# Eiropas Savienības L 295/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.295.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 295 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 6. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.295.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 295

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 6. novembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1051/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1052/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu (EUROSUR) | 11 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1051/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1052/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu (EUROSUR)

EUROSUR

11

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju | 27 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju

acquis

27

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 6.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 295/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1051/2013

(2013. gada 22. oktobris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 562/2006, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 1. un 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Tādas telpas izveide, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās pāri iekšējām robežām, ir viens no galvenajiem Savienības sasniegumiem. Telpā bez iekšējo robežu kontroles ir nepieciešams kopīgi reaģēt uz situācijām, kas nopietni ietekmē minēto telpu vai tās daļu vai vienas vai vairāku dalībvalstu sabiedrisko kārtību vai iekšējo drošību, ļaujot ārkārtas apstākļos uz laiku atjaunot iekšējo robežu kontroli, tomēr nekaitējot personu brīvas pārvietošanās principam. Ņemot vērā ietekmi, kāda šādiem galēja risinājuma pasākumiem var būt uz visām personām, kurām ir tiesības pārvietoties telpā bez iekšējo robežu kontroles, būtu jāparedz priekšnosacījumi un procedūras šādu pasākumu atjaunošanai, lai nodrošinātu, ka tie notiek izņēmuma kārtā un ka tiek ievērots proporcionalitātes princips. Jebkādai šādu pasākumu pagaidu atjaunošanai apjoma un ilguma ziņā būtu jāaprobežojas ar absolūtu minimumu, kas vajadzīgs, lai vērstos pret nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. |
| --- | --- |

(1)

Tādas telpas izveide, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās pāri iekšējām robežām, ir viens no galvenajiem Savienības sasniegumiem. Telpā bez iekšējo robežu kontroles ir nepieciešams kopīgi reaģēt uz situācijām, kas nopietni ietekmē minēto telpu vai tās daļu vai vienas vai vairāku dalībvalstu sabiedrisko kārtību vai iekšējo drošību, ļaujot ārkārtas apstākļos uz laiku atjaunot iekšējo robežu kontroli, tomēr nekaitējot personu brīvas pārvietošanās principam. Ņemot vērā ietekmi, kāda šādiem galēja risinājuma pasākumiem var būt uz visām personām, kurām ir tiesības pārvietoties telpā bez iekšējo robežu kontroles, būtu jāparedz priekšnosacījumi un procedūras šādu pasākumu atjaunošanai, lai nodrošinātu, ka tie notiek izņēmuma kārtā un ka tiek ievērots proporcionalitātes princips. Jebkādai šādu pasākumu pagaidu atjaunošanai apjoma un ilguma ziņā būtu jāaprobežojas ar absolūtu minimumu, kas vajadzīgs, lai vērstos pret nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai.

| (2) | Personu brīva pārvietošanās telpā bez iekšējo robežu kontroles ir svarīgs Savienības sasniegums. Tā kā iekšējo robežu kontroles pagaidu atjaunošana ietekmē personu brīvu pārvietošanos, jebkurš lēmums atjaunot šādu kontroli būtu jāpieņem saskaņā ar kritērijiem, par kuriem panākta kopīga vienošanās, un par to būtu pienācīgi jāinformē Komisija vai jāsaņem ieteikums no Savienības iestādes. Jebkurā gadījumā iekšējo robežu kontroles atjaunošanai būtu jānotiek vienīgi izņēmuma kārtā un tam vajadzētu būt vienīgi galēja risinājuma pasākumam, kam ir stingri ierobežota darbības joma un laiks, pamatojoties uz konkrētiem objektīviem kritērijiem un šāda pasākuma nepieciešamības izvērtējumu, kas būtu jāuzrauga Savienības līmenī. Ja nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai prasa tūlītēju rīcību, dalībvalstīm būtu jāvar atjaunot robežkontroli pie tās iekšējām robežām uz laikposmu, kas nepārsniedz desmit dienas. Jebkāda minētā laikposma pagarināšana būtu jāuzrauga Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Personu brīva pārvietošanās telpā bez iekšējo robežu kontroles ir svarīgs Savienības sasniegums. Tā kā iekšējo robežu kontroles pagaidu atjaunošana ietekmē personu brīvu pārvietošanos, jebkurš lēmums atjaunot šādu kontroli būtu jāpieņem saskaņā ar kritērijiem, par kuriem panākta kopīga vienošanās, un par to būtu pienācīgi jāinformē Komisija vai jāsaņem ieteikums no Savienības iestādes. Jebkurā gadījumā iekšējo robežu kontroles atjaunošanai būtu jānotiek vienīgi izņēmuma kārtā un tam vajadzētu būt vienīgi galēja risinājuma pasākumam, kam ir stingri ierobežota darbības joma un laiks, pamatojoties uz konkrētiem objektīviem kritērijiem un šāda pasākuma nepieciešamības izvērtējumu, kas būtu jāuzrauga Savienības līmenī. Ja nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai prasa tūlītēju rīcību, dalībvalstīm būtu jāvar atjaunot robežkontroli pie tās iekšējām robežām uz laikposmu, kas nepārsniedz desmit dienas. Jebkāda minētā laikposma pagarināšana būtu jāuzrauga Savienības līmenī.

| (3) | Iekšējo robežu kontroles atjaunošanas nepieciešamība un samērīgums būtu jāizvērtē, salīdzinot ar apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, kā arī izvērtējot alternatīvus pasākumus, kurus varētu veikt valsts vai Savienības līmenī, vai abos, un šādas kontroles ietekmi uz personu pārvietošanās brīvību telpā bez iekšējo robežu kontroles. |
| --- | --- |

(3)

Iekšējo robežu kontroles atjaunošanas nepieciešamība un samērīgums būtu jāizvērtē, salīdzinot ar apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, kā arī izvērtējot alternatīvus pasākumus, kurus varētu veikt valsts vai Savienības līmenī, vai abos, un šādas kontroles ietekmi uz personu pārvietošanās brīvību telpā bez iekšējo robežu kontroles.

| (4) | Iekšējo robežu kontroles atjaunošana varētu izņēmuma kārtā būt nepieciešama, ja pastāv nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpas bez iekšējo robežu kontroles līmenī vai valsts līmenī, jo īpaši saistībā ar teroristu izraisītiem incidentiem vai apdraudējumu, vai organizētās noziedzības radītu apdraudējumu. |
| --- | --- |

(4)

Iekšējo robežu kontroles atjaunošana varētu izņēmuma kārtā būt nepieciešama, ja pastāv nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpas bez iekšējo robežu kontroles līmenī vai valsts līmenī, jo īpaši saistībā ar teroristu izraisītiem incidentiem vai apdraudējumu, vai organizētās noziedzības radītu apdraudējumu.

| (5) | Migrācija un tas, ka ārējo robežu šķērso liels skaits trešo valstu valstspiederīgo, per se nebūtu jāuzskata par apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. |
| --- | --- |

(5)

Migrācija un tas, ka ārējo robežu šķērso liels skaits trešo valstu valstspiederīgo, per se nebūtu jāuzskata par apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai.

| (6) | Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru atkāpe no pamatprincipa par personu pārvietošanās brīvību ir jāinterpretē sašaurināti, un sabiedriskās kārtības jēdziens prasa, lai būtu faktisks, attiecīgajā brīdī esošs un pietiekami nopietns apdraudējums, kas ietekmē vienu no sabiedrības pamatinteresēm. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru atkāpe no pamatprincipa par personu pārvietošanās brīvību ir jāinterpretē sašaurināti, un sabiedriskās kārtības jēdziens prasa, lai būtu faktisks, attiecīgajā brīdī esošs un pietiekami nopietns apdraudējums, kas ietekmē vienu no sabiedrības pamatinteresēm.

| (7) | Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta attiecībā uz telpas bez iekšējo robežu kontroles darbību, un lai palīdzētu nodrošināt konsekventu Šengenas acquis īstenošanu, Komisija var izstrādāt pamatnostādnes par iekšējo robežu kontroles atjaunošanu gan gadījumos, kad tie nepieciešami kā pagaidu pasākumi, gan gadījumos, kad nepieciešama tūlītēja rīcība. Minētajām pamatnostādnēm būtu jāparedz skaidri rādītāji, lai atvieglotu to apstākļu izvērtēšanu, kas varētu radīt nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta attiecībā uz telpas bez iekšējo robežu kontroles darbību, un lai palīdzētu nodrošināt konsekventu Šengenas acquis īstenošanu, Komisija var izstrādāt pamatnostādnes par iekšējo robežu kontroles atjaunošanu gan gadījumos, kad tie nepieciešami kā pagaidu pasākumi, gan gadījumos, kad nepieciešama tūlītēja rīcība. Minētajām pamatnostādnēm būtu jāparedz skaidri rādītāji, lai atvieglotu to apstākļu izvērtēšanu, kas varētu radīt nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai.

| (8) | Ja izvērtējuma ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (2), konstatē nopietnas nepilnības ārējo robežu kontrolē un nolūkā nodrošināt atbilstību ieteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai ieteikt, lai izvērtētās dalībvalstis veiktu konkrētus pasākumus, piemēram, izvietotu Eiropas robežsardzes vienības, iesniegtu stratēģiskus plānus vai kā galēju risinājumu, ņemot vērā situācijas nopietnību, – slēgtu konkrētas robežšķērsošanas vietas. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3). Ievērojot minētās regulas 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punktu, ir piemērojama pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

(8)

Ja izvērtējuma ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (2), konstatē nopietnas nepilnības ārējo robežu kontrolē un nolūkā nodrošināt atbilstību ieteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto regulu, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai ieteikt, lai izvērtētās dalībvalstis veiktu konkrētus pasākumus, piemēram, izvietotu Eiropas robežsardzes vienības, iesniegtu stratēģiskus plānus vai kā galēju risinājumu, ņemot vērā situācijas nopietnību, – slēgtu konkrētas robežšķērsošanas vietas. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (3). Ievērojot minētās regulas 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punktu, ir piemērojama pārbaudes procedūra.

| (9) | Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie dažām iekšējām robežām saskaņā ar īpašu Savienības līmeņa procedūru varētu būt arī pamatota ārkārtas apstākļos un kā galēja risinājuma pasākums, kad saistībā ar ārējo robežu kontroli joprojām pastāvoši nopietni trūkumi, kādi konstatēti stingras izvērtēšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu Regulā (ES) Nr.1053/2013, apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību, ja minētie apstākļi radītu nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai minētajā telpā vai tās daļās. Šādu īpašu procedūru robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie dažām iekšējām robežām ar tādiem pašiem nosacījumiem varētu uzsākt arī, ja izvērtētā dalībvalsts būtiski nepilda savas saistības. Ņemot vērā to, ka šādiem pasākumiem, kas skar valstu izpildes pilnvaras attiecībā uz iekšējo robežu kontroli, ir politiski sensitīvs raksturs, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Padomei pēc Komisijas priekšlikuma pieņemt ieteikumus saskaņā ar minēto īpašo Savienības līmeņa procedūru. |
| --- | --- |

(9)

Robežkontroles pagaidu atjaunošana pie dažām iekšējām robežām saskaņā ar īpašu Savienības līmeņa procedūru varētu būt arī pamatota ārkārtas apstākļos un kā galēja risinājuma pasākums, kad saistībā ar ārējo robežu kontroli joprojām pastāvoši nopietni trūkumi, kādi konstatēti stingras izvērtēšanas procesā saskaņā ar 14. un 15. pantu Regulā (ES) Nr.1053/2013, apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību, ja minētie apstākļi radītu nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai minētajā telpā vai tās daļās. Šādu īpašu procedūru robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie dažām iekšējām robežām ar tādiem pašiem nosacījumiem varētu uzsākt arī, ja izvērtētā dalībvalsts būtiski nepilda savas saistības. Ņemot vērā to, ka šādiem pasākumiem, kas skar valstu izpildes pilnvaras attiecībā uz iekšējo robežu kontroli, ir politiski sensitīvs raksturs, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Padomei pēc Komisijas priekšlikuma pieņemt ieteikumus saskaņā ar minēto īpašo Savienības līmeņa procedūru.

| (10) | Pirms tiek pieņemts jebkāds ieteikums par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie dažām iekšējām robežām, būtu pilnībā un laikus jāizpēta iespējas izmantot pasākumus, kuru mērķis ir risināt pamatā esošo situāciju, tostarp Savienības iestāžu vai struktūru, piemēram, Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (4), vai Eiropas Policijas biroja (Eiropola), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (5) palīdzību un tehniskos vai finansiālos atbalsta pasākumus valsts, Savienības vai abos līmeņos. Ja tiek konstatēti nopietni trūkumi, Komisija var veikt finansiāla atbalsta pasākumus, lai palīdzētu attiecīgajai dalībvalstij. Turklāt ikvienam Komisijas vai Padomes ieteikumam būtu jābalstās uz pamatotu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Pirms tiek pieņemts jebkāds ieteikums par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie dažām iekšējām robežām, būtu pilnībā un laikus jāizpēta iespējas izmantot pasākumus, kuru mērķis ir risināt pamatā esošo situāciju, tostarp Savienības iestāžu vai struktūru, piemēram, Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (4), vai Eiropas Policijas biroja (Eiropola), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (5) palīdzību un tehniskos vai finansiālos atbalsta pasākumus valsts, Savienības vai abos līmeņos. Ja tiek konstatēti nopietni trūkumi, Komisija var veikt finansiāla atbalsta pasākumus, lai palīdzētu attiecīgajai dalībvalstij. Turklāt ikvienam Komisijas vai Padomes ieteikumam būtu jābalstās uz pamatotu informāciju.

| (11) | Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar nepieciešamību pagarināt robežkontroli pie iekšējām robežām, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar nepieciešamību pagarināt robežkontroli pie iekšējām robežām, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (12) | Par pamatu tam, lai sāktu piemērot īpašos pasākumus gadījumā, ja pastāv nopietni trūkumi saistībā ar ārējo robežu kontroli, un īpašo procedūru ārkārtas apstākļos, kas apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību, kā paredzēts šajā regulā, vajadzētu būt izvērtējuma ziņojumiem un ieteikumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1053/2013 14. un 15. pantā. Dalībvalstis un Komisija kopīgi veic regulārus, objektīvus un neatkarīgus izvērtējumus, lai pārbaudītu, vai šī regula tiek piemērota pareizi, un Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm koordinē izvērtējumus. Izvērtējuma mehānismi ietver šādus elementus: daudzgadu un gada izvērtējuma programmas, iepriekš paziņoti un nepaziņoti apmeklējumi uz vietas, ko veic neliela Komisijas pārstāvju un dalībvalstu ieceltu ekspertu komanda, Komisijas pieņemti ziņojumi par izvērtējuma iznākumu un ieteikumi korektīviem pasākumiem, ko Padome ir pieņēmusi, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, atbilstoši turpmākie pasākumi, uzraudzība un atskaites. |
| --- | --- |

(12)

Par pamatu tam, lai sāktu piemērot īpašos pasākumus gadījumā, ja pastāv nopietni trūkumi saistībā ar ārējo robežu kontroli, un īpašo procedūru ārkārtas apstākļos, kas apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību, kā paredzēts šajā regulā, vajadzētu būt izvērtējuma ziņojumiem un ieteikumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1053/2013 14. un 15. pantā. Dalībvalstis un Komisija kopīgi veic regulārus, objektīvus un neatkarīgus izvērtējumus, lai pārbaudītu, vai šī regula tiek piemērota pareizi, un Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm koordinē izvērtējumus. Izvērtējuma mehānismi ietver šādus elementus: daudzgadu un gada izvērtējuma programmas, iepriekš paziņoti un nepaziņoti apmeklējumi uz vietas, ko veic neliela Komisijas pārstāvju un dalībvalstu ieceltu ekspertu komanda, Komisijas pieņemti ziņojumi par izvērtējuma iznākumu un ieteikumi korektīviem pasākumiem, ko Padome ir pieņēmusi, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, atbilstoši turpmākie pasākumi, uzraudzība un atskaites.

| (13) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, paredzēt kopējus noteikumus iekšējo robežu kontroles pagaidu atjaunošanai ārkārtējos apstākļos, var sasniegt vienīgi Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, paredzēt kopējus noteikumus iekšējo robežu kontroles pagaidu atjaunošanai ārkārtējos apstākļos, var sasniegt vienīgi Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (14) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (15) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (6). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro.

| (16) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(16)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (7). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (17) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju - saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (9) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju - saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (9) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.

| (18) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu.

| (19) | Attiecībā uz Lihtenšteinu - saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (13) 3. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Lihtenšteinu - saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A. punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (13) 3. pantu.

| (20) | Attiecībā uz Kipru šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(20)

Attiecībā uz Kipru šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.

| (21) | Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

| (22) | Attiecībā uz Horvātiju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz Horvātiju šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

| (23) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp personu pārvietošanās un uzturēšanās brīvība. Šī regula ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(23)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp personu pārvietošanās un uzturēšanās brīvība. Šī regula ir jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (24) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (14), |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (14),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 562/2006 groza šādi:

| 1) | regulas II sadaļā pievieno šādu nodaļu:
  “IVa NODAĻA



  Īpaši pasākumi gadījumā, ja ir būtiski trūkumi saistībā ar ārējo robežu kontroli


  19.a pants
  Pasākumi pie ārējām robežām un Aģentūras atbalsts
  1.   Ja izvērtējuma ziņojumā, kas izstrādāts, ievērojot 14. pantu Padomes Regulā (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (15), tiek konstatēti būtiski trūkumi ārējo robežu kontroles veikšanā un lai nodrošinātu atbilstību minētās regulas 15. pantā minētajiem ieteikumiem, Komisija var, pieņemot īstenošanas aktu, ieteikt izvērtētajai dalībvalstij veikt dažus īpašus pasākumus, kas var iekļaut vienu vai abus šādus pasākumus:






  a) | ierosināt izvietot Eiropas robežsardzes vienības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas II sadaļā pievieno šādu nodaļu:

“IVa NODAĻA

Īpaši pasākumi gadījumā, ja ir būtiski trūkumi saistībā ar ārējo robežu kontroli

19.a pants

Pasākumi pie ārējām robežām un Aģentūras atbalsts

1.   Ja izvērtējuma ziņojumā, kas izstrādāts, ievērojot 14. pantu Padomes Regulā (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (15), tiek konstatēti būtiski trūkumi ārējo robežu kontroles veikšanā un lai nodrošinātu atbilstību minētās regulas 15. pantā minētajiem ieteikumiem, Komisija var, pieņemot īstenošanas aktu, ieteikt izvērtētajai dalībvalstij veikt dažus īpašus pasākumus, kas var iekļaut vienu vai abus šādus pasākumus:

a)

ierosināt izvietot Eiropas robežsardzes vienības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004;

| b) | iesniegt Aģentūrai savus stratēģiskos plānus, pamatojoties uz riska novērtējumu, tostarp informāciju par personāla izvietošanu un par aprīkojumu, prasot tās atzinumu. |
| --- | --- |

b)

iesniegt Aģentūrai savus stratēģiskos plānus, pamatojoties uz riska novērtējumu, tostarp informāciju par personāla izvietošanu un par aprīkojumu, prasot tās atzinumu.

Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 33.a panta 2. punktā.

2.   Komisija regulāri informē komiteju, kas izveidota saskaņā ar 33.a panta 1. punktu, par šā panta 1. punktā minēto pasākumu īstenošanā panākto progresu un to ietekmi uz konstatētajiem trūkumiem.

Tā informē arī Eiropas Parlamentu un Padomi.

3.   Ja 1. punktā minētajā izvērtējuma ziņojumā ir secināts, ka izvērtētā dalībvalsts būtiski nepilda savas saistības, un tāpēc tai ir jāziņo par attiecīgā rīcības plāna īstenošanu trīs mēnešos saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1053/2013 16. panta 4. punktu, un ja pēc minētā trīs mēnešu laikposma Komisija konstatē, ka situācija turpinās, tā var sākt šīs regulas26. pantā paredzētās procedūras piemērošanu, ja ir izpildīti visi nosacījumi šādai rīcībai.

| 2) | regulas 23. līdz 27. pantu aizstāj ar šādiem:
  “23. pants
  Vispārējais regulējums robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām
  1.   Ja telpā bez iekšējo robežu kontroles pastāv nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai dalībvalstī, minētā dalībvalsts izņēmuma kārtā var atjaunot robežkontroli pie visām tās iekšējām robežām vai to konkrētām daļām uz ierobežotu laikposmu līdz 30 dienām, vai uz paredzamo nopietnā apdraudējuma laiku, ja tas ir ilgāks par 30 dienām. Robežkontroles pagaidu atjaunošanas pie iekšējām robežām apjoms un ilgums nepārsniedz to, kas noteikti ir nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu.
  2.   Robežkontroli pie iekšējām robežām atjauno vienīgi kā galēju risinājumu un saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu. Katrā gadījumā, kad tiek apsvērts lēmums atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām ievērojot attiecīgi 24.,25. vai 26. pantu, ņem vērā attiecīgi 23.a un 26.a pantā minētos kritērijus.
  3.   Ja nopietnais apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai attiecīgajā dalībvalstī turpinās ilgāk par šā panta 1. punktā paredzēto laikposmu, minētā dalībvalsts var pagarināt robežkontroli pie tās iekšējām robežām, ņemot vērā 23.a pantā minētos kritērijus un saskaņā ar 24. pantu, to pamatojot ar tiem pašiem iemesliem, kas minēti šā panta 1. punktā, un, ņemot vērā visus jaunos apstākļus, uz atjaunināmiem laikposmiem, kuri ilgst līdz 30 dienām.
  4.   Kopējais laikposms, uz kādu atjauno robežkontroli pie iekšējām robežām, tostarp jebkādus šā panta 3. punktā paredzētos pagarinājumus, nepārsniedz sešus mēnešus. Ārkārtas apstākļos, kā minēts 26. pantā, minēto kopējo laikposmu var pagarināt maksimums līdz diviem gadiem saskaņā ar minētā panta 1. punktu.
  23.a pants
  Kritēriji robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām
  Ja dalībvalsts saskaņā ar 23. pantu vai 25. panta 1. punktu kā galēju risinājumu nolemj par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie vienas vai vairākām tās iekšējām robežām vai pie to daļām, vai nolemj pagarināt šādu atjaunošanu, tā novērtē, cik lielā mērā ar šādu pasākumu paredzams pienācīgi novērst apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, un novērtē pasākuma samērīgumu attiecībā pret minēto apdraudējumu. Veicot šādu novērtējumu, dalībvalsts jo īpaši ņem vērā:






  a) | ietekmi, kas paredzama saistībā ar jebkādu apdraudējumu tās sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, tostarp saistībā ar teroristu izraisītiem incidentiem vai apdraudējumu, un tostarp organizētās noziedzības radīto apdraudējumu; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 23. līdz 27. pantu aizstāj ar šādiem:

“23. pants

Vispārējais regulējums robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām

1.   Ja telpā bez iekšējo robežu kontroles pastāv nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai dalībvalstī, minētā dalībvalsts izņēmuma kārtā var atjaunot robežkontroli pie visām tās iekšējām robežām vai to konkrētām daļām uz ierobežotu laikposmu līdz 30 dienām, vai uz paredzamo nopietnā apdraudējuma laiku, ja tas ir ilgāks par 30 dienām. Robežkontroles pagaidu atjaunošanas pie iekšējām robežām apjoms un ilgums nepārsniedz to, kas noteikti ir nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu.

2.   Robežkontroli pie iekšējām robežām atjauno vienīgi kā galēju risinājumu un saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu. Katrā gadījumā, kad tiek apsvērts lēmums atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām ievērojot attiecīgi 24.,25. vai 26. pantu, ņem vērā attiecīgi 23.a un 26.a pantā minētos kritērijus.

3.   Ja nopietnais apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai attiecīgajā dalībvalstī turpinās ilgāk par šā panta 1. punktā paredzēto laikposmu, minētā dalībvalsts var pagarināt robežkontroli pie tās iekšējām robežām, ņemot vērā 23.a pantā minētos kritērijus un saskaņā ar 24. pantu, to pamatojot ar tiem pašiem iemesliem, kas minēti šā panta 1. punktā, un, ņemot vērā visus jaunos apstākļus, uz atjaunināmiem laikposmiem, kuri ilgst līdz 30 dienām.

4.   Kopējais laikposms, uz kādu atjauno robežkontroli pie iekšējām robežām, tostarp jebkādus šā panta 3. punktā paredzētos pagarinājumus, nepārsniedz sešus mēnešus. Ārkārtas apstākļos, kā minēts 26. pantā, minēto kopējo laikposmu var pagarināt maksimums līdz diviem gadiem saskaņā ar minētā panta 1. punktu.

23.a pants

Kritēriji robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām

Ja dalībvalsts saskaņā ar 23. pantu vai 25. panta 1. punktu kā galēju risinājumu nolemj par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie vienas vai vairākām tās iekšējām robežām vai pie to daļām, vai nolemj pagarināt šādu atjaunošanu, tā novērtē, cik lielā mērā ar šādu pasākumu paredzams pienācīgi novērst apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, un novērtē pasākuma samērīgumu attiecībā pret minēto apdraudējumu. Veicot šādu novērtējumu, dalībvalsts jo īpaši ņem vērā:

a)

ietekmi, kas paredzama saistībā ar jebkādu apdraudējumu tās sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, tostarp saistībā ar teroristu izraisītiem incidentiem vai apdraudējumu, un tostarp organizētās noziedzības radīto apdraudējumu;

| b) | šāda pasākuma paredzamo ietekmi uz personu pārvietošanās brīvību telpā bez iekšējo robežu kontroles. |
| --- | --- |

b)

šāda pasākuma paredzamo ietekmi uz personu pārvietošanās brīvību telpā bez iekšējo robežu kontroles.

24. pants

Procedūra robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām saskaņā ar 23. panta 1. punktu

1.   Ja dalībvalsts plāno atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām saskaņā ar 23. panta 1. punktu, tā par to paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai vēlākais četras nedēļas pirms plānotās atjaunošanas vai īsākā laikposmā, ja apstākļi, kas pamato nepieciešamību atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām, kļūst zināmi mazāk nekā četras nedēļas pirms plānotās atjaunošanas. Šajā nolūkā dalībvalsts sniedz šādu informāciju:

| a) | ierosinātās atjaunošanas iemeslus, tostarp visus attiecīgos datus, kas sīki atspoguļo notikumus, kuri rada nopietnu apdraudējumu tās sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai; |
| --- | --- |

a)

ierosinātās atjaunošanas iemeslus, tostarp visus attiecīgos datus, kas sīki atspoguļo notikumus, kuri rada nopietnu apdraudējumu tās sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai;

| b) | ierosinātās atjaunošanas apjomu, precizējot, kurā iekšējo robežu daļā vai daļās robežkontrole jāatjauno; |
| --- | --- |

b)

ierosinātās atjaunošanas apjomu, precizējot, kurā iekšējo robežu daļā vai daļās robežkontrole jāatjauno;

| c) | oficiālo robežšķērsošanas vietu nosaukumus; |
| --- | --- |

c)

oficiālo robežšķērsošanas vietu nosaukumus;

| d) | plānotās atjaunošanas ieviešanas dienu un ilgumu; |
| --- | --- |

d)

plānotās atjaunošanas ieviešanas dienu un ilgumu;

| e) | attiecīgos gadījumos, pasākumus, kas jāveic pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

e)

attiecīgos gadījumos, pasākumus, kas jāveic pārējām dalībvalstīm.

Paziņojumu saskaņā ar pirmo daļu var iesniegt kopīgi arī divas vai vairāk dalībvalstis.

Vajadzības gadījumā Komisija var pieprasīt attiecīgajai(-ām) dalībvalstij(-īm) papildus informāciju.

2.   Šā panta 1. punktā minēto informāciju iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, vienlaikus ar tās paziņošanu pārējām dalībvalstīm un Komisijai, ievērojot minēto punktu.

3.   Dalībvalstis, kas iesniedz paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, vajadzības gadījumā un saskaņā ar valsts tiesību aktiem var nolemt, ka daļa no informācijas ir klasificēta.

Šāda klasifikācijas noteikšana neliedz Komisijai darīt informāciju pieejamu Eiropas Parlamentam. Informācijas un dokumentu, ko nosūta Eiropas Parlamentam saskaņā ar šo pantu, nosūtīšana un apstrāde atbilst noteikumiem par klasificētas informācijas pārsūtīšanu un apstrādi, kas piemērojami starp Eiropas Parlamentu un Komisiju.

4.   Pēc dalībvalsts paziņojuma saskaņā ar šā panta 1. punktu un ņemot vērā šā panta 5. punktā paredzēto konsultēšanos, Komisija vai jebkura cita dalībvalsts var sniegt atzinumu, neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 72. pantu.

Ja, pamatojoties uz paziņojumā iekļauto informāciju vai jebkādu papildinformāciju, ko Komisija ir saņēmusi, tai ir šaubas par plānotās robežkontroles atjaunošanas pie iekšējām robežām nepieciešamību vai samērīgumu, vai tā uzskata, ka būtu piemēroti konsultēties par kādu no paziņojuma aspektiem, tā izsniedz attiecīgu atzinumu.

5.   Par 1. punktā minēto informāciju un par jebkādu Komisijas vai dalībvalsts atzinumu saskaņā ar 4. punktu notiek konsultēšanās, tostarp vajadzības gadījumā kopīgas sanāksmes starp dalībvalsti, kas plāno atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām, pārējām dalībvalstīm, jo īpaši tām, kuras tieši skartu šādi pasākumi, un Komisiju, lai vajadzības gadījumā organizētu dalībvalstu savstarpēju sadarbību un izskatītu, vai pasākumi ir samērīgi ar notikumiem, kas liek atjaunot robežkontroli un rada apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai.

6.   Šā panta 5. punktā minētā konsultēšanās notiek vismaz desmit dienas pirms dienas, kad plānots atjaunot robežkontroli.

25. pants

Īpaša procedūra gadījumos, kad nepieciešama tūlītēja rīcība

1.   Ja nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai dalībvalstī prasa tūlītēju rīcību, attiecīgā dalībvalsts var izņēmuma kārtā nekavējoties atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām uz ierobežotu laikposmu līdz desmit dienām.

2.   Ja dalībvalsts atjauno robežkontroli pie iekšējām robežām, tā vienlaikus par to attiecīgi paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai un sniedz 24. panta 1. punktā minēto informāciju, tostarp iemeslus, kas pamato šajā pantā noteiktās procedūras izmantošanu. Komisija tūlīt pēc paziņojuma saņemšanas var konsultēties ar pārējām dalībvalstīm.

3.   Ja nopietnais apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai turpinās ilgāk par 1. punktā paredzēto laikposmu, dalībvalsts var nolemt pagarināt robežkontroli pie iekšējām robežām uz atjaunojamiem laikposmiem līdz 20 dienām. To darot, attiecīgā dalībvalsts ņem vērā 23.a pantā minētos kritērijus, tostarp atjauninātu novērtējumu par pasākuma nepieciešamību un samērīgumu, un ņem vērā visus jaunos apstākļus.

Šādas pagarināšanas gadījumā mutatis mutandis piemēro 24. panta 4. un 5. punkta noteikumus, un konsultēšanās notiek nekavējoties pēc tam, kad lēmums par pagarināšanu paziņots Komisijai un dalībvalstīm.

4.   Neskarot 23. panta 4. punktu, kopējais laikposms, uz kādu atjauno robežkontroli pie iekšējām robežām, pamatojoties uz 1. punktā paredzēto sākotnējo laikposmu un jebkādiem pagarinājumiem saskaņā ar 3. punktu, nepārsniedz divus mēnešus.

5.   Komisija nekavējoties informē Eiropas Parlamentu par paziņojumiem, kas sniegti saskaņā ar šo pantu.

26. pants

Īpašā procedūra ārkārtas apstākļos, kas apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību

1.   Ārkārtas apstākļos, kad nopietni trūkumi saistībā ar ārējo robežu kontroli ilgāku laiku apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību, kā minēts 19.a pantā, un ciktāl minētie apstākļi rada nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpā bez iekšējo robežu kontroles vai tās daļās, robežkontroli pie iekšējām robežām var atjaunot saskaņā ar šā panta 2. punktu uz laikposmu līdz sešiem mēnešiem. Ja ārkārtas apstākļi turpinās, minēto laikposmu var ne vairāk kā trīs reizes pagarināt ikreiz uz laikposmu līdz sešiem mēnešiem.

2.   Ja visi citi pasākumi, jo īpaši tie, kas minēti 19.a panta 1. punktā, ir bijuši neefektīvi, lai mazinātu konstatēto nopietno apdraudējumu, Padome kā galējo risinājumu un kā pasākumu, lai aizsargātu kopējās intereses telpā bez iekšējo robežu kontroles, var ieteikt vienai vai vairākām dalībvalstīm lemt par robežkontroles atjaunošanu pie visām to iekšējām robežām vai pie konkrētām to daļām. Padomes ieteikums balstās uz Komisijas priekšlikumu. Dalībvalstis var pieprasīt Komisijai iesniegt šādu priekšlikumu Padomei ieteikuma saņemšanai.

Savā ieteikumā Padome norāda vismaz informāciju, kas minēta 24. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā.

Padome var ieteikt pagarināšanu saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, kas noteikta šajā pantā.

Pirms dalībvalsts atjauno robežkontroli pie visām savām iekšējām robežām vai pie konkrētām to daļām saskaņā ar šo punktu, tā par to attiecīgi paziņo pārējām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai.

3.   Gadījumā, ja dalībvalsts neīsteno 2. punktā minēto ieteikumu, minētā dalībvalsts nekavējoties rakstiski informē Komisiju par šādas rīcības pamatojumu.

Šādā gadījumā Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtē attiecīgās dalībvalsts sniegto pamatojumu un sekas kopīgo interešu aizstāvībai telpā bez iekšējo robežu kontroles.

4.   Pienācīgi pamatotu, nenovēršanu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar situācijām, kurās apstākļi, kuru dēļ nepieciešams atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām saskaņā ar 2. punktu, kļūst zināmi mazāk nekā 10 dienas pirms iepriekšējā atjaunošanas laikposma beigām, Komisija saskaņā ar procedūru, kas minēta 33.a panta 3. punktā, ar īstenošanas aktiem, kuri jāpiemēro nekavējoties, var pieņemt jebkādus nepieciešamos ieteikumus. 14 dienās pēc šādu ieteikumu pieņemšanas Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu ieteikumam saskaņā ar 2. punktu.

5.   Šis pants neskar pasākumus, ko dalībvalstis var pieņemt, ja ir nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai saskaņā ar 23., 24. un 25. pantu.

26.a pants

Kritēriji robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos, kas apdraud telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību

1.   Ja Padome saskaņā ar 26. panta 2. punktu kā galējo risinājumu iesaka robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie vienas vai vairākām iekšējām robežām vai pie to daļām, tā novērtē, cik lielā mērā ar šādu pasākumu paredzams pienācīgi novērst apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpā bez iekšējo robežu kontroles un novērtē pasākuma samērīgumu attiecībā pret minēto apdraudējumu. Minētais novērtējums balstās uz sīku informāciju, ko iesniedz attiecīgā(s) dalībvalsts(-is) un Komisija, kā arī visu citu attiecīgu informāciju, tostarp informāciju, kas iegūta ievērojot šā panta 2. punktu. Veicot šādu novērtējumu, jo īpaši ņem vērā šādus apsvērumus:

| a) | tādu tehnisko vai finansiālo atbalsta pasākumu pieejamība, kurus varētu izmantot vai kuri ir izmantoti valsts vai Savienības līmenī, vai abos, tostarp Savienības iestāžu vai struktūru, piemēram, Aģentūras, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 439/2010 (16) vai Eiropas Policijas biroja (“Eiropola”), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (17) palīdzība, un apmērs, kādā paredzams, ka šādi pasākumi pienācīgi novērsīs apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpā bez iekšējo robežu kontroles; |
| --- | --- |

a)

tādu tehnisko vai finansiālo atbalsta pasākumu pieejamība, kurus varētu izmantot vai kuri ir izmantoti valsts vai Savienības līmenī, vai abos, tostarp Savienības iestāžu vai struktūru, piemēram, Aģentūras, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 439/2010 (16) vai Eiropas Policijas biroja (“Eiropola”), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (17) palīdzība, un apmērs, kādā paredzams, ka šādi pasākumi pienācīgi novērsīs apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpā bez iekšējo robežu kontroles;

| b) | izvērtējumos, kas veikti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, konstatēto jebkādu nopietno trūkumu saistībā ar ārējo robežu kontroli pašreizējā un paredzamā turpmākā ietekme un apmērs, kādā šādi nopietni trūkumi rada nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpā bez iekšējo robežu kontroles; |
| --- | --- |

b)

izvērtējumos, kas veikti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, konstatēto jebkādu nopietno trūkumu saistībā ar ārējo robežu kontroli pašreizējā un paredzamā turpmākā ietekme un apmērs, kādā šādi nopietni trūkumi rada nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai telpā bez iekšējo robežu kontroles;

| c) | robežkontroles atjaunošanas paredzamā ietekme uz personu pārvietošanās brīvību telpā bez iekšējo robežu kontroles. |
| --- | --- |

c)

robežkontroles atjaunošanas paredzamā ietekme uz personu pārvietošanās brīvību telpā bez iekšējo robežu kontroles.

2.   Pirms Komisija pieņem priekšlikumu Padomes ieteikumam, tā saskaņā ar 26. panta 2. punktu var:

| a) | pieprasīt dalībvalstīm, Aģentūrai, Eiropolam vai citām Savienības iestādēm vai struktūrām iesniegt tai papildu informāciju, |
| --- | --- |

a)

pieprasīt dalībvalstīm, Aģentūrai, Eiropolam vai citām Savienības iestādēm vai struktūrām iesniegt tai papildu informāciju,

| b) | ar dalībvalstu, Aģentūras, Eiropola vai jebkuras citas attiecīgas Savienības iestādes vai struktūras ekspertu atbalstu veikt apmeklējumus uz vietas, lai iegūtu vai pārbaudītu informāciju, kas ir būtiska minētajam ieteikumam. |
| --- | --- |

b)

ar dalībvalstu, Aģentūras, Eiropola vai jebkuras citas attiecīgas Savienības iestādes vai struktūras ekspertu atbalstu veikt apmeklējumus uz vietas, lai iegūtu vai pārbaudītu informāciju, kas ir būtiska minētajam ieteikumam.

27. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes informēšana

Komisija un attiecīgā(s) dalībvalsts(-is) cik drīz vien iespējams informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem iemesliem, kas varētu izraisīt 19.a un 23. līdz 26.a panta piemērošanu.

| 3) | regulas 29. un 30. pantu aizstāj ar šādiem:
  “29. pants
  Ziņojums par robežkontroles atjaunošanu pie iekšējām robežām
  Četrās nedēļās pēc robežkontroles atcelšanas pie iekšējām robežām dalībvalsts, kas veikusi robežkontroli pie iekšējām robežām, iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par robežkontroles atjaunošanu pie iekšējām robežām, jo īpaši norādot sākotnējo izvērtējumu un to, vai ir ievēroti 23.a, 25. un 26.a pantā minētie kritēriji, kā notika pārbaudes, kāda bija praktiskā sadarbība ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kāda bija izrietošā ietekme uz personu pārvietošanās brīvību, cik efektīva bija robežkontroles atjaunošana pie iekšējām robežām, tostarp sniedzot ex-post izvērtējumu par robežkontroles atjaunošanas samērīgumu.
  Komisija var sniegt atzinumu par minēto ex-post izvērtējumu par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie vienas vai vairākām iekšējām robežām vai to daļām.
  Komisija vismaz reizi gadā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par to, kā darbojas telpa bez iekšējo robežu kontroles. Ziņojumā iekļauj sarakstu ar visiem lēmumiem atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām, kuri pieņemti attiecīgā gada laikā.
  30. pants
  Sabiedrības informēšana
  Komisija un attiecīgā dalībvalsts saskaņotā veidā informē sabiedrību par lēmumu atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām un jo īpaši norāda šāda pasākuma sākuma un beigu dienu, ja vien nav sevišķi svarīgu drošības iemeslu to nedarīt.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 29. un 30. pantu aizstāj ar šādiem:

“29. pants

Ziņojums par robežkontroles atjaunošanu pie iekšējām robežām

Četrās nedēļās pēc robežkontroles atcelšanas pie iekšējām robežām dalībvalsts, kas veikusi robežkontroli pie iekšējām robežām, iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par robežkontroles atjaunošanu pie iekšējām robežām, jo īpaši norādot sākotnējo izvērtējumu un to, vai ir ievēroti 23.a, 25. un 26.a pantā minētie kritēriji, kā notika pārbaudes, kāda bija praktiskā sadarbība ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm, kāda bija izrietošā ietekme uz personu pārvietošanās brīvību, cik efektīva bija robežkontroles atjaunošana pie iekšējām robežām, tostarp sniedzot ex-post izvērtējumu par robežkontroles atjaunošanas samērīgumu.

Komisija var sniegt atzinumu par minēto ex-post izvērtējumu par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie vienas vai vairākām iekšējām robežām vai to daļām.

Komisija vismaz reizi gadā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par to, kā darbojas telpa bez iekšējo robežu kontroles. Ziņojumā iekļauj sarakstu ar visiem lēmumiem atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām, kuri pieņemti attiecīgā gada laikā.

30. pants

Sabiedrības informēšana

Komisija un attiecīgā dalībvalsts saskaņotā veidā informē sabiedrību par lēmumu atjaunot robežkontroli pie iekšējām robežām un jo īpaši norāda šāda pasākuma sākuma un beigu dienu, ja vien nav sevišķi svarīgu drošības iemeslu to nedarīt.”;

| 4) | iekļauj šādu pantu:
  “33.a pants
  Komitejas procedūra
  1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (18) nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu. |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu pantu:

“33.a pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (18) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

| 5) | iekļauj šādu pantu:
  “37.a pants
  Izvērtēšanas mehānisms
  1.   Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību un neskarot to noteikumus par pārkāpumu procedūrām, to, kā katra dalībvalsts īsteno šo regulu, izvērtē ar izvērtēšanas mehānismu.
  2.   Noteikumi par izvērtēšanas mehānismu ir precizēti Regulā (ES) Nr. 1053/2013. Saskaņā ar minēto izvērtēšanas mehānismu dalībvalstīm un Komisijai kopīgi jāveic regulāri, objektīvi un neatkarīgi izvērtējumi, lai pārbaudītu, vai šī regula tiek piemērota pareizi, un Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm jākoordinē izvērtējumi. Saskaņā ar minēto mehānismu katru dalībvalsti vismaz reizi piecos gados izvērtē neliela komanda, kuras sastāvā ir Komisijas pārstāvji un dalībvalstu iecelti eksperti.
  Izvērtēšanā var iekļaut iepriekš paziņotus vai nepaziņotus apmeklējumus uz vietas pie ārējām vai iekšējām robežām.
  Saskaņā ar minēto izvērtēšanas mehānismu Komisija ir atbildīga par daudzgadu un gada izvērtēšanas programmu un izvērtēšanas ziņojumu pieņemšanu.
  3.   Ja tiek atklāti iespējami trūkumi, attiecīgajām dalībvalstīm var adresēt ieteikumus korektīvām darbībām.
  Ja izvērtējuma ziņojumā, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 14. pantu Regulā (ES) Nr. 1053/2013 tiek konstatēti būtiski trūkumi ārējo robežu kontroles veikšanā, piemēro šīs regulas 19.a un 26. pantu.
  4.   Visos izvērtēšanas posmos Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz informāciju un saskaņā ar noteikumiem par klasificētiem dokumentiem nosūta visus attiecīgos dokumentus.
  5.   Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par ikvienu priekšlikumu grozīt vai aizstāt noteikumus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1053/2013.” |
| --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“37.a pants

Izvērtēšanas mehānisms

1.   Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību un neskarot to noteikumus par pārkāpumu procedūrām, to, kā katra dalībvalsts īsteno šo regulu, izvērtē ar izvērtēšanas mehānismu.

2.   Noteikumi par izvērtēšanas mehānismu ir precizēti Regulā (ES) Nr. 1053/2013. Saskaņā ar minēto izvērtēšanas mehānismu dalībvalstīm un Komisijai kopīgi jāveic regulāri, objektīvi un neatkarīgi izvērtējumi, lai pārbaudītu, vai šī regula tiek piemērota pareizi, un Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm jākoordinē izvērtējumi. Saskaņā ar minēto mehānismu katru dalībvalsti vismaz reizi piecos gados izvērtē neliela komanda, kuras sastāvā ir Komisijas pārstāvji un dalībvalstu iecelti eksperti.

Izvērtēšanā var iekļaut iepriekš paziņotus vai nepaziņotus apmeklējumus uz vietas pie ārējām vai iekšējām robežām.

Saskaņā ar minēto izvērtēšanas mehānismu Komisija ir atbildīga par daudzgadu un gada izvērtēšanas programmu un izvērtēšanas ziņojumu pieņemšanu.

3.   Ja tiek atklāti iespējami trūkumi, attiecīgajām dalībvalstīm var adresēt ieteikumus korektīvām darbībām.

Ja izvērtējuma ziņojumā, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 14. pantu Regulā (ES) Nr. 1053/2013 tiek konstatēti būtiski trūkumi ārējo robežu kontroles veikšanā, piemēro šīs regulas 19.a un 26. pantu.

4.   Visos izvērtēšanas posmos Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz informāciju un saskaņā ar noteikumiem par klasificētiem dokumentiem nosūta visus attiecīgos dokumentus.

5.   Eiropas Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par ikvienu priekšlikumu grozīt vai aizstāt noteikumus, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1053/2013.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2013. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. jūnija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), Padomes 2013. gada 7. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 27. lpp.

2

(3)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).

5

(6)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

6

(7)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

8

(9)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

9

(10)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

10

(11)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

11

(12)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

12

(13)  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

13

(14)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

14

(15)  OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.”;

15

(16)  OV L 132, 29.5.2010., 11. lpp.

16

(17)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.”;

17

(18)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”;

18

---

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Paziņojums

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka ir pieņemta Regula, ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos, un Regula par novērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu. Tās uzskata, ka šie jaunie mehānismi ir piemērots risinājums Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumos paustajam aicinājumam uzlabot sadarbību un savstarpējo uzticēšanos starp Šengenas zonas dalībvalstīm un izveidot efektīvu un uzticamu uzraudzības un novērtējuma sistēmu, lai nodrošinātu kopējo noteikumu ievērošanu un uz ES acquis balstīto kritēriju stiprināšanu, pielāgošanu un paplašināšanu, vienlaikus atgādinot, ka Eiropas ārējās robežas ir efektīvi un konsekventi jāpārvalda, pamatojoties uz kopīgu atbildību, solidaritāti un praktisko sadarbību.

Tās paziņo, ka šis Šengenas Robežu kodeksa grozījums pastiprinās koordināciju un sadarbību Savienības līmenī, paredzot, no vienas puses, kritērijus jebkādai dalībvalstu veiktai robežkontroles atjaunošanai un, no otras puses, ES mehānismu, lai reaģētu uz patiešām kritiskām situācijām, kad bez iekšējo robežu kontrolēm tiek radīts nopietns apdraudējums zonas vispārējai funkcionēšanai.

Tās uzsver, ka šī jaunā novērtēšanas sistēma ir ES mehānisms un ka tā attieksies uz visiem Šengenas acquis aspektiem, un tajā tiks iesaistīti dalībvalstu, Komisijas un attiecīgo ES aģentūru eksperti.

Tās saprot, ka jebkurš turpmāks Komisijas priekšlikums grozīt šo novērtēšanas sistēmu tiktu iesniegts apspriešanai ar Eiropas Parlamentu, lai cik pilnīgi vien iespējams ņemtu vērā tā atzinumu, pirms pieņem teksta galīgo redakciju.

---

| 6.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 295/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 295/11

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1052/2013

(2013. gada 22. oktobris),

ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu (EUROSUR)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta d) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (“EUROSUR”) izveide ir nepieciešama, lai stiprinātu informācijas apmaiņu un operatīvo sadarbību starp dalībvalstu iestādēm, kā arī ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (2) (“aģentūra”). EUROSUR nodrošinās minētajām iestādēm un aģentūrai infrastruktūru un instrumentus, kas nepieciešami, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un reaģēšanas spējas pie Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“ārējās robežas”) nolūkā atklāt, novērst un cīnīties pret nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un sekmēt labāku migrantu dzīvības aizsardzību un glābšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (“EUROSUR”) izveide ir nepieciešama, lai stiprinātu informācijas apmaiņu un operatīvo sadarbību starp dalībvalstu iestādēm, kā arī ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (2) (“aģentūra”). EUROSUR nodrošinās minētajām iestādēm un aģentūrai infrastruktūru un instrumentus, kas nepieciešami, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un reaģēšanas spējas pie Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“ārējās robežas”) nolūkā atklāt, novērst un cīnīties pret nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un sekmēt labāku migrantu dzīvības aizsardzību un glābšanu.

| (2) | Prakse pārvietoties mazās un kuģošanai jūrā nederīgās laivās ir ievērojami palielinājusi pie dienvidu ārējām jūras robežām noslīkušo migrantu skaitu. EUROSUR būtu ievērojami jāuzlabo aģentūras un dalībvalstu operatīvo un tehnisko spēju atklāt šīs mazās laivas un uzlabot dalībvalstu reaģēšanas spējas, tādējādi palīdzot samazināt migrantu bojāeju. |
| --- | --- |

(2)

Prakse pārvietoties mazās un kuģošanai jūrā nederīgās laivās ir ievērojami palielinājusi pie dienvidu ārējām jūras robežām noslīkušo migrantu skaitu. EUROSUR būtu ievērojami jāuzlabo aģentūras un dalībvalstu operatīvo un tehnisko spēju atklāt šīs mazās laivas un uzlabot dalībvalstu reaģēšanas spējas, tādējādi palīdzot samazināt migrantu bojāeju.

| (3) | Šajā regulā ir atzīts, ka migrācijas ceļus izmanto arī tādas personas, kam ir vajadzīga starptautiska aizsardzība. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā ir atzīts, ka migrācijas ceļus izmanto arī tādas personas, kam ir vajadzīga starptautiska aizsardzība.

| (4) | Dalībvalstīm būtu jāizveido valsts koordinācijas centri, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un sadarbību starp tām un aģentūru attiecībā uz robežu uzraudzību. EUROSUR pienācīgai darbībai ir būtiski, lai visas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par ārējo robežu uzraudzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sadarbotos, izmantojot valsts koordinācijas centrus. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm būtu jāizveido valsts koordinācijas centri, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un sadarbību starp tām un aģentūru attiecībā uz robežu uzraudzību. EUROSUR pienācīgai darbībai ir būtiski, lai visas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par ārējo robežu uzraudzību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sadarbotos, izmantojot valsts koordinācijas centrus.

| (5) | Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstīm noteikt saviem valsts koordinācijas centriem atbildību arī par informācijas apmaiņas un sadarbības koordināciju attiecībā uz gaisa robežu uzraudzību un pārbaudēm robežšķērsošanas punktos. |
| --- | --- |

(5)

Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstīm noteikt saviem valsts koordinācijas centriem atbildību arī par informācijas apmaiņas un sadarbības koordināciju attiecībā uz gaisa robežu uzraudzību un pārbaudēm robežšķērsošanas punktos.

| (6) | Aģentūrai būtu jāuzlabo informācijas apmaiņa un sadarbība ar citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Savienības Satelītcentru, lai pēc iespējas labāk izmantotu informāciju, spējas un sistēmas, kas jau ir pieejamas Eiropas līmenī, piemēram, Eiropas Zemes novērošanas programma. |
| --- | --- |

(6)

Aģentūrai būtu jāuzlabo informācijas apmaiņa un sadarbība ar citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Savienības Satelītcentru, lai pēc iespējas labāk izmantotu informāciju, spējas un sistēmas, kas jau ir pieejamas Eiropas līmenī, piemēram, Eiropas Zemes novērošanas programma.

| (7) | Šī regula ir daļa no Eiropas ārējo robežu integrētas pārvaldības modeļa un Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģijas. EUROSUR palīdzēs arī attīstīt Vienoto informācijas apmaiņas vidi (CISE) Savienības jūrniecības jomas uzraudzībai, sniedzot plašāku situācijas apzināšanās satvaru jūrniecībā, izmantojot informācijas apmaiņu starp dažādu nozaru publiskajām iestādēm Savienībā. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula ir daļa no Eiropas ārējo robežu integrētas pārvaldības modeļa un Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģijas. EUROSUR palīdzēs arī attīstīt Vienoto informācijas apmaiņas vidi (CISE) Savienības jūrniecības jomas uzraudzībai, sniedzot plašāku situācijas apzināšanās satvaru jūrniecībā, izmantojot informācijas apmaiņu starp dažādu nozaru publiskajām iestādēm Savienībā.

| (8) | Lai nodrošinātu to, ka EUROSUR rīcībā esošā informācija ir pēc iespējas pilnīgāka un aktuālāka, jo īpaši attiecībā uz situāciju trešās valstīs, aģentūrai būtu jāsadarbojas ar Eiropas Ārējās darbības dienestu. Tādēļ Savienības delegācijām un to birojiem būtu aģentūrai jāsniedz visa informācija, kas var būt svarīga EUROSUR. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu to, ka EUROSUR rīcībā esošā informācija ir pēc iespējas pilnīgāka un aktuālāka, jo īpaši attiecībā uz situāciju trešās valstīs, aģentūrai būtu jāsadarbojas ar Eiropas Ārējās darbības dienestu. Tādēļ Savienības delegācijām un to birojiem būtu aģentūrai jāsniedz visa informācija, kas var būt svarīga EUROSUR.

| (9) | Aģentūrai būtu jāsniedz vajadzīgā palīdzība EUROSUR izstrādei un uzturēšanai un vajadzības gadījumā CISE izveidei, tostarp sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai, jo īpaši izveidojot, uzturot un koordinējot EUROSUR sistēmu. |
| --- | --- |

(9)

Aģentūrai būtu jāsniedz vajadzīgā palīdzība EUROSUR izstrādei un uzturēšanai un vajadzības gadījumā CISE izveidei, tostarp sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai, jo īpaši izveidojot, uzturot un koordinējot EUROSUR sistēmu.

| (10) | Aģentūra būtu jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu un cilvēkresursiem, lai tā varētu pienācīgi pildīt tai saskaņā ar šo regulu uzticētos papildu uzdevumus. |
| --- | --- |

(10)

Aģentūra būtu jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu un cilvēkresursiem, lai tā varētu pienācīgi pildīt tai saskaņā ar šo regulu uzticētos papildu uzdevumus.

| (11) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kuri ir atzīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši cilvēka cieņas respektēšana, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai soda aizliegums, cilvēku tirdzniecības aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, personas datu aizsardzība, tiesības piekļūt dokumentiem, patvēruma tiesības un tiesības uz aizsardzību pret pārvietošanu un izraidīšanu, neizraidīšanas princips, diskriminācijas aizliegums un bērna tiesības. Dalībvalstīm un aģentūrai šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kuri ir atzīti Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši cilvēka cieņas respektēšana, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai soda aizliegums, cilvēku tirdzniecības aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, personas datu aizsardzība, tiesības piekļūt dokumentiem, patvēruma tiesības un tiesības uz aizsardzību pret pārvietošanu un izraidīšanu, neizraidīšanas princips, diskriminācijas aizliegums un bērna tiesības. Dalībvalstīm un aģentūrai šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (12) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 pamattiesību amatpersonai un konsultatīvajam forumam, kas izveidots ar minēto regulu, vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai par pamattiesību ievērošanu saistībā ar visām aģentūras darbībām EUROSUR ietvaros. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 pamattiesību amatpersonai un konsultatīvajam forumam, kas izveidots ar minēto regulu, vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai par pamattiesību ievērošanu saistībā ar visām aģentūras darbībām EUROSUR ietvaros.

| (13) | Jebkādai apmaiņai ar personas datiem Eiropas situācijas attēlā un kopējā pierobežas izlūkošanas attēlā būtu jābūt izņēmumam. Tā būtu jāveic, pamatojoties uz pastāvošām valstu un Savienības tiesību normām, un būtu jāievēro to īpašās datu aizsardzības prasības. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (4) un Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (5) ir piemērojami gadījumos, kad specifiskāki instrumenti, piemēram, Regula (EK) Nr. 2007/2004, nenodrošina pilnīgu datu aizsardzības režīmu. |
| --- | --- |

(13)

Jebkādai apmaiņai ar personas datiem Eiropas situācijas attēlā un kopējā pierobežas izlūkošanas attēlā būtu jābūt izņēmumam. Tā būtu jāveic, pamatojoties uz pastāvošām valstu un Savienības tiesību normām, un būtu jāievēro to īpašās datu aizsardzības prasības. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (4) un Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (5) ir piemērojami gadījumos, kad specifiskāki instrumenti, piemēram, Regula (EK) Nr. 2007/2004, nenodrošina pilnīgu datu aizsardzības režīmu.

| (14) | Lai pakāpeniski ģeogrāfiski paplašinātu EUROSUR, pienākums noteikt un uzturēt valstu koordinācijas centrus būtu jāpiemēro divos secīgos posmos: vispirms tas būtu jāattiecina uz dalībvalstīm, kas atrodas pie dienvidu un austrumu ārējās robežas, un otrajā posmā – uz pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(14)

Lai pakāpeniski ģeogrāfiski paplašinātu EUROSUR, pienākums noteikt un uzturēt valstu koordinācijas centrus būtu jāpiemēro divos secīgos posmos: vispirms tas būtu jāattiecina uz dalībvalstīm, kas atrodas pie dienvidu un austrumu ārējās robežas, un otrajā posmā – uz pārējām dalībvalstīm.

| (15) | Šajā regulā ir iekļauta norma par sadarbību ar kaimiņos esošām trešām valstīm, jo labi strukturēta un pastāvīga informācijas apmaiņa un sadarbība ar šīm valstīm, jo īpaši Vidusjūras reģionā, ir galvenie faktori EUROSUR mērķu sasniegšanai. Ir svarīgi, lai dalībvalstis un kaimiņos esošās trešās valstis, apmainoties ar informāciju un sadarbojoties, vienmēr pilnībā ievērotu pamattiesības un jo īpaši neizraidīšanas principu. |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā ir iekļauta norma par sadarbību ar kaimiņos esošām trešām valstīm, jo labi strukturēta un pastāvīga informācijas apmaiņa un sadarbība ar šīm valstīm, jo īpaši Vidusjūras reģionā, ir galvenie faktori EUROSUR mērķu sasniegšanai. Ir svarīgi, lai dalībvalstis un kaimiņos esošās trešās valstis, apmainoties ar informāciju un sadarbojoties, vienmēr pilnībā ievērotu pamattiesības un jo īpaši neizraidīšanas principu.

| (16) | Šajā regulā ir iekļauti tādi noteikumi par ciešas sadarbības iespēju ar Īriju un Apvienoto Karalisti, kas var palīdzēt labāk sasniegt EUROSUR mērķus. |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā ir iekļauti tādi noteikumi par ciešas sadarbības iespēju ar Īriju un Apvienoto Karalisti, kas var palīdzēt labāk sasniegt EUROSUR mērķus.

| (17) | Īstenojot šo regulu, aģentūrai un dalībvalstīm būtu pēc iespējas labāk gan Savienības, gan valstu līmenī jāizmanto esošā cilvēkresursu, kā arī tehniskā aprīkojuma kapacitāte. |
| --- | --- |

(17)

Īstenojot šo regulu, aģentūrai un dalībvalstīm būtu pēc iespējas labāk gan Savienības, gan valstu līmenī jāizmanto esošā cilvēkresursu, kā arī tehniskā aprīkojuma kapacitāte.

| (18) | Komisijai būtu regulāri jāizvērtē šīs regulas īstenošanas rezultāti, lai noteiktu to, ciktāl ir sasniegti EUROSUR mērķi. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai būtu regulāri jāizvērtē šīs regulas īstenošanas rezultāti, lai noteiktu to, ciktāl ir sasniegti EUROSUR mērķi.

| (19) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (20) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(20)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (21) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(21)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (22) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (9). Norvēģijai būtu jāizveido valsts koordinācijas centrs saskaņā ar šo regulu no 2013. gada 2. decembra. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (8), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (9). Norvēģijai būtu jāizveido valsts koordinācijas centrs saskaņā ar šo regulu no 2013. gada 2. decembra.

| (23) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (10), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (11) 3. pantu.

| (24) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (13) 3. pantu. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (12), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (13) 3. pantu.

| (25) | Šīs regulas īstenošana neietekmē nedz kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm, nedz dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, Konvenciju par bēgļu statusu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un citiem atbilstīgiem starptautisko tiesību instrumentiem. |
| --- | --- |

(25)

Šīs regulas īstenošana neietekmē nedz kompetences sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm, nedz dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras, Starptautisko konvenciju par meklēšanu un glābšanu uz jūras, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, Konvenciju par bēgļu statusu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un citiem atbilstīgiem starptautisko tiesību instrumentiem.

| (26) | Šīs regulas īstenošana neskar nedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (14), nedz noteikumus par ārējo jūras robežu uzraudzību operatīvās sadarbības kontekstā, kuru koordinē aģentūra. |
| --- | --- |

(26)

Šīs regulas īstenošana neskar nedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006 (14), nedz noteikumus par ārējo jūras robežu uzraudzību operatīvās sadarbības kontekstā, kuru koordinē aģentūra.

| (27) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot EUROSUR, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ka tā mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot EUROSUR, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ka tā mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido kopīgu ietvaru informācijas apmaiņai un sadarbībai starp dalībvalstīm un aģentūru, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un palielinātu reaģēšanas spējas pie Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“ārējās robežas”) nolūkā atklāt, novērst un cīnīties pret nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un sekmēt migrantu dzīvību aizsardzību un glābšanu (“EUROSUR”).

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro ārējo sauszemes un jūras robežu uzraudzībai, tostarp lai uzraudzītu, atklātu, identificētu, izsekotu, novērstu un pārtvertu neatļautus robežu šķērsošanas gadījumus nolūkā atklāt, novērst un cīnīties pret nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un sekmēt labāku migrantu dzīvību aizsardzību un glābšanu.

2.   Šo regulu var attiecināt arī uz gaisa robežu uzraudzību, kā arī uz pārbaudēm robežšķērsošanas punktos, ja dalībvalsts brīvprātīgi sniedz EUROSUR šādu informāciju.

3.   Šo regulu nepiemēro juridiskiem vai administratīviem pasākumiem, kas veikti pēc tam, kad dalībvalstu atbildīgās iestādes ir pārtvērušas kriminālas pārrobežu darbības vai to, ka personas neatļauti šķērso ārējās robežas.

4.   Dalībvalstis un aģentūra, piemērojot šo regulu, ievēro pamattiesības, jo īpaši neizraidīšanas un cilvēka cieņas respektēšanas principu un datu aizsardzības noteikumus. Tās piešķir prioritāti bērnu, nepavadītu nepilngadīgo, cilvēku tirdzniecības upuru, personu, kam vajadzīga neatliekama medicīniska palīdzība, personu, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, personu, kam draud briesmas uz jūras, un citu personu, kuras atrodas īpaši neaizsargātā stāvoklī, īpašajām vajadzībām.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “aģentūra” ir Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004; |
| --- | --- |

a)

“aģentūra” ir Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004;

| b) | “situācijas apzināšanās” ir spēja uzraudzīt, atklāt, identificēt, izsekot un izprast nelikumīgas pārrobežu darbības, lai rastu pamatotus iemeslus reaģēšanas pasākumiem, balstoties uz jaunas informācijas un esošo zināšanu kombināciju, un sekmīgāk samazinātu migrantu nāves gadījumus pie ārējām robežām vai to tuvumā; |
| --- | --- |

b)

“situācijas apzināšanās” ir spēja uzraudzīt, atklāt, identificēt, izsekot un izprast nelikumīgas pārrobežu darbības, lai rastu pamatotus iemeslus reaģēšanas pasākumiem, balstoties uz jaunas informācijas un esošo zināšanu kombināciju, un sekmīgāk samazinātu migrantu nāves gadījumus pie ārējām robežām vai to tuvumā;

| c) | “reaģēšanas spējas” ir spēja veikt darbības, kuru mērķis ir novērst nelikumīgas pārrobežu darbības pie ārējām robežām vai to tuvumā, tostarp līdzekļi un nepieciešamais laiks, lai pienācīgi reaģētu; |
| --- | --- |

c)

“reaģēšanas spējas” ir spēja veikt darbības, kuru mērķis ir novērst nelikumīgas pārrobežu darbības pie ārējām robežām vai to tuvumā, tostarp līdzekļi un nepieciešamais laiks, lai pienācīgi reaģētu;

| d) | “situācijas attēls” ir grafiska saskarne gandrīz reālā laika datu un informācijas atspoguļošanai, kas saņemti no dažādām iestādēm, sensoriem, platformām un citiem avotiem, ar kuru dalās, izmantojot sakaru un informācijas kanālus ar citām iestādēm, lai panāktu situācijas apzināšanos un atbalstītu reaģēšanas spējas pie ārējām robežām un pierobežas zonā; |
| --- | --- |

d)

“situācijas attēls” ir grafiska saskarne gandrīz reālā laika datu un informācijas atspoguļošanai, kas saņemti no dažādām iestādēm, sensoriem, platformām un citiem avotiem, ar kuru dalās, izmantojot sakaru un informācijas kanālus ar citām iestādēm, lai panāktu situācijas apzināšanos un atbalstītu reaģēšanas spējas pie ārējām robežām un pierobežas zonā;

| e) | “pārrobežu noziedzība” ir jebkādi smagi noziegumi ar pārrobežu dimensiju, kas notiek pie ārējām robežām vai to tuvumā; |
| --- | --- |

e)

“pārrobežu noziedzība” ir jebkādi smagi noziegumi ar pārrobežu dimensiju, kas notiek pie ārējām robežām vai to tuvumā;

| f) | “ārējās robežas posms” ir visa dalībvalsts sauszemes vai jūras ārējā robeža vai tās daļa, kā noteikts valsts tiesību aktos vai kā to noteicis valsts koordinācijas centrs vai cita atbildīga valsts iestāde; |
| --- | --- |

f)

“ārējās robežas posms” ir visa dalībvalsts sauszemes vai jūras ārējā robeža vai tās daļa, kā noteikts valsts tiesību aktos vai kā to noteicis valsts koordinācijas centrs vai cita atbildīga valsts iestāde;

| g) | “pierobežas zona” ir ģeogrāfisks apgabals aiz ārējām robežām; |
| --- | --- |

g)

“pierobežas zona” ir ģeogrāfisks apgabals aiz ārējām robežām;

| h) | “krīzes situācija” ir jebkura dabas vai cilvēka izraisīta katastrofa, negadījums, humāna vai politiska krīze vai jebkāda cita nopietna situācija, kas notiek pie ārējām robežām vai to tuvumā un kam var būt būtiska ietekme uz ārējo robežu kontroli; |
| --- | --- |

h)

“krīzes situācija” ir jebkura dabas vai cilvēka izraisīta katastrofa, negadījums, humāna vai politiska krīze vai jebkāda cita nopietna situācija, kas notiek pie ārējām robežām vai to tuvumā un kam var būt būtiska ietekme uz ārējo robežu kontroli;

| i) | “incidents” ir situācija, kas saistīta ar nelikumīgu imigrāciju, pārrobežu noziedzību vai migrantu dzīvības apdraudējumu pie ārējām robežām vai to tuvumā. |
| --- | --- |

i)

“incidents” ir situācija, kas saistīta ar nelikumīgu imigrāciju, pārrobežu noziedzību vai migrantu dzīvības apdraudējumu pie ārējām robežām vai to tuvumā.

II   SADAĻA

IETVARS

I   NODAĻA

Komponenti

4. pants

EUROSUR ietvars

1.   Informācijas apmaiņai un sadarbībai robežu uzraudzības jomā, ņemot vērā esošos informācijas apmaiņas un sadarbības mehānismus, dalībvalstis un aģentūra izmanto EUROSUR ietvaru, kurā ir šādi komponenti:

| a) | valsts koordinācijas centri; |
| --- | --- |

a)

valsts koordinācijas centri;

| b) | valsts situācijas attēli; |
| --- | --- |

b)

valsts situācijas attēli;

| c) | sakaru tīkls; |
| --- | --- |

c)

sakaru tīkls;

| d) | Eiropas situācijas attēls; |
| --- | --- |

d)

Eiropas situācijas attēls;

| e) | kopējais pierobežas izlūkošanas attēls; |
| --- | --- |

e)

kopējais pierobežas izlūkošanas attēls;

| f) | uzraudzības instrumentu kopīga izmantošana. |
| --- | --- |

f)

uzraudzības instrumentu kopīga izmantošana.

2.   Valsts koordinācijas centri, izmantojot sakaru tīklu, sniedz aģentūrai informāciju no saviem valsts situācijas attēliem, kas ir nepieciešama, lai izveidotu un uzturētu Eiropas situācijas attēlu un kopējo pierobežas izlūkošanas attēlu.

3.   Aģentūra, izmantojot sakaru tīklu, sniedz valsts koordinācijas centriem neierobežotu piekļuvi Eiropas situācijas attēliem un kopējiem pierobežas izlūkošanas attēliem.

4.   Komponentus, kas uzskaitīti 1. punktā, izveido un uztur saskaņā ar principiem, kas izklāstīti pielikumā.

5. pants

Valsts koordinācijas centrs

1.   Katra dalībvalsts nosaka valsts koordinācijas centru, kas koordinē un veic informācijas apmaiņu starp visām iestādēm, kuru kompetencē ietilpst ārējo robežu uzraudzība valsts līmenī, kā arī ar citiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru, un uztur minēto centru un nodrošina tā darbību. Katra dalībvalsts paziņo par tās valsts koordinācijas centra izveidi Komisijai, kura nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un aģentūru.

2.   Neskarot 17. pantu un EUROSUR ietvarā, valsts koordinācijas centrs ir vienīgais kontaktpunkts informācijas apmaiņai un sadarbībai ar citiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru.

3.   Valsts koordinācijas centrs:

| a) | nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un savlaicīgu sadarbību starp visām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu uzraudzību, kā arī ar citiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru; |
| --- | --- |

a)

nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un savlaicīgu sadarbību starp visām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu uzraudzību, kā arī ar citiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru;

| b) | nodrošina informācijas savlaicīgu apmaiņu ar meklēšanas un glābšanas, tiesību aizsardzības, patvēruma un migrācijas iestādēm valsts līmenī; |
| --- | --- |

b)

nodrošina informācijas savlaicīgu apmaiņu ar meklēšanas un glābšanas, tiesību aizsardzības, patvēruma un migrācijas iestādēm valsts līmenī;

| c) | palīdz efektīvi un lietderīgi pārvaldīt resursus un personālu; |
| --- | --- |

c)

palīdz efektīvi un lietderīgi pārvaldīt resursus un personālu;

| d) | izveido un uztur Eiropas situācijas attēlu saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

d)

izveido un uztur Eiropas situācijas attēlu saskaņā ar 9. pantu;

| e) | atbalsta valsts robežu uzraudzības darbību plānošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

atbalsta valsts robežu uzraudzības darbību plānošanu un īstenošanu;

| f) | koordinē valsts robežu uzraudzības sistēmu saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

koordinē valsts robežu uzraudzības sistēmu saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| g) | veicina regulāru valsts robežu uzraudzības darbību efektivitātes novērtēšanu šīs regulas mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

g)

veicina regulāru valsts robežu uzraudzības darbību efektivitātes novērtēšanu šīs regulas mērķu sasniegšanai;

| h) | koordinē operatīvos pasākumus ar citām dalībvalstīm, neskarot aģentūras un dalībvalstu kompetenci. |
| --- | --- |

h)

koordinē operatīvos pasākumus ar citām dalībvalstīm, neskarot aģentūras un dalībvalstu kompetenci.

4.   Valsts koordinācijas centrs darbojas 24 stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā.

6. pants

Aģentūra

1.   Aģentūra:

| a) | izveido un uztur EUROSUR sakaru tīklu saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

a)

izveido un uztur EUROSUR sakaru tīklu saskaņā ar 7. pantu;

| b) | izveido un uztur Eiropas situācijas attēlu saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

b)

izveido un uztur Eiropas situācijas attēlu saskaņā ar 10. pantu;

| c) | izveido un uztur kopējo pierobežas izlūkošanas attēlu saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

c)

izveido un uztur kopējo pierobežas izlūkošanas attēlu saskaņā ar 11. pantu;

| d) | koordinē uzraudzības instrumentu kopīgu izmantošanu saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

d)

koordinē uzraudzības instrumentu kopīgu izmantošanu saskaņā ar 12. pantu.

2.   Aģentūra 1. punkta nolūkā darbojas 24 stundas diennaktī un septiņas dienas nedēļā.

7. pants

Sakaru tīkls

1.   Aģentūra izveido un uztur sakaru tīklu, lai nodrošinātu saziņu un analītiskos instrumentus un ļautu ar valsts koordinācijas centriem un to starpā drošā veidā un gandrīz reālā laikā apmainīties ar neklasificētu sensitīvu informāciju un klasificētu informāciju. Tīkls darbojas 24 stundas diennaktī, septiņas dienas nedēļā un ļauj:

| a) | divpusēji un daudzpusēji apmainīties ar informāciju gandrīz reālā laikā; |
| --- | --- |

a)

divpusēji un daudzpusēji apmainīties ar informāciju gandrīz reālā laikā;

| b) | rīkot audio un video konferences; |
| --- | --- |

b)

rīkot audio un video konferences;

| c) | droši rīkoties ar neklasificētu sensitīvu informāciju un to uzglabāt, nosūtīt un apstrādāt; |
| --- | --- |

c)

droši rīkoties ar neklasificētu sensitīvu informāciju un to uzglabāt, nosūtīt un apstrādāt;

| d) | drošā veidā rīkoties ar ES klasificētu informāciju līdz līmenim RESTREINT UE/EU RESTRICTED vai līdzvērtīgam valsts klasifikācijas līmenim, to uzglabāt, nosūtīt un apstrādāt, nodrošinot, ka rīcība ar klasificētu informāciju, tās uzglabāšana, nosūtīšana un apstrādāšana notiek atsevišķā un tam īpaši paredzētā sakaru tīkla daļā. |
| --- | --- |

d)

drošā veidā rīkoties ar ES klasificētu informāciju līdz līmenim RESTREINT UE/EU RESTRICTED vai līdzvērtīgam valsts klasifikācijas līmenim, to uzglabāt, nosūtīt un apstrādāt, nodrošinot, ka rīcība ar klasificētu informāciju, tās uzglabāšana, nosūtīšana un apstrādāšana notiek atsevišķā un tam īpaši paredzētā sakaru tīkla daļā.

2.   Aģentūra sniedz tehnisku atbalstu un nodrošina, lai sakaru tīkls būtu sadarbspējīgs ar citām būtiskām sakaru un informācijas sistēmām, ko pārvalda aģentūra.

3.   Aģentūra apmainās, apstrādā un uzglabā neklasificētu sensitīvu un klasificētu informāciju sakaru tīklā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2007/2004 11.d pantu.

4.   Valsts koordinācijas centri apstrādā, uzglabā un apmainās ar neklasificētu sensitīvu un klasificētu informāciju sakaru tīklā, ievērojot noteikumus un standartus, kas ir līdzvērtīgi Komisijas reglamentā paredzētajiem (15).

5.   Dalībvalstu iestādes, aģentūras un citas struktūras, kas izmanto sakaru tīklu, nodrošina, ka, rīkojoties ar klasificētu informāciju, tiek ievēroti drošības noteikumi un standarti, kuri ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro aģentūra.

II   NODAĻA

Situācijas apzināšanās

8. pants

Situācijas attēls

1.   Valsts situācijas attēls, Eiropas situācijas attēls un kopējais pierobežas izlūkošanas attēls tiek veidoti, vācot, novērtējot, salīdzinot, analizējot, interpretējot, radot, vizualizējot un izplatot informāciju.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos attēlos ir šādi slāņi:

| a) | notikumu slānis; |
| --- | --- |

a)

notikumu slānis;

| b) | operatīvais slānis; |
| --- | --- |

b)

operatīvais slānis;

| c) | analīzes slānis. |
| --- | --- |

c)

analīzes slānis.

9. pants

Valsts situācijas attēls

1.   Valsts koordinācijas centrs izveido un uztur valsts situācijas attēlu, lai sniegtu visām iestādēm, kuras ir atbildīgas par ārējo robežu kontroli un jo īpaši uzraudzību valsts līmenī, efektīvu, precīzu un savlaicīgu informāciju.

2.   Valsts situācijas attēlu veido no informācijas, kas iegūta no šādiem avotiem:

| a) | valsts robežu uzraudzības sistēma saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

valsts robežu uzraudzības sistēma saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| b) | stacionāri un mobili sensori, kuru darbību nodrošina valsts iestādes, kas atbildīgas par ārējo robežu uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

stacionāri un mobili sensori, kuru darbību nodrošina valsts iestādes, kas atbildīgas par ārējo robežu uzraudzību;

| c) | robežu uzraudzības patruļas un citas uzraudzības uzdevumi; |
| --- | --- |

c)

robežu uzraudzības patruļas un citas uzraudzības uzdevumi;

| d) | lokāli, reģionāli un citi koordinācijas centri; |
| --- | --- |

d)

lokāli, reģionāli un citi koordinācijas centri;

| e) | citas būtiskas valsts iestādes un sistēmas, ietverot sadarbības koordinatorus, operatīvos centrus un kontaktpunktus; |
| --- | --- |

e)

citas būtiskas valsts iestādes un sistēmas, ietverot sadarbības koordinatorus, operatīvos centrus un kontaktpunktus;

| f) | aģentūra; |
| --- | --- |

f)

aģentūra;

| g) | valsts koordinācijas centri citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

g)

valsts koordinācijas centri citās dalībvalstīs;

| h) | trešo valstu iestādes, pamatojoties uz divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem un reģionāliem sadarbības tīkliem, kā norādīts 20. pantā; |
| --- | --- |

h)

trešo valstu iestādes, pamatojoties uz divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem un reģionāliem sadarbības tīkliem, kā norādīts 20. pantā;

| i) | kuģu ziņošanas sistēmas saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem; |
| --- | --- |

i)

kuģu ziņošanas sistēmas saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem;

| j) | citas attiecīgās Eiropas un starptautiskās organizācijas; |
| --- | --- |

j)

citas attiecīgās Eiropas un starptautiskās organizācijas;

| k) | citi avoti. |
| --- | --- |

k)

citi avoti.

3.   Valsts situācijas attēla notikumu slāni veido šādi apakšslāņi:

| a) | robežu neatļautas šķērsošanas apakšslānis, tostarp valsts koordinācijas centram pieejamā informācija par incidentiem, kas saistīti ar migrantu dzīvību apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

robežu neatļautas šķērsošanas apakšslānis, tostarp valsts koordinācijas centram pieejamā informācija par incidentiem, kas saistīti ar migrantu dzīvību apdraudējumu;

| b) | pārrobežu noziedzības apakšslānis; |
| --- | --- |

b)

pārrobežu noziedzības apakšslānis;

| c) | krīzes situāciju apakšslānis; |
| --- | --- |

c)

krīzes situāciju apakšslānis;

| d) | citu notikumu apakšslānis, kas ietver informāciju par neidentificētiem un aizdomīgiem transportlīdzekļiem, kuģiem un citiem pārvietošanās līdzekļiem un personām, kas atrodas pie attiecīgās dalībvalsts ārējām robežām vai to tuvumā, kā arī par jebkuru citu notikumu, kam var būt būtiska ietekme uz ārējo robežu kontroli; |
| --- | --- |

d)

citu notikumu apakšslānis, kas ietver informāciju par neidentificētiem un aizdomīgiem transportlīdzekļiem, kuģiem un citiem pārvietošanās līdzekļiem un personām, kas atrodas pie attiecīgās dalībvalsts ārējām robežām vai to tuvumā, kā arī par jebkuru citu notikumu, kam var būt būtiska ietekme uz ārējo robežu kontroli;

4.   Valsts koordinācijas centrs katram incidentam valsts situācijas attēla notikumu slānī piešķir atsevišķu indikatīvu ietekmes līmeni no “zemas” un “vidējas” līdz “augstai”. Par visiem incidentiem ziņo aģentūrai.

5.   Valsts situācijas attēla operatīvo slāni veido šādi apakšslāņi:

| a) | pašu aktīvu, tostarp militāru aktīvu, kas palīdz tiesību aizsardzības uzdevumā, un operatīvo apgabalu apakšslānis, kas ietver informāciju par pašu aktīvu pozīciju, statusu un veidu un par iesaistītajām iestādēm. Attiecībā uz militāriem aktīviem, kas palīdz tiesību aizsardzības uzdevumā, valsts koordinācijas centrs var pēc tās valsts iestādes pieteikuma, kas ir atbildīga par šādiem aktīviem, ierobežot piekļuvi šādai informācijai, balstoties uz nepieciešamību zināt; |
| --- | --- |

a)

pašu aktīvu, tostarp militāru aktīvu, kas palīdz tiesību aizsardzības uzdevumā, un operatīvo apgabalu apakšslānis, kas ietver informāciju par pašu aktīvu pozīciju, statusu un veidu un par iesaistītajām iestādēm. Attiecībā uz militāriem aktīviem, kas palīdz tiesību aizsardzības uzdevumā, valsts koordinācijas centrs var pēc tās valsts iestādes pieteikuma, kas ir atbildīga par šādiem aktīviem, ierobežot piekļuvi šādai informācijai, balstoties uz nepieciešamību zināt;

| b) | vides informācijas apakšslānis, kas ietver vai sniedz piekļuvi informācijai par reljefu un laikapstākļiem pie attiecīgās dalībvalsts ārējām robežām. |
| --- | --- |

b)

vides informācijas apakšslānis, kas ietver vai sniedz piekļuvi informācijai par reljefu un laikapstākļiem pie attiecīgās dalībvalsts ārējām robežām.

6.   Informāciju par pašu aktīviem operatīvajā slānī klasificē kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

7.   Valsts situācijas attēla analīzes slāni veido šādi apakšslāņi:

| a) | informācijas apakšslānis, kas ietver būtiskākos pavērsienus un indikatorus, kas attiecas uz šo regulu; |
| --- | --- |

a)

informācijas apakšslānis, kas ietver būtiskākos pavērsienus un indikatorus, kas attiecas uz šo regulu;

| b) | analītisks apakšslānis, kas ietver analītiskus ziņojumus, riska novērtēšanas tendences, reģionālo uzraudzību un informatīvas piezīmes, kuras attiecas uz šo regulu; |
| --- | --- |

b)

analītisks apakšslānis, kas ietver analītiskus ziņojumus, riska novērtēšanas tendences, reģionālo uzraudzību un informatīvas piezīmes, kuras attiecas uz šo regulu;

| c) | izlūkdatu apakšslānis, kas ietver izvērtētu informāciju, kas attiecas uz šo regulu, un jo īpaši, lai noteiktu ietekmes līmeņus ārējo robežu posmiem; |
| --- | --- |

c)

izlūkdatu apakšslānis, kas ietver izvērtētu informāciju, kas attiecas uz šo regulu, un jo īpaši, lai noteiktu ietekmes līmeņus ārējo robežu posmiem;

| d) | attēlu un ģeogrāfisko datu apakšslānis, kas ietver atsauces attēlus, pamatinformācijas kartes, izvērtētās informācijas apstiprinājumu un pārmaiņu analīzi (Zemes novērošanas attēlus), kā arī pārmaiņu atklāšanu, ģeogrāfisko norāžu datus un ārējo robežu caurlaidības kartes. |
| --- | --- |

d)

attēlu un ģeogrāfisko datu apakšslānis, kas ietver atsauces attēlus, pamatinformācijas kartes, izvērtētās informācijas apstiprinājumu un pārmaiņu analīzi (Zemes novērošanas attēlus), kā arī pārmaiņu atklāšanu, ģeogrāfisko norāžu datus un ārējo robežu caurlaidības kartes.

8.   Informācija, kas ietverta analīzes slānī, un vides informācija valsts situācijas attēla operatīvajā slānī var balstīties uz informāciju, kas sniegta Eiropas situācijas attēlā un kopējā pierobežas izlūkošanas attēlā.

9.   Kaimiņos esošu dalībvalstu valsts koordinācijas centri tieši un gandrīz reālā laikā dalās ar situācijas attēlu par kaimiņos esošiem ārējās robežas posmiem, kura attiecas uz:

| a) | incidentiem un citiem būtiskiem notikumiem, kas ietverti notikumu slānī; |
| --- | --- |

a)

incidentiem un citiem būtiskiem notikumiem, kas ietverti notikumu slānī;

| b) | taktiskā riska analīzes ziņojumiem, kas ietverti analīzes slānī. |
| --- | --- |

b)

taktiskā riska analīzes ziņojumiem, kas ietverti analīzes slānī.

10.   Kaimiņos esošu dalībvalstu valsts koordinācijas centri tieši un gandrīz reālā laikā var dalīties ar situācijas attēlu par kaimiņos esošiem ārējās robežas posmiem, kura attiecas uz tādu pašu aktīvu pozīciju, statusu un veidu, kuri darbojas kaimiņos esošajos ārējās robežas posmos, kā ietverts operatīvajā slānī.

10. pants

Eiropas situācijas attēls

1.   Aģentūra izveido un uztur Eiropas situācijas attēlu, lai nodrošinātu valsts koordinācijas centriem efektīvu, precīzu un savlaicīgu informāciju un analīzi.

2.   Eiropas situācijas attēlu veido no informācijas, kas iegūta no šādiem avotiem:

| a) | valsts situācijas attēls, ciktāl tas vajadzīgs saskaņā ar šo pantu; |
| --- | --- |

a)

valsts situācijas attēls, ciktāl tas vajadzīgs saskaņā ar šo pantu;

| b) | aģentūra; |
| --- | --- |

b)

aģentūra;

| c) | Komisija, kura sniedz stratēģisku informāciju par robežu kontroli, tostarp trūkumiem ārējo robežu kontroles veikšanā; |
| --- | --- |

c)

Komisija, kura sniedz stratēģisku informāciju par robežu kontroli, tostarp trūkumiem ārējo robežu kontroles veikšanā;

| d) | Savienības delegācijas un biroji; |
| --- | --- |

d)

Savienības delegācijas un biroji;

| e) | citas attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras un starptautiskās organizācijas, kā minēts 18. pantā; |
| --- | --- |

e)

citas attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras un starptautiskās organizācijas, kā minēts 18. pantā;

| f) | citi avoti. |
| --- | --- |

f)

citi avoti.

3.   Eiropas situācijas attēla notikumu slānis ietver informāciju, kas attiecas uz:

| a) | incidentiem un citiem noteikumiem, kuri ietverti valsts situācijas attēla notikumu slānī; |
| --- | --- |

a)

incidentiem un citiem noteikumiem, kuri ietverti valsts situācijas attēla notikumu slānī;

| b) | incidentiem un citiem notikumiem, kuri ietverti kopējā pierobežas izlūkošanas attēlā; |
| --- | --- |

b)

incidentiem un citiem notikumiem, kuri ietverti kopējā pierobežas izlūkošanas attēlā;

| c) | incidentiem aģentūras koordinētās kopīgās operācijas, izmēģinājuma projekta vai ātras reaģēšanas darbības rajonā. |
| --- | --- |

c)

incidentiem aģentūras koordinētās kopīgās operācijas, izmēģinājuma projekta vai ātras reaģēšanas darbības rajonā.

4.   Aģentūra Eiropas situācijas attēlā ņem vērā ietekmes līmeni, ko valsts koordinācijas centrs konkrētajam incidentam ir noteicis valsts situācijas attēlā.

5.   Eiropas situācijas attēla operatīvo slāni veido šādi apakšslāņi:

| a) | pašu rīcībā esošo aktīvu apakšslānis, kas ietver informāciju par to aktīvu pozīciju, laiku, statusu un veidu, kurus izmanto aģentūras kopīgajās operācijās, izmēģinājuma projektos un ātrajā reaģēšanā vai kuri ir aģentūras rīcībā, un par izvēršanas plānu, tostarp operācijas rajonu, patruļu grafikiem un saziņas kodiem; |
| --- | --- |

a)

pašu rīcībā esošo aktīvu apakšslānis, kas ietver informāciju par to aktīvu pozīciju, laiku, statusu un veidu, kurus izmanto aģentūras kopīgajās operācijās, izmēģinājuma projektos un ātrajā reaģēšanā vai kuri ir aģentūras rīcībā, un par izvēršanas plānu, tostarp operācijas rajonu, patruļu grafikiem un saziņas kodiem;

| b) | operāciju apakšslānis, kas ietver informāciju par aģentūras koordinētajām kopīgajām operācijām, izmēģinājuma projektiem un ātro reaģēšanu, tostarp misijas uzdevumu, vietu, statusu, ilgumu, informāciju par dalībvalstīm un citiem iesaistītajiem dalībniekiem, dienas un nedēļas situācijas ziņojumus, statistikas datus un informāciju plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

operāciju apakšslānis, kas ietver informāciju par aģentūras koordinētajām kopīgajām operācijām, izmēģinājuma projektiem un ātro reaģēšanu, tostarp misijas uzdevumu, vietu, statusu, ilgumu, informāciju par dalībvalstīm un citiem iesaistītajiem dalībniekiem, dienas un nedēļas situācijas ziņojumus, statistikas datus un informāciju plašsaziņas līdzekļiem;

| c) | vides informācijas apakšslānis, kas ietver informāciju par reljefu un laika apstākļiem pie ārējām robežām. |
| --- | --- |

c)

vides informācijas apakšslānis, kas ietver informāciju par reljefu un laika apstākļiem pie ārējām robežām.

6.   Informāciju par pašu rīcībā esošiem aktīviem Eiropas situācijas attēla operatīvajā slānī klasificē kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED.

7.   Eiropas situācijas attēla analīzes slāņa struktūra tiek veidota tāpat kā 9. panta 7. punktā izklāstītajā valsts situācijas attēlā.

11. pants

Kopējais pierobežas izlūkošanas attēls

1.   Aģentūra izveido un uztur kopēju pierobežas izlūkošanas attēlu, lai valsts koordinācijas centriem nodrošinātu efektīvu, precīzu un savlaicīgu informāciju un analīzi par pierobežas zonu.

2.   Kopējo pierobežas izlūkošanas attēlu veido informācija, kas iegūta no šādiem avotiem:

| a) | valsts koordinācijas centri, tostarp informācija un ziņojumi, kurus ar kompetento valsts iestāžu starpniecību ir iesnieguši dalībvalstu sadarbības koordinatori; |
| --- | --- |

a)

valsts koordinācijas centri, tostarp informācija un ziņojumi, kurus ar kompetento valsts iestāžu starpniecību ir iesnieguši dalībvalstu sadarbības koordinatori;

| b) | Savienības delegācijas un biroji; |
| --- | --- |

b)

Savienības delegācijas un biroji;

| c) | aģentūra, tostarp informācija un ziņojumi, kurus iesnieguši tās sadarbības koordinatori; |
| --- | --- |

c)

aģentūra, tostarp informācija un ziņojumi, kurus iesnieguši tās sadarbības koordinatori;

| d) | citas attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras un starptautiskās organizācijas, kā minēts 18. pantā; |
| --- | --- |

d)

citas attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras un starptautiskās organizācijas, kā minēts 18. pantā;

| e) | trešo valstu iestādes, pamatojoties uz divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem un reģionāliem sadarbības tīkliem, kā norādīts 20. pantā, ar valsts koordinācijas centru starpniecību; |
| --- | --- |

e)

trešo valstu iestādes, pamatojoties uz divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem un reģionāliem sadarbības tīkliem, kā norādīts 20. pantā, ar valsts koordinācijas centru starpniecību;

| f) | citi avoti. |
| --- | --- |

f)

citi avoti.

3.   Kopējais pierobežas izlūkošanas attēls var ietvert informāciju, kas ir būtiska, lai uzraudzītu gaisa robežu un veiktu pārbaudes ārējos robežšķērsošanas punktos.

4.   Kopējā pierobežas izlūkošanas attēla notikumu, operatīvais un analīzes slānis ir strukturēts tādā pašā veidā kā 10. pantā izklāstītajā Eiropas situācijas attēlā.

5.   Aģentūra katram incidentam piešķir atsevišķu indikatīvu ietekmes līmeni kopējā pierobežas izlūkošanas attēla notikumu slānī. Aģentūra informē valsts koordinācijas centrus par visiem incidentiem pierobežas zonā.

12. pants

Uzraudzības instrumentu kopīga izmantošana

1.   Aģentūra koordinē uzraudzības instrumentu kopīgu izmantošanu, lai regulāri, uzticamā veidā un rentabli nodrošinātu valsts koordinācijas centriem un sev uzraudzības informāciju par ārējām robežām un pierobežas zonu.

2.   Aģentūra pēc pieprasījuma sniedz valsts koordinācijas centram informāciju par pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts ārējām robežām un pierobežas zonu, kuru var iegūt, pateicoties:

| a) | noteiktu trešo valstu ostu un piekrastes rajonu selektīvai uzraudzībai, kas saskaņā ar riska analīzi un informāciju ir identificēti kā iekāpšanas vai tranzīta punkti kuģiem vai citiem pārvietošanās līdzekļiem, kuri tiek izmantoti nelikumīgai imigrācijai vai pārrobežu noziedzībai; |
| --- | --- |

a)

noteiktu trešo valstu ostu un piekrastes rajonu selektīvai uzraudzībai, kas saskaņā ar riska analīzi un informāciju ir identificēti kā iekāpšanas vai tranzīta punkti kuģiem vai citiem pārvietošanās līdzekļiem, kuri tiek izmantoti nelikumīgai imigrācijai vai pārrobežu noziedzībai;

| b) | tādu kuģu vai citu pārvietošanās līdzekļu izsekošanai atklātā jūrā, kas tiek turēti aizdomās vai ir identificēti kā tādi, ko izmanto nelikumīgai imigrācijai vai pārrobežu noziedzībai; |
| --- | --- |

b)

tādu kuģu vai citu pārvietošanās līdzekļu izsekošanai atklātā jūrā, kas tiek turēti aizdomās vai ir identificēti kā tādi, ko izmanto nelikumīgai imigrācijai vai pārrobežu noziedzībai;

| c) | noteiktu rajonu uzraudzībai jūras teritorijā, lai atklātu, identificētu un izsekotu kuģus un citus pārvietošanās līdzekļus, kuri tiek izmantoti nelikumīgai imigrācijai vai pārrobežu noziedzībai vai par kuriem ir aizdomas, ka tie tiek šādi izmantoti; |
| --- | --- |

c)

noteiktu rajonu uzraudzībai jūras teritorijā, lai atklātu, identificētu un izsekotu kuģus un citus pārvietošanās līdzekļus, kuri tiek izmantoti nelikumīgai imigrācijai vai pārrobežu noziedzībai vai par kuriem ir aizdomas, ka tie tiek šādi izmantoti;

| d) | vides izvērtējumam par noteiktiem apgabaliem jūras teritorijā un pie ārējās sauszemes robežas, lai optimizētu uzraudzības un patrulēšanas darbības; |
| --- | --- |

d)

vides izvērtējumam par noteiktiem apgabaliem jūras teritorijā un pie ārējās sauszemes robežas, lai optimizētu uzraudzības un patrulēšanas darbības;

| e) | noteiktu pierobežas zonu selektīvai uzraudzībai pie ārējām robežām, kuras ir identificētas, izmantojot riska analīzi un informāciju, kas liecina, ka tās var būt izceļošanas vai tranzīta vietas saistībā ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību. |
| --- | --- |

e)

noteiktu pierobežas zonu selektīvai uzraudzībai pie ārējām robežām, kuras ir identificētas, izmantojot riska analīzi un informāciju, kas liecina, ka tās var būt izceļošanas vai tranzīta vietas saistībā ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību.

3.   Aģentūra sniedz 1. punktā minēto informāciju, kombinējot un analizējot datus, ko var iegūt no šādām sistēmām, sensoriem un platformām:

| a) | kuģu ziņošanas sistēmas saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem; |
| --- | --- |

a)

kuģu ziņošanas sistēmas saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem;

| b) | satelītattēli; |
| --- | --- |

b)

satelītattēli;

| c) | sensori, kas uzstādīti uz jebkādiem transportlīdzekļiem, kuģiem vai citiem pārvietošanās līdzekļiem. |
| --- | --- |

c)

sensori, kas uzstādīti uz jebkādiem transportlīdzekļiem, kuģiem vai citiem pārvietošanās līdzekļiem.

4.   Aģentūra var noraidīt valsts koordinācijas centra pieprasījumu tehnisku, finansiālu vai operatīvu iemeslu dēļ. Aģentūra valsts koordinācijas centram laikus dara zināmus šāda noraidījuma iemeslus.

5.   Aģentūra pēc savas iniciatīvas var izmantot 2. punktā minētos uzraudzības instrumentus, lai vāktu informāciju, kurai ir būtiska nozīme attiecībā uz kopējo pierobežas izlūkošanas attēlu.

13. pants

Personas datu apstrāde

1.   Ja personas datu apstrādei izmanto valsts situācijas attēlu, minēto datu apstrāde notiek saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Pamatlēmumu 2008/977/TI un attiecīgajiem valsts noteikumiem par datu aizsardzību.

2.   Eiropas situācijas attēlu un kopējo pierobežas izlūkošanas attēlu var izmantot tikai, lai apstrādātu personas datus saistībā ar kuģu identifikācijas numuriem.

Minētos datus apstrādā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2007/2004 11.ca pantu. Tos apstrādā tikai nolūkā atklāt, noteikt un izsekot kuģus, kā arī tikai mērķiem, kas nosaukti minētās regulas 11.c panta 3. punktā. Tos automātiski dzēš septiņu dienu laikā pēc to saņemšanas aģentūrā vai gadījumā, ja kuģa izsekošanai ir vajadzīgs papildu laiks, – divu mēnešu laikā pēc to saņemšanas aģentūrā.

III   NODAĻA

Reaģēšanas spējas

14. pants

Ārējās robežas posmu noteikšana

Saskaņā ar šo regulu katra dalībvalsts iedala savas ārējās sauszemes un jūras robežas posmos, un tos dara zināmus aģentūrai.

15. pants

Ietekmes līmeņu noteikšana ārējās robežas posmiem

1.   Balstoties uz aģentūras riska analīzi un vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti, katram dalībvalstu ārējās sauszemes un jūras robežas posmam aģentūra nosaka vai maina šādus ietekmes līmeņus:

| a) | zemas ietekmes līmenis, ja incidentiem, kas saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību un kas norisinās attiecīgajā robežas posmā, nav būtiskas ietekmes uz robežu drošību; |
| --- | --- |

a)

zemas ietekmes līmenis, ja incidentiem, kas saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību un kas norisinās attiecīgajā robežas posmā, nav būtiskas ietekmes uz robežu drošību;

| b) | vidējas ietekmes līmenis, ja incidentiem, kas saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību un kas norisinās attiecīgajā robežas posmā, ir vidēja ietekme uz robežu drošību; |
| --- | --- |

b)

vidējas ietekmes līmenis, ja incidentiem, kas saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību un kas norisinās attiecīgajā robežas posmā, ir vidēja ietekme uz robežu drošību;

| c) | augstas ietekmes līmenis, ja incidentiem, kas saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību un kas norisinās attiecīgajā robežas posmā, ir būtiska ietekme uz robežu drošību. |
| --- | --- |

c)

augstas ietekmes līmenis, ja incidentiem, kas saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību un kas norisinās attiecīgajā robežas posmā, ir būtiska ietekme uz robežu drošību.

2.   Valsts koordinācijas centrs regulāri izvērtē, vai, ņemot vērā valsts situācijas attēlā ietverto informāciju, pastāv nepieciešamība mainīt kāda robežas posma ietekmes līmeni.

3.   Aģentūra Eiropas situācijas attēlā vizualizē ietekmes līmeņus, kas noteikti ārējo robežu posmiem.

16. pants

Reakcija atbilstīgi ietekmes līmeņiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai uzraudzības darbības, kas tiek veiktas pie ārējās robežas posmiem, atbilstu noteiktajiem ietekmes līmeņiem šādā veidā:

| a) | ja ārējās robežas posmam ir piešķirts zems ietekmes līmenis, par ārējās robežas uzraudzību atbildīgās valsts iestādes organizē regulāru uzraudzību, balstoties uz riska analīzi, un nodrošina, lai robežas rajonā būtu pietiekams personāls un resursu gatavībā veikt izsekošanu, identifikāciju un pārtveršanu; |
| --- | --- |

a)

ja ārējās robežas posmam ir piešķirts zems ietekmes līmenis, par ārējās robežas uzraudzību atbildīgās valsts iestādes organizē regulāru uzraudzību, balstoties uz riska analīzi, un nodrošina, lai robežas rajonā būtu pietiekams personāls un resursu gatavībā veikt izsekošanu, identifikāciju un pārtveršanu;

| b) | ja ārējās robežas posmam ir piešķirts vidējs ietekmes līmenis, par ārējās robežas uzraudzību atbildīgās valsts iestādes papildus saskaņā ar a) apakšpunktu veiktajiem pasākumiem nodrošina, lai šajā robežas posmā tiktu veikti atbilstīgi uzraudzības pasākumi. Kad tiek veikti šādi uzraudzības pasākumi, par to atbilstīgi informē valsts koordinācijas centru. Valsts koordinācijas centrs koordinē atbalstu, kas sniegts saskaņā ar 5. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

ja ārējās robežas posmam ir piešķirts vidējs ietekmes līmenis, par ārējās robežas uzraudzību atbildīgās valsts iestādes papildus saskaņā ar a) apakšpunktu veiktajiem pasākumiem nodrošina, lai šajā robežas posmā tiktu veikti atbilstīgi uzraudzības pasākumi. Kad tiek veikti šādi uzraudzības pasākumi, par to atbilstīgi informē valsts koordinācijas centru. Valsts koordinācijas centrs koordinē atbalstu, kas sniegts saskaņā ar 5. panta 3. punktu;

| c) | ja ārējās robežas posmam ir piešķirts augsts ietekmes līmenis, attiecīgā dalībvalsts ar valsts koordinācijas centra starpniecību papildus saskaņā ar b) apakšpunktu veiktajiem pasākumiem nodrošina, lai valsts iestādēm, kas darbojas minētajā robežas posmā, tiktu dots vajadzīgais atbalsts un lai tiktu veikti pastiprināti uzraudzības pasākumi. Minētā dalībvalsts var lūgt arī aģentūras atbalstu, ņemot vērā nosacījumus par kopīgu operāciju sākšanu vai ātru reaģēšanu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2007/2004. |
| --- | --- |

c)

ja ārējās robežas posmam ir piešķirts augsts ietekmes līmenis, attiecīgā dalībvalsts ar valsts koordinācijas centra starpniecību papildus saskaņā ar b) apakšpunktu veiktajiem pasākumiem nodrošina, lai valsts iestādēm, kas darbojas minētajā robežas posmā, tiktu dots vajadzīgais atbalsts un lai tiktu veikti pastiprināti uzraudzības pasākumi. Minētā dalībvalsts var lūgt arī aģentūras atbalstu, ņemot vērā nosacījumus par kopīgu operāciju sākšanu vai ātru reaģēšanu, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 2007/2004.

2.   Valsts koordinācijas centrs regulāri informē aģentūru par pasākumiem, kas veikti valsts līmenī saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu.

3.   Ja ārējās robežas posmam, kas atrodas blakus citas dalībvalsts vai tādas valsts robežas posmam, ar kuru noslēgti nolīgumi vai izveidoti reģionāli sadarbības tīkli, kā minēts 19. un 20. pantā, ir noteikts vidējs vai augsts ietekmes līmenis, valsts koordinācijas centrs sazinās ar kaimiņos esošās dalībvalsts valsts koordinācijas centru vai kaimiņvalsts kompetento iestādi un cenšas saskaņot vajadzīgos pārrobežu pasākumus.

4.   Ja dalībvalsts iesniedz lūgumu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, aģentūra, atbildot uz minēto lūgumu, atbalsta šo dalībvalsti, jo īpaši:

| a) | piešķirot prioritāti uzraudzības instrumentu kopīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

a)

piešķirot prioritāti uzraudzības instrumentu kopīgai izmantošanai;

| b) | koordinējot Eiropas robežsardzes vienību norīkošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004; |
| --- | --- |

b)

koordinējot Eiropas robežsardzes vienību norīkošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004;

| c) | nodrošinot aģentūras rīcībā esošā tehniskā aprīkojuma nosūtīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004; |
| --- | --- |

c)

nodrošinot aģentūras rīcībā esošā tehniskā aprīkojuma nosūtīšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004;

| d) | koordinējot papildu atbalstu, ko piedāvā citas dalībvalstis. |
| --- | --- |

d)

koordinējot papildu atbalstu, ko piedāvā citas dalībvalstis.

5.   Aģentūra kopā ar attiecīgo dalībvalsti savos riska analīzes ziņojumos novērtē ietekmes līmeņu noteikšanu un attiecīgos pasākumus, kas veikti valstu un Savienības līmenī.

III   SADAĻA

ĪPAŠI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

17. pants

Uzdevumu piešķiršana citām iestādēm dalībvalstīs

1.   Dalībvalstis var uzticēt reģionālām, lokālām, funkcionālām vai citām iestādēm, kas var pieņemt operatīvus lēmumus, nodrošināt situācijas apzināšanos un reaģēšanas spējas to attiecīgajās kompetences jomās, tostarp uzdevumus un kompetences, kas minēti 5. panta 3. punkta c), e) un f) apakšpunktā.

2.   Dalībvalstu lēmums sadalīt pienākumus saskaņā ar 1. punktu neskar valsts koordinācijas centra spēju sadarboties un veikt informācijas apmaiņu ar citiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru.

3.   Iepriekš valsts līmenī noteiktos gadījumos valsts koordinācijas centrs var pilnvarot 1. punktā minēto iestādi sazināties un veikt informācijas apmaiņu ar citas dalībvalsts reģionālām iestādēm vai valsts koordinācijas centru vai trešās valsts kompetentajām iestādēm ar nosacījumu, ka šāda iestāde regulāri informē savu valsts koordinācijas centru par šādu saziņu un informācijas apmaiņu.

18. pants

Aģentūras sadarbība ar trešām personām

1.   Aģentūra izmanto esošo informāciju, spējas un sistēmas, kas pieejamas citās Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un starptautiskajās organizācijās, saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu.

2.   Saskaņā ar 1. punktu aģentūra sadarbojas jo īpaši ar šādām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskām organizācijām:

| a) | Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), lai apmainītos ar informāciju par pārrobežu noziedzību, kas iekļaujama Eiropas situācijas attēlā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), lai apmainītos ar informāciju par pārrobežu noziedzību, kas iekļaujama Eiropas situācijas attēlā;

| b) | Eiropas Savienības Satelītcentru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, veicot uzraudzības instrumentu kopīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienības Satelītcentru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, veicot uzraudzības instrumentu kopīgu izmantošanu;

| c) | Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, kas var sniegt aģentūrai informāciju, kas ir būtiska Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla uzturēšanai; |
| --- | --- |

c)

Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, tostarp Eiropas Patvēruma atbalsta biroju, kas var sniegt aģentūrai informāciju, kas ir būtiska Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla uzturēšanai;

| d) | starptautiskajām organizācijām, kas var aģentūrai sniegt informāciju, kura ir būtiska Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla uzturēšanai. |
| --- | --- |

d)

starptautiskajām organizācijām, kas var aģentūrai sniegt informāciju, kura ir būtiska Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla uzturēšanai.

3.   Saskaņā ar 1. punktu aģentūra var sadarboties ar Narkotiku jūras ceļu izpētes un operatīvo centru (MAOC-N) un Vidusjūras Narkotiku apkarošanas koordinācijas centru (CeCLAD-M), lai apmainītos ar informāciju par pārrobežu noziedzību, kas iekļaujama Eiropas situācijas attēlā.

4.   Informācijas apmaiņu starp aģentūru un Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskām organizācijām, kas minētas 2. un 3. punktā, veic, izmantojot 7. pantā minēto saziņas tīklu vai citus saziņas tīklus, kuri atbilst pieejamības, konfidencialitātes un integritātes kritērijiem.

5.   Sadarbība starp aģentūru un Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un starptautiskām organizācijām, kas minētas 2. un 3. punktā, tiek regulēta kā daļa no sadarbības nolīgumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un attiecīgās Savienības struktūras, biroja vai aģentūras vai starptautiskās organizācijas atbilstīgo juridisko pamatu. Attiecībā uz klasificētas informācijas apstrādi minētajos nolīgumos paredz, ka attiecīgā Savienības struktūra, birojs vai aģentūra vai starptautiskā organizācija ievēro drošības noteikumus un standartus, kas ir līdzvērtīgi tiem, ko piemēro aģentūra.

6.   Savienības struktūras, biroji un aģentūras un starptautiskās organizācijas, kas minētas 2. un 3. punktā, lieto informāciju, kas saņemta saistībā ar EUROSUR, tikai sava tiesiskā regulējuma robežās un ievērojot pamattiesības, tostarp datu aizsardzības prasības.

19. pants

Sadarbība ar Īriju un Apvienoto Karalisti

1.   Šajā regulā informācijas apmaiņa un sadarbība ar Īriju un Apvienoto Karalisti var notikt, pamatojoties uz divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem, kas noslēgti starp Īriju vai Apvienoto Karalisti un vienu vai vairākām kaimiņos esošām dalībvalstīm, vai izmantojot reģionālus sadarbības tīklus, kā pamatā ir minētie nolīgumi. Valsts koordinācijas centri dalībvalstīs ir kontaktpunkti informācijas apmaiņai ar atbilstīgajām Īrijas un Apvienotās Karalistes iestādēm saistībā ar EUROSUR. Pēc šo nolīgumu noslēgšanas par tiem informē Komisiju.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos nolīgumos nosaka, ka valsts koordinācijas centrs dalībvalstī un atbilstīgā iestāde Īrijā vai Apvienotajā Karalistē apmainās tikai ar šādu informāciju:

| a) | informāciju, kas iekļauta valsts situācijas attēlā, ja tā ir nodota aģentūrai Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla izveidei; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas iekļauta valsts situācijas attēlā, ja tā ir nodota aģentūrai Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla izveidei;

| b) | Īrijas un Apvienotās Karalistes iegūtu informāciju, kas ir svarīga no Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla izveides viedokļa; |
| --- | --- |

b)

Īrijas un Apvienotās Karalistes iegūtu informāciju, kas ir svarīga no Eiropas situācijas attēla un kopējā pierobežas izlūkošanas attēla izveides viedokļa;

| c) | 9. panta 9. punktā minēto informāciju. |
| --- | --- |

c)

9. panta 9. punktā minēto informāciju.

3.   Aģentūras vai tādas dalībvalsts, kura nav minēto nolīgumu puse, kā noteikts 1. punktā, saistībā ar EUROSUR sniegtu informāciju nevar darīt zināmu Īrijai vai Apvienotajai Karalistei, pirms nav saņemta aģentūras vai minētās dalībvalsts piekrišana. Dalībvalstij un aģentūrai ir saistošs atteikums darīt zināmu minēto informāciju Īrijai vai Apvienotajai Karalistei.

4.   Saskaņā ar šo pantu sniegtu informāciju ir aizliegts nodot tālāk vai citādāk paziņot trešām valstīm vai citām trešām personām.

5.   Šā panta 1. punktā minētajos nolīgumos paredz noteikumus par finanšu izmaksām, kas rodas saistībā ar Īrijas un Apvienotās Karalistes dalību minēto nolīgumu īstenošanā.

20. pants

Sadarbība ar kaimiņos esošām trešām valstīm

1.   Saskaņā ar šo regulu dalībvalstis var apmainīties ar informāciju un sadarboties ar vienu vai vairākām kaimiņos esošām trešām valstīm. Šāda informācijas apmaiņa un sadarbība notiek, balstoties uz divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem vai izmantojot reģionālus sadarbības tīklus, kā pamatā ir šie nolīgumi. Valsts koordinācijas centri dalībvalstīs ir kontaktpunkti informācijas apmaiņai ar kaimiņos esošām trešām valstīm.

2.   Pirms 1. punktā minētā nolīguma noslēgšanas attiecīgā dalībvalstis par nolīgumu informē Komisiju, kura pārbauda, ka ar EUROSUR saistītie nolīguma noteikumi atbilst šai regulai. Pēc nolīguma noslēgšanas attiecīgā dalībvalsts par to paziņo Komisijai, kas par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un aģentūru.

3.   Šā panta 1. punktā minētais nolīgums atbilst attiecīgajiem Savienības un starptautisko tiesību aktiem pamattiesību un starptautiskās aizsardzības jomā, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un Konvencijai par bēgļa statusu, jo īpaši attiecībā uz neizraidīšanas principu.

4.   Jebkāda personas datu apmaiņa ar trešām valstīm saistībā ar EUROSUR ir stingri ierobežota, nepārsniedzot to, kas ir pilnīgi nepieciešams šīs regulas mērķu sasniegšanai. Tā tiek veikta saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Pamatlēmumu 2008/977/TI un attiecīgiem valstu noteikumiem par datu aizsardzību.

5.   Ir aizliegta jebkāda informācijas apmaiņa saskaņā ar 1. punktu, kuras rezultātā trešā valsts iegūst informāciju, ko varētu izmantot, lai identificētu personas vai personu grupas, kuru pieteikums starptautiskai aizsardzībai tiek izskatīts vai kuras ir pakļautas būtiskam spīdzināšanas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai soda, vai citu pamattiesību pārkāpuma riskam.

6.   Jebkāda informācijas apmaiņa saskaņā ar 1. punktu tiek veikta, ievērojot ar kaimiņos esošām trešām valstīm noslēgto divpusējo un daudzpusējo nolīgumu nosacījumus.

7.   Aģentūras vai tādas dalībvalsts, kura nav minēto nolīgumu puse, kā noteikts 1. punktā, saistībā ar EUROSUR sniegtu informāciju nevar darīt zināmu trešai valstij saskaņā ar minēto nolīgumu, pirms nav saņemta aģentūras vai minētās dalībvalsts piekrišana. Dalībvalstij un aģentūrai ir saistošs atteikums darīt zināmu minēto informāciju attiecīgajai trešai valstij.

8.   Saskaņā ar šo pantu sniegtu informāciju ir aizliegts nodot tālāk vai citādi paziņot citām trešām valstīm vai trešām personām.

9.   Jebkādai tādas informācijas apmaiņai ar trešām valstīm, kura iegūta, kopīgi izmantojot uzraudzības instrumentus, ir piemērojami tiesību akti un noteikumi, ar ko reglamentē minētos instrumentus, kā arī attiecīgie Direktīvas 95/46/EK, Regulas (EK) Nr. 45/2001 un Pamatlēmuma 2008/977/TI noteikumi.

21. pants

Rokasgrāmata

1.   Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, aģentūru un jebkuru citu attiecīgu Savienības struktūru, biroju vai aģentūru, dara pieejamu praktisku rokasgrāmatu par EUROSUR īstenošanu un pārvaldību (“rokasgrāmata”). Rokasgrāmata sniedz tehniskas un operatīvas norādes, ieteikumus un paraugpraksi, tostarp par sadarbību ar trešām valstīm. Komisija rokasgrāmatu pieņem ieteikuma veidā.

2.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un aģentūru Komisija var pieņemt lēmumu noteikt rokasgrāmatas daļām klasifikāciju RESTREINT UE/EU RESTRICTED saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas reglamentā.

22. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Šīs regulas vajadzībām aģentūra un dalībvalstis nodrošina, lai būtu izstrādātas procedūras, ar ko uzrauga EUROSUR tehnisko un operatīvo darbību atbilstīgi mērķiem iegūt pienācīgu situācijas apzināšanos un attīstīt reaģēšanas spējas pie ārējām robežām un pamattiesību, tostarp neizraidīšanas principa, ievērošanu.

2.   Aģentūra līdz 2015. gada 1. decembrim un pēc tam katru otro gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par EUROSUR darbību.

3.   Komisija līdz 2016. gada 1. decembrim un pēc tam katru ceturto gadu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju EUROSUR novērtējumu. Minētajā novērtējumā ietver sasniegto rezultātu izvērtējumu attiecībā uz nospraustajiem mērķiem, par izveides pamatojuma turpmāko aktualitāti, par to, kā dalībvalstis un aģentūra ir piemērojušas šo regulu, un par atbilstību pamattiesībām un ietekmi uz tām. Tajā iekļauj arī izmaksu un ieguvumu novērtējumu. Vajadzības gadījumā novērtējumam pievieno atbilstošus priekšlikumus grozīt šo regulu.

4.   Dalībvalstis sniedz aģentūrai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 2. punktā minēto ziņojumu.

Aģentūra sniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 3. punktā minēto novērtējumu.

23. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2007/2004

Regulu (EK) Nr. 2007/2004 ar šo groza šādi:

| 1) | Regulas 2. panta 1. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | sniegt vajadzīgo palīdzību Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas izstrādei un darbībai un – atbilstīgos gadījumos – vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei, tostarp sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai, jo īpaši izveidojot, uzturot un koordinējot EUROSUR sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 (16).” |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 2. panta 1. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

sniegt vajadzīgo palīdzību Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas izstrādei un darbībai un – atbilstīgos gadījumos – vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei, tostarp sistēmu sadarbspējas nodrošināšanai, jo īpaši izveidojot, uzturot un koordinējot EUROSUR sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1052/2013 (16).”

| 2) | Regulā iekļauj šādu pantu:
  “11.ca pants

  Personas datu apstrāde saistībā ar EUROSUR
  Aģentūra var apstrādāt personas datus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1052/2013 13. panta 2. punktā, ko piemēro saskaņā ar šīs regulas 11.a pantā minētajiem pasākumiem. Minēto datu apstrādē jo īpaši ievēro nepieciešamības un proporcionalitātes principu, un šādus personas datus, ko apstrādā aģentūra, ir aizliegts nodot tālāk vai citādi paziņot trešām valstīm.”. |
| --- | --- |

2)

Regulā iekļauj šādu pantu:

“11.ca pants

Personas datu apstrāde saistībā ar EUROSUR

Aģentūra var apstrādāt personas datus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 1052/2013 13. panta 2. punktā, ko piemēro saskaņā ar šīs regulas 11.a pantā minētajiem pasākumiem. Minēto datu apstrādē jo īpaši ievēro nepieciešamības un proporcionalitātes principu, un šādus personas datus, ko apstrādā aģentūra, ir aizliegts nodot tālāk vai citādi paziņot trešām valstīm.”.

24. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2013. gada 2. decembra.

3.   Bulgārija, Igaunija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija un Somija valsts koordinācijas centrus saskaņā ar 5. pantu izveido no 2013. gada 2. decembra.

Pārējās dalībvalstis valsts koordinācijas centrus saskaņā ar 5. pantu izveido no 2014. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2013. gada 22. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 10. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 22. oktobra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

8

(9)  Padomes Lēmums (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

9

(10)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

10

(11)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

11

(12)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

12

(13)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

14

(15)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1052/2013, ar ko izveido Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu 22 oktobris 2013 (EUROSUR) (OV L 295, 6.11.2013, 11. lpp.).

16

EUROSUR

---

PIELIKUMS

Nosakot, uzturot un nodrošinot dažādo EUROSUR sistēmas komponentu darbību, ir jāņem vērā šādi principi:

| a) | interešu kopienu princips: valsts koordinācijas centri un aģentūra izveido īpašas interešu kopienas, lai apmainītos ar informāciju un sadarbotos saistībā ar EUROSUR. Interešu kopienas tiek izmantotas, lai organizētu informācijas apmaiņu starp dažādiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru, īstenojot kopīgus mērķus, prasības un intereses; |
| --- | --- |

a)

interešu kopienu princips: valsts koordinācijas centri un aģentūra izveido īpašas interešu kopienas, lai apmainītos ar informāciju un sadarbotos saistībā ar EUROSUR. Interešu kopienas tiek izmantotas, lai organizētu informācijas apmaiņu starp dažādiem valsts koordinācijas centriem un aģentūru, īstenojot kopīgus mērķus, prasības un intereses;

| b) | saskanīgas pārvaldības un esošo struktūru izmantošanas princips: aģentūra nodrošina saskanību starp dažādiem EUROSUR sistēmas komponentiem, tostarp sniedzot padomus un atbalstu valsts koordinācijas centriem un veicinot informācijas un tehnoloģiju sadarbspēju. Cik vien iespējams, EUROSUR sistēmā tiek izmantotas esošās sistēmas un spējas, lai optimāli izmantotu Savienības vispārējo budžetu un izvairītos no darbību dublēšanās. Šajā ziņā EUROSUR tiek izveidots tā, lai tas būtu pilnīgi savietojams ar CISE, tādējādi palīdzot un gūstot labumu no koordinētas un rentablas pieejas starpnozaru informācijas apmaiņai Savienībā; |
| --- | --- |

b)

saskanīgas pārvaldības un esošo struktūru izmantošanas princips: aģentūra nodrošina saskanību starp dažādiem EUROSUR sistēmas komponentiem, tostarp sniedzot padomus un atbalstu valsts koordinācijas centriem un veicinot informācijas un tehnoloģiju sadarbspēju. Cik vien iespējams, EUROSUR sistēmā tiek izmantotas esošās sistēmas un spējas, lai optimāli izmantotu Savienības vispārējo budžetu un izvairītos no darbību dublēšanās. Šajā ziņā EUROSUR tiek izveidots tā, lai tas būtu pilnīgi savietojams ar CISE, tādējādi palīdzot un gūstot labumu no koordinētas un rentablas pieejas starpnozaru informācijas apmaiņai Savienībā;

| c) | informācijas apmaiņas un informācijas aizsardzības princips: EUROSUR sistēmā pieejamā informācija ir pieejama visiem valsts koordinācijas centriem un aģentūrai, ja vien nav noteikti konkrēti ierobežojumi vai nav panākta vienošanās par tiem. Valsts koordinācijas centri nodrošina informācijas, ar kuru apmainās valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, pieejamību, konfidencialitāti un integritāti. Aģentūra nodrošina informācijas, ar kuru apmainās Eiropas un starptautiskā līmenī, pieejamību, konfidencialitāti un integritāti; |
| --- | --- |

c)

informācijas apmaiņas un informācijas aizsardzības princips: EUROSUR sistēmā pieejamā informācija ir pieejama visiem valsts koordinācijas centriem un aģentūrai, ja vien nav noteikti konkrēti ierobežojumi vai nav panākta vienošanās par tiem. Valsts koordinācijas centri nodrošina informācijas, ar kuru apmainās valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, pieejamību, konfidencialitāti un integritāti. Aģentūra nodrošina informācijas, ar kuru apmainās Eiropas un starptautiskā līmenī, pieejamību, konfidencialitāti un integritāti;

| d) | pakalpojumu sniegšanas un standartizācijas princips: dažādās EUROSUR spējas tiek īstenotas, izmantojot uz pakalpojumu sniegšanu vērstu pieeju. Aģentūra nodrošina, lai EUROSUR sistēmas darbības pamatā, cik vien iespējams, būtu starptautiski noteikti standarti; |
| --- | --- |

d)

pakalpojumu sniegšanas un standartizācijas princips: dažādās EUROSUR spējas tiek īstenotas, izmantojot uz pakalpojumu sniegšanu vērstu pieeju. Aģentūra nodrošina, lai EUROSUR sistēmas darbības pamatā, cik vien iespējams, būtu starptautiski noteikti standarti;

| e) | elastības princips: struktūra, informācija un tehnoloģija tiek veidota tā, lai EUROSUR ieinteresētās personas var elastīgā un strukturētā veidā reaģēt uz mainīgām situācijām. |
| --- | --- |

e)

elastības princips: struktūra, informācija un tehnoloģija tiek veidota tā, lai EUROSUR ieinteresētās personas var elastīgā un strukturētā veidā reaģēt uz mainīgām situācijām.

---

Padomes paziņojums

EUROSUR sekmēs migrantu labāku aizsargāšanu un viņu dzīvības glābšanu. Padome atgādina, ka meklēšana un glābšana jūrā ir dalībvalstu kompetence, ko tās īsteno saskaņā ar starptautiskajām konvencijām.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 6.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 295/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 295/27

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1053/2013

(2013. gada 7. oktobris),

ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 70. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Šengenas zona bez robežkontroles pie iekšējām robežām ir atkarīga no tā, ka dalībvalstis efektīvi piemēro papildu pasākumus ārējo robežu, vīzu politikas, Šengenas Informācijas sistēmas, datu aizsardzības, policijas sadarbības, tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās un narkotiku apkarošanas politikas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Šengenas zona bez robežkontroles pie iekšējām robežām ir atkarīga no tā, ka dalībvalstis efektīvi piemēro papildu pasākumus ārējo robežu, vīzu politikas, Šengenas Informācijas sistēmas, datu aizsardzības, policijas sadarbības, tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās un narkotiku apkarošanas politikas jomā.

| (2) | Ar Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra lēmumu (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (turpmāk “1998. gada 16. septembra lēmums”) tika izveidota Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgā komiteja. Pastāvīgajai komitejai tika piešķirtas pilnvaras, pirmkārt, noteikt, vai ir izpildīti visi priekšnosacījumi, lai atceltu robežkontroli pie iekšējām robežām ar kandidātvalsti, un, otrkārt, nodrošināt, lai Šengenas acquis pienācīgi piemērotu valstis, kas to jau pilnībā īsteno. |
| --- | --- |

(2)

Ar Izpildu komitejas 1998. gada 16. septembra lēmumu (2) (SCH/Com-ex (98) 26 def) (turpmāk “1998. gada 16. septembra lēmums”) tika izveidota Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgā komiteja. Pastāvīgajai komitejai tika piešķirtas pilnvaras, pirmkārt, noteikt, vai ir izpildīti visi priekšnosacījumi, lai atceltu robežkontroli pie iekšējām robežām ar kandidātvalsti, un, otrkārt, nodrošināt, lai Šengenas acquis pienācīgi piemērotu valstis, kas to jau pilnībā īsteno.

| (3) | Ir vajadzīgs īpašs izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt augstus vienotus standartus tā praktiskajā piemērošanā un saglabāt augsta līmeņa savstarpējo uzticību starp tām dalībvalstīm, kas ietilpst zonā bez robežkontroles pie iekšējām robežām. Šāda mehānisma pamatā vajadzētu būt ciešai sadarbībai starp Komisiju un minētajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Ir vajadzīgs īpašs izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt augstus vienotus standartus tā praktiskajā piemērošanā un saglabāt augsta līmeņa savstarpējo uzticību starp tām dalībvalstīm, kas ietilpst zonā bez robežkontroles pie iekšējām robežām. Šāda mehānisma pamatā vajadzētu būt ciešai sadarbībai starp Komisiju un minētajām dalībvalstīm.

| (4) | Hāgas programmā (3) Komisija tiek aicināta, “tiklīdz būs pabeigta kontroles atcelšana uz iekšējām robežām, iesniegt priekšlikumu, lai pastāvošo Šengenas novērtēšanas mehānismu papildinātu ar uzraudzības mehānismu, tostarp pārbaudēm bez iepriekšēja brīdinājuma, paredzot ciešu sadarbību ar dalībvalstu speciālistiem”. |
| --- | --- |

(4)

Hāgas programmā (3) Komisija tiek aicināta, “tiklīdz būs pabeigta kontroles atcelšana uz iekšējām robežām, iesniegt priekšlikumu, lai pastāvošo Šengenas novērtēšanas mehānismu papildinātu ar uzraudzības mehānismu, tostarp pārbaudēm bez iepriekšēja brīdinājuma, paredzot ciešu sadarbību ar dalībvalstu speciālistiem”.

| (5) | Stokholmas programmā (4) pausts uzskats, ka Šengenas telpas novērtēšanai arī turpmāk būs svarīga nozīme un ka tā tādēļ būtu jāuzlabo, stiprinot Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“Frontex”), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (5), nozīmi šajā jomā. |
| --- | --- |

(5)

Stokholmas programmā (4) pausts uzskats, ka Šengenas telpas novērtēšanai arī turpmāk būs svarīga nozīme un ka tā tādēļ būtu jāuzlabo, stiprinot Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“Frontex”), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (5), nozīmi šajā jomā.

| (6) | Tāpēc būtu jāpārskata ar 1998. gada 16. septembra lēmumu izveidotais izvērtēšanas mehānisms un 1998. gada 16. septembra lēmums būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu jāpārskata ar 1998. gada 16. septembra lēmumu izveidotais izvērtēšanas mehānisms un 1998. gada 16. septembra lēmums būtu jāatceļ.

| (7) | Iepriekš veiktajā izvērtēšanā gūtā pieredze liecina par nepieciešamību saglabāt saskaņotu izvērtēšanas mehānismu, kas attiecas uz visām Šengenas acquis jomām, izņemot tās, kurās īpašs izvērtēšanas mehānisms jau ir paredzēts Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekš veiktajā izvērtēšanā gūtā pieredze liecina par nepieciešamību saglabāt saskaņotu izvērtēšanas mehānismu, kas attiecas uz visām Šengenas acquis jomām, izņemot tās, kurās īpašs izvērtēšanas mehānisms jau ir paredzēts Savienības tiesību aktos.

| (8) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 70. pantu dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu objektīvi un neitrāli jāizvērtē tas, kā tiek īstenota Savienības politika brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Lai pienācīgi veiktā izvērtēšana būtu efektīva, Komisijai būtu rūpīgi jāpārbauda un jāpārrauga izvērtēšanas ziņojumi. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 70. pantu dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu objektīvi un neitrāli jāizvērtē tas, kā tiek īstenota Savienības politika brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Lai pienācīgi veiktā izvērtēšana būtu efektīva, Komisijai būtu rūpīgi jāpārbauda un jāpārrauga izvērtēšanas ziņojumi.

| (9) | Turklāt, lai izvērtēšanas mehānisms darbotos efektīvāk, būtu jānodrošina vienādi nosacījumi šīs regulas īstenošanai. Šim nolūkam dažas īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, bet citas – Padomei. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, lai izvērtēšanas mehānisms darbotos efektīvāk, būtu jānodrošina vienādi nosacījumi šīs regulas īstenošanai. Šim nolūkam dažas īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, bet citas – Padomei.

| (10) | Pilnvaras sagatavot un plānot izvērtēšanu norisi un pilnvaras pieņemt izvērtēšanas ziņojumus būtu jāpiešķir Komisijai. Vairākas no minētajām pilnvarām būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6). Ņemot vērā minētās regulas 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkta noteikumus, šādu aktu pieņemšanai piemēro pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(10)

Pilnvaras sagatavot un plānot izvērtēšanu norisi un pilnvaras pieņemt izvērtēšanas ziņojumus būtu jāpiešķir Komisijai. Vairākas no minētajām pilnvarām būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6). Ņemot vērā minētās regulas 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkta noteikumus, šādu aktu pieņemšanai piemēro pārbaudes procedūru.

| (11) | Lai veicinātu dalībvalstu savstarpēju uzticēšanos, labāk nodrošinātu to rīcības koordināciju Savienības līmenī un pastiprinātu savstarpēju spiedienu starp tām, Padomei būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt ieteikumus korektīvām darbībām, lai novērstu jebkādus trūkumus, kas konstatēti izvērtēšanas ziņojumu secinājumos. Šādas īstenošanas pilnvaras atspoguļo īpašās pilnvaras, kas saskaņā ar LESD 70. pantu ir piešķirtas Padomei, lai savstarpēji izvērtētu, kā tiek īstenota Savienības politika brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Pilnvaras atbilstoši atspoguļo uz šā lex specialis balstītā izvērtēšanas mehānisma mērķi, proti, minētajā īpašajā jomā – un vienlaikus ar Komisijas vispārējām pilnvarām Eiropas Savienības Tiesas uzraudzībā, izmantojot pienākumu neizpildes procedūras, pārraudzīt Savienības tiesību aktu piemērošanu – ar salīdzinošas izvērtēšanas starpniecību papildus uzraudzīt, cik efektīva ir Savienības politikas īstenošana praksē.
  Turklāt, piešķirot Padomei šādas īstenošanas pilnvaras, tiek īstenota Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos paustā vēlme vēl vairāk pastiprināt sadarbību Šengenas zonā, uzlabojot dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, un noteikt dalībvalstu atbildību garantēt to, lai visi Šengenas noteikumi tiktu piemēroti efektīvi saskaņā ar kopīgiem standartiem, par kuriem panākta vienošanās, un ar pamatprincipiem un normām. Piešķirot šādas īstenošanas pilnvaras, saskaņā ar Padomes 2012. gada 8. marta secinājumiem tiek veicināts arī tas, ka ar politiskām diskusijām ministru starpā par pareizu Šengenas zonas darbību, ieskaitot diskusijas gadījumos, kad izvērtēšanas ziņojumos ir norādīti nopietni trūkumi, tiek uzlabota Šengenas zonas pārvaldība. Šādām diskusijām, kas notiek Jauktajā komitejā, ko veido ES dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis, būtu jāpalīdz Padomei atbilstoši savai kompetencei pieņemt lēmumus, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvu Šengenas zonas darbību. Visbeidzot, piešķirot Padomei šādas īstenošanas pilnvaras, tiek pienācīgi ņemts vērā arī tas, ka ieteikumi var būt saistīti ar politiski sensitīviem jautājumiem, kas bieži vien skar valsts izpildes un īstenošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(11)

Lai veicinātu dalībvalstu savstarpēju uzticēšanos, labāk nodrošinātu to rīcības koordināciju Savienības līmenī un pastiprinātu savstarpēju spiedienu starp tām, Padomei būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt ieteikumus korektīvām darbībām, lai novērstu jebkādus trūkumus, kas konstatēti izvērtēšanas ziņojumu secinājumos. Šādas īstenošanas pilnvaras atspoguļo īpašās pilnvaras, kas saskaņā ar LESD 70. pantu ir piešķirtas Padomei, lai savstarpēji izvērtētu, kā tiek īstenota Savienības politika brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Pilnvaras atbilstoši atspoguļo uz šā lex specialis balstītā izvērtēšanas mehānisma mērķi, proti, minētajā īpašajā jomā – un vienlaikus ar Komisijas vispārējām pilnvarām Eiropas Savienības Tiesas uzraudzībā, izmantojot pienākumu neizpildes procedūras, pārraudzīt Savienības tiesību aktu piemērošanu – ar salīdzinošas izvērtēšanas starpniecību papildus uzraudzīt, cik efektīva ir Savienības politikas īstenošana praksē.

Turklāt, piešķirot Padomei šādas īstenošanas pilnvaras, tiek īstenota Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos paustā vēlme vēl vairāk pastiprināt sadarbību Šengenas zonā, uzlabojot dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, un noteikt dalībvalstu atbildību garantēt to, lai visi Šengenas noteikumi tiktu piemēroti efektīvi saskaņā ar kopīgiem standartiem, par kuriem panākta vienošanās, un ar pamatprincipiem un normām. Piešķirot šādas īstenošanas pilnvaras, saskaņā ar Padomes 2012. gada 8. marta secinājumiem tiek veicināts arī tas, ka ar politiskām diskusijām ministru starpā par pareizu Šengenas zonas darbību, ieskaitot diskusijas gadījumos, kad izvērtēšanas ziņojumos ir norādīti nopietni trūkumi, tiek uzlabota Šengenas zonas pārvaldība. Šādām diskusijām, kas notiek Jauktajā komitejā, ko veido ES dalībvalstis un Šengenas asociētās valstis, būtu jāpalīdz Padomei atbilstoši savai kompetencei pieņemt lēmumus, kuru mērķis ir nodrošināt efektīvu Šengenas zonas darbību. Visbeidzot, piešķirot Padomei šādas īstenošanas pilnvaras, tiek pienācīgi ņemts vērā arī tas, ka ieteikumi var būt saistīti ar politiski sensitīviem jautājumiem, kas bieži vien skar valsts izpildes un īstenošanas pilnvaras.

| (12) | Ar izvērtēšanas mehānismu būtu jāizveido pārredzami, efektīvi un skaidri noteikumi par metodiku, kas jāpiemēro izvērtēšanai, augsti kvalificētu ekspertu izmantošanu apmeklējumos uz vietas un izvērtēšanas konstatējumu turpmāko pārbaudi. Jo īpaši metodei būtu jānodrošina nepaziņoti apmeklējumi uz vietas, lai papildinātu paziņotus apmeklējumus uz vietas, jo īpaši attiecībā uz robežkontroli un vīzām. |
| --- | --- |

(12)

Ar izvērtēšanas mehānismu būtu jāizveido pārredzami, efektīvi un skaidri noteikumi par metodiku, kas jāpiemēro izvērtēšanai, augsti kvalificētu ekspertu izmantošanu apmeklējumos uz vietas un izvērtēšanas konstatējumu turpmāko pārbaudi. Jo īpaši metodei būtu jānodrošina nepaziņoti apmeklējumi uz vietas, lai papildinātu paziņotus apmeklējumus uz vietas, jo īpaši attiecībā uz robežkontroli un vīzām.

| (13) | Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver visi Šengenas acquis aspekti. Attiecībā uz robežu jautājumu izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver gan robežkontroles efektivitāte pie ārējām robežām, gan tas, ka nepastāv robežkontroles pie iekšējām robežām. |
| --- | --- |

(13)

Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver visi Šengenas acquis aspekti. Attiecībā uz robežu jautājumu izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver gan robežkontroles efektivitāte pie ārējām robežām, gan tas, ka nepastāv robežkontroles pie iekšējām robežām.

| (14) | Izvērtēšanas un uzraudzības laikā īpaša uzmanība būtu jāpievērš pamattiesību ievērošanai Šengenas acquis piemērošanā. |
| --- | --- |

(14)

Izvērtēšanas un uzraudzības laikā īpaša uzmanība būtu jāpievērš pamattiesību ievērošanai Šengenas acquis piemērošanā.

| (15) | Izvērtēšanai būtu jāgarantē, ka dalībvalstis Šengenas noteikumus piemēro efektīvi saskaņā ar pamatprincipiem un normām. Tādēļ izvērtēšanas mehānismam būtu jāaptver visi attiecīgie tiesību akti un operatīvās darbības, ar kuriem tiek veicināta zonas bez robežkontroles pie iekšējām robežām darbība. |
| --- | --- |

(15)

Izvērtēšanai būtu jāgarantē, ka dalībvalstis Šengenas noteikumus piemēro efektīvi saskaņā ar pamatprincipiem un normām. Tādēļ izvērtēšanas mehānismam būtu jāaptver visi attiecīgie tiesību akti un operatīvās darbības, ar kuriem tiek veicināta zonas bez robežkontroles pie iekšējām robežām darbība.

| (16) | Lai stiprinātu izvērtēšanas mehānisma efektivitāti un uzticamību, visos izvērtējumos būtu jāņem vērā pareiza to iestāžu darbība, kas piemēro attiecīgās Šengenas acquis daļas. Tas palielinās izvērtēšanas mehānisma spēju garantēt, ka dalībvalstis efektīvi piemēro Šengenas noteikumus saskaņā ar pamatprincipiem un normām, kā to 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos prasījusi Eiropadome. Tas atbildīs Eiropadomes lūgumam, kas izteikts tās 2012. gada 1. un 2. marta secinājumos, lai izvērtēšanas mehānismā būtu paredzēts, kā jādarbojas iestādēm, kas iesaistītas Šengenas acquis piemērošanā. |
| --- | --- |

(16)

Lai stiprinātu izvērtēšanas mehānisma efektivitāti un uzticamību, visos izvērtējumos būtu jāņem vērā pareiza to iestāžu darbība, kas piemēro attiecīgās Šengenas acquis daļas. Tas palielinās izvērtēšanas mehānisma spēju garantēt, ka dalībvalstis efektīvi piemēro Šengenas noteikumus saskaņā ar pamatprincipiem un normām, kā to 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos prasījusi Eiropadome. Tas atbildīs Eiropadomes lūgumam, kas izteikts tās 2012. gada 1. un 2. marta secinājumos, lai izvērtēšanas mehānismā būtu paredzēts, kā jādarbojas iestādēm, kas iesaistītas Šengenas acquis piemērošanā.

| (17) | Frontex būtu jāatbalsta izvērtēšanas mehānisma īstenošana, galvenokārt riska analīzes jomā saistībā ar ārējām robežām. Vajadzētu būt arī iespējai izvērtēšanas mehānisma vajadzībām izmantot Frontex specializētās zināšanas ad hoc veidā, veicot apmeklējumus uz vietas pie ārējām robežām. |
| --- | --- |

(17)

Frontex būtu jāatbalsta izvērtēšanas mehānisma īstenošana, galvenokārt riska analīzes jomā saistībā ar ārējām robežām. Vajadzētu būt arī iespējai izvērtēšanas mehānisma vajadzībām izmantot Frontex specializētās zināšanas ad hoc veidā, veicot apmeklējumus uz vietas pie ārējām robežām.

| (18) | Citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (7), un Eurojust, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI (8), būtu attiecīgā gadījumā jāatbalsta izvērtēšanas mehānisma īstenošana jomās, kas ietilpst to pilnvarās. Vajadzētu būt arī iespējai attiecīgā gadījumā izvērtēšanas mehānisma vajadzībām izmantot Savienības struktūru, biroju vai aģentūru specializētās zināšanas, kad tās palīdz veikt apmeklējumus uz vietas saistībā ar Šengenas acquis jomām, kas ietilpst to pilnvarās. Tas varētu būt, piemēram, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs attiecībā uz izvērtēšanu par datu aizsardzību, kurā var iesaistīt arī valsts datu aizsardzības iestādes. |
| --- | --- |

(18)

Citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI (7), un Eurojust, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI (8), būtu attiecīgā gadījumā jāatbalsta izvērtēšanas mehānisma īstenošana jomās, kas ietilpst to pilnvarās. Vajadzētu būt arī iespējai attiecīgā gadījumā izvērtēšanas mehānisma vajadzībām izmantot Savienības struktūru, biroju vai aģentūru specializētās zināšanas, kad tās palīdz veikt apmeklējumus uz vietas saistībā ar Šengenas acquis jomām, kas ietilpst to pilnvarās. Tas varētu būt, piemēram, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs attiecībā uz izvērtēšanu par datu aizsardzību, kurā var iesaistīt arī valsts datu aizsardzības iestādes.

| (19) | Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, lai apmeklējumiem uz vietas pieejamajiem ekspertiem būtu vajadzīgā pieredze un viņi būtu īpaši apmācīti šajā nolūkā, tostarp par pamattiesībām. Attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, piemēram, Frontex, būtu jāorganizē atbilstīgas mācības, un būtu jānodrošina līdzekļu pieejamība dalībvalstīm to pasākumu veikšanai, kas paredzēti īpašām mācībām Šengenas acquis izvērtēšanas jomā, izmantojot esošos Savienības finanšu instrumentus un attīstot šādus instrumentus. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, lai apmeklējumiem uz vietas pieejamajiem ekspertiem būtu vajadzīgā pieredze un viņi būtu īpaši apmācīti šajā nolūkā, tostarp par pamattiesībām. Attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, piemēram, Frontex, būtu jāorganizē atbilstīgas mācības, un būtu jānodrošina līdzekļu pieejamība dalībvalstīm to pasākumu veikšanai, kas paredzēti īpašām mācībām Šengenas acquis izvērtēšanas jomā, izmantojot esošos Savienības finanšu instrumentus un attīstot šādus instrumentus.

| (20) | Ņemot vērā īpašo lomu, kas saskaņā ar LESD 70. panta pēdējo teikumu piešķirta Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem, un kā attiecībā uz dalībvalstu parlamentu lomu uzsvērts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 12. panta c) punktā, ir jānodrošina, lai Padome un Komisija pilnībā informētu Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus par izvērtēšanas saturu un rezultātiem. Papildus minētajam gadījumā, ja Komisija iesniegtu priekšlikumu grozīt šo regulu, Padome saskaņā ar tās reglamenta 19. panta 7. punkta h) apakšpunktu apspriestos ar Eiropas Parlamentu, lai pirms galīgā teksta pieņemšanas pēc iespējas pilnīgāk ņemtu vērā tā atzinumu. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā īpašo lomu, kas saskaņā ar LESD 70. panta pēdējo teikumu piešķirta Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem, un kā attiecībā uz dalībvalstu parlamentu lomu uzsvērts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 12. panta c) punktā, ir jānodrošina, lai Padome un Komisija pilnībā informētu Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus par izvērtēšanas saturu un rezultātiem. Papildus minētajam gadījumā, ja Komisija iesniegtu priekšlikumu grozīt šo regulu, Padome saskaņā ar tās reglamenta 19. panta 7. punkta h) apakšpunktu apspriestos ar Eiropas Parlamentu, lai pirms galīgā teksta pieņemšanas pēc iespējas pilnīgāk ņemtu vērā tā atzinumu.

| (21) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula papildina Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kas Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai ieviest šo regulu savos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula papildina Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kas Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai ieviest šo regulu savos valsts tiesību aktos.

| (22) | Saskaņā ar 5. panta 1. punktu LES un LESD pievienotajā protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste piedalās šīs regulas pieņemšanā (9). |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 5. panta 1. punktu LES un LESD pievienotajā protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste piedalās šīs regulas pieņemšanā (9).

| (23) | Saskaņā ar 5. panta 1. punktu LES un LESD pievienotajā protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Īrija piedalās šīs regulas pieņemšanā (10). |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar 5. panta 1. punktu LES un LESD pievienotajā protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Īrija piedalās šīs regulas pieņemšanā (10).

| (24) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par pēdējo minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11), kas ietilpst Padomes Lēmuma 1999/437/EK (12) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai 1. panta minētajā jomā. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par pēdējo minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11), kas ietilpst Padomes Lēmuma 1999/437/EK (12) par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai 1. panta minētajā jomā.

| (25) | Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (13), kas ietilpst Lēmuma 1999/437/EK 1. panta saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (14) 3. pantu minētajā jomā. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (13), kas ietilpst Lēmuma 1999/437/EK 1. panta saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (14) 3. pantu minētajā jomā.

| (26) | Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Protokolā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (15), kas ietilpst Lēmuma 1999/437/EK 1. panta saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (16) 3. pantu minētajā jomā. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Protokolā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (15), kas ietilpst Lēmuma 1999/437/EK 1. panta saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (16) 3. pantu minētajā jomā.

| (27) | Tā kā šīs regulas spēkā stāšanās dienā Kipras izvērtēšana jau būs sākusies atbilstīgi 1998. gada 16. septembra lēmumam, šī regula netiks piemērota Kiprai līdz 2016. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā šīs regulas spēkā stāšanās dienā Kipras izvērtēšana jau būs sākusies atbilstīgi 1998. gada 16. septembra lēmumam, šī regula netiks piemērota Kiprai līdz 2016. gada 1. janvārim.

| (28) | Tā kā Bulgārijas un Rumānijas pārbaude atbilstīgi piemērojamām Šengenas izvērtēšanas procedūrām jau ir pabeigta saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, šīs regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto pārbaudi minētajām dalībvalstīm neveiks. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā Bulgārijas un Rumānijas pārbaude atbilstīgi piemērojamām Šengenas izvērtēšanas procedūrām jau ir pabeigta saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, šīs regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto pārbaudi minētajām dalībvalstīm neveiks.

| (29) | Tomēr Kipras, Bulgārijas, Rumānijas un Horvātijas ekspertiem būtu jāpiedalās visu Šengenas acquis daļu izvērtēšanā, |
| --- | --- |

(29)

Tomēr Kipras, Bulgārijas, Rumānijas un Horvātijas ekspertiem būtu jāpiedalās visu Šengenas acquis daļu izvērtēšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu tiek izveidots izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kuru izmanto šādiem mērķiem:

| a) | lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu dalībvalstīs, uz kurām tas attiecas pilnībā, un dalībvalstīs, uz kurām saskaņā ar attiecīgajiem LES un LESD pievienotajiem protokoliem Šengenas acquis attiecas daļēji; |
| --- | --- |

a)

lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu dalībvalstīs, uz kurām tas attiecas pilnībā, un dalībvalstīs, uz kurām saskaņā ar attiecīgajiem LES un LESD pievienotajiem protokoliem Šengenas acquis attiecas daļēji;

| b) | lai pārbaudītu, ka vajadzīgos nosacījumus Šengenas acquis visu attiecīgo daļu piemērošanai ir izpildījušas tās dalībvalstis, par kurām nav pieņemts Padomes lēmums, ar ko nosaka, ka attiecībā uz tām Šengenas acquis noteikumus piemēro pilnībā vai daļēji, izņemot tās dalībvalstis, kuru izvērtēšana jau ir pabeigta šīs regulas spēkā stāšanās brīdī. |
| --- | --- |

b)

lai pārbaudītu, ka vajadzīgos nosacījumus Šengenas acquis visu attiecīgo daļu piemērošanai ir izpildījušas tās dalībvalstis, par kurām nav pieņemts Padomes lēmums, ar ko nosaka, ka attiecībā uz tām Šengenas acquis noteikumus piemēro pilnībā vai daļēji, izņemot tās dalībvalstis, kuru izvērtēšana jau ir pabeigta šīs regulas spēkā stāšanās brīdī.

2.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kurās izvērtēšanas procedūras jau ir sākušās 2013. gada 26. novembrī, šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude neskar 23. panta otro daļu.

3.   Eksperti no dalībvalstīm, kuras saskaņā ar attiecīgajiem Pievienošanās aktiem vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis, tomēr piedalās visu Šengenas acquis daļu izvērtēšanā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā “Šengenas acquis” ir noteikumi, kas integrēti Savienības regulējumā saskaņā ar protokolu Nr. 19, kas pievienots LES un LESD, kopā ar aktiem, kas tos papildina vai kā citādi ir ar tiem saistīti.

3. pants

Atbildība

1.   Dalībvalstis un Komisija ir kopīgi atbildīgas par šā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma īstenošanu, kā tas paredzēts šajā regulā, ar to Savienības struktūru, biroju un aģentūru atbalstu, kuras ir iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā.

2.   Komisija veic vispārēju koordinēšanu saistībā ar gada un daudzgadu izvērtēšanas programmu plānošanu, anketu un apmeklējumu grafiku izstrādāšanu, apmeklējumu veikšanu un izvērtēšanas ziņojumu un ieteikumu izstrādāšanu. Tā saskaņā ar 16. pantu nodrošina arī turpmākos pasākumus pēc izvērtēšanas ziņojumiem un ieteikumiem un to uzraudzību.

3.   Dalībvalstis un Komisija pilnībā sadarbojas visā izvērtēšanas laikā, lai pildītu uzdevumus, kas tām uzticēti saskaņā ar šo regulu.

4. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšana var attiekties uz visiem Šengenas acquis aspektiem, tostarp uz to, ka dalībvalstis efektīvi piemēro papildu pasākumus tādās jomās kā ārējās robežas, vīzu politika, Šengenas Informācijas sistēma, datu aizsardzība, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kā arī uz to, ka nepastāv robežkontrole pie iekšējām robežām. Visos izvērtējumos būtu jāņem vērā to iestāžu darbība, kas piemēro attiecīgās Šengenas acquis daļas, kā minēts šajā punktā.

2.   Izvērtēšanā var ietvert anketas un apmeklējumus uz vietas, kas var būt paziņoti vai nepaziņoti. Pirms paziņota apmeklējuma uz vietas tiek izmantota anketa. Apmeklējumus uz vietas un anketas vajadzības gadījumā var izmantot atsevišķi vai kopā, izvērtējot konkrētas dalībvalstis un/vai konkrētas jomas.

3.   Gan apmeklējumus uz vietas, gan anketas var papildināt ar izvērtējamās dalībvalsts prezentācijām jomā, uz kuru attiecas izvērtēšana.

5. pants

Daudzgadu izvērtēšanas programma

1.   Komisija, vajadzības gadījumā konsultējoties ar Frontex un Eiropolu, izveido daudzgadu izvērtēšanas programmu piecu gadu laikposmam ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms nākamā piecu gadu laikposma sākuma. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija nosūta daudzgadu izvērtēšanas programmu Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Katru dalībvalsti izvērtē katrā piecu gadu laikposmā, uz kuru attiecas daudzgadu izvērtēšanas programma. Daudzgadu izvērtēšanas programmā ir katrā gadā izvērtējamo dalībvalstu saraksts, norādot to secību. Izvērtējamo dalībvalstu secībā ņem vērā laiku, kas pagājis kopš iepriekšējās izvērtēšanas, un līdzsvaru starp dažādām izvērtējamām Šengenas acquis daļām.

3.   Vajadzības gadījumā daudzgadu izvērtēšanas programmu var pielāgot saskaņā ar 1. punktā minēto procedūru.

4.   Daudzgadu izvērtēšanas programmā var būt atsauce uz tematisku izvērtēšanu, kas minēta 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

5.   Pirmo daudzgadu izvērtēšanas programmu izveido līdz 2014. gada 27. maijam. Minētās programmas sākuma datums ir 2014. gada 27. novembris, bet beigu datums – 2019. gada 31. decembris.

6. pants

Gada izvērtēšanas programma

1.   Komisija, ņemot vērā jo īpaši Frontex saskaņā ar 7. pantu iesniegto riska analīzi un vajadzības gadījumā informāciju, ko sniedzis Eiropols vai citas Savienības struktūras, biroji un aģentūras, īpaši saskaņā ar 8. pantu, līdz 31. oktobrim gadā, kas ir pirms tā, uz kuru attiecas programma, izveido gada izvērtēšanas programmu.

Gada izvērtēšanas programmā ietver priekšlikumus izvērtēšanai par:

| a) | Šengenas acquis vai tā daļu piemērošanu vienā dalībvalstī, kā noteikts daudzgadu izvērtēšanas programmā; un |
| --- | --- |

a)

Šengenas acquis vai tā daļu piemērošanu vienā dalībvalstī, kā noteikts daudzgadu izvērtēšanas programmā; un

| b) | vajadzības gadījumā Šengenas acquis konkrētu daļu piemērošanu vairākās dalībvalstīs (tas ir, tematiska izvērtēšana). |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā Šengenas acquis konkrētu daļu piemērošanu vairākās dalībvalstīs (tas ir, tematiska izvērtēšana).

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka pirmo gada izvērtēšanas programmas daļu kopā ar provizorisku grafiku apmeklējumiem uz vietas. Minētajā daļā uzskaita dalībvalstis, kas jāizvērtē nākamajā gadā saskaņā ar daudzgadu izvērtēšanas programmu, izvērtējamās jomas un apmeklējumus uz vietas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija nosūta gada izvērtēšanas programmu Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Komisija izstrādā un pieņem otro gada izvērtēšanas programmas daļu. Minētajā daļā uzskaita nākamajā gadā veicamos nepaziņotos apmeklējumus uz vietas. Tā uzskatāma par konfidenciālu un netiek paziņota.

4.   Vajadzības gadījumā gada izvērtēšanas programmu var pielāgot saskaņā ar 2. un 3. punktu.

5.   Pirmo daudzgadu izvērtēšanas programmu izveido līdz 2014. gada 27. maijam. Minētās programmas sākuma datums ir 2014. gada 27. novembris, bet beigu datums – 2014. gada 31. decembris.

7. pants

Frontex veikta riska analīze

1.   Līdz katra gada 31. augustam Frontex saskaņā ar savām pilnvarām iesniedz Komisijai un dalībvalstīm riska analīzi. Šādā riska analīzē inter alia ņem vērā nelegālo imigrāciju un būtiskas izmaiņas operatīvajā vidē pie ārējām robežām un sniedz ieteikumus attiecībā uz izvērtēšanas prioritātēm nākamajā gadā. Ieteikumi attiecas uz konkrētām ārējo robežu daļām un konkrētām robežšķērsošanas vietām, kas jāizvērtē daudzgadu izvērtēšanas programmā nākamajā gadā. Komisija minēto riska analīzi nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Līdz katra gada 31. augustam Frontex iesniedz Komisijai no 1. punktā minētās atšķirīgu atsevišķu riska analīzi, kurā sniegti ieteikumi par prioritātēm attiecībā uz izvērtēšanu, kas nākamajā gadā jāīsteno, izmantojot nepaziņotus apmeklējumus uz vietas, neatkarīgi no prasības dalībvalstis izvērtēt katru gadu, kā noteikts daudzgadu izvērtēšanas programmā saskaņā ar 5. panta 2. punktu. Šie ieteikumi var attiekties uz jebkuru reģionu vai konkrētu apgabalu, un tie ietver sarakstu ar vismaz desmit konkrētām ārējo robežu daļām un vismaz desmit konkrētām robežšķērsošanas vietām. Komisija var jebkurā laikā lūgt Frontex iesniegt tai riska analīzi, dodot ieteikumus par izvērtēšanām, kas īstenojamas nepaziņotu apmeklējumu uz vietas veidā.

3.   Šā panta 1. un 2. punkta minēto riska analīzi, ko veic Frontex, Komisijai pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā 2014. gada 27. februārī.

8. pants

Savienības struktūru, biroju un aģentūru, izņemot Frontex, veikta riska analīze

Komisija vajadzības gadījumā lūdz Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, kas ir iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, veikt riska analīzi, tostarp attiecībā uz korupciju un organizēto noziedzību, ciktāl tās var negatīvi ietekmēt Šengenas acquis piemērošanu dalībvalstīs. Šādu analīzi varētu izmantot gada izvērtēšanas programmas sagatavošanā.

9. pants

Anketa

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā un atjaunina standarta anketu. Par standarta anketas projektu var konsultēties ar Frontex un Eiropolu. Standarta anketa attiecas uz atbilstīgajiem tiesību aktiem, kopīgi apstiprinātiem ieteikumiem un labākajām praksēm, jo īpaši, kā tas ir norādīts Šengenas katalogos, kā arī organizatoriskajiem un tehniskajiem līdzekļiem, kas ir pieejami Šengenas acquis īstenošanai, un pieejamiem statistikas datiem par katru izvērtēšanas jomu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Līdz katra gada 1. jūlijam Komisija nosūta standarta anketu tām dalībvalstīm, kas jāizvērtē nākamajā gadā. Dalībvalstis sniedz Komisijai atbildes uz anketu astoņu nedēļu laikā pēc tās paziņošanas. Komisija nodrošina, ka šīs atbildes ir pieejamas pārējām dalībvalstīm, un informē Eiropas Parlamentu par šīm atbildēm. Komisija katrā gadījumā atsevišķi un saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām, informē Eiropas Parlamentu arī par konkrētas atbildes saturu, ja Eiropas Parlaments to prasa it īpaši jautājuma nopietnības dēļ.

10. pants

Par apmeklējumiem uz vietas atbildīgās darba grupas

1.   Darba grupās, kas atbildīgas par apmeklējumiem uz vietas (“apmeklējuma uz vietas darba grupa”), ir dalībvalstu norīkoti eksperti un Komisijas pārstāvji.

2.   Komisija aicina dalībvalstis norīkot ekspertus, kas var piedalīties attiecīgos apmeklējumos uz vietas, norādot jomu, kurā ekspertiem ir specializētas zināšanas.

Paziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumā Komisija ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms ieplānotā apmeklējuma uz vietas aicina dalībvalstis norīkot ekspertus. Dalībvalstis ekspertus izraugās divās nedēļās pēc šāda aicinājuma saņemšanas.

Nepaziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumā Komisija ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieplānotā apmeklējuma uz vietas aicina dalībvalstis norīkot ekspertus. Dalībvalstis ekspertus izraugās 72 stundu laikā pēc šāda aicinājuma saņemšanas.

3.   Maksimālais skaits Komisijas pārstāvju, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, ir divi. Maksimālais dalībvalstu ekspertu skaits, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, ir astoņi, bet nepaziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumā – seši.

Ja dalībvalstu iecelto ekspertu skaits pārsniedz pirmajā daļā minēto maksimumu, Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm grupas dalībniekus ieceļ, pamatojoties uz ģeogrāfisko līdzsvaru un ekspertu kompetenci.

4.   Dalībvalstu eksperti nedrīkst piedalīties izvērtēšanas misijā, kurā ietilpst apmeklējums uz vietas tajā dalībvalstī, kurā viņi ir nodarbināti.

5.   Komisija var aicināt Frontex, Eiropolu vai citas Šengenas acquis īstenošanā iesaistītas Savienības struktūras, birojus vai aģentūras izvirzīt pārstāvi, kas kā novērotājs piedalīsies apmeklējumā uz vietas attiecībā uz jomu, kura ietilpst to pilnvarās.

6.   Vadošie eksperti apmeklējuma uz vietas grupā ir Komisijas pārstāvis un dalībvalsts eksperts, ko kopīgi ieceļ minētās darba grupas locekļi, cik drīz vien iespējams pēc darba grupas izveides. Vadošie eksperti tiek iecelti savlaicīgi, pirms tiek sagatavota 13. panta 2. punktā minētā sīki izstrādātā programma.

11. pants

Darba grupas, kas atbildīgas par izvērtēšanu, ko veic, pamatojoties uz anketu

1.   Ja izmanto tikai anketu, t. i., pēc tam netiek veikts 4. panta 2. punktā minētais apmeklējums uz vietas, darba grupā, kas ir atbildīga par to, lai izvērtētu atbildes uz anketas jautājumiem (“anketas izvērtēšanas darba grupa”), ir eksperti no dalībvalstīm un Komisijas pārstāvji.

2.   Anketu nosūtot izvērtējamajai dalībvalstij, Komisija aicina dalībvalstis izraudzīties ekspertus, kas ir pieejami, lai piedalītos izvērtēšanā, norādot ekspertu specializāciju. Dalībvalstis ekspertus izraugās divu nedēļu laikā pēc šāda aicinājuma saņemšanas. Ekspertus ieceļ saskaņā ar 10. panta 3. un 4. punktu.

12. pants

Eksperti

Ekspertiem, kas piedalās izvērtēšanā, ir atbilstīga kvalifikācija, tostarp pamatīgas teorētiskas zināšanas un praktiska pieredze jomās, uz kurām attiecas izvērtēšanas mehānisms, kā arī padziļinātas zināšanas par izvērtēšanas principiem, procedūrām un metodēm, un viņi spēj efektīvi sazināties kopējā valodā. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija, sadarbojoties ar attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām, nodrošina, lai eksperti tiktu pienācīgi apmācīti, tostarp par pamattiesību ievērošanu.

13. pants

Apmeklējumu uz vietas veikšana

1.   Apmeklējumu uz vietas darba grupas veic visus vajadzīgos sagatavošanas darbus, lai nodrošinātu apmeklējumu uz vietas efektivitāti, precizitāti un konsekvenci.

2.   Sīki izstrādātu programmu paziņotiem apmeklējumiem uz vietas izveido Komisija, cieši sadarbojoties ar vadošajiem ekspertiem un attiecīgo dalībvalsti. Dalībvalstis tiek informētas par minēto programmu. Sīki izstrādāto programmu nepaziņotiem apmeklējumiem uz vietas izveido Komisija.

Ar attiecīgo dalībvalsti apspriežas un to informē par grafiku un sīki izstrādātu programmu:

| a) | vismaz sešas nedēļas pirms paredzēta paziņota apmeklējums uz vietas; |
| --- | --- |

a)

vismaz sešas nedēļas pirms paredzēta paziņota apmeklējums uz vietas;

| b) | vismaz 24 stundas pirms nepaziņota apmeklējuma uz vietas. |
| --- | --- |

b)

vismaz 24 stundas pirms nepaziņota apmeklējuma uz vietas.

Nepaziņoti apmeklējumi uz vietas pie iekšējām robežām notiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai(-ām) dalībvalstij(-īm). Vispārējās pamatnostādnes šādu apmeklējumu praktiskajai kārtībai izstrādā Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

3.   Apmeklējuma uz vietas darba grupas locekļiem katram ir identifikācijas dokuments, kas viņiem saskaņā ar šo regulu ļauj veikt apmeklējumus uz vietas.

4.   Izvērtējamā dalībvalsts nodrošina, ka apmeklējuma uz vietas darba grupa var īstenot savas pilnvaras pārbaudīt darbības izvērtējamās vietās. Tā jo īpaši nodrošina, ka apmeklējuma uz vietas darba grupa var tieši sazināties ar attiecīgajām personām un piekļūt visām zonām, telpām un dokumentiem, kas vajadzīgi izvērtēšanai.

5.   Izvērtējamā dalībvalsts, izmantojot visus līdzekļus savu likumīgo tiesību ietvaros, palīdz apmeklējuma uz vietas darba grupai tās uzdevuma izpildē.

6.   Paziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumā Komisija izvērtējamai dalībvalstij iepriekš paziņo apmeklējuma uz vietas darba grupas ekspertu uzvārdus. Minētā dalībvalsts izraugās kontaktpersonu praktisku pasākumu veikšanai saistībā ar apmeklējumu uz vietas.

7.   Komisija un dalībvalstis ir atbildīgas par vajadzīgo pasākumu veikšanu apmeklējuma uz vietas darba grupā iesaistīto ekspertu braucienu organizēšanai uz izvērtējamo(-ām) dalībvalsti(-īm) un no tās (tām). Komisija atlīdzina ceļa un izmitināšanas izmaksas ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas.

Izvērtējamā(-ās) dalībvalsts(-is) ir atbildīga(-as) par vajadzīgo pasākumu veikšanu saistībā ar izmitināšanu un vajadzīgā transporta nodrošināšanu uz vietas. Nepaziņotu apmeklējumu uz vietas gadījumos Komisija atvieglo ekspertu izmitināšanas organizēšanu.

14. pants

Izvērtēšanas ziņojumi

1.   Pēc katras izvērtēšanas sagatavo izvērtēšanas ziņojumu. Izvērtēšanas ziņojuma pamatā ir attiecīgi apmeklējuma uz vietas konstatējumi un anketa. Apmeklējumu uz vietas gadījumā izvērtēšanas ziņojumu sagatavo apmeklējuma uz vietas darba grupa apmeklējuma laikā.

Dalībvalstu eksperti un Komisijas pārstāvji ir kopumā atbildīgi par izvērtēšanas ziņojuma sagatavošanu un tā integritātes un kvalitātes nodrošināšanu. Nesaskaņu gadījumā apmeklējuma uz vietas darba grupa attiecīgi cenšas panākt kompromisu.

2.   Izvērtēšanas ziņojumā analizē attiecīgi kvalitatīvos, kvantitatīvos, operatīvos, administratīvos un organizatoriskos aspektus un uzskaita visus trūkumus, kas konstatēti izvērtēšanas laikā.

3.   Katram no izvērtēšanas ziņojuma konstatējumiem dod vienu no šādiem vērtējumiem:

| a) | atbilst; |
| --- | --- |

a)

atbilst;

| b) | atbilst, bet ir vajadzīgi uzlabojumi; |
| --- | --- |

b)

atbilst, bet ir vajadzīgi uzlabojumi;

| c) | neatbilst. |
| --- | --- |

c)

neatbilst.

4.   Komisija informē izvērtēto dalībvalsti par izvērtēšanas ziņojuma projektu attiecīgi sešu nedēļu laikā pēc apmeklējuma uz vietas vai atbildes uz anketu saņemšanas. Izvērtētā dalībvalsts divu nedēļu laikā pēc tā saņemšanas iesniedz piezīmes par izvērtēšanas ziņojuma projektu. Ja izvērtētā dalībvalsts lūdz, tiek rīkota ziņojuma sagatavošanas sanāksme. Izvērtētās dalībvalsts piezīmes var iekļaut izvērtēšanas ziņojuma projektā.

5.   Izvērtēšanas ziņojuma projektu un izvērtētās dalībvalsts piezīmes par to Komisija iesniedz pārējām dalībvalstīm, kuras tiek aicinātas komentēt atbildi uz anketu, izvērtēšanas ziņojuma projektu un izvērtētās dalībvalsts piezīmes.

Pamatojoties uz to, Komisija ar īstenošanas aktu vajadzības gadījumā pēc attiecīgu grozījumu izdarīšanas izvērtēšanas ziņojuma projektā pieņem izvērtēšanas ziņojumu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 21. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija nosūta izvērtēšanas ziņojumu Eiropas Parlamentam.

15. pants

Ieteikumi

1.   Sagatavojot izvērtēšanas ziņojumu un ņemot vērā minētajā izvērtēšanas ziņojumā izklāstītos konstatējumus un izvērtējumus, dalībvalstu eksperti un Komisijas pārstāvji izstrādā ieteikumus korektīvām darbībām, lai novērstu visus trūkumus, kas konstatēti izvērtēšanā, un sniedz norādījumu par prioritātēm to īstenošanai, kā arī vajadzības gadījumā labas prakses piemērus.

2.   Komisija iesniedz priekšlikumu Padomei pieņemt 1. punktā minētos ieteikumus.

3.   Padome pieņem 1. punktā minētos ieteikumus un nosūta tos Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem.

16. pants

Turpmākie pasākumi un uzraudzība

1.   Izvērtētā dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc 15. pantā minēto ieteikumu pieņemšanas iesniedz Komisijai un Padomei rīcības plānu par to, kā novērst visus izvērtēšanas ziņojumā konstatētos trūkumus. Ja ieteikumos secināts, ka izvērtētā dalībvalsts nopietni nepilda savus pienākumus, minētā dalībvalsts viena mēneša laikā pēc šā ieteikuma pieņemšanas iesniedz rīcības plānu. Komisija šādu rīcības plānu nosūta Eiropas Parlamentam.

2.   Pēc apspriešanās attiecīgi ar apmeklējuma uz vietas darba grupu vai anketas izvērtēšanas darba grupu Komisija Padomei viena mēneša laikā pēc rīcības plāna saņemšanas no izvērtētās dalībvalsts iesniedz rīcības plāna atbilstības izvērtējumu. Pārējās dalībvalstis tiek aicinātas iesniegt piezīmes par rīcības plānu.

3.   Izvērtētā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc ieteikumu pieņemšanas ziņo Komisijai par sava rīcības plāna īstenošanu un pēc tam turpina to darīt reizi trijos mēnešos, līdz rīcības plāns tiek pilnībā īstenots.

4.   Neatkarīgi no 3. punktā minētā sešu mēnešu laikposma ziņošanai par rīcības plāna īstenošanu, ja ieteikumos ir secināts, ka izvērtētā dalībvalsts nopietni nepilda savus pienākumus, minētā dalībvalsts ziņojumu par rīcības plāna īstenošanu iesniedz trīs mēnešu laikā kopš ieteikumu pieņemšanas.

5.   Atkarībā no konstatēto trūkumu nopietnības un veiktajiem pasākumiem šo trūkumu novēršanai Komisija var paredzēt paziņotus atkārtotus apmeklējumus uz vietas, lai pārbaudītu rīcības plāna īstenošanu. Atkārtotajā apmeklējumā Komisija uzaicina līdzdarboties vismaz četrus ekspertus, kas ir piedalījušies apmeklējumā uz vietas. Komisija atkārtotajā apmeklējumā var uzaicināt piedalīties novērotājus. Komisija izstrādā atkārtota apmeklējuma programmu. Izvērtēto dalībvalsti par šo programmu informē vismaz vienu mēnesi pirms paredzētā atkārtotā apmeklējuma. Komisija var arī paredzēt grafiku nepaziņotiem atkārtotiem apmeklējumiem uz vietas.

6.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par šajā pantā minēto rīcības plānu vai uzlabošanas pasākumu īstenošanu.

7.   Ja apmeklējumā uz vietas tiek atklāts kāds būtisks trūkums, ko uzskata par tādu, kas zonā bez kontroles pie iekšējām robežām rada nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai dalībvalsts pieprasījuma pēc iespējas ātrāk par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

8.   Ja tiek secināta dalībvalsts atbilstība, bet ieteikumos ir iekļautas norādes iespējamiem turpmākiem uzlabojumiem saskaņā ar 14. panta 3. punkta b) apakšpunktu, izvērtētā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc ieteikumu pieņemšanas Komisijai iesniedz savu vērtējumu par šādu norāžu iespējamu īstenošanu.

17. pants

Konfidenciāla informācija

Apmeklējuma uz vietas darba grupas un anketas izvērtēšanas darba grupas uzskata par konfidenciālu jebkuru informāciju, ko tās iegūst savu pienākumu izpildes laikā. Izvērtēšanas ziņojumi, kas sagatavoti pēc apmeklējumiem uz vietas, saskaņā ar piemērojamiem drošības noteikumiem ir klasificējami kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE. Klasifikācija neaizliedz informāciju darīt pieejamu Eiropas Parlamentam. Informācijas un dokumentu, ko atbilstīgi šai regulai nosūta Eiropas Parlamentam, nodošana un apstrāde atbilst noteikumiem par klasificētas informācijas nosūtīšanu un apstrādi, ko piemēro starp Eiropas Parlamentu un Komisiju. Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti izlemj, kuru izvērtēšanas ziņojuma daļu drīkst publiskot.

18. pants

Apvienotās Karalistes un Īrijas dalības nosacījumi

1.   Apvienotās Karalistes un Īrijas eksperti piedalās tikai tās Šengenas acquis daļas izvērtēšanā, kurā minētajām dalībvalstīm ir atļauts piedalīties.

2.   Regulas 4. panta 1. punktā minētā izvērtēšana attiecas tikai uz to, cik efektīvi Apvienotā Karaliste un Īrija piemēro to Šengenas acquis daļu, kurā minētajām dalībvalstīm ir atļauts piedalīties.

3.   Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās ieteikumu pieņemšanā Padomē, kā noteikts 15. panta 3. punktā, tikai saistībā ar to Šengenas acquis daļu, kurā minētajām dalībvalstīm ir atļauts piedalīties.

19. pants

Dalībvalstu parlamentu informēšana

Komisija informē dalībvalstu parlamentus par izvērtēšanas saturu un rezultātiem.

20. pants

Ziņošana Eiropas Parlamentam un Padomei

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu gada ziņojumu par izvērtēšanām, kas veiktas saskaņā ar šo regulu. Minēto ziņojumu publisko, un tajā iekļauj informāciju par iepriekšējā gadā veiktajām izvērtēšanām, secinājumiem saistībā ar katru izvērtēšanu un stāvokli attiecībā uz korektīvu darbību. Komisija minēto ziņojumu nosūta dalībvalstu parlamentiem.

21. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

22. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šīs regulas darbību, un sešos mēnešos pēc tam, kad pieņemti visi izvērtēšanas ziņojumi, uz kuriem attiecas 5. panta 5. punktā minētā pirmā daudzgadu izvērtēšanas programma, tā Padomei iesniedz ziņojumu. Šāda pārskatīšana attiecas uz visiem šīs regulas elementiem, tostarp to, kā saskaņā ar mehānismu darbojas aktu pieņemšanas procedūras. Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam.

23. pants

Pārejas noteikumi un atcelšana

Neskarot šā panta otro un trešo daļu, 1998. gada 16. septembra lēmumu atceļ no 2013. gada 26. novembra.

Pirmajā daļā minētā lēmuma I daļu turpina piemērot līdz 2016. gada 1. janvārim attiecībā uz tām dalībvalstu izvērtēšanas procedūrām, kas jau ir sāktas 2013. gada 26. novembrī.

Pirmajā daļā minētā lēmuma II daļu turpina piemērot līdz 2014. gada 27. novembrim attiecībā uz tām dalībvalstu izvērtēšanas procedūrām, kas jau ir sāktas 2013. gada 26. novembrī.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2013. gada 7. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BERNATONIS

---

(1)  2013. gada 12. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 239, 22.9.2000., 138. lpp.

2

(3)  OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2004 (2004. gada 26. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

6

(7)  Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 2002/187/TI (2002. gada 28. februāris), ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem (OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.).

8

Eurojust

(9)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

9

(10)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

10

(11)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

11

(12)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

12

(13)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

13

(14)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

14

(15)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

15

(16)  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

16

---

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka ir pieņemta regula, ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, lai paredzētu kopīgus noteikumus par robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos, un regula par novērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu. Minētās iestādes uzskata, ka šie jaunie mehānismi ir pienācīgs risinājums Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumos paustajam aicinājumam uzlabot sadarbību un savstarpējo uzticēšanos starp Šengenas zonas dalībvalstīm un izveidot efektīvu un uzticamu uzraudzības un izvērtējuma sistēmu, lai nodrošinātu kopējo noteikumu ievērošanu un uz ES acquis balstīto kritēriju stiprināšanu, pielāgošanu un paplašināšanu, vienlaikus atgādinot, ka Eiropas ārējās robežas ir jāpārvalda efektīvi un saskaņoti, pamatojoties uz kopīgu atbildību, solidaritāti un praktisko sadarbību.

Tās paziņo, ka šis Šengenas Robežu kodeksa grozījums pastiprinās koordināciju un sadarbību Savienības līmenī, paredzot, no vienas puses, kritērijus jebkādai dalībvalstu veiktai robežkontroles atjaunošanai un, no otras puses, ES mehānismu, lai reaģētu uz patiešām kritiskām situācijām, kad tiek radīts apdraudējums zonas bez iekšējo robežu kontrolēm vispārējai funkcionēšanai.

Tās uzsver, ka šī jaunā novērtēšanas sistēma ir ES mehānisms un ka tā attieksies uz visiem Šengenas acquis aspektiem, un ka tajā tiks iesaistīti dalībvalstu, Komisijas un attiecīgo ES aģentūru eksperti.

Tās saprot, ka jebkurš turpmāks Komisijas priekšlikums grozīt šo novērtēšanas sistēmu būtu jāiesniedz apspriešanai ar Eiropas Parlamentu, lai cik pilnīgi vien iespējams ņemtu vērā tā atzinumu, pirms pieņem teksta galīgo redakciju.

---