR za Portugalsko;

| (xxii) | 350 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xxii)

350 000 EUR za Romunijo;

| (xxiii) | 29 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xxiii)

29 000 EUR za Slovenijo;

| (xxiv) | 16 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xxiv)

16 000 EUR za Slovaško;

| (xxv) | 25 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(xxv)

25 000 EUR za Finsko;

| (xxvi) | 30 000 EUR za Švedsko; |
| --- | --- |

(xxvi)

30 000 EUR za Švedsko;

| (xxvii) | 100 000 EUR za Združeno kraljestvo.“; |
| --- | --- |

(xxvii)

100 000 EUR za Združeno kraljestvo.“;

| 13. | v členu 10(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 290 000 EUR za Belgijo; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

v členu 10(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

290 000 EUR za Belgijo;

| (ii) | 360 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(ii)

360 000 EUR za Bolgarijo;

| (iii) | 380 000 EUR za Češko; |
| --- | --- |

(iii)

380 000 EUR za Češko;

| (iv) | 300 000 EUR za Dansko; |
| --- | --- |

(iv)

300 000 EUR za Dansko;

| (v) | 4 700 000 EUR za Nemčijo; |
| --- | --- |

(v)

4 700 000 EUR za Nemčijo;

| (vi) | 60 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(vi)

60 000 EUR za Estonijo;

| (vii) | 1 300 000 EUR za Irsko; |
| --- | --- |

(vii)

1 300 000 EUR za Irsko;

| (viii) | 1 700 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(viii)

1 700 000 EUR za Grčijo;

| (ix) | 3 000 000 EUR za Španijo; |
| --- | --- |

(ix)

3 000 000 EUR za Španijo;

| (x) | 10 900 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(x)

10 900 000 EUR za Francijo;

| (xi) | 3 600 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(xi)

3 600 000 EUR za Italijo;

| (xii) | 230 000 EUR za Hrvaško; |
| --- | --- |

(xii)

230 000 EUR za Hrvaško;

| (xiii) | 950 000 EUR za Ciper; |
| --- | --- |

(xiii)

950 000 EUR za Ciper;

| (xiv) | 80 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- |

(xiv)

80 000 EUR za Latvijo;

| (xv) | 435 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(xv)

435 000 EUR za Litvo;

| (xvi) | 50 000 EUR za Luksemburg; |
| --- | --- |

(xvi)

50 000 EUR za Luksemburg;

| (xvii) | 790 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(xvii)

790 000 EUR za Madžarsko;

| (xviii) | 25 000 EUR za Malto; |
| --- | --- |

(xviii)

25 000 EUR za Malto;

| (xix) | 1 000 000 EUR za Nizozemsko; |
| --- | --- |

(xix)

1 000 000 EUR za Nizozemsko;

| (xx) | 500 000 EUR za Avstrijo; |
| --- | --- |

(xx)

500 000 EUR za Avstrijo;

| (xxi) | 2 600 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(xxi)

2 600 000 EUR za Poljsko;

| (xxii) | 1 000 000 EUR za Portugalsko; |
| --- | --- |

(xxii)

1 000 000 EUR za Portugalsko;

| (xxiii) | 1 400 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(xxiii)

1 400 000 EUR za Romunijo;

| (xxiv) | 160 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(xxiv)

160 000 EUR za Slovenijo;

| (xxv) | 220 000 EUR za Slovaško; |
| --- | --- |

(xxv)

220 000 EUR za Slovaško;

| (xxvi) | 160 000 EUR za Finsko; |
| --- | --- |

(xxvi)

160 000 EUR za Finsko;

| (xxvii) | 210 000 EUR za Švedsko; |
| --- | --- |

(xxvii)

210 000 EUR za Švedsko;

| (xxviii) | 2 520 000 EUR za Združeno kraljestvo.“; |
| --- | --- |

(xxviii)

2 520 000 EUR za Združeno kraljestvo.“;

| 14. | v členu 11(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 1 650 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

v členu 11(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

1 650 000 EUR za Bolgarijo;

| (ii) | 1 500 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(ii)

1 500 000 EUR za Grčijo;

| (iii) | 620 000 EUR za Estonijo; |
| --- | --- |

(iii)

620 000 EUR za Estonijo;

| (iv) | 190 000 EUR za Italijo; |
| --- | --- |

(iv)

190 000 EUR za Italijo;

| (v) | 2 200 000 EUR za Litvo; |
| --- | --- |

(v)

2 200 000 EUR za Litvo;

| (vi) | 1 080 000 EUR za Madžarsko; |
| --- | --- |

(vi)

1 080 000 EUR za Madžarsko;

| (vii) | 7 240 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(vii)

7 240 000 EUR za Poljsko;

| (viii) | 2 300 000 EUR za Romunijo; |
| --- | --- |

(viii)

2 300 000 EUR za Romunijo;

| (ix) | 810 000 EUR za Slovenijo; |
| --- | --- |

(ix)

810 000 EUR za Slovenijo;

| (x) | 380 000 EUR za Slovaško.“; |
| --- | --- |

(x)

380 000 EUR za Slovaško.“;

| 15. | v členu 12(3) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ne presega naslednjih vrednosti:






  (i) | 1 500 000 EUR za Latvijo; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

v členu 12(3) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

ne presega naslednjih vrednosti:

(i)

1 500 000 EUR za Latvijo;

| (ii) | 400 000 EUR za Finsko.“; |
| --- | --- |

(ii)

400 000 EUR za Finsko.“;

| 16. | v členu 13 se črta odstavek 3. |
| --- | --- |

16.

v členu 13 se črta odstavek 3.

Člen 6

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. decembra 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

1

(2)  Odločba Komisije 2008/341/ES z dne 25. aprila 2008 o določitvi meril Skupnosti za nacionalne programe za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz (UL L 115, 29.4.2008, str. 44).

2

(3)  Odločba Komisije 2008/897/ES z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta (UL L 322, 2.12.2008, str. 39).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/761/EU z dne 30. novembra 2012 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Unije za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2013 (UL L 336, 8.12.2012, str. 83).

4

---

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 338/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 338/115

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. decembra 2013

o vzpostavitvi okvira za civilni dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, in razveljavitvi Sklepa 2004/391/ES

(2013/767/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 38 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija opredeli in izvaja skupno kmetijsko politiko. |
| --- | --- |

(1)

Člen 38 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija opredeli in izvaja skupno kmetijsko politiko.

| (2) | V skladu s členom 11(2) Pogodbe o Evropski uniji institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo. Okvir za dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, obstaja od leta 1962. Sklep Komisije 2004/391/ES (1) določa okvir sedanjega dialoga. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 11(2) Pogodbe o Evropski uniji institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo. Okvir za dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, obstaja od leta 1962. Sklep Komisije 2004/391/ES (1) določa okvir sedanjega dialoga.

| (3) | Da bi se povečala preglednost in zagotovilo boljše usklajevanje zastopanih interesov, je treba pregledati dialog v svetovalnih skupinah za vprašanja s področja kmetijstva in zagotoviti okvir civilnega dialoga na področju kmetijstva in razvoja podeželja, vključno z mednarodnimi vidiki, ter opredeliti njihove naloge in strukturo. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se povečala preglednost in zagotovilo boljše usklajevanje zastopanih interesov, je treba pregledati dialog v svetovalnih skupinah za vprašanja s področja kmetijstva in zagotoviti okvir civilnega dialoga na področju kmetijstva in razvoja podeželja, vključno z mednarodnimi vidiki, ter opredeliti njihove naloge in strukturo.

| (4) | Skupine za civilni dialog bi morale pomagati Komisiji in prispevati k ohranjanju stalnega dialoga o vseh zadevah v zvezi s skupno kmetijsko politiko, vključno z razvojem podeželja, in njenim izvajanjem, zlasti z ukrepi, ki jih sprejme Komisija na tem področju, vključno z mednarodnimi vidiki kmetijstva, spodbujati izmenjavo izkušenj in dobrih praks, svetovati glede politike, podati mnenje o posebnih zadevah na zahtevo Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja ali na lastno pobudo in spremljati razvoj politike. |
| --- | --- |

(4)

Skupine za civilni dialog bi morale pomagati Komisiji in prispevati k ohranjanju stalnega dialoga o vseh zadevah v zvezi s skupno kmetijsko politiko, vključno z razvojem podeželja, in njenim izvajanjem, zlasti z ukrepi, ki jih sprejme Komisija na tem področju, vključno z mednarodnimi vidiki kmetijstva, spodbujati izmenjavo izkušenj in dobrih praks, svetovati glede politike, podati mnenje o posebnih zadevah na zahtevo Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja ali na lastno pobudo in spremljati razvoj politike.

| (5) | Skupine za civilni dialog bi morale biti sestavljene vsaj iz nevladnih organizacij na evropski ravni, med katere sodijo tudi predstavniška združenja, družbeno-gospodarske interesne skupine, organizacije civilne družbe in sindikati, ki so registrirani v skupnem evropskem registru za preglednost. |
| --- | --- |

(5)

Skupine za civilni dialog bi morale biti sestavljene vsaj iz nevladnih organizacij na evropski ravni, med katere sodijo tudi predstavniška združenja, družbeno-gospodarske interesne skupine, organizacije civilne družbe in sindikati, ki so registrirani v skupnem evropskem registru za preglednost.

| (6) | Da bi omogočili razvoj nalog, ki so dodeljene skupinam, je treba določiti pravila za delovanje skupin. |
| --- | --- |

(6)

Da bi omogočili razvoj nalog, ki so dodeljene skupinam, je treba določiti pravila za delovanje skupin.

| (7) | Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(7)

Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (8) | Sklep 2004/391/ES bi bilo treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(8)

Sklep 2004/391/ES bi bilo treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta sklep predstavlja okvir skupinam za civilni dialog za zadeve skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: skupine), ki jih vzpostavi generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: generalni direktor) v skladu z okvirom za strokovne skupine Komisije (3).

Člen 2

Naloge

Naloge skupin so:

| (a) | ohranjanje stalnega dialoga o vseh zadevah v zvezi s skupno kmetijsko politiko, vključno z razvojem podeželja, in njenim izvajanjem, zlasti z ukrepi, ki jih sprejme Komisija na tem področju, vključno z mednarodnimi vidiki kmetijstva; |
| --- | --- |

(a)

ohranjanje stalnega dialoga o vseh zadevah v zvezi s skupno kmetijsko politiko, vključno z razvojem podeželja, in njenim izvajanjem, zlasti z ukrepi, ki jih sprejme Komisija na tem področju, vključno z mednarodnimi vidiki kmetijstva;

| (b) | zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobrih praks na področjih iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobrih praks na področjih iz točke (a);

| (c) | pomoč Komisiji in svetovanje glede politike na področjih iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

pomoč Komisiji in svetovanje glede politike na področjih iz točke (a);

| (d) | priprava mnenja o posebnih zadevah, bodisi na zahtevo Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: generalni direktorat) in v roku, določenem v sami zahtevi, ali na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(d)

priprava mnenja o posebnih zadevah, bodisi na zahtevo Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: generalni direktorat) in v roku, določenem v sami zahtevi, ali na lastno pobudo;

| (e) | spremljanje razvoja politike na področjih iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

spremljanje razvoja politike na področjih iz točke (a).

Člen 3

Posvetovanje

1.   Generalni direktorat se lahko posvetuje s skupinami o kateri koli zadevi iz člena 2(a).

2.   Predsednik skupine v tesnem sodelovanju s podpredsednikom lahko Komisiji svetuje, da se o določenem vprašanju posvetuje s skupino.

Člen 4

Imenovanje članov

1.   Generalni direktor odloči o sestavi skupin na podlagi povabila k oddaji prijave.

2.   Skupine so sestavljene vsaj iz nevladnih organizacij na evropski ravni, med katere sodijo tudi predstavniška združenja, družbeno-gospodarske interesne skupine, organizacije civilne družbe in sindikati, ki so registrirani v registru za preglednost. Članstvo v skupinah je odprto za tiste organizacije, ki zastopajo kakršen koli ustrezen interes.

3.   Ob upoštevanju interesa civilne družbe za skupno kmetijsko politiko generalni direktor odloči o številu skupin in njihovi velikosti. Seznam skupin je objavljen v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (v nadaljnjem besedilu: register) in na posebnem spletišču. Generalni direktor zagotovi uravnoteženo zastopanost vseh izraženih interesov iz odstavka 2. Zlasti zagotovi ravnotežje med gospodarskimi in negospodarskimi interesi.

4.   Organizacije članice imenuje generalni direktor izmed organizacij, ki so se odzvale na povabilo k oddaji prijave. Generalni direktor lahko imenuje organizacijo članico tudi, če ostanejo ali nastanejo prosta mesta.

5.   Organizacije članice so imenovane za sedem let. Organizacija članica se lahko zamenja znotraj skupine pred koncem sedemletnega mandata, če:

| (a) | ne more več učinkovito prispevati k razpravam skupine; |
| --- | --- |

(a)

ne more več učinkovito prispevati k razpravam skupine;

| (b) | izstopi iz skupine; |
| --- | --- |

(b)

izstopi iz skupine;

| (c) | ne imenuje redno strokovnjakov za udeležbo na sestankih skupine; |
| --- | --- |

(c)

ne imenuje redno strokovnjakov za udeležbo na sestankih skupine;

| (d) | ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali |
| --- | --- |

(d)

ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali

| (e) | ne izpolnjuje zahtev glede nerazkritja informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti iz člena 339 Pogodbe. |
| --- | --- |

(e)

ne izpolnjuje zahtev glede nerazkritja informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti iz člena 339 Pogodbe.

6.   Organizacije članice imenujejo strokovnjake, ki se udeležujejo sestankov skupin glede na točke dnevnega reda, in obvestijo generalni direktorat o identiteti strokovnjakov, ki so jih imenovale, vsaj tri delovne dni pred sestankom.

7.   Generalni direktorat povabi strokovnjake, ki so jih imenovale organizacije članice, na sestanke skupin. Če organizacija članica generalnega direktorata ne obvesti o identiteti strokovnjakov v roku iz odstavka 6, generalni direktorat lahko navedenim strokovnjakom odreče vabilo na zadevne sestanke.

8.   Imena organizacij članic so objavljena v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov ter na posebnem spletišču.

9.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

Člen 5

Delovanje

1.   Vsaka skupina na svojem prvem sestanku izmed svojih članov izvoli predsednika in dva podpredsednika z dvotretjinsko večino navzočih strokovnjakov v prvem krogu glasovanja in z navadno večino navzočih strokovnjakov v naslednjih krogih. Podpredsednika se izbereta izmed predstavnikov organizacij razen tiste, ki ji pripada predsednik. Podpredsednika prihajata iz dveh različnih organizacij. Volitve potekajo pod vodstvom predstavnika Komisije s tajnim glasovanjem, razen če se vsi navzoči strokovnjaki izrecno ne odločijo drugače.

2.   Predsednik in podpredsednika imajo enoletni mandat, ki se lahko podaljša. Predsednik ne more imeti več kot dveh zaporednih mandatov. Pri izbiri novih predsednikov skupina zagotovi, da ne prihajajo iz iste organizacije kot njihov predhodnik.

3.   Predsednik s soglasjem generalnega direktorata, v tesnem sodelovanju s podpredsednikoma in v dogovoru z organizacijami, zastopanimi v skupini, določi točke, ki bodo vključene na dnevni red sestankov skupine najmanj 25 delovnih dni pred vsakim sestankom. Generalni direktorat organizacijam praviloma pošlje dnevni red 20 delovnih dni pred sestankom, po možnosti po elektronski poti.

4.   Razen volitev iz odstavka 1 se ob koncu razprave skupine ne glasuje. Če skupina doseže soglasje o mnenju, ki ga je zahteval generalni direktorat ali ga podaja na lastno pobudo, pripravi skupne sklepe in jih priloži zbirnemu poročilu. Komisija sporoči rezultat razprav skupine drugim evropskim institucijam v primerih, v katerih skupina tako priporoča.

5.   Predsednik je odgovoren za pripravo poročila, ki vsebuje natančen povzetek zapisnika vsakega sestanka, in pošiljanje osnutka navedenega poročila generalnemu direktoratu v 20 delovnih dneh po sestanku. Generalni direktorat lahko spremeni predsednikov osnutek poročila pred njegovim razširjanjem in poznejšo odobritvijo s strani skupine.

6.   V dogovoru z generalnim direktoratom lahko skupina ustanovi delovne skupine za proučitev posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga sprejme skupina. Predstavniki Komisije predsedujejo sestankom delovnih skupin. Take delovne skupine se razpustijo takoj, ko izpolnijo svoj mandat.

7.   Generalni direktorat lahko povabi zunanje strokovnjake s posebnim znanjem o temi na dnevnem redu, da začasno sodelujejo pri delu skupine ali delovne skupine. Poleg tega lahko predstavnik Komisije podeli status opazovalca posameznikom ali organizacijam, kot so opredeljene v členu 4(2), če ne ogrožajo ravnovesja skupin ali delovnih skupin. Imajo pravico do besede, če jih k temu povabi predsednik s soglasjem najvišjega navzočega predstavnika Komisije. Posamezniki ali organizacije, ki imajo status opazovalca, ne sodelujejo pri volitvah iz odstavka 1.

8.   Člani skupin in njihovi predstavniki ter povabljeni strokovnjaki in posamezniki ali organizacije, ki imajo status opazovalca iz odstavka 7, spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti iz Pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter Pravilnik Komisije o varnosti glede varovanja tajnih podatkov Unije iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4). Če navedenih obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija ustrezno ukrepa.

9.   Sestanki skupin in delovnih skupin navadno potekajo v prostorih Komisije. Komisija zagotovi tajniške storitve. Sestanke skupin in delovnih skupin sklicuje generalni direktorat. Sestankov skupin in njihovih delovnih skupin se lahko udeležujejo tudi drugi uradniki Komisije, ki jih zanimajo razprave.

10.   Komisija objavlja vse ustrezne dokumente, na primer dnevne rede, zapisnike, sklepne ugotovitve, delne sklepne ugotovitve ali delovne dokumente o dejavnostih skupin s povezavo iz registra strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov na posebnem spletišču. Dokument se ne objavi, kadar bi njegovo razkritje oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (5).

Člen 6

Stroški sestankov

1.   Udeleženci, ki sodelujejo pri dejavnostih skupin in delovnih skupin, za svoje storitve niso plačani.

2.   Komisija strokovnjakom povrne potne stroške in stroške bivanja, nastale v okviru dejavnosti skupin in delovnih skupin, v skladu z veljavnimi določbami Komisije.

3.   Stroški iz odstavka 2 se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.

Člen 7

Razveljavitev

Sklep 2004/391/ES se razveljavi s 1. julijem 2014.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2014.

V Bruslju, 16. decembra 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Sklep Komisije 2004/391/ES z dne 23. aprila 2004 o svetovalnih skupinah za zadeve skupne kmetijske politike (UL L 120, 24.4.2004, str. 50).

1

(2)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

2

(3)  C(2010) 7649.

3

(4)  Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).

4

(5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

5

---