# Eiropas Savienības L 343/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.343.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 343 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 19. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.343.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 343

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 19. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1359/2013/ES (2013. gada 17. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, precizējot noteikumus par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1359/2013/ES (2013. gada 17. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, precizējot noteikumus par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1360/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka ražošanas nodevu apjomu cukura nozarē 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam, koeficientu papildu nodevas aprēķināšanai 2001./2002. un 2004./2005. tirdzniecības gadam un summu, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar starpību starp ražošanas nodevas maksimālo apjomu un nodevas apjomu 2002./2003., 2003./2004. un 2005./2006. tirdzniecības gadam | 2 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1361/2013 (2013. gada 17. decembris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1362/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka sensorās pārbaudes metodes termiski neapstrādātai mājputnu gaļai ar piedevām, lai to klasificētu kombinētajā nomenklatūrā | 9 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1363/2013 (2013. gada 12. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem attiecībā uz termina inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls definīciju (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1364/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz nebioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu un divvāku gliemju nebioloģiskās sēklas izmantošanu bioloģiskā akvakultūrā | 29 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1365/2013 (2013. gada 18. decembris) par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1366/2013 (2013. gada 18. decembris) par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti II pielikumā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un to piemērošanu kvotu ietvaros konkrētiem izstrādājumiem no Gvatemalas | 34 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1367/2013 (2013. gada 18. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 38 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/772/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 17. decembris), ar ko ieceļ amatā piecus Revīzijas palātas locekļus | 40 |
| | | 2013/773/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 17. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas | 41 |
| | | 2013/774/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 17. decembris), ar ko apstiprina bromadiolonu saturošu biocīdo produktu lietošanas atļauju ierobežojumus, par kuriem Vācija ir paziņojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9030) | 42 |
| | | 2013/775/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 17. decembris) par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Vācijā, Itālijā un Nīderlandē 2012. un 2013. gadā un Dānijā un Spānijā 2013. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9084) | 44 |
| | | 2013/776/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 18. decembris), ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2009/336/EK | 46 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1360/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka ražošanas nodevu apjomu cukura nozarē 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam, koeficientu papildu nodevas aprēķināšanai 2001./2002. un 2004./2005. tirdzniecības gadam un summu, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar starpību starp ražošanas nodevas maksimālo apjomu un nodevas apjomu 2002./2003., 2003./2004. un 2005./2006. tirdzniecības gadam

2

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1361/2013 (2013. gada 17. decembris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1362/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka sensorās pārbaudes metodes termiski neapstrādātai mājputnu gaļai ar piedevām, lai to klasificētu kombinētajā nomenklatūrā

9

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1363/2013 (2013. gada 12. decembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem attiecībā uz termina inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls definīciju (
  1
  )

1

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1364/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz nebioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu un divvāku gliemju nebioloģiskās sēklas izmantošanu bioloģiskā akvakultūrā

29

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1365/2013 (2013. gada 18. decembris) par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

Kerry Ingredients and Flavours

1

31

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1366/2013 (2013. gada 18. decembris) par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti II pielikumā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un to piemērošanu kvotu ietvaros konkrētiem izstrādājumiem no Gvatemalas

34

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1367/2013 (2013. gada 18. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

38

LĒMUMI

2013/772/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 17. decembris), ar ko ieceļ amatā piecus Revīzijas palātas locekļus

40

2013/773/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 17. decembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas

41

2013/774/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 17. decembris), ar ko apstiprina bromadiolonu saturošu biocīdo produktu lietošanas atļauju ierobežojumus, par kuriem Vācija ir paziņojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9030)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9030)

42

2013/775/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 17. decembris) par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Vācijā, Itālijā un Nīderlandē 2012. un 2013. gadā un Dānijā un Spānijā 2013. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9084)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9084)

44

2013/776/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 18. decembris), ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2009/336/EK

46

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 28/13/COL (2013. gada 30. janvāris), ar kuru astoņdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu | 54 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 258/13/COL (2013. gada 19. jūnijs) izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (NEAS) (Norvēģija) | 63 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 28/13/COL (2013. gada 30. janvāris), ar kuru astoņdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu

54

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 258/13/COL (2013. gada 19. jūnijs) izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (NEAS) (Norvēģija)

Narvik

Narvik Energi AS

NEAS

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

LĒMUMI

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1359/2013/ES

(2013. gada 17. decembris),

ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, precizējot noteikumus par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (3), 10. panta 4. punktā nav noteikts, kā izsolāmie siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomi jāsadala tirdzniecības perioda laikā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (3), 10. panta 4. punktā nav noteikts, kā izsolāmie siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomi jāsadala tirdzniecības perioda laikā.

| (2) | Juridiskās noteiktības un tirgus paredzamības labad būtu jāprecizē, ka ārkārtas apstākļos Komisija var koriģēt izsoļu grafiku saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktu, lai nodrošinātu pareizu tirgus darbību. |
| --- | --- |

(2)

Juridiskās noteiktības un tirgus paredzamības labad būtu jāprecizē, ka ārkārtas apstākļos Komisija var koriģēt izsoļu grafiku saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktu, lai nodrošinātu pareizu tirgus darbību.

| (3) | Tādēļ Direktīva 2003/87/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Direktīva 2003/87/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta pirmajai daļai pievieno šādus teikumus:

“Ja novērtējums liecina, ka atsevišķās rūpniecības nozarēs nav gaidāma būtiska ietekme uz nozarēm vai apakšnozarēm, kurās ir ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks, Komisija ārkārtas apstākļos var koriģēt 13. panta 1. punktā minētā perioda grafiku, sākot no 2013. gada 1. janvāra, lai nodrošinātu pareizu tirgus darbību. Komisija veic ne vairāk kā vienu šādu korekciju uz maksmimālo skaitu - 900 miljoniem kvotu.”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV C 11,15.01.2013., 87. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 10. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 16. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

3

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/2

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1360/2013

(2013. gada 2. decembris),

ar ko nosaka ražošanas nodevu apjomu cukura nozarē 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam, koeficientu papildu nodevas aprēķināšanai 2001./2002. un 2004./2005. tirdzniecības gadam un summu, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar starpību starp ražošanas nodevas maksimālo apjomu un nodevas apjomu 2002./2003., 2003./2004. un 2005./2006. tirdzniecības gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 1260/2001 (1), un jo īpaši 15. panta 8. punkta pirmais ievilkums, 16. panta 5. punkts un 18. panta 5. punkts, piešķīra Komisijai pilnvaras pieņemt sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz ražošanas nodevu un B nodevu, kas iekasējamas no kvotu turētājiem, kuri tirgus kopīgās organizācijas satvarā darbojas cukura nozarē, koeficientu papildu nodevas aprēķināšanai un atmaksāšanu vai nodevu daļas atgūšanu no cukurbiešu pārdevējiem. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 1260/2001 (1), un jo īpaši 15. panta 8. punkta pirmais ievilkums, 16. panta 5. punkts un 18. panta 5. punkts, piešķīra Komisijai pilnvaras pieņemt sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz ražošanas nodevu un B nodevu, kas iekasējamas no kvotu turētājiem, kuri tirgus kopīgās organizācijas satvarā darbojas cukura nozarē, koeficientu papildu nodevas aprēķināšanai un atmaksāšanu vai nodevu daļas atgūšanu no cukurbiešu pārdevējiem.

| (2) | Komisija noteica ražošanas nodevu apjomu 2001./2002. (2), 2002./2003. (3), 2003./2004. (4), 2004./2005. (5) un 2005./2006. (6) tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija noteica ražošanas nodevu apjomu 2001./2002. (2), 2002./2003. (3), 2003./2004. (4), 2004./2005. (5) un 2005./2006. (6) tirdzniecības gadam.

| (3) | Ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu paredzēja, ka gadījumā, ja ražošanas pamatnodeva bija mazāka par 15. panta 3. punktā minēto maksimālo summu vai ja minētajā pantā minētā B nodeva bija mazāka par regulas 15. panta 4. punktā minēto maksimālo summu, kas pēc vajadzības koriģēta saskaņā ar 15. panta 5. punktu, cukura ražotājiem bija jāatmaksā cukurbiešu pārdevējiem 60 % no attiecīgās maksimālās nodevas summas un nodevas, kas jāsamaksā, starpības. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu paredzēja, ka gadījumā, ja ražošanas pamatnodeva bija mazāka par 15. panta 3. punktā minēto maksimālo summu vai ja minētajā pantā minētā B nodeva bija mazāka par regulas 15. panta 4. punktā minēto maksimālo summu, kas pēc vajadzības koriģēta saskaņā ar 15. panta 5. punktu, cukura ražotājiem bija jāatmaksā cukurbiešu pārdevējiem 60 % no attiecīgās maksimālās nodevas summas un nodevas, kas jāsamaksā, starpības.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 314/2002 (7) 9. panta 1. punktu tika noteiktas tās summas 2002./2003. (8), 2003./2004. (9) un 2005./2006. (10) tirdzniecības gadam, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar maksimālās ražošanas pamatnodevas un B nodevas un maksājamās nodevas starpību. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 314/2002 (7) 9. panta 1. punktu tika noteiktas tās summas 2002./2003. (8), 2003./2004. (9) un 2005./2006. (10) tirdzniecības gadam, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar maksimālās ražošanas pamatnodevas un B nodevas un maksājamās nodevas starpību.

| (5) | Padomes Regula (EK) Nr. 318/2006 (11) saistībā ar cukura tirgu kopīgās organizācijas reformu atcēla un aizstāja Regulu (EK) Nr. 1260/2001, sākot no 2006./2007. tirdzniecības gada. Regula (EK) Nr. 318/2006, kas pēc tam tika atcelta un iekļauta Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (12), aizstāja ražošanas kvotu režīma pašfinansēšanas sistēmu, kurā izmanto mainīgu cukura ražošanas nodevu, ar jaunu ražošanas nodevu, lai palīdzētu segt izdevumus, kas rodas saistībā ar cukura tirgu kopīgo organizāciju. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Regula (EK) Nr. 318/2006 (11) saistībā ar cukura tirgu kopīgās organizācijas reformu atcēla un aizstāja Regulu (EK) Nr. 1260/2001, sākot no 2006./2007. tirdzniecības gada. Regula (EK) Nr. 318/2006, kas pēc tam tika atcelta un iekļauta Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (12), aizstāja ražošanas kvotu režīma pašfinansēšanas sistēmu, kurā izmanto mainīgu cukura ražošanas nodevu, ar jaunu ražošanas nodevu, lai palīdzētu segt izdevumus, kas rodas saistībā ar cukura tirgu kopīgo organizāciju.

| (6) | Tiesa 2008. gada 8. maijā apvienotajās lietās C-5/06 un no C-23/06 līdz C-36/06 atzina par spēkā neesošu Komisijas Regulu (EK) Nr. 1762/2003 (13) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1775/2004 (14). Savā spriedumā Tiesa lēma, ka, aprēķinot vidējos zaudējumus no vienas tonnas attiecīgā produkta, jāņem vērā viss cukura daudzums eksportētajos produktos neatkarīgi no tā, vai eksporta kompensācijas ir faktiski izmaksātas. |
| --- | --- |

(6)

Tiesa 2008. gada 8. maijā apvienotajās lietās C-5/06 un no C-23/06 līdz C-36/06 atzina par spēkā neesošu Komisijas Regulu (EK) Nr. 1762/2003 (13) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1775/2004 (14). Savā spriedumā Tiesa lēma, ka, aprēķinot vidējos zaudējumus no vienas tonnas attiecīgā produkta, jāņem vērā viss cukura daudzums eksportētajos produktos neatkarīgi no tā, vai eksporta kompensācijas ir faktiski izmaksātas.

| (7) | Tiesa apvienotajās lietās no C-175/07 līdz C-184/07 un lietās C-466/06 un C-200/06 arī atzina par spēkā neesošu Komisijas Regulu (EK) Nr. 1686/2005 (15). |
| --- | --- |

(7)

Tiesa apvienotajās lietās no C-175/07 līdz C-184/07 un lietās C-466/06 un C-200/06 arī atzina par spēkā neesošu Komisijas Regulu (EK) Nr. 1686/2005 (15).

| (8) | Lai nodrošinātu atbilstību Tiesas nolēmumiem, Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 1193/2009 (16). |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu atbilstību Tiesas nolēmumiem, Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 1193/2009 (16).

| (9) | Vispārējā tiesa 2011. gada 29. septembrī pasludināja spriedumu lietā T-4/06, kurā noteikts, ka diferencēta koeficienta noteikšanai papildu nodevai cukura nozarē nav pienācīga juridiskā pamata, un atcēla Regulas (EK) Nr. 1686/2005 2. pantu, kā tas grozīts ar Regulas (EK) Nr. 1193/2009 3. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Vispārējā tiesa 2011. gada 29. septembrī pasludināja spriedumu lietā T-4/06, kurā noteikts, ka diferencēta koeficienta noteikšanai papildu nodevai cukura nozarē nav pienācīga juridiskā pamata, un atcēla Regulas (EK) Nr. 1686/2005 2. pantu, kā tas grozīts ar Regulas (EK) Nr. 1193/2009 3. pantu.

| (10) | Tiesa 2012. gada 27. septembrī apvienotajās lietās C-113/10, C-147/10 un C-234/10 atzina par spēkā neesošu Regulu (EK) Nr. 1193/2009, nosakot, ka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta d) apakšpunkts vidējo zaudējumu no vienas tonnas produkta aprēķināšanas nolūkā ir jāinterpretē tā, ka kompensāciju kopapjomā ietver faktiski izmaksāto eksporta kompensāciju kopapjomu. |
| --- | --- |

(10)

Tiesa 2012. gada 27. septembrī apvienotajās lietās C-113/10, C-147/10 un C-234/10 atzina par spēkā neesošu Regulu (EK) Nr. 1193/2009, nosakot, ka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta d) apakšpunkts vidējo zaudējumu no vienas tonnas produkta aprēķināšanas nolūkā ir jāinterpretē tā, ka kompensāciju kopapjomā ietver faktiski izmaksāto eksporta kompensāciju kopapjomu.

| (11) | Tādēļ būtu jānosaka atbilstīgs nodevu līmenis cukura nozarē. Attiecībā uz eksportu, kā noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 314/2002 6. panta 5. punktu, “vidējie zaudējumi” Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē būtu jāaprēķina, faktiski izmaksāto kompensāciju apjomu dalot ar eksporta apjomu, neatkarīgi no tā, vai kompensācija ir izmaksāta vai ne. Arī “eksportējamais pārpalikums” Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē būtu jāaprēķina, aprēķinos izmantojot visu eksporta apjomu, neatkarīgi no tā, vai kompensācija ir izmaksāta vai ne. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu jānosaka atbilstīgs nodevu līmenis cukura nozarē. Attiecībā uz eksportu, kā noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 314/2002 6. panta 5. punktu, “vidējie zaudējumi” Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē būtu jāaprēķina, faktiski izmaksāto kompensāciju apjomu dalot ar eksporta apjomu, neatkarīgi no tā, vai kompensācija ir izmaksāta vai ne. Arī “eksportējamais pārpalikums” Regulas (EK) Nr. 1260/2001 15. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē būtu jāaprēķina, aprēķinos izmantojot visu eksporta apjomu, neatkarīgi no tā, vai kompensācija ir izmaksāta vai ne.

| (12) | Tā kā nodevu aprēķināšanai 2001./2002. tirdzniecības gadam tika izmantota tā pati metode, kuru Tiesa atzina par spēkā neesošu, būtu attiecīgi jākoriģē arī ražošanas nodevas un koeficients papildu nodevai 2001./2002. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā nodevu aprēķināšanai 2001./2002. tirdzniecības gadam tika izmantota tā pati metode, kuru Tiesa atzina par spēkā neesošu, būtu attiecīgi jākoriģē arī ražošanas nodevas un koeficients papildu nodevai 2001./2002. tirdzniecības gadam.

| (13) | No Tiesas sprieduma izriet, ka koriģētās nodevas būtu jāpiemēro no to nodevu piemērošanas sākuma dienas, kuras atzītas par spēkā neesošām. |
| --- | --- |

(13)

No Tiesas sprieduma izriet, ka koriģētās nodevas būtu jāpiemēro no to nodevu piemērošanas sākuma dienas, kuras atzītas par spēkā neesošām.

| (14) | Nosakot nodevas cukura nozarē saskaņā ar 11. apsvērumā minēto metodi, būtu no jauna jānosaka un jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku arī summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar starpību starp maksimālo nodevu un maksājamo nodevu 2002./2003., 2003./2004. un 2005./2006. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(14)

Nosakot nodevas cukura nozarē saskaņā ar 11. apsvērumā minēto metodi, būtu no jauna jānosaka un jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku arī summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar starpību starp maksimālo nodevu un maksājamo nodevu 2002./2003., 2003./2004. un 2005./2006. tirdzniecības gadam.

| (15) | Kopējie neatlīdzinātie zaudējumi 2001./2002. tirdzniecības gadā, kas aprēķināti pēc metodes, kura minēta 11. apsvērumā, ir EUR 14 123 937. Tādēļ būtu attiecīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minētais koeficients, un tas būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku minētajam tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(15)

Kopējie neatlīdzinātie zaudējumi 2001./2002. tirdzniecības gadā, kas aprēķināti pēc metodes, kura minēta 11. apsvērumā, ir EUR 14 123 937. Tādēļ būtu attiecīgi jānosaka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minētais koeficients, un tas būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku minētajam tirdzniecības gadam.

| (16) | Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2002./2003. tirdzniecības gadu, tiek iegūta ražošanas pamatnodeva 2 % un B nodeva 16,371 %, kuras būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku minētajam tirdzniecības gadam. Pārrēķinātos vispārējos zaudējumus pilnībā sedz ieņēmumi no ražošanas pamatnodevas un B nodevas. Tādēļ nav vajadzības noteikt Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minēto papildu koeficientu minētajam tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(16)

Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2002./2003. tirdzniecības gadu, tiek iegūta ražošanas pamatnodeva 2 % un B nodeva 16,371 %, kuras būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku minētajam tirdzniecības gadam. Pārrēķinātos vispārējos zaudējumus pilnībā sedz ieņēmumi no ražošanas pamatnodevas un B nodevas. Tādēļ nav vajadzības noteikt Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minēto papildu koeficientu minētajam tirdzniecības gadam.

| (17) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1440/2002 (17) 2002./2003. tirdzniecības gadam B nodevas maksimālais apjoms tika noteikts 37,5 % no baltā cukura intervences cenas. Tomēr B nodeva, ko piemēro minētajam tirdzniecības gadam pēc pārskatīšanas saskaņā ar metodi, kura minēta 11. apsvērumā, ir 16,371 % no baltā cukura intervences cenas. Šīs starpības dēļ summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem, jānosaka par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu attiecīgajam tirdzniecības gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1440/2002 (17) 2002./2003. tirdzniecības gadam B nodevas maksimālais apjoms tika noteikts 37,5 % no baltā cukura intervences cenas. Tomēr B nodeva, ko piemēro minētajam tirdzniecības gadam pēc pārskatīšanas saskaņā ar metodi, kura minēta 11. apsvērumā, ir 16,371 % no baltā cukura intervences cenas. Šīs starpības dēļ summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem, jānosaka par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu attiecīgajam tirdzniecības gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu.

| (18) | Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2003./2004. tirdzniecības gadu, tiek iegūta ražošanas pamatnodeva 2 % un B nodeva 17,259 %. Pārrēķinātos vispārējos zaudējumus pilnībā sedz ieņēmumi no ražošanas pamatnodevas un B nodevas. Tādēļ nav vajadzības noteikt Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minēto papildu koeficientu minētajam tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(18)

Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2003./2004. tirdzniecības gadu, tiek iegūta ražošanas pamatnodeva 2 % un B nodeva 17,259 %. Pārrēķinātos vispārējos zaudējumus pilnībā sedz ieņēmumi no ražošanas pamatnodevas un B nodevas. Tādēļ nav vajadzības noteikt Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minēto papildu koeficientu minētajam tirdzniecības gadam.

| (19) | Regulā (EK) Nr. 1440/2002 B nodevas maksimālais apjoms 2003./2004. tirdzniecības gadam tika noteikts 37,5 % no baltā cukura intervences cenas. Tomēr B nodeva, ko piemēro minētajam tirdzniecības gadam pēc pārskatīšanas saskaņā ar metodi, kura minēta 11. apsvērumā, ir 17,259 % no baltā cukura intervences cenas. Šīs starpības dēļ summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem, jānosaka par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu attiecīgajam tirdzniecības gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(19)

Regulā (EK) Nr. 1440/2002 B nodevas maksimālais apjoms 2003./2004. tirdzniecības gadam tika noteikts 37,5 % no baltā cukura intervences cenas. Tomēr B nodeva, ko piemēro minētajam tirdzniecības gadam pēc pārskatīšanas saskaņā ar metodi, kura minēta 11. apsvērumā, ir 17,259 % no baltā cukura intervences cenas. Šīs starpības dēļ summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem, jānosaka par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu attiecīgajam tirdzniecības gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu.

| (20) | Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2004./2005. tirdzniecības gadu, ražošanas pamatnodeva un B nodeva nemainās. Kopējie neatlīdzinātie zaudējumi minētajā tirdzniecības gadā pēc pārrēķināšanas saskaņā ar metodi, kas minēta 11. apsvērumā, ir EUR 57 648 788. Tādēļ būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minētais koeficients. No 9. apsvērumā minētā Tiesas sprieduma izriet, ka koeficientam vajadzētu būt vienādam attiecībā uz visām dalībvalstīm – gan tām, kuras veidoja Savienību 2004. gada 30. aprīlī, gan tām, kuras veidoja Savienību 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(20)

Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2004./2005. tirdzniecības gadu, ražošanas pamatnodeva un B nodeva nemainās. Kopējie neatlīdzinātie zaudējumi minētajā tirdzniecības gadā pēc pārrēķināšanas saskaņā ar metodi, kas minēta 11. apsvērumā, ir EUR 57 648 788. Tādēļ būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minētais koeficients. No 9. apsvērumā minētā Tiesas sprieduma izriet, ka koeficientam vajadzētu būt vienādam attiecībā uz visām dalībvalstīm – gan tām, kuras veidoja Savienību 2004. gada 30. aprīlī, gan tām, kuras veidoja Savienību 2004. gada 1. maijā.

| (21) | Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2005./2006. tirdzniecības gadu, tiek iegūta ražošanas pamatnodeva 1,2335 %, un B nodeva nav vajadzīga. Pārrēķinātos kopējos zaudējumus pilnībā sedz ieņēmumi no ražošanas pamatnodevas, un nav vajadzības noteikt Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minēto papildu koeficientu minētajam tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(21)

Piemērojot metodi, kas minēta 11. apsvērumā, attiecībā uz 2005./2006. tirdzniecības gadu, tiek iegūta ražošanas pamatnodeva 1,2335 %, un B nodeva nav vajadzīga. Pārrēķinātos kopējos zaudējumus pilnībā sedz ieņēmumi no ražošanas pamatnodevas, un nav vajadzības noteikt Regulas (EK) Nr. 1260/2001 16. panta 2. punktā minēto papildu koeficientu minētajam tirdzniecības gadam.

| (22) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1296/2005 (18) 2005./2006. tirdzniecības gadam B nodevas maksimālais apjoms tika noteikts 37,5 % no baltā cukura intervences cenas. Tajā pašā tirdzniecības gadā piemērojamā ražošanas pamatnodevas pēc pārskatīšanas saskaņā ar metodi, kas minēta 11. apsvērumā, ir 1,2335 % no baltā cukura intervences cenas, tādēļ nav vajadzība noteikt B nodevu. Šo starpību dēļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu ir jānosaka tās summas par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu attiecīgajam tirdzniecības gadam, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1296/2005 (18) 2005./2006. tirdzniecības gadam B nodevas maksimālais apjoms tika noteikts 37,5 % no baltā cukura intervences cenas. Tajā pašā tirdzniecības gadā piemērojamā ražošanas pamatnodevas pēc pārskatīšanas saskaņā ar metodi, kas minēta 11. apsvērumā, ir 1,2335 % no baltā cukura intervences cenas, tādēļ nav vajadzība noteikt B nodevu. Šo starpību dēļ saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 18. panta 2. punktu ir jānosaka tās summas par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu attiecīgajam tirdzniecības gadam, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem.

| (23) | Juridiskas noteiktības un dažādu dalībvalstu attiecīgo uzņēmēju līdztiesības labad ir jānosaka vienots datums, līdz kuram saskaņā ar šo regulu labotās nodevas būtu jānosaka Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (19) 2. panta 2. punkta otrās daļas nozīmē. Tomēr šis termiņš nebūtu jāpiemēro, ja dalībvalstīm saskaņā ar valsts tiesību aktiem pēc minētā datuma ir jāveic atmaksas attiecīgajiem uzņēmējiem, |
| --- | --- |

(23)

Juridiskas noteiktības un dažādu dalībvalstu attiecīgo uzņēmēju līdztiesības labad ir jānosaka vienots datums, līdz kuram saskaņā ar šo regulu labotās nodevas būtu jānosaka Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (19) 2. panta 2. punkta otrās daļas nozīmē. Tomēr šis termiņš nebūtu jāpiemēro, ja dalībvalstīm saskaņā ar valsts tiesību aktiem pēc minētā datuma ir jāveic atmaksas attiecīgajiem uzņēmējiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ražošanas nodevu apjomi cukura nozarē 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam ir izklāstīti pielikuma 1. punktā.

2.   Koeficienti papildu nodevas aprēķināšanai 2001./2002. un 2004./2005. tirdzniecības gadam ir izklāstīti pielikuma 2. punktā.

3.   Summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem saistībā ar A vai B nodevām 2002./2003., 2003./2004. un 2005./2006. tirdzniecības gadam, ir izklāstītas pielikuma 3. punktā.

2. pants

Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 2. panta 2. punkta otrajā daļā minētā noteikšanas diena ar šo regulu noteiktajām nodevām ir ne vēlāk kā 2014. gada 30. septembrī, izņemot, ja dalībvalstīm šo termiņu nav iespējams ievērot, jo tiek piemēroti valsts tiesību akti par nepamatoti samaksāto summu atmaksāšanu uzņēmējiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 1. punktu piemēro no:

| — | 2002. gada 16. oktobra 2001./2002. tirdzniecības gadam, |
| --- | --- |

—

2002. gada 16. oktobra 2001./2002. tirdzniecības gadam,

| — | 2003. gada 8. oktobra 2002./2003. tirdzniecības gadam, |
| --- | --- |

—

2003. gada 8. oktobra 2002./2003. tirdzniecības gadam,

| — | 2004. gada 15. oktobra 2003./2004. tirdzniecības gadam, |
| --- | --- |

—

2004. gada 15. oktobra 2003./2004. tirdzniecības gadam,

| — | 2005. gada 18. oktobra 2004./2005. tirdzniecības gadam un |
| --- | --- |

—

2005. gada 18. oktobra 2004./2005. tirdzniecības gadam un

| — | 2007. gada 23. februāra 2005./2006. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

—

2007. gada 23. februāra 2005./2006. tirdzniecības gadam.

Regulas 1. panta 2. punktu piemēro no:

| — | 2002. gada 16. oktobra 2001./2002. tirdzniecības gadam un |
| --- | --- |

—

2002. gada 16. oktobra 2001./2002. tirdzniecības gadam un

| — | 2005. gada 18. oktobra 2004./2005. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

—

2005. gada 18. oktobra 2004./2005. tirdzniecības gadam.

Regulas 1. panta 3. punktu piemēro no:

| — | 2003. gada 8. oktobra 2002./2003. tirdzniecības gadam, |
| --- | --- |

—

2003. gada 8. oktobra 2002./2003. tirdzniecības gadam,

| — | 2004. gada 15. oktobra 2003./2004. tirdzniecības gadam un |
| --- | --- |

—

2004. gada 15. oktobra 2003./2004. tirdzniecības gadam un

| — | 2007. gada 23. februāra 2005./2006. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

—

2007. gada 23. februāra 2005./2006. tirdzniecības gadam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 2. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. GUSTAS

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1260/2001 (2001. gada 19. jūnijs) par cukura tirgu kopīgo organizāciju (OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1837/2002 (OV L 278, 16.10.2002., 13. lpp.).

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1762/2003 (OV L 254, 8.10.2003., 4. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1775/2004 (OV L 316, 15.10.2004., 64. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1686/2005 (OV L 271, 15.10.2005., 12. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (EK) Nr. 164/2007 (OV L 51, 20.2.2007., 17. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 314/2002 (2002. gada 20. februāris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus kvotu sistēmas piemērošanai cukura nozarē (OV L 50, 21.2.2002., 40. lpp.).

7

(8)  OV L 254, 8.10.2003., 5. lpp.

8

(9)  OV L 316, 15.10.2004., 65. lpp.

9

(10)  OV L 51, 20.2.2007., 16. lpp.

10

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 318/2006 (2006. gada 20. februāris) par cukura tirgu kopīgu organizāciju (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1762/2003 (2003. gada 7. oktobris), ar ko 2002./2003. tirdzniecības gadam nosaka ražošanas maksājumu apjomu cukura nozarē (OV L 254, 8.10.2003., 4. lpp.).

13

(14)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1775/2004 (2004. gada 14. oktobris), ar ko 2003./2004. tirdzniecības gadam nosaka ražošanas maksājumu apjomus cukura nozarē (OV L 316, 15.10.2004., 64. lpp.).

14

(15)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1686/2005 (2005. gada 14. oktobris), ar ko 2004./2005. tirdzniecības gadam nosaka ražošanas maksājumu apjomus un papildu maksājuma koeficientu cukura nozarē (OV L 271, 15.10.2005., 12. lpp.).

15

(16)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1193/2009 (2009. gada 3. novembris), ar ko labo Regulu (EK) Nr. 1762/2003, (EK) Nr. 1775/2004, (EK) Nr. 1686/2005 un (EK) Nr. 164/2007 un nosaka ražošanas maksājumu apjomu cukura nozarē 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005., 2005./2006. tirdzniecības gadam (OV L 321, 8.12.2009., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1440/2002 (2002. gada 7. augusts), ar ko pārskata B ražošanas maksājuma maksimālo apjomu un groza B cukurbiešu minimālo cenu cukura nozarē 2002./2003. tirdzniecības gadam (OV L 212, 8.8.2002., 3. lpp.).

17

(18)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1296/2005 (2005. gada 5. augusts), ar ko pārskata B ražošanas maksājuma maksimālo apmēru un groza B cukurbiešu minimālo cenu cukura nozarē 2005./2006. tirdzniecības gadam (OV L 205, 6.8.2005., 20. lpp.).

18

(19)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).

19

---

PIELIKUMS

| 1. | Regulas 1. panta 1. punktā minētās ražošanas nodevas cukura nozarē | 2001./2002. gads | 2002./2003. gads | 2003./2004. gads | 2004./2005. gads | 2005./2006. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | EUR par tonnu baltā cukura kā ražošanas pamatnodeva par A cukuru un B cukuru |

1.

Regulas 1. panta 1. punktā minētās ražošanas nodevas cukura nozarē

2001./2002. gads

2002./2003. gads

2003./2004. gads

2004./2005. gads

2005./2006. gads

a)

EUR par tonnu baltā cukura kā ražošanas pamatnodeva par A cukuru un B cukuru

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| b) | EUR par tonnu baltā cukura kā B nodeva par B cukuru |
| --- | --- |

b)

EUR par tonnu baltā cukura kā B nodeva par B cukuru

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| c) | EUR par tonnu sausnas kā ražošanas pamatnodeva par A izoglikozi un B izoglikozi |
| --- | --- |

c)

EUR par tonnu sausnas kā ražošanas pamatnodeva par A izoglikozi un B izoglikozi

5,330

5,330

5,330

5,330

3,394

| d) | EUR par tonnu sausnas kā B nodeva par B izoglikozi |
| --- | --- |

d)

EUR par tonnu sausnas kā B nodeva par B izoglikozi

99,424

46,017

48,261

99,424

—

| e) | EUR par tonnu cukura/izoglikozes sausnas ekvivalenta kā ražošanas pamatnodeva par A inulīna sīrupu un B inulīna sīrupu |
| --- | --- |

e)

EUR par tonnu cukura/izoglikozes sausnas ekvivalenta kā ražošanas pamatnodeva par A inulīna sīrupu un B inulīna sīrupu

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| f) | EUR par tonnu cukura/izoglikozes sausnas ekvivalenta kā B nodeva par B inulīna sīrupu |
| --- | --- |

f)

EUR par tonnu cukura/izoglikozes sausnas ekvivalenta kā B nodeva par B inulīna sīrupu

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| 2. | Regulas 1. panta 2. punktā minētie koeficienti papildu nodevas aprēķināšanai
  2001./2002. tirdzniecības gadam: 0,01839
  2004./2005. tirdzniecības gadam: 0,07294 |
| --- | --- |

2.

Regulas 1. panta 2. punktā minētie koeficienti papildu nodevas aprēķināšanai

2001./2002. tirdzniecības gadam: 0,01839

2004./2005. tirdzniecības gadam: 0,07294

| 3. | Regulas 1. panta 3. punktā minētās summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar A vai B nodevu | 2002./2003. gads | 2003./2004. gads | 2005./2006. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A cukurbiešu papildu cena (1) | | | 0,378 |
| B cukurbiešu papildu cena (1) | 10,414 | 9,976 | 18,258 |

3.

Regulas 1. panta 3. punktā minētās summas, kuras cukura ražotājiem ir jāmaksā cukurbiešu pārdevējiem sakarā ar A vai B nodevu

2002./2003. gads

2003./2004. gads

2005./2006. gads

A cukurbiešu papildu cena (1)

0,378

B cukurbiešu papildu cena (1)

10,414

9,976

18,258

---

(1)  Papildu cena sakarā ar A vai B nodevu par vienu tonnu standarta kvalitātes cukurbiešu (EUR).

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/7

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1361/2013

(2013. gada 17. decembris),

ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2012. gads 23. marts) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (1) un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012.

| (2) | Pēc Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 28. novembra sprieduma lietā C-280/12 P Fereydoun MAHMOUDIAN un Fulmen nav iekļauti Padomes Lēmuma 2010/413/KĀDP (2) II pielikumā dotajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Eiropas Savienības Tiesas 2013. gada 28. novembra sprieduma lietā C-280/12 P Fereydoun MAHMOUDIAN un Fulmen nav iekļauti Padomes Lēmuma 2010/413/KĀDP (2) II pielikumā dotajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.

| (3) | Fereydoun MAHMOUDIAN un Fulmen būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā dotā to personu un vienību saraksta, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, |
| --- | --- |

(3)

Fereydoun MAHMOUDIAN un Fulmen būtu jāsvītro no Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā dotā to personu un vienību saraksta, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (OV L 195, 27.7.2010., 39./73. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumu groza šādi:

| 1) | I.A daļā svītro 9. ierakstu, kas attiecas uz "Fereydoun MAHMOUDIAN"; |
| --- | --- |

1)

I.A daļā svītro 9. ierakstu, kas attiecas uz "Fereydoun MAHMOUDIAN";

| 2) | I.B daļā svītro 13. ierakstu, kas attiecas uz "Fulmen". |
| --- | --- |

2)

I.B daļā svītro 13. ierakstu, kas attiecas uz "Fulmen".

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1362/2013

(2013. gada 11. decembris),

ar ko nosaka sensorās pārbaudes metodes termiski neapstrādātai mājputnu gaļai ar piedevām, lai to klasificētu kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar kombinētās nomenklatūras 2. nodaļas 6.a) papildpiezīmi, kas iekļauta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 pielikumā, “termiski neapstrādāta gaļa ar piedevām” ir “termiski neapstrādāta gaļa, kurai ar neapbruņotu aci redzamas vai skaidri sagaršojamas garšvielu piedevas ir iestrādātas produktā vai pārkaisītas visam produktam”. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar kombinētās nomenklatūras 2. nodaļas 6.a) papildpiezīmi, kas iekļauta Regulas (EEK) Nr. 2658/87 pielikumā, “termiski neapstrādāta gaļa ar piedevām” ir “termiski neapstrādāta gaļa, kurai ar neapbruņotu aci redzamas vai skaidri sagaršojamas garšvielu piedevas ir iestrādātas produktā vai pārkaisītas visam produktam”.

| (2) | Lai nodrošinātu, ka muitas iestādes muitas klasifikācijas vajadzībām piemēro vienotu pieeju, nepieciešams paredzēt metodes, ar ko noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām kombinētās nomenklatūras 2. nodaļas 6.a) papildpiezīmes nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu, ka muitas iestādes muitas klasifikācijas vajadzībām piemēro vienotu pieeju, nepieciešams paredzēt metodes, ar ko noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām kombinētās nomenklatūras 2. nodaļas 6.a) papildpiezīmes nozīmē.

| (3) | Ņemot vērā pētījumus, ko veikusi Eiropas muitas laboratoriju grupa, metodēs, ar ko pārbauda, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām, būtu jāietver, pirmkārt, vizuāla pārbaude, un, otrkārt, parauga nogaršošana. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā pētījumus, ko veikusi Eiropas muitas laboratoriju grupa, metodēs, ar ko pārbauda, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām, būtu jāietver, pirmkārt, vizuāla pārbaude, un, otrkārt, parauga nogaršošana.

| (4) | Metode, kura ietver parauga nogaršošanu, būtu jāizmato tikai tad, ja pēc vizuālas pārbaudes nevar izdarīt secinājumus. |
| --- | --- |

(4)

Metode, kura ietver parauga nogaršošanu, būtu jāizmato tikai tad, ja pēc vizuālas pārbaudes nevar izdarīt secinājumus.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Metodes, ko izmanto, lai klasifikācijai kombinētajā nomenklatūrā noteiktu, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ir ar piedevām vai bez tām, ir noteiktas pielikumā.

2. pants

1.   Mājputnu gaļas vizuālo pārbaudi veic, izmantojot pielikuma I daļā aprakstīto metodi un tur izklāstītajos apstākļos.

Vizuālās pārbaudes mērķis ir noteikt, vai garšvielu piedevas ir pārkaisītas visam produktam vai ne un vai garšvielu piedevas ir redzamas ar neapbruņotu aci.

2.   Mājputnu gaļas nogaršošanu veic, izmantojot pielikuma II daļā aprakstīto metodi un tur izklāstītajos apstākļos.

Nogaršošanu veic tikai tad, ja pēc vizuālās pārbaudes rezultātiem nav noteikts, ka visam paraugam pārkaisītas garšvielu piedevas un ka tās redzamas ar neapbruņotu aci.

Nogaršošanas mērķis ir noteikt, vai mājputnu gaļā ir skaidri sagaršojamas produktā iestrādātas vai visam produktam pārkaisītas garšvielu piedevas.

Nogaršošanas sagatavošanas darbus veic tikai tādās telpās, kas atbilst pielikuma II daļas 2. punktā izklāstītajām aprīkojuma prasībām.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 11. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

I DAĻA.   MĀJPUTNU GAĻAS AR PIEDEVĀM VIZUĀLA PĀRBAUDE

1.   Mērķis un definīcija

Šīs metodes mērķis ir noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ar piedevām jāklasificē kombinētās nomenklatūras 2. vai 16. nodaļā, jo var noteikt, ka:

| 1) | garšvielu piedevas pārkaisītas visam produktam; un |
| --- | --- |

1)

garšvielu piedevas pārkaisītas visam produktam; un

| 2) | garšvielu piedevas redzamas ar neapbruņotu aci. |
| --- | --- |

2)

garšvielu piedevas redzamas ar neapbruņotu aci.

Metode ietver viena vai vairāku termiski neapstrādātas mājputnu gaļas paraugu vizuālu pārbaudi.

2.   Paraugu sagatavošana

Ikvienu paraugu ņem no deklarētas partijas. Paraugu ņem tikai no neatvērta oriģinālā iepakojuma. Paraugu var iepakot kārbā vai plastmasas vakuumiepakojumā.

Ja termiski neapstrādātā gaļa ir saldēta, paraugu atkausē (piemēram, ledusskapī 4 °C temperatūrā). Šķidrumu aizvāc minimāli.

Attiecīgo informāciju par iepakojuma un/vai par paraugiem reģistrē vai nofotografē un iekļauj 4. punktā minētajā pārbaudes ziņojumā.

3.   Vizuālās pārbaudes veikšana

Pēc iepakojuma noņemšanas vizuāli pārbauda paraugu.

Paraugu pārbauda vismaz divi vērtētāji.

Vizuālajā pārbaudē vērtētāji ņem vērā šādus faktorus:

| a) | ne visām parauga virsmas daļām jābūt vienādā mērā pārkaisītām ar garšvielu piedevām; |
| --- | --- |

a)

ne visām parauga virsmas daļām jābūt vienādā mērā pārkaisītām ar garšvielu piedevām;

| b) | ja atdalītas mājputnu filejas vienas puses krokās, citās nelīdzenās vietās vai griezuma vietās nav piedevu, tas neietekmē secinājumu par to, vai garšvielu piedevas ir vai nav pārkaisītas visam produktam; |
| --- | --- |

b)

ja atdalītas mājputnu filejas vienas puses krokās, citās nelīdzenās vietās vai griezuma vietās nav piedevu, tas neietekmē secinājumu par to, vai garšvielu piedevas ir vai nav pārkaisītas visam produktam;

| c) | pamanīt baltos piparus ir grūtāk nekā melnos piparus; |
| --- | --- |

c)

pamanīt baltos piparus ir grūtāk nekā melnos piparus;

| d) | pamanīt piparus uz gaišas gaļas (piemēram, krūtiņas gaļas) ir vieglāk nekā uz tumšas gaļas (piemēram, augšstilba gaļas). |
| --- | --- |

d)

pamanīt piparus uz gaišas gaļas (piemēram, krūtiņas gaļas) ir vieglāk nekā uz tumšas gaļas (piemēram, augšstilba gaļas).

4.   Rezultātu izvērtējums

Par to, vai garšvielu piedevas ir vai nav pārkaisītas visam produktam un vai garšvielu piedevas ir vai nav redzamas ar neapbruņotu aci, visiem vērtētājiem jāsecina viens un tas pats.

Viņiem jāaizpilda pārbaudes ziņojums par termiski neapstrādātas mājputnu gaļas ar piedevām vizuālo pārbaudi. Pārbaudes ziņojuma veidlapas paraugs ir iekļauts 1. papildinājumā.

Ja visu vērtētāju secinājums par konkrētu paraugu nav viens un tas pats vai ja viņi visi secina, ka garšvielu piedevas nav pārkaisītas visam paraugam vai ka garšvielu piedevas nav redzamas ar neapbruņotu aci, paraugu pārbauda saskaņā ar II daļu.

5.   Paskaidrojuma attēli

Pievienotajos attēlos redzams, kā jāvērtē paraugi vizuālajā pārbaudē.

Attēlos redzama sagatavota mājputnu gaļa, un zem katra attēla sniegtie paskaidrojumi var attiekties arī uz citām garšvielām.

Attēlu “AUGŠĀ” ir mājputnu krūtiņas ārējā virsma un “LEJĀ” – mājputnu krūtiņas virsma tajā pusē, kur nogriezta no kaula.

1.A   attēls

1.B   attēls

2.A   attēls

2.   B attēls

3.A   attēls

3.B   attēls

4.A   attēls

4.B   attēls

5.A   attēls

5.B   attēls

6.   attēls

7.   attēls

8.   attēls

9.   attēls

10.   attēls

11.   attēls

12.   attēls

13.   attēls

II DAĻA.   MĀJPUTNU GAĻAS AR PIEDEVĀM NOGARŠOŠANA

1.   Mērķis un definīcija

Šīs metodes mērķis ir noteikt, vai termiski neapstrādāta mājputnu gaļa ar piedevām jāklasificē kombinētās nomenklatūras 2. vai 16. nodaļā, jo var noteikt, ka:

| 1) | garšvielu piedevas ir iestrādātas mājputnu gaļā vai pārkaisītas visam produktam; un |
| --- | --- |

1)

garšvielu piedevas ir iestrādātas mājputnu gaļā vai pārkaisītas visam produktam; un

| 2) | garšvielu piedevas var skaidri sagaršot. |
| --- | --- |

2)

garšvielu piedevas var skaidri sagaršot.

Metode ietver viena vai vairāku termiski apstrādātu mājputnu gaļas paraugu nogaršošanu.

2.   Pārbaudes telpu aprīkojums

Telpās, kurās notiek nogaršošana, jābūt vismaz šādam aprīkojumam:

| — | mikroviļņu krāsns, |
| --- | --- |

—

mikroviļņu krāsns,

| — | gaļas dēlīši, |
| --- | --- |

—

gaļas dēlīši,

| — | asi naži, |
| --- | --- |

—

asi naži,

| — | lēzeni šķīvji (piemēram, polistirola, māla, fajansa vai porcelāna), marķēti ar nejauši izvēlētiem trīsciparu kodiem, |
| --- | --- |

—

lēzeni šķīvji (piemēram, polistirola, māla, fajansa vai porcelāna), marķēti ar nejauši izvēlētiem trīsciparu kodiem,

| — | dakšiņas ēšanai, |
| --- | --- |

—

dakšiņas ēšanai,

| — | zonde (pārtikas termometrs), |
| --- | --- |

—

zonde (pārtikas termometrs),

| — | vienreizlietojamie cimdi. |
| --- | --- |

—

vienreizlietojamie cimdi.

3.   Paraugu sagatavošana

Paraugs ir lietošanai pārtikā paredzētas mājputnu gaļas porcija.

Ja rodas šaubas par paraugu, piemēram, par pievienotu(-iem) netipisku(-iem) savienojumu(-iem) vai iespējamu mikrobioloģisko piesārņojumu, jāveic riska novērtēšana vai pirmspārbaudes mikrobioloģiskā analīze.

Paraugs ir pilnībā termiski apstrādāts mikroviļņu krāsnī. Pārbaudes laikā paraugam jābūt piemērotam lietošanai pārtikā.

Parauga iekšējai temperatūrai jābūt vismaz 77 °C. Temperatūru pārbauda termiskās apstrādes beigās, izmantojot zondi (pārtikas termometru). Ja mikroviļņu krāsns specifikāciju dēļ vajadzīgs “nogaidīšanas laiks”, temperatūru nolasa tad, kad tas ir beidzies. Nogaidīšanas laikā pēc tam, kad izslēgta strāva, kamēr mikroviļņu krāsns durvis ir aizvērtas, produkta termiskā apstrāde turpinās, izmantojot jau radīto karstumu.

Parauga ārējā virsma jānogriež ar asu nazi, lai tiktu klāt termiski apstrādātajai gaļai parauga vidū. Jāraugās, lai ar ārējo virsmu nepiesārņotu gaļas vidusdaļu.

Gaļas vidusdaļa jāsagriež aptuveni 2 cm3 porcijās.

Paraugi jāatstāj atdzist vismaz 10 minūtes.

Paraugi jāpasniedz vērtētājiem uz marķētiem šķīvjiem.

4.   Nogaršošana

Vienu vai vairākus paraugus nogaršo pieci līdz astoņi kvalificēti un apmācīti vērtētāji. Vienā reizē var novērtēt ne vairāk kā piecus paraugus.

Starp paraugu nogaršošanu ievēro pietiekamu starplaiku un/vai lieto piemērotu garšas neitralizētāju (pudelēs pildītu ūdeni un nesālītus sausiņus).

Vērtētājiem jāspēj veikt novērtēšanu ar minimālām šaubām.

Vērtētājiem jānogaršo paraugs un objektīvi jāapraksta īpašības, kas raksturo tā pamatgaršu, pēcgaršu un sajūtas mutē.

Vērtētājiem jāaizpilda šādas divas veidlapas:

| (a) | īpašību noteikšanas veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei; |
| --- | --- |

(a)

īpašību noteikšanas veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei;

| (b) | brīva apraksta apkopojuma veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei. |
| --- | --- |

(b)

brīva apraksta apkopojuma veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei.

Veidlapu paraugi ir ietverti 2. un 3. papildinājumā.

Katrs vērtētājs īpašību noteikšanas veidlapā ieraksta īpašības, norādot katras īpašības intensitāti skalā no 1 līdz 3 un izmantojot tikai apzīmētājus: “NEIZTEIKTA” (1), “SKAIDRI SAGARŠOJAMA” (2) un “SPĒCĪGA” (3).

Vērtētāju atzīmētos apzīmētājus ieraksta brīva apraksta apkopojuma veidlapā, norādot, cik daudz vērtētāju katram paraugam norādījuši attiecīgo apzīmētāju.

Īpašību intensitātes raksturojumu ietver arī brīva apraksta apkopojuma veidlapā.

Ja vērtētāji lieto atšķirīgus apzīmētājus, par kuriem zināms, ka to nozīme ir līdzīga, piemēram “taukains” un “eļļains”, tiek uzskatīts, ka tie lietojuši vienu un to pašu apzīmētāju.

Rezultāti, kas attiecas uz pievienotajiem aromatizētājiem vai garšvielām (piemēram, “skāba”, “salda”, “asa”, “vircota”, “piparu”, “ķiploku” u. c.), jāieraksta brīva apraksta apkopojuma veidlapā.

5.   Rezultātu izvērtējums

Ja īpašību noteikšanas veidlapā un brīva apraksta apkopojuma veidlapā vismaz puse vērtētāju atbilstoši 4. punktam vismaz ar kodu 2 (“SKAIDRI SAGARŠOJAMA”) norādījuši, ka ir sagaršojuši pievienotus aromatizētājus vai garšvielas, tiek uzskatīts, ka paraugā ir skaidri sagaršojamas piedevas.

Veidlapā jāsniedz pilnīga informācija par paraugiem, to sagatavošanu un procedūru(-ām), kas ievērota(-as), lai iegūtu un interpretētu iegūtos rezultātus.

1. Papildinājums

Termiski neapstrādātas mājputnu gaļas ar piedevām vizuālās pārbaudes ziņojums

Datums: ...

| | Kods ... | Kods ... | Kods ... | Kods ... | Kods ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Garšvielas pārkaisītas visam produktam | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |
| Garšvielas redzamas ar neapbruņotu aci | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |
| Svarīga informācija | | | | | |

Kods ...

Kods ...

Kods ...

Kods ...

Kods ...

Garšvielas pārkaisītas visam produktam

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

Garšvielas redzamas ar neapbruņotu aci

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

JĀ/NĒ

Svarīga informācija

2. papildinājums

Īpašību noteikšanas veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei

Nosaukums: ... Datums: ... Produkts: ...

| Kods | Garša / pēcgarša / sajūta mutē | Intensitāte |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Kods

Garša / pēcgarša / sajūta mutē

Intensitāte

Skala

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| NEIZTEIKTA | SKAIDRI SAGARŠOJAMA | SPĒCĪGA |

1

2

3

NEIZTEIKTA

SKAIDRI SAGARŠOJAMA

SPĒCĪGA

3. papildinājums

Brīva apraksta apkopojuma veidlapa mājputnu gaļas produktu muitas pārbaudei

Datums: ...

| | Kods | 1 | 2 | 3 | Kods | 1 | 2 | 3 | Kods | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Īpašības, kas minētas:
  Garšai / pēcgaršai / sajūtām mutē | | Neizteikta | Skaidri sagaršojama | Spēcīga | | Neizteikta | Skaidri sagaršojama | Spēcīga | | Neizteikta | Skaidri sagaršojama | Spēcīga |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Kods

1

2

3

Kods

1

2

3

Kods

1

2

3

Īpašības, kas minētas:

Garšai / pēcgaršai / sajūtām mutē

Neizteikta

Skaidri sagaršojama

Spēcīga

Neizteikta

Skaidri sagaršojama

Spēcīga

Neizteikta

Skaidri sagaršojama

Spēcīga

Apkopojis(-usi): ... Pārbaudījis(-usi): ...

1., 2., un 3. slejā ierakstīt to vērtētāju skaitu, kuri identificējuši šo īpašību.

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/26

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 1363/2013

(2013. gada 12. decembris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem attiecībā uz termina “inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls” definīciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 1169/2011 18. panta 3. punktā noteikts, ka visas sastāvdaļas, kuras ir inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, skaidri jānorāda sastāvdaļu sarakstā, lai nodrošinātu informāciju patērētājiem. Turklāt aiz tādu pārtikas sastāvdaļu nosaukumiem, kuras ir inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, iekavās norāda vārdu “nano”. Attiecīgi Regulā (ES) Nr. 1169/2011 ir paredzēta inženierijas ceļā iegūtu nanomateriālu definīcija. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 1169/2011 18. panta 3. punktā noteikts, ka visas sastāvdaļas, kuras ir inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, skaidri jānorāda sastāvdaļu sarakstā, lai nodrošinātu informāciju patērētājiem. Turklāt aiz tādu pārtikas sastāvdaļu nosaukumiem, kuras ir inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, iekavās norāda vārdu “nano”. Attiecīgi Regulā (ES) Nr. 1169/2011 ir paredzēta inženierijas ceļā iegūtu nanomateriālu definīcija.

| (2) | Lai sasniegtu minētās regulas mērķus, Komisija saskaņā ar tās 18. panta 5. punktu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem inženierijas ceļā iegūtu nanomateriālu definīciju pielāgo tehnikas un zinātnes attīstībai vai definīcijām, par kurām panākta vienošanās starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Lai sasniegtu minētās regulas mērķus, Komisija saskaņā ar tās 18. panta 5. punktu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem inženierijas ceļā iegūtu nanomateriālu definīciju pielāgo tehnikas un zinātnes attīstībai vai definīcijām, par kurām panākta vienošanās starptautiskā līmenī.

| (3) | 2011. gada 18. oktobrī tika pieņemts Komisijas Ieteikums 2011/696/ES (2), kas cita starpā bija arī atbilde uz Eiropas Parlamenta aicinājumu Savienības tiesību aktos ieviest visaptverošu un uz zinātnes atziņām balstītu nanomateriālu definīciju. Minētajā ieteikumā sniegtās definīcijas pamatā ir tikai materiāla sastāvā esošo daļiņu izmērs, un tā attiecas uz materiāliem, kas ir dabiski, radušies kā blakusprodukti vai ir rūpnieciski ražoti. Tajā ņemts vērā arī Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ziņojums “Apsvērumi par nanomateriālu definēšanu regulatīvos nolūkos” (3), Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) atzinums “Termina “nanomateriāls” definīcijas zinātniskais pamats” (4) un Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) izstrādātā termina “nanomateriāls” definīcija (5). |
| --- | --- |

(3)

2011. gada 18. oktobrī tika pieņemts Komisijas Ieteikums 2011/696/ES (2), kas cita starpā bija arī atbilde uz Eiropas Parlamenta aicinājumu Savienības tiesību aktos ieviest visaptverošu un uz zinātnes atziņām balstītu nanomateriālu definīciju. Minētajā ieteikumā sniegtās definīcijas pamatā ir tikai materiāla sastāvā esošo daļiņu izmērs, un tā attiecas uz materiāliem, kas ir dabiski, radušies kā blakusprodukti vai ir rūpnieciski ražoti. Tajā ņemts vērā arī Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ziņojums “Apsvērumi par nanomateriālu definēšanu regulatīvos nolūkos” (3), Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskās komitejas (SCENIHR) atzinums “Termina “nanomateriāls” definīcijas zinātniskais pamats” (4) un Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) izstrādātā termina “nanomateriāls” definīcija (5).

| (4) | Saskaņā ar Ieteikumu 2011/696/ES tajā sniegtā termina “nanomateriāls” definīcija neskar un neatspoguļo neviena Savienības tiesību akta piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Ieteikumu 2011/696/ES tajā sniegtā termina “nanomateriāls” definīcija neskar un neatspoguļo neviena Savienības tiesību akta piemērošanas jomu.

| (5) | Paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Otrais pārskats par regulējumu attiecībā uz nanomateriāliem” (6) Komisija izteica nolūku Ieteikumā 2011/696/ES sniegto termina “nanomateriāls” definīciju izmantot Savienības tiesību aktos. Ja ES tiesību aktos ir izmantotas citas definīcijas, noteikumi tiks pielāgoti, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, tomēr joprojām var būt nepieciešami nozarei specifiski risinājumi. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Otrais pārskats par regulējumu attiecībā uz nanomateriāliem” (6) Komisija izteica nolūku Ieteikumā 2011/696/ES sniegto termina “nanomateriāls” definīciju izmantot Savienības tiesību aktos. Ja ES tiesību aktos ir izmantotas citas definīcijas, noteikumi tiks pielāgoti, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju, tomēr joprojām var būt nepieciešami nozarei specifiski risinājumi.

| (6) | Tāpēc Regulā (ES) Nr. 1169/2011 noteikto termina “ar inženierijas paņēmieniem iegūts nanomateriāls” [“inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls”] definīciju ir lietderīgi pielāgot Ieteikumā 2011/696/ES sniegtajai definīcijai, kas atspoguļo līdzšinējo tehnisko un zinātnisko attīstību. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regulā (ES) Nr. 1169/2011 noteikto termina “ar inženierijas paņēmieniem iegūts nanomateriāls” [“inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls”] definīciju ir lietderīgi pielāgot Ieteikumā 2011/696/ES sniegtajai definīcijai, kas atspoguļo līdzšinējo tehnisko un zinātnisko attīstību.

| (7) | Tā kā Regulā (ES) Nr. 1169/2011 definēti inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, nevis nanomateriāli kopumā, šajā definīcijā nevajadzētu iekļaut nanomateriālus, kas ir dabiski vai radušies kā blakusprodukti. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Regulā (ES) Nr. 1169/2011 definēti inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, nevis nanomateriāli kopumā, šajā definīcijā nevajadzētu iekļaut nanomateriālus, kas ir dabiski vai radušies kā blakusprodukti.

| (8) | Turklāt termina “inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli” definīciju ir lietderīgi saistīt ar “materiālu, kas ražots ar nolūku”, kuram vajadzētu būt skaidri definētam. Šajā definīcijā būtu jāņem vērā ISO pieņemtā definīcija, saskaņā ar kuru “inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls” ir nanomateriāls, kas paredzēts konkrētam mērķim vai uzdevumam (7). |
| --- | --- |

(8)

Turklāt termina “inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli” definīciju ir lietderīgi saistīt ar “materiālu, kas ražots ar nolūku”, kuram vajadzētu būt skaidri definētam. Šajā definīcijā būtu jāņem vērā ISO pieņemtā definīcija, saskaņā ar kuru “inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls” ir nanomateriāls, kas paredzēts konkrētam mērķim vai uzdevumam (7).

| (9) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (8) 4. pantu tirgū var laist un pārtikā, pārtikas piedevās, fermentos un pārtikas aromatizētājos var izmantot vienīgi apstiprinātas pārtikas piedevas, kas iekļautas Savienības sarakstos, un tās var lietot, ievērojot šajos sarakstos norādītos izmantošanas nosacījumus un pirms tam veicot nekaitīguma novērtējumu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (8) 4. pantu tirgū var laist un pārtikā, pārtikas piedevās, fermentos un pārtikas aromatizētājos var izmantot vienīgi apstiprinātas pārtikas piedevas, kas iekļautas Savienības sarakstos, un tās var lietot, ievērojot šajos sarakstos norādītos izmantošanas nosacījumus un pirms tam veicot nekaitīguma novērtējumu.

| (10) | Minētie Savienības saraksti ir izveidoti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1129/2011 (9) un Regulu (ES) Nr. 1130/2011 (10). Šajos sarakstos ir iekļautas pārtikas piedevas, kuras bija atļauts lietot pirms Regulas (EK) Nr. 1333/2008 stāšanās spēkā, pirms tam pārbaudot to atbilstību minētās regulas noteikumiem. Visas šīs apstiprinātās pārtikas piedevas patlaban tiek atkārtoti vērtētas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atkārtotā novērtējuma programmā, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 257/2010 (11). Pārtikas piedevu atkārtotu novērtēšanu veic atbilstīgi minētajā regulā noteiktajām prioritātēm un atbilstoši pārtikas piedevu grupai, ņemot vērā galveno funkcionālo grupu, kurai tās pieder. Tā attiecas arī uz jebkādiem ar nanomateriāliem saistītiem jautājumiem, kurus attiecīgā gadījumā var risināt, pārskatot lietošanas noteikumus. Tādējādi jau ir izvērtētas 30 pārtikas krāsvielas. Neviena no šīm krāsvielām nav ražota nanodaļiņu formā. Attiecībā uz kalcija karbonātu (E170) un augogli (E153) Iestāde ieteica specifikācijās noteikt daļiņu izmēru. Citas piedevas, kas var būt nanodaļiņu formā, tiks izvērtētas:






  a) | līdz 2015. gada 31. decembrim: titāna dioksīds (E171), dzelzs oksīdi un hidroksīdi (E172), sudrabs (E174) un zelts (E175); |
| --- | --- | --- |

(10)

Minētie Savienības saraksti ir izveidoti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1129/2011 (9) un Regulu (ES) Nr. 1130/2011 (10). Šajos sarakstos ir iekļautas pārtikas piedevas, kuras bija atļauts lietot pirms Regulas (EK) Nr. 1333/2008 stāšanās spēkā, pirms tam pārbaudot to atbilstību minētās regulas noteikumiem. Visas šīs apstiprinātās pārtikas piedevas patlaban tiek atkārtoti vērtētas Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “Iestāde”) atkārtotā novērtējuma programmā, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 257/2010 (11). Pārtikas piedevu atkārtotu novērtēšanu veic atbilstīgi minētajā regulā noteiktajām prioritātēm un atbilstoši pārtikas piedevu grupai, ņemot vērā galveno funkcionālo grupu, kurai tās pieder. Tā attiecas arī uz jebkādiem ar nanomateriāliem saistītiem jautājumiem, kurus attiecīgā gadījumā var risināt, pārskatot lietošanas noteikumus. Tādējādi jau ir izvērtētas 30 pārtikas krāsvielas. Neviena no šīm krāsvielām nav ražota nanodaļiņu formā. Attiecībā uz kalcija karbonātu (E170) un augogli (E153) Iestāde ieteica specifikācijās noteikt daļiņu izmēru. Citas piedevas, kas var būt nanodaļiņu formā, tiks izvērtētas:

a)

līdz 2015. gada 31. decembrim: titāna dioksīds (E171), dzelzs oksīdi un hidroksīdi (E172), sudrabs (E174) un zelts (E175);

| b) | līdz 2016. gada 31. decembrim: silīcija dioksīds (E551); |
| --- | --- |

b)

līdz 2016. gada 31. decembrim: silīcija dioksīds (E551);

| c) | līdz 2018. gada 31. decembrim: kalcija silikāts (E552), magnija silikāts (E553a) un talks (E553b). |
| --- | --- |

c)

līdz 2018. gada 31. decembrim: kalcija silikāts (E552), magnija silikāts (E553a) un talks (E553b).

| (11) | Atsevišķas pārtikas piedevas, kas iekļautas ar Regulu (ES) Nr. 1129/2011 un Regulu (ES) Nr. 1130/2011 izveidotajos Savienības sarakstos, galapatērētājam paredzētās pārtikas sastāvā varētu būt ietvertas inženierijas ceļā iegūta nanomateriāla formā. Tomēr šādu pārtikas piedevu iekļaušana sastāvdaļu sarakstā, aiz to nosaukuma iekavās norādot vārdu “nano”, varētu maldināt patērētājus, jo varētu rasties iespaids, ka šīs piedevas ir jaunas, lai gan patiesībā tās šādā formā pārtikā izmantotas jau desmitiem gadu. |
| --- | --- |

(11)

Atsevišķas pārtikas piedevas, kas iekļautas ar Regulu (ES) Nr. 1129/2011 un Regulu (ES) Nr. 1130/2011 izveidotajos Savienības sarakstos, galapatērētājam paredzētās pārtikas sastāvā varētu būt ietvertas inženierijas ceļā iegūta nanomateriāla formā. Tomēr šādu pārtikas piedevu iekļaušana sastāvdaļu sarakstā, aiz to nosaukuma iekavās norādot vārdu “nano”, varētu maldināt patērētājus, jo varētu rasties iespaids, ka šīs piedevas ir jaunas, lai gan patiesībā tās šādā formā pārtikā izmantotas jau desmitiem gadu.

| (12) | Tāpēc pārtikas piedevas, kas ar Regulu (ES) Nr. 1129/2011 un Regulu (ES) Nr. 1130/2011 iekļautas Savienības sarakstos, sastāvdaļu sarakstā nebūtu [obligāti] jāiekļauj ar norādi “nano”, un uz tām nebūtu jāattiecina inženierijas ceļā iegūto nanomateriālu definīcija. Atkārtotas novērtēšanas programmas ietvaros būtu jārisina jautājums par nepieciešamību attiecībā uz šīm piedevām noteikt konkrētas ar nanomateriāliem saistītas marķēšanas prasības, vajadzības gadījumā grozot lietošanas noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, un šo pārtikas piedevu specifikācijas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 231/2012 (12). Šis izņēmums nebūtu jāattiecina uz pārtikas sastāvdaļām, kas minētajos sarakstos iekļautas vēlāk, tostarp uz jauniem ierakstiem, kuri veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1333/2008 12. pantam. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc pārtikas piedevas, kas ar Regulu (ES) Nr. 1129/2011 un Regulu (ES) Nr. 1130/2011 iekļautas Savienības sarakstos, sastāvdaļu sarakstā nebūtu [obligāti] jāiekļauj ar norādi “nano”, un uz tām nebūtu jāattiecina inženierijas ceļā iegūto nanomateriālu definīcija. Atkārtotas novērtēšanas programmas ietvaros būtu jārisina jautājums par nepieciešamību attiecībā uz šīm piedevām noteikt konkrētas ar nanomateriāliem saistītas marķēšanas prasības, vajadzības gadījumā grozot lietošanas noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā, un šo pārtikas piedevu specifikācijas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 231/2012 (12). Šis izņēmums nebūtu jāattiecina uz pārtikas sastāvdaļām, kas minētajos sarakstos iekļautas vēlāk, tostarp uz jauniem ierakstiem, kuri veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1333/2008 12. pantam.

| (13) | Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību saistībā ar noteikšanas un kvantitatīvās noteikšanas metodēm un pamatojoties uz bažām saistībā ar veselību vai drošību, skaita sadalījumam pēc lieluma izmantotā 50 % robežvērtība nākotnē būtu jāpārskata, lai novērtētu, vai to vajadzētu aizstāt ar robežvērtību no 1 % līdz 50 %. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību saistībā ar noteikšanas un kvantitatīvās noteikšanas metodēm un pamatojoties uz bažām saistībā ar veselību vai drošību, skaita sadalījumam pēc lieluma izmantotā 50 % robežvērtība nākotnē būtu jāpārskata, lai novērtētu, vai to vajadzētu aizstāt ar robežvērtību no 1 % līdz 50 %.

| (14) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1169/2011, |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 1169/2011,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta t) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| “t) | “inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls” ir jebkāds ar nolūku ražots materiāls, kas satur nesaistītā stāvoklī, sakopojumos vai aglomerācijās esošas daļiņas un kam skaita sadalījumā pēc lieluma vismaz 50 % daļiņu viens vai vairāki no ārējiem izmēriem ir 1–100 nm robežās. |
| --- | --- |

“t)

“inženierijas ceļā iegūts nanomateriāls” ir jebkāds ar nolūku ražots materiāls, kas satur nesaistītā stāvoklī, sakopojumos vai aglomerācijās esošas daļiņas un kam skaita sadalījumā pēc lieluma vismaz 50 % daļiņu viens vai vairāki no ārējiem izmēriem ir 1–100 nm robežās.

Atkāpjoties no iepriekš minētā:

| a) | pārtikas piedevas, uz kurām attiecas pirmajā daļā noteiktā definīcija, neuzskata par inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem, ja tās ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1129/2011 (13) vai Regulu (ES) Nr. 1130/2011 (14) ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 4. pantā minētajos Savienības sarakstos; |
| --- | --- |

a)

pārtikas piedevas, uz kurām attiecas pirmajā daļā noteiktā definīcija, neuzskata par inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem, ja tās ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1129/2011 (13) vai Regulu (ES) Nr. 1130/2011 (14) ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 1333/2008 4. pantā minētajos Savienības sarakstos;

| b) | par inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem uzskata fulerēnus, grafēna pārslas un viensienas oglekļa nanocaurulītes, kam vismaz viens no ārējiem izmēriem ir mazāks par 1 nm.
  Pirmajā daļā sniegtajā definīcijā:






  i) | “daļiņa” ir vielas mikroskopiska vienība ar noteiktām fiziskām robežām; |
| --- | --- | --- |

b)

par inženierijas ceļā iegūtiem nanomateriāliem uzskata fulerēnus, grafēna pārslas un viensienas oglekļa nanocaurulītes, kam vismaz viens no ārējiem izmēriem ir mazāks par 1 nm.

Pirmajā daļā sniegtajā definīcijā:

i)

“daļiņa” ir vielas mikroskopiska vienība ar noteiktām fiziskām robežām;

| ii) | “aglomerācija” ir vāji saistītu daļiņu vai sakopojumu savienojums, kura ārējās virsmas laukums ir līdzīgs atsevišķo sastāvdaļu virsmas laukumu summai; |
| --- | --- |

ii)

“aglomerācija” ir vāji saistītu daļiņu vai sakopojumu savienojums, kura ārējās virsmas laukums ir līdzīgs atsevišķo sastāvdaļu virsmas laukumu summai;

| iii) | “sakopojums” ir daļiņa, ko veido citas cieši saistītas vai salipušas daļiņas; |
| --- | --- |

iii)

“sakopojums” ir daļiņa, ko veido citas cieši saistītas vai salipušas daļiņas;

| iv) | “ar nolūku ražots materiāls” ir materiāls, kas ražots, lai tas pildītu konkrētu uzdevumu vai kalpotu konkrētam mērķim; |
| --- | --- |

iv)

“ar nolūku ražots materiāls” ir materiāls, kas ražots, lai tas pildītu konkrētu uzdevumu vai kalpotu konkrētam mērķim;

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 18. oktobra Ieteikums 2011/696/ES par nanomateriālu definīciju (OV L 275, 20.10.2011., 38. lpp.).

2

(3)  EUR 24 403 EN, 2010. gada jūnijs.

3

(4)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

4

(5)  http://cdb.iso.org

5

(6)  COM(2012) 572 final, 3.10.2012.

6

final

(7)  http://cdb.iso.org

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2011. gada 11. novembra Regula (ES) Nr. 1129/2011, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumu, izveidojot Eiropas Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu (OV L 295, 12.11.2011., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2011. gada 11. novembra Regula (ES) Nr. 1130/2011, ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām, izveidojot Savienības atļauto pārtikas piedevu sarakstu lietošanai pārtikas piedevās, pārtikas fermentos, pārtikas aromatizētājos un uzturvielās (OV L 295, 12.11.2011.,178. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 257/2010, ar ko izveido programmu, lai atkārtoti novērtētu pārtikas piedevas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 80, 26.3.2010., 19. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2012. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 231/2012, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas (OV L 83, 22.3.2012., 1. lpp.).

12

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1364/2013

(2013. gada 17. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz nebioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu un divvāku gliemju nebioloģiskās sēklas izmantošanu bioloģiskā akvakultūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu, 15. panta 2. punktu un 40. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 834/2007 ir noteiktas jūras aļģu un akvakultūras dzīvnieku bioloģiskās ražošanas pamatprasības. Sīki izstrādāti noteikumi par minēto prasību īstenošanu ir paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 834/2007 ir noteiktas jūras aļģu un akvakultūras dzīvnieku bioloģiskās ražošanas pamatprasības. Sīki izstrādāti noteikumi par minēto prasību īstenošanu ir paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 889/2008 (2).

| (2) | Laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada aprīlim dažas dalībvalstis lūdza pārskatīt noteikumus par produktiem, vielām un paņēmieniem, ko var izmantot bioloģiskās akvakultūras ražošanā. Minētie lūgumi būtu jāizvērtē ar Komisijas Lēmumu Nr. 2009/427/EK (3) izveidotajai ekspertu grupai tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu, un, pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija plāno izvērtēt, vai 2014. gadā būtu jāveic minēto noteikumu pārskatīšana. |
| --- | --- |

(2)

Laikposmā no 2012. gada novembra līdz 2013. gada aprīlim dažas dalībvalstis lūdza pārskatīt noteikumus par produktiem, vielām un paņēmieniem, ko var izmantot bioloģiskās akvakultūras ražošanā. Minētie lūgumi būtu jāizvērtē ar Komisijas Lēmumu Nr. 2009/427/EK (3) izveidotajai ekspertu grupai tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu, un, pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija plāno izvērtēt, vai 2014. gadā būtu jāveic minēto noteikumu pārskatīšana.

| (3) | Dažos lūgumos tika norādīts, ka tirgū nav pieejams pietiekams daudzums bioloģisko dzīvnieku mazuļu un gliemju sēklas, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 889/2008 25.e un 25.o panta prasības. |
| --- | --- |

(3)

Dažos lūgumos tika norādīts, ka tirgū nav pieejams pietiekams daudzums bioloģisko dzīvnieku mazuļu un gliemju sēklas, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 889/2008 25.e un 25.o panta prasības.

| (4) | Tā kā bioloģiskie dzīvnieku mazuļi un gliemju sēkla vēl nav pieejami pietiekamā daudzumā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, izvairītos no bioloģiskās akvakultūras ražošanas pārtraukumiem Savienībā un dotu bioloģisko dzīvnieku mazuļu un gliemju sēklas tirgum laiku attīstīties, ir pamats līdz ekspertu padomu saņemšanai par vienu gadu līdz 2014. gada 31. decembrim atlikt to prasību par 50 % piemērošanu, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 889/2008 25.e panta 3. punktā un 25.o panta 1. punkta trešajā daļā. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā bioloģiskie dzīvnieku mazuļi un gliemju sēkla vēl nav pieejami pietiekamā daudzumā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, izvairītos no bioloģiskās akvakultūras ražošanas pārtraukumiem Savienībā un dotu bioloģisko dzīvnieku mazuļu un gliemju sēklas tirgum laiku attīstīties, ir pamats līdz ekspertu padomu saņemšanai par vienu gadu līdz 2014. gada 31. decembrim atlikt to prasību par 50 % piemērošanu, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 889/2008 25.e panta 3. punktā un 25.o panta 1. punkta trešajā daļā.

| (5) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 889/2008 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 889/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 889/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 25.e panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Saimniecībā ievietoto nebioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu maksimālais procentuālais daudzums ir šāds: 80 % no 2011. gada 31. decembra, 50 % no 2014. gada 31. decembra un 0 % no 2015. gada 31. decembra.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 25.e panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saimniecībā ievietoto nebioloģiskās akvakultūras dzīvnieku mazuļu maksimālais procentuālais daudzums ir šāds: 80 % no 2011. gada 31. decembra, 50 % no 2014. gada 31. decembra un 0 % no 2015. gada 31. decembra.”;

| 2) | regulas 25.o panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Tomēr bioloģiskās ražošanas vienībās drīkst ievietot divvāku gliemju nebioloģiskās akvakultūras inkubatoros iegūtu sēklu, un maksimālais procentuālais daudzums ir šāds: 80 % no 2011. gada 31. decembra, 50 % no 2014. gada 31. decembra un 0 % no 2015. gada 31. decembra.” |
| --- | --- |

2)

regulas 25.o panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr bioloģiskās ražošanas vienībās drīkst ievietot divvāku gliemju nebioloģiskās akvakultūras inkubatoros iegūtu sēklu, un maksimālais procentuālais daudzums ir šāds: 80 % no 2011. gada 31. decembra, 50 % no 2014. gada 31. decembra un 0 % no 2015. gada 31. decembra.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 31. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 250, 18.9.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2009. gada 3. jūnija Lēmums Nr. 2009/427/EK, ar ko izveido ekspertu grupu tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu (OV L 139, 5.6.2009., 22. lpp.).

3

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1365/2013

(2013. gada 18. decembris)

par atļauju izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju jaunā veidā izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju jaunā veidā izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļaujas piešķiršanu jaunā veidā izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem, šo piedevu klasificējot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļaujas piešķiršanu jaunā veidā izmantot no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtu alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtu endo-1,4-beta-glikanāzes preparātu kā barības piedevu retāk audzētu gaļas mājputnu sugām un dējējvistu cāļiem, šo piedevu klasificējot piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 237/2012 (2) šo preparātu desmit gadus atļāva izmantot gaļas cāļiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 237/2012 (2) šo preparātu desmit gadus atļāva izmantot gaļas cāļiem.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2013. gada 18. jūnija atzinumā (3) secināja, ka saskaņā ar paredzētajiem izmantošanas nosacījumiem no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtajam alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtajam endo-1,4-beta-glikanāzes preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi, ka to varētu iedarbīgi izmantot attiecībā uz dējējvistu cāļiem un ka to var ekstrapolēt uz retāk audzētu gaļas mājputnu sugām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2013. gada 18. jūnija atzinumā (3) secināja, ka saskaņā ar paredzētajiem izmantošanas nosacījumiem no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtajam alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtajam endo-1,4-beta-glikanāzes preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi, ka to varētu iedarbīgi izmantot attiecībā uz dējējvistu cāļiem un ka to var ekstrapolēt uz retāk audzētu gaļas mājputnu sugām. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās piedevas analīzes metodi.

| (6) | No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtās alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūtās endo-1,4-beta-glikanāzes preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 19. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 237/2012 par atļauju izmantot alfa-galaktozidāzi (EC 3.2.1.22), kas iegūta no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), un endo-1,4-beta-glikanāzi (EC 3.2.1.4), kas iegūta no Aspergillus niger (CBS 120604), kā barības piedevas gaļas cāļiem (atļaujas turētājs Kerry Ingredients and Flavours) (OV L 80, 20.3.2012., 1. lpp.).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

Kerry Ingredients and Flavours

(3)  EFSA Journal, 2013. gads; 11(7):3286.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | Alfa- galaktozidāze EC 3.2.1.22
  Endo-1,4-beta- glikanāze EC 3.2.1.4 | | Piedevas sastāvs

  No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūts endo-1,4-beta-glikanāzes preparāts ar minimālo aktivitāti:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidāzes/g, |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktivitātes vienības/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

Alfa- galaktozidāze EC 3.2.1.22

Endo-1,4-beta- glikanāze EC 3.2.1.4

Piedevas sastāvs

No Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) iegūtas alfa-galaktozidāzes un no Aspergillus niger (CBS 120604) iegūts endo-1,4-beta-glikanāzes preparāts ar minimālo aktivitāti:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidāzes/g,

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-beta-glikanāzes/g. |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-beta-glikanāzes/g.

Ciets stāvoklis

| | Aktīvās vielas raksturojums

  Alfa-galaktozidāze (EC 3.2.1.22), kas iegūta no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), un endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4), kas iegūta no Aspergillus niger (CBS 120604). |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Alfa-galaktozidāze (EC 3.2.1.22), kas iegūta no Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94), un endo-1,4-beta-glikanāze (EC 3.2.1.4), kas iegūta no Aspergillus niger (CBS 120604).

| | Analīzes metode
   (3)

  Noteikšana:






  — | alfa-galaktozidāze: kolorimetriskā metode, ar kuru nosaka p-nitrofenola daudzumu, ko alfa-galaktozidāze izdala no nitrofenil-alfa-galaktopiranozīda substrāta, |
| --- | --- | --- |

Analīzes metode
   (3)

Noteikšana:

—

alfa-galaktozidāze: kolorimetriskā metode, ar kuru nosaka p-nitrofenola daudzumu, ko alfa-galaktozidāze izdala no nitrofenil-alfa-galaktopiranozīda substrāta,

| — | endo-1,4-beta-glikanāze: kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-glikanāze izdala no miežu glikāna substrāta, kas saistīts ar azurīnu. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-beta-glikanāze: kolorimetriskā metode, ar ko nosaka ūdenī šķīstošas krāsvielas daudzumu, kuru endo-1,4-beta-glikanāze izdala no miežu glikāna substrāta, kas saistīts ar azurīnu.

Retāk audzētu gaļas mājputnu sugas.

Dējējvistu cāļi.

—

alfa-galaktozidāze

50 U

285 U endo-1,4-beta-glikanāze

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Maksimālā ieteicamā deva:






  — | 100 U alfa-galaktozidāzes/kg kompleksās barības, |
| --- | --- | --- |

2.

Maksimālā ieteicamā deva:

—

100 U alfa-galaktozidāzes/kg kompleksās barības,

| — | 570 U endo-1,4-beta-glikanāzes/kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-beta-glikanāzes/kg kompleksās barības.

| 3. | Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi. |
| --- | --- |

3.

Drošības apsvērumi: rīkojoties ar piedevu, jāizmanto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles un cimdi.

2024. gada 8. janvāris

---

(1)  1 U ir fermenta daudzums, kas pie pH 5,0 un 37 °C vienā minūtē no p-nitrofenola alfa-galaktopiranozīda (pNPG) atbrīvo 1 μmol p-nitrofenola.

(2)  1 U ir fermenta daudzums, kas pie pH 5,0 un 50 °C vienā minūtē no beta-glikāna atbrīvo 1 mg reducējošo cukuru (glikozes ekvivalentu).

(3)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1366/2013

(2013. gada 18. decembris)

par atkāpēm no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti II pielikumā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un to piemērošanu kvotu ietvaros konkrētiem izstrādājumiem no Gvatemalas

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija Lēmumu 2012/734/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses, un provizoriski piemērotu tā IV daļu par tirdzniecības jautājumiem (1), un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2012/734/ES Padome pilnvaroja Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”). Saskaņā ar Lēmumu 2012/734/ES šis nolīgums jāpiemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2012/734/ES Padome pilnvaroja Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”). Saskaņā ar Lēmumu 2012/734/ES šis nolīgums jāpiemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

| (2) | Nolīguma II pielikums attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Attiecībā uz vairākiem minētā pielikuma 2.A papildinājumā minētiem izstrādājumiem gada kvotu ietvaros paredzēta iespēja izmantot atkāpes no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti II pielikuma 2. papildinājumā. Savienība ir lēmusi izmantot atkāpes, tādēļ ir jāizstrādā nosacījumi minēto atkāpju piemērošanai attiecībā uz importu no Gvatemalas. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma II pielikums attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Attiecībā uz vairākiem minētā pielikuma 2.A papildinājumā minētiem izstrādājumiem gada kvotu ietvaros paredzēta iespēja izmantot atkāpes no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti II pielikuma 2. papildinājumā. Savienība ir lēmusi izmantot atkāpes, tādēļ ir jāizstrādā nosacījumi minēto atkāpju piemērošanai attiecībā uz importu no Gvatemalas.

| (3) | Kvotas, kas noteiktas II pielikuma 2.A papildinājumā, būtu jāpārvalda, ievērojot rindas kārtības principu saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(3)

Kvotas, kas noteiktas II pielikuma 2.A papildinājumā, būtu jāpārvalda, ievērojot rindas kārtības principu saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (4) | Lai izmantotu tiesības uz tarifu koncesijām, būtu jāuzrāda attiecīgs izcelsmes apliecinājums muitas iestādēm, kā paredzēts nolīgumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai izmantotu tiesības uz tarifu koncesijām, būtu jāuzrāda attiecīgs izcelsmes apliecinājums muitas iestādēm, kā paredzēts nolīgumā.

| (5) | Tā kā nolīgumu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. decembra, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā nolīgumu provizoriski piemēro no 2013. gada 1. decembra, šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izcelsmes noteikumi, kas izklāstīti 2.A papildinājumā II pielikumam, kurš pievienots Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), attiecas uz izstrādājumiem, kas uzskaitīti šīs regulas pielikumā.

2.   Atkāpjoties no nolīguma II pielikuma 2. papildinājumā izklāstītajiem izcelsmes noteikumiem, šīs regulas pielikumā noteikto kvotu ietvaros piemēro 1. punktā minētos izcelsmes noteikumus.

2. pants

Lai piemērotu 1. pantā paredzēto atkāpi, izstrādājumiem pievieno izcelsmes apliecinājumu, kā noteikts nolīguma II pielikumā.

3. pants

Pielikumā minētās kvotas pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 346, 15.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

GVATEMALA

Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmas apjomu atbilstīgi šim pielikumam nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šīs regulas pieņemšanas dienā.

| Kārtas nr. | KN kods | Preču apraksts | Kvotas spēkā esības periods | Gada kvotas apjoms (izstrādājumi (pāri), ja nav norādīts citādi) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7047 | 6104 62 00 | Sieviešu vai meiteņu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no kokvilnas | No 1.12.2013. līdz 31.12.2013. | 87 500 |
| No 1.1.2014. līdz 31.12.2014. | 1 144 500 |
| No 1.1.2015. līdz 31.12.2015. | 1 239 000 |
| No 1.1.2016. līdz 31.12.2016. | 1 333 500 |
| No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. | 1 428 000 |
| No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 522 500 |
| 09.7048 | 6105 20 | Vīriešu vai zēnu virskrekli, trikotāžas, no ķīmiskajām šķiedrām | No 1.12.2013. līdz 31.12.2013. | 291 667 |
| No 1.1.2014. līdz 31.12.2014. | 3 815 000 |
| No 1.1.2015. līdz 31.12.2015. | 4 130 000 |
| No 1.1.2016. līdz 31.12.2016. | 4 445 000 |
| No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. | 4 760 000 |
| No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 5 075 000 |
| 09.7049 | 6203 42 | Vīriešu vai zēnu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no kokvilnas | No 1.12.2013. līdz 31.12.2013. | 87 500 |
| No 1.1.2014. līdz 31.12.2014. | 1 144 500 |
| No 1.1.2015. līdz 31.12.2015. | 1 239 000 |
| No 1.1.2016. līdz 31.12.2016. | 1 333 500 |
| No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. | 1 428 000 |
| No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12 | 1 522 500 |
| 09.7050 | 6203 43 | Vīriešu vai zēnu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no sintētiskajām šķiedrām | No 1.12.2013. līdz 31.12.2013. | 58 334 |
| No 1.1.2014. līdz 31.12.2014. | 763 000 |
| No 1.1.2015. līdz 31.12.2015. | 826 000 |
| No 1.1.2016. līdz 31.12.2016. | 889 000 |
| No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. | 952 000 |
| No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 015 000 |
| 097051 | 6204 62 | Sieviešu vai meiteņu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no kokvilnas | No 1.12.2013. līdz 31.12.2013. | 58 334 |
| No 1.1.2014. līdz 31.12.2014. | 763 000 |
| No 1.1.2015. līdz 31.12.2015. | 826 000 |
| No 1.1.2016. līdz 31.12.2016. | 889 000 |
| No 1.1.2017. līdz 31.12.2017. | 952 000 |
| No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12. | 1 015 000 |

Kārtas nr.

KN kods

Preču apraksts

Kvotas spēkā esības periods

Gada kvotas apjoms (izstrādājumi (pāri), ja nav norādīts citādi)

09.7047

6104 62 00

Sieviešu vai meiteņu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no kokvilnas

No 1.12.2013. līdz 31.12.2013.

87 500

No 1.1.2014. līdz 31.12.2014.

1 144 500

No 1.1.2015. līdz 31.12.2015.

1 239 000

No 1.1.2016. līdz 31.12.2016.

1 333 500

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.

1 428 000

No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 522 500

09.7048

6105 20

Vīriešu vai zēnu virskrekli, trikotāžas, no ķīmiskajām šķiedrām

No 1.12.2013. līdz 31.12.2013.

291 667

No 1.1.2014. līdz 31.12.2014.

3 815 000

No 1.1.2015. līdz 31.12.2015.

4 130 000

No 1.1.2016. līdz 31.12.2016.

4 445 000

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.

4 760 000

No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

5 075 000

09.7049

6203 42

Vīriešu vai zēnu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no kokvilnas

No 1.12.2013. līdz 31.12.2013.

87 500

No 1.1.2014. līdz 31.12.2014.

1 144 500

No 1.1.2015. līdz 31.12.2015.

1 239 000

No 1.1.2016. līdz 31.12.2016.

1 333 500

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.

1 428 000

No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12

1 522 500

09.7050

6203 43

Vīriešu vai zēnu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no sintētiskajām šķiedrām

No 1.12.2013. līdz 31.12.2013.

58 334

No 1.1.2014. līdz 31.12.2014.

763 000

No 1.1.2015. līdz 31.12.2015.

826 000

No 1.1.2016. līdz 31.12.2016.

889 000

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.

952 000

No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 015 000

097051

6204 62

Sieviešu vai meiteņu garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm, pusgarās bikses un īsās bikses no kokvilnas

No 1.12.2013. līdz 31.12.2013.

58 334

No 1.1.2014. līdz 31.12.2014.

763 000

No 1.1.2015. līdz 31.12.2015.

826 000

No 1.1.2016. līdz 31.12.2016.

889 000

No 1.1.2017. līdz 31.12.2017.

952 000

No 1.1.2018. līdz 31.12.2018. un katram periodam pēc tam no 1.1. līdz 31.12.

1 015 000

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1367/2013

(2013. gada 18. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,7 |
| TN | 111,2 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 113,8 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 93 10 | MA | 120,5 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 129,5 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 58,5 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | MA | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 104,4 |
| MA | 69,9 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 81,5 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 72,5 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 131,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | TR | 121,9 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,7

TN

111,2

TR

111,2

ZZ

113,8

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

135,9

ZZ

133,5

0709 93 10

MA

120,5

TR

138,4

ZZ

129,5

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

58,5

ZA

57,8

ZZ

50,0

0805 20 10

MA

54,3

ZZ

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

104,4

MA

69,9

TR

70,1

ZZ

81,5

0805 50 10

AR

102,8

TR

72,5

ZZ

87,7

0808 10 80

CN

77,6

MK

31,3

NZ

153,0

US

131,8

ZZ

98,4

0808 30 90

TR

121,9

US

158,4

ZZ

140,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/40

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 17. decembris),

ar ko ieceļ amatā piecus Revīzijas palātas locekļus

(2013/772/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Gijs DE VRIES kunga, Henri GRETHEN kunga, Michel CRETIN kunga, Ioannis SARMAS kunga un David BOSTOCK kunga pilnvaru termiņš beidzas 2013. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Gijs DE VRIES kunga, Henri GRETHEN kunga, Michel CRETIN kunga, Ioannis SARMAS kunga un David BOSTOCK kunga pilnvaru termiņš beidzas 2013. gada 31. decembrī.

| (2) | Tādēļ būtu jāieceļ amatā jauni locekļi, |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ būtu jāieceļ amatā jauni locekļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Revīzijas palātas locekļiem laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim tiek iecelti:

| — | Alex BRENNINKMEIJER kungs, |
| --- | --- |

—

Alex BRENNINKMEIJER kungs,

| — | Henri GRETHEN kungs, |
| --- | --- |

—

Henri GRETHEN kungs,

| — | Danièle LAMARQUE kundze, |
| --- | --- |

—

Danièle LAMARQUE kundze,

| — | Nikolaos MILIONIS kungs, |
| --- | --- |

—

Nikolaos MILIONIS kungs,

| — | Phil WYNN OWEN kungs. |
| --- | --- |

—

Phil WYNN OWEN kungs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2013. gada 11. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/41

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 17. decembris),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli no Vācijas

(2013/773/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc Emilia MÜLLER kundzes pilnvaru termiņa beigām atbrīvosies viena Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Emilia MÜLLER kundzes pilnvaru termiņa beigām atbrīvosies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa amatā tiek iecelta:

| — | Dr Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen. |
| --- | --- |

—

Dr Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 17. decembris),

ar ko apstiprina bromadiolonu saturošu biocīdo produktu lietošanas atļauju ierobežojumus, par kuriem Vācija ir paziņojusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9030)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2013/774/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/8/EK I pielikumā ir to aktīvo vielu saraksts, kuras Savienības līmenī ir apstiprinātas iekļaušanai biocīdajos produktos. Ar Komisijas Direktīvu 2009/92/EK (2) pievienoja aktīvo vielu bromadiolonu izmantošanai 14. produktu veida produktos – rodenticīdos, kas definēti Direktīvas 98/8/EK V pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā ir to aktīvo vielu saraksts, kuras Savienības līmenī ir apstiprinātas iekļaušanai biocīdajos produktos. Ar Komisijas Direktīvu 2009/92/EK (2) pievienoja aktīvo vielu bromadiolonu izmantošanai 14. produktu veida produktos – rodenticīdos, kas definēti Direktīvas 98/8/EK V pielikumā.

| (2) | Bromadiolons ir rodenticīds, kas iedarbojas kā antikoagulants un par kuru zināms, ka tas var radīt nejaušu negadījumu risku bērniem, kā arī risku nemērķa dzīvniekiem un videi. Tas ir novērtēts kā viela, kas var būt noturīga, bioakumulatīva un toksiska (PBT) vai ļoti noturīga un ļoti bioakumulatīva (vPvB). |
| --- | --- |

(2)

Bromadiolons ir rodenticīds, kas iedarbojas kā antikoagulants un par kuru zināms, ka tas var radīt nejaušu negadījumu risku bērniem, kā arī risku nemērķa dzīvniekiem un videi. Tas ir novērtēts kā viela, kas var būt noturīga, bioakumulatīva un toksiska (PBT) vai ļoti noturīga un ļoti bioakumulatīva (vPvB).

| (3) | Tomēr sabiedrības veselības un higiēnas apsvērumu dēļ tika uzskatīts par pamatotu iekļaut bromadiolonu un citus rodenticīdus, kas iedarbojas kā antikoagulanti, Direktīvas 98/8/EK I pielikumā, līdz ar to dalībvalstis var izdot bromadiolonu saturošu produktu lietošanas atļaujas. Tomēr dalībvalstīm tika uzlikts pienākums, kad tās piešķir bromadiolonu saturošu produktu lietošanas atļaujas, nodrošināt, ka primārās un sekundārās kaitīgās iedarbības risks cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un videi tiek samazināts līdz minimumam, ņemot vērā un piemērojot visus atbilstīgos un pieejamos riska mazināšanas pasākumus. Tāpēc Direktīvā 2009/92/EK minētie riska mazināšanas pasākumi cita starpā ietver nosacījumu, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr sabiedrības veselības un higiēnas apsvērumu dēļ tika uzskatīts par pamatotu iekļaut bromadiolonu un citus rodenticīdus, kas iedarbojas kā antikoagulanti, Direktīvas 98/8/EK I pielikumā, līdz ar to dalībvalstis var izdot bromadiolonu saturošu produktu lietošanas atļaujas. Tomēr dalībvalstīm tika uzlikts pienākums, kad tās piešķir bromadiolonu saturošu produktu lietošanas atļaujas, nodrošināt, ka primārās un sekundārās kaitīgās iedarbības risks cilvēkiem, nemērķa dzīvniekiem un videi tiek samazināts līdz minimumam, ņemot vērā un piemērojot visus atbilstīgos un pieejamos riska mazināšanas pasākumus. Tāpēc Direktīvā 2009/92/EK minētie riska mazināšanas pasākumi cita starpā ietver nosacījumu, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem.

| (4) | Uzņēmums Belgagri SA (“pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 8. pantu iesniedza Īrijai pieteikumus saņemt atļauju par četriem bromadiolonu saturošiem rodenticīdiem (“produkti”). |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmums Belgagri SA (“pieteikuma iesniedzējs”) saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 8. pantu iesniedza Īrijai pieteikumus saņemt atļauju par četriem bromadiolonu saturošiem rodenticīdiem (“produkti”).

| (5) | Īrija 2012. gada 30. septembrī piešķīra atļaujas produktiem. Produkti tika atļauti ar ierobežojumiem, lai Īrijā nodrošinātu atbilstību Direktīvas 98/8/EK 5. panta nosacījumiem. Minētie ierobežojumi neietvēra nosacījumu, ka produktu drīkst lietot tikai apmācīti vai licencēti profesionāli lietotāji. |
| --- | --- |

(5)

Īrija 2012. gada 30. septembrī piešķīra atļaujas produktiem. Produkti tika atļauti ar ierobežojumiem, lai Īrijā nodrošinātu atbilstību Direktīvas 98/8/EK 5. panta nosacījumiem. Minētie ierobežojumi neietvēra nosacījumu, ka produktu drīkst lietot tikai apmācīti vai licencēti profesionāli lietotāji.

| (6) | Pieteikuma iesniedzējs 2013. gada 5. februārī attiecībā uz produktiem iesniedza Vācijai pilnīgus pieteikumus pirmo atļauju savstarpējai atzīšanai. |
| --- | --- |

(6)

Pieteikuma iesniedzējs 2013. gada 5. februārī attiecībā uz produktiem iesniedza Vācijai pilnīgus pieteikumus pirmo atļauju savstarpējai atzīšanai.

| (7) | Vācija 2013. gada 17. aprīlī Komisijai, citām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam paziņoja par savu priekšlikumu ierobežot pirmās atļaujas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. panta 4. punktu. Vācija ierosināja produktiem noteikt ierobežojumu, proti, tos atļaut lietot tikai apmācītiem vai licencētiem profesionāļiem. |
| --- | --- |

(7)

Vācija 2013. gada 17. aprīlī Komisijai, citām dalībvalstīm un pieteikuma iesniedzējam paziņoja par savu priekšlikumu ierobežot pirmās atļaujas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. panta 4. punktu. Vācija ierosināja produktiem noteikt ierobežojumu, proti, tos atļaut lietot tikai apmācītiem vai licencētiem profesionāļiem.

| (8) | Komisija aicināja citas dalībvalstis un pieteikuma iesniedzēju 90 dienu laikā iesniegt rakstiskas piezīmes par paziņojumu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 27. panta 1. punktu. Minētajā termiņā piezīmes netika iesniegtas. Turklāt paziņojumu 2013. gada 14. maijā produktu atļauju un savstarpējas atzīšanas veicināšanas grupas sanāksmē apsprieda Komisijas un dalībvalstu biocīdo produktu jomas kompetento iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(8)

Komisija aicināja citas dalībvalstis un pieteikuma iesniedzēju 90 dienu laikā iesniegt rakstiskas piezīmes par paziņojumu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 27. panta 1. punktu. Minētajā termiņā piezīmes netika iesniegtas. Turklāt paziņojumu 2013. gada 14. maijā produktu atļauju un savstarpējas atzīšanas veicināšanas grupas sanāksmē apsprieda Komisijas un dalībvalstu biocīdo produktu jomas kompetento iestāžu pārstāvji.

| (9) | Saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK bromadiolonu saturošu biocīdo produktu lietošanas atļaujām jāpiemēro visi atbilstīgie un pieejamie riska mazināšanas pasākumi, tostarp nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem. Zinātniskajā novērtējumā, pēc kura bromadiolons tika iekļauts Direktīvā 98/8/EK, izdarīts secinājums, ka tikai profesionāliem lietotājiem būtu iespējams pilnībā ievērot lietošanas norādījumus, līdz minimumam samazinot nemērķa dzīvnieku sekundāras saindēšanas risku, un produktus izmantot tādā veidā, kas novērstu rezistentu dzīvnieku selekciju un rezistences izplatīšanos. Tādēļ nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāli lietotāji, principā būtu jāuzskata par atbilstīgu riska mazināšanas pasākumu, jo īpaši dalībvalstīs, kurās konstatēta rezistence pret bromadiolonu. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK bromadiolonu saturošu biocīdo produktu lietošanas atļaujām jāpiemēro visi atbilstīgie un pieejamie riska mazināšanas pasākumi, tostarp nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāliem lietojumiem. Zinātniskajā novērtējumā, pēc kura bromadiolons tika iekļauts Direktīvā 98/8/EK, izdarīts secinājums, ka tikai profesionāliem lietotājiem būtu iespējams pilnībā ievērot lietošanas norādījumus, līdz minimumam samazinot nemērķa dzīvnieku sekundāras saindēšanas risku, un produktus izmantot tādā veidā, kas novērstu rezistentu dzīvnieku selekciju un rezistences izplatīšanos. Tādēļ nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāli lietotāji, principā būtu jāuzskata par atbilstīgu riska mazināšanas pasākumu, jo īpaši dalībvalstīs, kurās konstatēta rezistence pret bromadiolonu.

| (10) | Tā kā nav pierādījumu par pretējo, nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāli lietotāji, ir atbilstīgs un pieejams riska mazināšanas pasākums, lai Vācijā atļautu bromadiolonu saturošus produktus. Šo secinājumu apstiprina Vācijas iesniegtie argumenti par to, ka valstī ir konstatēta žurku rezistence pret bromadiolonu un tai ir tendence palielināties. Turklāt Vācijā ir labi izveidota infrastruktūra, kurā darbojas apmācīti kaitēkļu apkarotāji un licencēti profesionāļi, piemēram, lauksaimnieki, dārznieki un mežsaimnieki, kuri ir piedalījušies profesionālā apmācībā, kas nozīmē, ka ierosinātais ierobežojums nekavē infekcijas profilaksi. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā nav pierādījumu par pretējo, nosacījums, ka produktu var izmantot tikai profesionāli lietotāji, ir atbilstīgs un pieejams riska mazināšanas pasākums, lai Vācijā atļautu bromadiolonu saturošus produktus. Šo secinājumu apstiprina Vācijas iesniegtie argumenti par to, ka valstī ir konstatēta žurku rezistence pret bromadiolonu un tai ir tendence palielināties. Turklāt Vācijā ir labi izveidota infrastruktūra, kurā darbojas apmācīti kaitēkļu apkarotāji un licencēti profesionāļi, piemēram, lauksaimnieki, dārznieki un mežsaimnieki, kuri ir piedalījušies profesionālā apmācībā, kas nozīmē, ka ierosinātais ierobežojums nekavē infekcijas profilaksi.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācija var noteikt ierobežojumus atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. pantu attiecībā uz šā lēmuma pielikumā minētajiem produktiem, proti, atļaut tos lietot tikai apmācītiem vai licencētiem profesionāļiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 31. jūlija Direktīva 2009/92/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu bromadiolonu (OV L 201, 1.8.2009., 43. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Produkti, attiecībā uz kuriem Vācija var noteikt ierobežojumus atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 4. pantu, proti, tos atļaut lietot apmācītiem vai licencētiem profesionāļiem:

| Produkta nosaukums Īrijā | Īrijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā | Produkta nosaukums Vācijā | Vācijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā |
| --- | --- | --- | --- |
| Control | 2011/6289/13066/IE/AA/21745 | Control | 2011/6289/13066/DE/MA/21749 |
| Control Bloc | 2011/6289/13146/IE/AA/21805 | Control Bloc | 2011/6289/13146/DE/MA/21809 |
| Control Pasta | 2011/6289/13126/IE/AA/21785 | Control Pasta | 2011/6289/13126/DE/MA/21788 |
| Control Bar | 2011/6289/13166/IE/AA/21825 | Control Bar | 2011/6289/13166/DE/MA/21829 |

Produkta nosaukums Īrijā

Īrijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā

Produkta nosaukums Vācijā

Vācijas pieteikuma atsauces numurs Biocīdo produktu reģistrā

Control

2011/6289/13066/IE/AA/21745

Control

2011/6289/13066/DE/MA/21749

Control Bloc

2011/6289/13146/IE/AA/21805

Control Bloc

2011/6289/13146/DE/MA/21809

Control Pasta

2011/6289/13126/IE/AA/21785

Control Pasta

2011/6289/13126/DE/MA/21788

Control Bar

2011/6289/13166/IE/AA/21825

Control Bar

2011/6289/13166/DE/MA/21829

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 17. decembris)

par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Vācijā, Itālijā un Nīderlandē 2012. un 2013. gadā un Dānijā un Spānijā 2013. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 9084)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu, itāļu, nīderlandiešu, spāņu un vācu valodā)

(2013/775/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu infekcijas slimība, kura būtiski ietekmē mājputnu audzēšanas rentabilitāti, traucē Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu infekcijas slimība, kura būtiski ietekmē mājputnu audzēšanas rentabilitāti, traucē Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka tirdzniecībā ar dzīviem mājputniem vai to produktiem slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām mājputnu saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka tirdzniecībā ar dzīviem mājputniem vai to produktiem slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām mājputnu saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm.

| (3) | Padomes Direktīvā 2005/94/EK (2), ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei, noteikti pasākumi, kuri dalībvalstīm slimības uzliesmojuma gadījumā nekavējoties jāīsteno steidzamības kārtā, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Direktīvā 2005/94/EK (2), ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei, noteikti pasākumi, kuri dalībvalstīm slimības uzliesmojuma gadījumā nekavējoties jāīsteno steidzamības kārtā, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 84. pantu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) 84. pantu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras.

| (5) | Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Saskaņā ar minētā lēmuma 4. panta 2. punktu dalībvalstis saņem finansiālu ieguldījumu par izmaksām saistībā ar konkrētiem pasākumiem putnu gripas izskaušanai. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Saskaņā ar minētā lēmuma 4. panta 2. punktu dalībvalstis saņem finansiālu ieguldījumu par izmaksām saistībā ar konkrētiem pasākumiem putnu gripas izskaušanai.

| (6) | Lēmuma 2009/470/EK 4. panta 3. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā paredzēti noteikumi par to, cik lielu procentuālo daļu no dalībvalsts izmaksām atļauts segt no Savienības finansiālā ieguldījuma. |
| --- | --- |

(6)

Lēmuma 2009/470/EK 4. panta 3. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā paredzēti noteikumi par to, cik lielu procentuālo daļu no dalībvalsts izmaksām atļauts segt no Savienības finansiālā ieguldījuma.

| (7) | Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai izmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (4). |
| --- | --- |

(7)

Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai izmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (4).

| (8) | Putnu gripas uzliesmojumi 2012. un 2013. gadā tika konstatēti Vācijā, Itālijā un Nīderlandē un 2013. gadā – Dānijā un Spānijā. Vācija, Itālija, Nīderlande, Dānija un Spānija atbilstīgi Padomes Direktīvai 2003/85/EK (5) veica pasākumus šo uzliesmojumu apkarošanai. |
| --- | --- |

(8)

Putnu gripas uzliesmojumi 2012. un 2013. gadā tika konstatēti Vācijā, Itālijā un Nīderlandē un 2013. gadā – Dānijā un Spānijā. Vācija, Itālija, Nīderlande, Dānija un Spānija atbilstīgi Padomes Direktīvai 2003/85/EK (5) veica pasākumus šo uzliesmojumu apkarošanai.

| (9) | Vācijas, Itālijas, Nīderlandes, Dānijas un Spānijas iestādes informēja Komisiju un citas dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par slimības paziņošanu un izskaušanu, un to rezultātiem. |
| --- | --- |

(9)

Vācijas, Itālijas, Nīderlandes, Dānijas un Spānijas iestādes informēja Komisiju un citas dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā par pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par slimības paziņošanu un izskaušanu, un to rezultātiem.

| (10) | Tādējādi Vācijas, Itālijas, Nīderlandes, Dānijas un Spānijas iestādes ir izpildījušas tehniskos un administratīvos pienākumus attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Lēmuma 2009/470/EK 4. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā. |
| --- | --- |

(10)

Tādējādi Vācijas, Itālijas, Nīderlandes, Dānijas un Spānijas iestādes ir izpildījušas tehniskos un administratīvos pienākumus attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Lēmuma 2009/470/EK 4. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā.

| (11) | Patlaban precīzu Savienības finansiālā ieguldījuma summu nevar noteikt, jo informācija par kompensācijas izmaksām un darbības izdevumiem ir sniegta aplēšu veidā. |
| --- | --- |

(11)

Patlaban precīzu Savienības finansiālā ieguldījuma summu nevar noteikt, jo informācija par kompensācijas izmaksām un darbības izdevumiem ir sniegta aplēšu veidā.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības finansiālais ieguldījums Vācijai, Itālijai, Nīderlandei, Dānijai un Spānijai

1.   Vācijai, Itālijai, Nīderlandei, Dānijai un Spānijai piešķir Savienības finansiālo ieguldījumu to izmaksu segšanai, kas minētajām dalībvalstīm radušās, veicot Lēmuma 2009/470/EK 4. panta 2. un 3. punktā paredzētos pasākumus putnu gripas apkarošanai Vācijā, Itālijā un Nīderlandē 2012. un 2013. gadā un Dānijā un Spānijā 2013. gadā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma summu nosaka vēlākā lēmumā, kas jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 40. panta 2. punktā noteikto procedūru.

2. pants

Maksāšanas kārtība

Vācijai pirmo maksājumu EUR 500 000,00 apmērā izmaksā kā daļu no 1. panta 1. punktā paredzētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

Itālijai pirmo maksājumu EUR 40 000,00 apmērā par 2012. gadu un EUR 2 600 000,00 apmērā par 2013. gadu izmaksā kā daļu no 1. panta 1. punktā paredzētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

Nīderlandei pirmo maksājumu EUR 210 000,00 apmērā par 2012. gadu un EUR 250 000,00 apmērā par 2013. gadu izmaksā kā daļu no 1. panta 1. punktā paredzētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

Dānijai pirmo maksājumu EUR 33 000,00 apmērā par 2013. gadu izmaksā kā daļu no 1. panta 1. punktā paredzētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

Spānijai pirmo maksājumu EUR 30 000,00 apmērā par 2013. gadu izmaksā kā daļu no 1. panta 1. punktā paredzētā Savienības finansiālā ieguldījuma.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei, Vācijas Federatīvajai Republikai, Spānijas Karalistei, Itālijas Republikai un Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2013. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

2

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

3

(4)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

4

(5)  OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.

5

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 18. decembris),

ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru un atceļ Lēmumu 2009/336/EK

(2013/776/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003 (1), ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus, jo īpaši tās 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 58/2003 pilnvaro Komisiju deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām, lai tās Komisijas vārdā un pārraudzībā pilnīgi vai daļēji īstenotu Savienības programmu vai projektu saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 58/2003 pilnvaro Komisiju deleģēt pilnvaras izpildaģentūrām, lai tās Komisijas vārdā un pārraudzībā pilnīgi vai daļēji īstenotu Savienības programmu vai projektu saskaņā ar minēto regulu.

| (2) | Ar programmu īstenošanu saistīti uzdevumi tiek uzticēti izpildaģentūrām, lai Komisija varētu koncentrēties uz pamatdarbībām un funkcijām, kurām nevar izmantot ārpakalpojumus, nezaudējot kontroli pār darbībām, ko pārvalda minētās izpildaģentūras, un galīgo atbildību par tām. |
| --- | --- |

(2)

Ar programmu īstenošanu saistīti uzdevumi tiek uzticēti izpildaģentūrām, lai Komisija varētu koncentrēties uz pamatdarbībām un funkcijām, kurām nevar izmantot ārpakalpojumus, nezaudējot kontroli pār darbībām, ko pārvalda minētās izpildaģentūras, un galīgo atbildību par tām.

| (3) | Ar programmas īstenošanu saistītu uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrai ir iespējama, skaidri nodalot programmas izstrādes posmus, lielā mērā ietverot tiesības rīkoties pēc saviem ieskatiem saskaņā ar politiskiem apsvērumiem, ko veic Komisija, un programmas īstenošanu, kas jāuztic izpildaģentūrai. |
| --- | --- |

(3)

Ar programmas īstenošanu saistītu uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrai ir iespējama, skaidri nodalot programmas izstrādes posmus, lielā mērā ietverot tiesības rīkoties pēc saviem ieskatiem saskaņā ar politiskiem apsvērumiem, ko veic Komisija, un programmas īstenošanu, kas jāuztic izpildaģentūrai.

| (4) | Ar Lēmumu 2005/56/EK (2) Komisija izveidoja Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”) un uzticēja tai pārvaldīt Kopienas darbības izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu 2005/56/EK (2) Komisija izveidoja Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (turpmāk tekstā – “Aģentūra”) un uzticēja tai pārvaldīt Kopienas darbības izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā.

| (5) | Komisija vairākkārt grozīja Aģentūras pilnvaras, attiecinot tās uz jaunu projektu un programmu pārvaldību izglītības, audiovizuālajā, pilsoniskuma un jaunatnes lietu jomā, un attiecīgi aizstāja Lēmumu 2005/56/EK ar Komisijas Lēmumu 2009/336/EK (3). |
| --- | --- |

(5)

Komisija vairākkārt grozīja Aģentūras pilnvaras, attiecinot tās uz jaunu projektu un programmu pārvaldību izglītības, audiovizuālajā, pilsoniskuma un jaunatnes lietu jomā, un attiecīgi aizstāja Lēmumu 2005/56/EK ar Komisijas Lēmumu 2009/336/EK (3).

| (6) | Savā 2011. gada 29. jūnija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (4) Komisija ierosināja Savienības programmu īstenošanai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā vairāk izmantot pastāvošās izpildaģentūras, palielinot to iespējas. |
| --- | --- |

(6)

Savā 2011. gada 29. jūnija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ” (4) Komisija ierosināja Savienības programmu īstenošanai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā vairāk izmantot pastāvošās izpildaģentūras, palielinot to iespējas.

| (7) | Aģentūra ir parādījusi augsta līmeņa zināšanas tehniskajā un finanšu jomā attiecībā uz Savienības programmu pārvaldību. Apmierinātības aptaujas, kas veiktas EACEA pirmā un otrā starpposma novērtējuma ietvaros (2009. un 2013. gadā), parāda, ka labuma guvēji un citas ieinteresētās personas uzskata, ka EACEA sniedz kvalitatīvākus pakalpojumus nekā iepriekšējā programma (Tehniskās palīdzības birojs). EACEA spēj piesaistīt un noturēt augsti kvalificētus darbiniekus, un tas savukārt nodrošina personāla stabilitāti. Lai uzlabotu efektivitāti, Aģentūra pastāvīgi pilnveido savas iekšējās darbības, kā arī tiecas standartizēt pieejas visās programmās. Tā izmanto priekšrocības, ko sniedz tās statuss, jo tā ir valsts iestāde, kas ir īpaši izveidota izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā īstenoto programmu pārvaldībai, un koncentrēšanās uz šiem uzdevumiem uzlabo ES programmu uzskatāmību gan ieinteresēto personu vidū, gan visā sabiedrībā. Viena iestāde, kas pārvalda virkni papildinošu programmu, rada sinerģiju, jo ES darbība kļūst uzskatāmāka, un tas nodrošina savstarpējas priekšrocības visām programmām. EACEA ex-post kontroles kļūdu īpatsvars ir zems, turklāt ievērojami mazāks par 2 %. Otrajā starpposma novērtējumā konstatēts stabils EACEA zināšanu uzlabojums tehniskajā un finanšu jomā, kas savukārt atspoguļojas vispārīgi sekmīgākā Aģentūras darbībā, kā liecina galvenie izpildes pamatrādītāji. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūra ir parādījusi augsta līmeņa zināšanas tehniskajā un finanšu jomā attiecībā uz Savienības programmu pārvaldību. Apmierinātības aptaujas, kas veiktas EACEA pirmā un otrā starpposma novērtējuma ietvaros (2009. un 2013. gadā), parāda, ka labuma guvēji un citas ieinteresētās personas uzskata, ka EACEA sniedz kvalitatīvākus pakalpojumus nekā iepriekšējā programma (Tehniskās palīdzības birojs). EACEA spēj piesaistīt un noturēt augsti kvalificētus darbiniekus, un tas savukārt nodrošina personāla stabilitāti. Lai uzlabotu efektivitāti, Aģentūra pastāvīgi pilnveido savas iekšējās darbības, kā arī tiecas standartizēt pieejas visās programmās. Tā izmanto priekšrocības, ko sniedz tās statuss, jo tā ir valsts iestāde, kas ir īpaši izveidota izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā īstenoto programmu pārvaldībai, un koncentrēšanās uz šiem uzdevumiem uzlabo ES programmu uzskatāmību gan ieinteresēto personu vidū, gan visā sabiedrībā. Viena iestāde, kas pārvalda virkni papildinošu programmu, rada sinerģiju, jo ES darbība kļūst uzskatāmāka, un tas nodrošina savstarpējas priekšrocības visām programmām. EACEA ex-post kontroles kļūdu īpatsvars ir zems, turklāt ievērojami mazāks par 2 %. Otrajā starpposma novērtējumā konstatēts stabils EACEA zināšanu uzlabojums tehniskajā un finanšu jomā, kas savukārt atspoguļojas vispārīgi sekmīgākā Aģentūras darbībā, kā liecina galvenie izpildes pamatrādītāji.

| (8) | Salīdzinot izmaksas ar iespēju visu darīt “iekšējiem dienestiem”, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. panta 1. punktu veiktajā izmaksu un ieguvumu analīzē tika secināts, ka šo uzdevumu pildīšana Komisijā izmaksātu vairāk, proti, par 23 % pašreizējās neto vērtības izteiksmē. Jaunās programmas, kuras paredzēts deleģēt EACEA, atbilst Aģentūras pašreizējām pilnvarām un misijai, kā arī nodrošina tās pašreizējo darbību nepārtrauktību. Vairāku gadu garumā Aģentūra ir izkopusi zināšanas, prasmes un spējas šo programmu pārvaldības jomā. Tāpēc jauno programmu pārvaldībā tiktu izmantota EACEA uzkrātā pieredze un zināšanas programmu pārvaldībā, un tādējādi process būtu produktīvs. Darbību nodošana iekšējiem dienestiem radītu graujošu ietekmi, jo lielāko daļu programmu attiecīgais ģenerāldirektorāts nekad nav iekšēji pārvaldījis, jo tam nav pietiekamu spēju tās iekšēji pārvaldīt. Tādējādi, deleģējot programmu pārvaldību EACEA, tiktu nodrošināta uzņēmējdarbības nepārtrauktība programmas labuma guvējiem un ieinteresētajām personām. Turklāt, deleģējot pārvaldību EACEA, Komisija arī turpmāk varēs vairāk uzmanības pievērst tās institucionāliem uzvedumiem. |
| --- | --- |

(8)

Salīdzinot izmaksas ar iespēju visu darīt “iekšējiem dienestiem”, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 3. panta 1. punktu veiktajā izmaksu un ieguvumu analīzē tika secināts, ka šo uzdevumu pildīšana Komisijā izmaksātu vairāk, proti, par 23 % pašreizējās neto vērtības izteiksmē. Jaunās programmas, kuras paredzēts deleģēt EACEA, atbilst Aģentūras pašreizējām pilnvarām un misijai, kā arī nodrošina tās pašreizējo darbību nepārtrauktību. Vairāku gadu garumā Aģentūra ir izkopusi zināšanas, prasmes un spējas šo programmu pārvaldības jomā. Tāpēc jauno programmu pārvaldībā tiktu izmantota EACEA uzkrātā pieredze un zināšanas programmu pārvaldībā, un tādējādi process būtu produktīvs. Darbību nodošana iekšējiem dienestiem radītu graujošu ietekmi, jo lielāko daļu programmu attiecīgais ģenerāldirektorāts nekad nav iekšēji pārvaldījis, jo tam nav pietiekamu spēju tās iekšēji pārvaldīt. Tādējādi, deleģējot programmu pārvaldību EACEA, tiktu nodrošināta uzņēmējdarbības nepārtrauktība programmas labuma guvējiem un ieinteresētajām personām. Turklāt, deleģējot pārvaldību EACEA, Komisija arī turpmāk varēs vairāk uzmanības pievērst tās institucionāliem uzvedumiem.

| (9) | Lai nodrošinātu izpildaģentūru saskaņotu atpazīstamību, Komisija, nosakot izpildaģentūru jaunās pilnvaras, darba uzdevumus pēc iespējas ir sagrupējusi atbilstoši politikas jomām. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu izpildaģentūru saskaņotu atpazīstamību, Komisija, nosakot izpildaģentūru jaunās pilnvaras, darba uzdevumus pēc iespējas ir sagrupējusi atbilstoši politikas jomām.

| (10) | Aģentūrai būtu jāuztic dažu daļu īstenošana šādās jaunās Savienības programmās un darbībās:






  — | Erasmus+ (5); (cita starpā Mūžizglītības programmas (6), programmas “Jaunatne darbībā” (7) un Erasmus Mundus
   (8) pēctece), |
| --- | --- | --- |

(10)

Aģentūrai būtu jāuztic dažu daļu īstenošana šādās jaunās Savienības programmās un darbībās:

—

Erasmus+ (5); (cita starpā Mūžizglītības programmas (6), programmas “Jaunatne darbībā” (7) un Erasmus Mundus
   (8) pēctece),

| — | “Radošā Eiropa” (9); (cita starpā programmu “Media” (10) un “Kultūra” (11) pēctece), |
| --- | --- |

—

“Radošā Eiropa” (9); (cita starpā programmu “Media” (10) un “Kultūra” (11) pēctece),

| — | “Eiropa pilsoņiem” (12) (programmas “Eiropa pilsoņiem” (13) pēctece), |
| --- | --- |

—

“Eiropa pilsoņiem” (12) (programmas “Eiropa pilsoņiem” (13) pēctece),

| — | “ES palīdzības brīvprātīgie” (14) (izmēģinājuma programmas “Sagatavošanas darbība – Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” pēctece), |
| --- | --- |

—

“ES palīdzības brīvprātīgie” (14) (izmēģinājuma programmas “Sagatavošanas darbība – Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss” pēctece),

| — | projektos augstākās izglītības jomā, kas ietilpst ārējās sadarbības instrumentā (15) (2013. gada ārējās sadarbības instrumentu pēctecība (16)), |
| --- | --- |

—

projektos augstākās izglītības jomā, kas ietilpst ārējās sadarbības instrumentā (15) (2013. gada ārējās sadarbības instrumentu pēctecība (16)),

| — | projektos augstākās izglītības jomā, kas ietilpst daudzgadu finanšu shēmā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (11. Eiropas Attīstības fonds) (17). |
| --- | --- |

—

projektos augstākās izglītības jomā, kas ietilpst daudzgadu finanšu shēmā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam attiecībā uz finansējuma piešķiršanu ES sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (11. Eiropas Attīstības fonds) (17).

| (11) | Aģentūrai arī turpmāk būtu jāuzņemas atbildība par to, lai tiktu īstenotas šādas pašreizējās Savienības programmas un darbības:






  — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (Phare) un kuri paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 3906/89 (18), |
| --- | --- | --- |

(11)

Aģentūrai arī turpmāk būtu jāuzņemas atbildība par to, lai tiktu īstenotas šādas pašreizējās Savienības programmas un darbības:

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (Phare) un kuri paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 3906/89 (18),

| — | Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programma (Media II – Development and distribution (Izstrāde un izplatīšana)) (1996.–2000.), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 95/563/EK (19), |
| --- | --- |

—

Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programma (Media II – Development and distribution (Izstrāde un izplatīšana)) (1996.–2000.), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 95/563/EK (19),

| — | mācību programma Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem (Media II – Training (Mācības)) (1996.–2000.), kas apstiprināta Padomes Lēmumā 95/564/EK (20), |
| --- | --- |

—

mācību programma Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem (Media II – Training (Mācības)) (1996.–2000.), kas apstiprināta Padomes Lēmumā 95/564/EK (20),

| — | otrais posms Kopienas rīcības programmā izglītības jomā “Socrates” (2000.–2006.), kas apstiprināts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 253/2000/EK (21), |
| --- | --- |

—

otrais posms Kopienas rīcības programmā izglītības jomā “Socrates” (2000.–2006.), kas apstiprināts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 253/2000/EK (21),

| — | otrais posms Kopienas rīcības programmā profesionālās izglītības jomā “Leonardo da Vinci” (2000.–2006.), kas apstiprināts Padomes Lēmumā 1999/382/EK (22), |
| --- | --- |

—

otrais posms Kopienas rīcības programmā profesionālās izglītības jomā “Leonardo da Vinci” (2000.–2006.), kas apstiprināts Padomes Lēmumā 1999/382/EK (22),

| — | Kopienas rīcības programma “Jaunatne” (2000.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 1031/2000/EK (23), |
| --- | --- |

—

Kopienas rīcības programma “Jaunatne” (2000.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 1031/2000/EK (23),

| — | programma “Kultūra 2000” (2000.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 508/2000/EK (24), |
| --- | --- |

—

programma “Kultūra 2000” (2000.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 508/2000/EK (24),

| — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (2000.–2006.) un kuri paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (25), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (2000.–2006.) un kuri paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (25),

| — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei, Serbijai un Kosovai (ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1244) (2000.–2006.) un kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (26), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei, Serbijai un Kosovai (ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1244) (2000.–2006.) un kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (26),

| — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA) un kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2698/2000 (27), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA) un kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2698/2000 (27),

| — | trešais posms Eiropas sadarbības projektā augstākās izglītības jomā (Tempus III) (2000.–2006.), kas apstiprināts Padomes Lēmumā 1999/311/EK (28), |
| --- | --- |

—

trešais posms Eiropas sadarbības projektā augstākās izglītības jomā (Tempus III) (2000.–2006.), kas apstiprināts Padomes Lēmumā 1999/311/EK (28),

| — | projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2001/196/EK (29), |
| --- | --- |

—

projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2001/196/EK (29),

| — | projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2001/197/EK (30), |
| --- | --- |

—

projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2001/197/EK (30),

| — | Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes veicināšanas programma (Media Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2006.), kas apstiprināta Padomes Lēmumā 2000/821/EK (31), |
| --- | --- |

—

Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes veicināšanas programma (Media Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2006.), kas apstiprināta Padomes Lēmumā 2000/821/EK (31),

| — | Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem paredzētā mācību programma (Media – Training) (2001.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 163/2001/EK (32), |
| --- | --- |

—

Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem paredzētā mācību programma (Media – Training) (2001.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 163/2001/EK (32),

| — | vairākgadu programma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) efektīvai integrēšanai izglītības un mācību sistēmās Eiropā (“e-mācību programma”) (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2318/2003/EK (33), |
| --- | --- |

—

vairākgadu programma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) efektīvai integrēšanai izglītības un mācību sistēmās Eiropā (“e-mācību programma”) (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2318/2003/EK (33),

| — | Kopienas rīcības programma aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (2004.–2006.), kas apstiprināta Padomes Lēmumā 2004/100/EK (34), |
| --- | --- |

—

Kopienas rīcības programma aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (2004.–2006.), kas apstiprināta Padomes Lēmumā 2004/100/EK (34),

| — | Kopienas rīcības programma, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 790/2004/EK (35), |
| --- | --- |

—

Kopienas rīcības programma, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 790/2004/EK (35),

| — | Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un mācību jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 791/2004/EK (36), |
| --- | --- |

—

Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un mācību jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 791/2004/EK (36),

| — | Kopienas rīcības programma, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 792/2004/EK (37), |
| --- | --- |

—

Kopienas rīcības programma, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 792/2004/EK (37),

| — | programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (“Erasmus Mundus”) (2004.–2008.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2317/2003/EK (38), |
| --- | --- |

—

programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (“Erasmus Mundus”) (2004.–2008.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2317/2003/EK (38),

| — | projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno programmu sadarbībai augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2006/910/EK (39), |
| --- | --- |

—

projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno programmu sadarbībai augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2006/910/EK (39),

| — | projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, mācību un jaunatnes jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2006/964/EK (40), |
| --- | --- |

—

projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, mācību un jaunatnes jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Padomes Lēmumā 2006/964/EK (40),

| — | rīcības programma mūžizglītības jomā “Lifelong Learning” (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1720/2006/EK (41), |
| --- | --- |

—

rīcības programma mūžizglītības jomā “Lifelong Learning” (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1720/2006/EK (41),

| — | programma “Kultūra” (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1855/2006/EK (42), |
| --- | --- |

—

programma “Kultūra” (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1855/2006/EK (42),

| — | programma “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1904/2006/EK (43), |
| --- | --- |

—

programma “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1904/2006/EK (43),

| — | programma “Jaunatne darbībā” (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1719/2006/EK (44), |
| --- | --- |

—

programma “Jaunatne darbībā” (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1719/2006/EK (44),

| — | atbalsta programma Eiropas audiovizuālajā nozarē (“Media 2007”) (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1718/2006/EK (45), |
| --- | --- |

—

atbalsta programma Eiropas audiovizuālajā nozarē (“Media 2007”) (2007.–2013.), kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1718/2006/EK (45),

| — | rīcības programma “Erasmus Mundus (II)” (2009.–2013.), lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1298/2008/EK (46), |
| --- | --- |

—

rīcības programma “Erasmus Mundus (II)” (2009.–2013.), lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, kas apstiprināta Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1298/2008/EK (46),

| — | programma sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (Media Mundus) (2011.–2013.), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (47), |
| --- | --- |

—

programma sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (Media Mundus) (2011.–2013.), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (47),

| — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par palīdzību sadarbībai ekonomikas jomā ar Āzijas jaunattīstības valstīm un kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 443/92 (48), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par palīdzību sadarbībai ekonomikas jomā ar Āzijas jaunattīstības valstīm un kuri apstiprināti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 443/92 (48),

| — | projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) noteikumiem, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (49), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) noteikumiem, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (49),

| — | projekti pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības, kā arī jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta noteikumiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (50), |
| --- | --- |

—

projekti pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības, kā arī jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta noteikumiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (50),

| — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (51), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (51),

| — | projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (52), |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (52),

| — | projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt no Eiropas Attīstības fonda saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Padomes Lēmums 2003/159/EK (53)) un kur grozījumi izdarīti ar nolīgumu, kurš parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (Padomes Lēmums 2005/599/EK (54)). |
| --- | --- |

—

projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt no Eiropas Attīstības fonda saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Padomes Lēmums 2003/159/EK (53)) un kur grozījumi izdarīti ar nolīgumu, kurš parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (Padomes Lēmums 2005/599/EK (54)).

| (12) | Minēto programmu un pasākumu daļu pārvaldība ietver tādu tehnisku projektu īstenošanu, kas nav saistīti ar politisku lēmumu pieņemšanu, bet paredz augsta līmeņa zināšanas tehniskajā un finanšu jomā visā projekta ciklā. |
| --- | --- |

(12)

Minēto programmu un pasākumu daļu pārvaldība ietver tādu tehnisku projektu īstenošanu, kas nav saistīti ar politisku lēmumu pieņemšanu, bet paredz augsta līmeņa zināšanas tehniskajā un finanšu jomā visā projekta ciklā.

| (13) | Lai garantētu saskaņotu šā lēmuma un attiecīgo programmu laikus īstenošanu, ir jānodrošina, ka, sākot no dienas, kad šīs programmas stājas spēkā, Aģentūra pilda tai uzticētos uzdevumus saistībā ar šo programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

(13)

Lai garantētu saskaņotu šā lēmuma un attiecīgo programmu laikus īstenošanu, ir jānodrošina, ka, sākot no dienas, kad šīs programmas stājas spēkā, Aģentūra pilda tai uzticētos uzdevumus saistībā ar šo programmu īstenošanu.

| (14) | Būtu jānodibina Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra. Tai vajadzētu aizstāt Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru, kura izveidota ar Lēmumu 2009/336/EK, un būt tās pēctecei. Tai vajadzētu darboties saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 58/2003 noteiktajiem vispārējiem statūtiem. |
| --- | --- |

(14)

Būtu jānodibina Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra. Tai vajadzētu aizstāt Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru, kura izveidota ar Lēmumu 2009/336/EK, un būt tās pēctecei. Tai vajadzētu darboties saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 58/2003 noteiktajiem vispārējiem statūtiem.

| (15) | Lēmums 2009/336/EK, ar ko izveido izpildaģentūru, būtu jāatceļ un būtu jānosaka pārejas noteikumi. |
| --- | --- |

(15)

Lēmums 2009/336/EK, ar ko izveido izpildaģentūru, būtu jāatceļ un būtu jānosaka pārejas noteikumi.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izveide un darbības ilgums

Tiek izveidota Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (turpmāk tekstā “Aģentūra”) laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 31. decembrim, un tās statūtus nosaka Regula (EK) Nr. 58/2003.

2. pants

Atrašanās vieta

Aģentūra atrodas Briselē.

3. pants

Mērķi un uzdevumi

1.   Aģentūrai uztic īstenot dažas daļas šādās Savienības programmās:

| a) | Erasmus+; |
| --- | --- |

a)

Erasmus+;

| b) | programmā “Radošā Eiropa”; |
| --- | --- |

b)

programmā “Radošā Eiropa”;

| c) | programmā “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

c)

programmā “Eiropa pilsoņiem”;

| d) | Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā – ES palīdzības brīvprātīgie; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusā – ES palīdzības brīvprātīgie;

| e) | projektos augstākās izglītības jomā saskaņā ar šādiem ārējās sadarbības instrumentiem:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pirmsiestāšanās palīdzības instrumentu (IPA II) (55), |
| --- | --- | --- |

e)

projektos augstākās izglītības jomā saskaņā ar šādiem ārējās sadarbības instrumentiem:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par pirmsiestāšanās palīdzības instrumentu (IPA II) (55),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (56), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (56),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (57), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (57),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (58), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm (58),

| — | Padomes Regulu par vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (59). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu par vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (59).

Šā punkta pirmā daļa ir spēkā, sākot no datuma, kad katra šajos apakšpunktos minētā programma stājas spēkā.

2.   Aģentūrai uztic īstenot dažu daļu pārmantotās darbības šādās Savienības programmās:

| a) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (Phare) un kuri paredzēti Regulā (EEK) Nr. 3906/89; |
| --- | --- |

a)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par ekonomisko palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (Phare) un kuri paredzēti Regulā (EEK) Nr. 3906/89;

| b) | Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programmā (Media II – Development and distribution (Izstrāde un izplatīšana)) (1996.–2000.), kas izveidota ar Lēmumu 95/563/EK; |
| --- | --- |

b)

Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programmā (Media II – Development and distribution (Izstrāde un izplatīšana)) (1996.–2000.), kas izveidota ar Lēmumu 95/563/EK;

| c) | mācību programmā Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem (Media II – Training (Mācības)) (1996.–2000.), kas apstiprināta Lēmumā 95/564/EK; |
| --- | --- |

c)

mācību programmā Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem (Media II – Training (Mācības)) (1996.–2000.), kas apstiprināta Lēmumā 95/564/EK;

| d) | otrajā posmā Kopienas rīcības programmā izglītības jomā “Socrates” (2000.–2006.), kas apstiprināts Lēmumā Nr. 253/2000/EK; |
| --- | --- |

d)

otrajā posmā Kopienas rīcības programmā izglītības jomā “Socrates” (2000.–2006.), kas apstiprināts Lēmumā Nr. 253/2000/EK;

| e) | otrajā posmā Kopienas rīcības programmā profesionālās izglītības jomā “Leonardo da Vinci” (2000.–2006.), kas apstiprināts Lēmumā 1999/382/EK; |
| --- | --- |

e)

otrajā posmā Kopienas rīcības programmā profesionālās izglītības jomā “Leonardo da Vinci” (2000.–2006.), kas apstiprināts Lēmumā 1999/382/EK;

| f) | Kopienas rīcības programmā “Jaunatne” (2000.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1031/2000/EK; |
| --- | --- |

f)

Kopienas rīcības programmā “Jaunatne” (2000.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1031/2000/EK;

| g) | programmā “Kultūra 2000” (2000.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 508/2000/EK; |
| --- | --- |

g)

programmā “Kultūra 2000” (2000.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 508/2000/EK;

| h) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (2000.–2006.) un kuri paredzēti Regulā (EK, Euratom) Nr. 99/2000; |
| --- | --- |

h)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (2000.–2006.) un kuri paredzēti Regulā (EK, Euratom) Nr. 99/2000;

| i) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei, Serbijai un Kosovai (ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1244) (2000.–2006.) un kuri apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2666/2000; |
| --- | --- |

i)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei, Serbijai un Kosovai (ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1244) (2000.–2006.) un kuri apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2666/2000;

| j) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA) un kuri apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2698/2000; |
| --- | --- |

j)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (MEDA) un kuri apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2698/2000;

| k) | trešajā posmā Eiropas sadarbības projektā augstākās izglītības jomā (Tempus III) (2000.–2006.), kas apstiprināts Lēmumā 1999/311/EK; |
| --- | --- |

k)

trešajā posmā Eiropas sadarbības projektā augstākās izglītības jomā (Tempus III) (2000.–2006.), kas apstiprināts Lēmumā 1999/311/EK;

| l) | projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Lēmumā 2001/196/EK; |
| --- | --- |

l)

projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Lēmumā 2001/196/EK;

| m) | projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Lēmumā 2001/197/EK; |
| --- | --- |

m)

projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā (2001.–2005.) un kas apstiprināts Lēmumā 2001/197/EK;

| n) | Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes veicināšanas programmā (Media Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā 2000/821/EK; |
| --- | --- |

n)

Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes veicināšanas programmā (Media Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā 2000/821/EK;

| o) | Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem paredzētā mācību programmā (Media – Training) (2001.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 163/2001/EK; |
| --- | --- |

o)

Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem paredzētā mācību programmā (Media – Training) (2001.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 163/2001/EK;

| p) | vairākgadu programmā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) efektīvai integrēšanai izglītības un mācību sistēmās Eiropā (“e-mācību programma”) (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 2318/2003/EK; |
| --- | --- |

p)

vairākgadu programmā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) efektīvai integrēšanai izglītības un mācību sistēmās Eiropā (“e-mācību programma”) (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 2318/2003/EK;

| q) | Kopienas rīcības programmā aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā 2004/100/EK; |
| --- | --- |

q)

Kopienas rīcības programmā aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā 2004/100/EK;

| r) | Kopienas rīcības programmā, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 790/2004/EK; |
| --- | --- |

r)

Kopienas rīcības programmā, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 790/2004/EK;

| s) | Kopienas rīcības programmā, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un mācību jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 791/2004/EK; |
| --- | --- |

s)

Kopienas rīcības programmā, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un mācību jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 791/2004/EK;

| t) | Kopienas rīcības programmā, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 792/2004/EK; |
| --- | --- |

t)

Kopienas rīcības programmā, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (2004.–2006.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 792/2004/EK;

| u) | programmā, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (“Erasmus Mundus”) (2004.–2008.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 2317/2003/EK; |
| --- | --- |

u)

programmā, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (“Erasmus Mundus”) (2004.–2008.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 2317/2003/EK;

| v) | projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno programmu sadarbībai augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Lēmumā 2006/910/EK; |
| --- | --- |

v)

projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno programmu sadarbībai augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Lēmumā 2006/910/EK;

| w) | projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, mācību un jaunatnes jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Lēmumā 2006/964/EK; |
| --- | --- |

w)

projektos, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, mācību un jaunatnes jomā (2006.–2013.) un kas apstiprināts Lēmumā 2006/964/EK;

| x) | rīcības programmā mūžizglītības jomā “Lifelong Learning” (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1720/2006/EK; |
| --- | --- |

x)

rīcības programmā mūžizglītības jomā “Lifelong Learning” (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1720/2006/EK;

| y) | programmā “Kultūra” (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1855/2006/EK; |
| --- | --- |

y)

programmā “Kultūra” (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1855/2006/EK;

| z) | programmā “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1904/2006/EK; |
| --- | --- |

z)

programmā “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1904/2006/EK;

| (aa) | programmā “Jaunatne darbībā” (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1719/2006/EK; |
| --- | --- |

(aa)

programmā “Jaunatne darbībā” (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1719/2006/EK;

| (bb) | atbalsta programmā Eiropas audiovizuālajā nozarē (“Media 2007”) (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1718/2006/EK; |
| --- | --- |

(bb)

atbalsta programmā Eiropas audiovizuālajā nozarē (“Media 2007”) (2007.–2013.), kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1718/2006/EK;

| (cc) | rīcības programmā “Erasmus Mundus (II)” (2009.–2013.), lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1298/2008/EK; |
| --- | --- |

(cc)

rīcības programmā “Erasmus Mundus (II)” (2009.–2013.), lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, kas apstiprināta Lēmumā Nr. 1298/2008/EK;

| (dd) | programmā sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (Media Mundus) (2011.–2013.), kas izveidota ar Lēmumu 1041/2009/EK; |
| --- | --- |

(dd)

programmā sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (Media Mundus) (2011.–2013.), kas izveidota ar Lēmumu 1041/2009/EK;

| (ee) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par palīdzību sadarbībai ekonomikas jomā ar Āzijas jaunattīstības valstīm un kuri apstiprināti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 443/92; |
| --- | --- |

(ee)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par palīdzību sadarbībai ekonomikas jomā ar Āzijas jaunattīstības valstīm un kuri apstiprināti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 443/92;

| (ff) | projektos augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) noteikumiem, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006; |
| --- | --- |

(ff)

projektos augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) noteikumiem, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1085/2006;

| (gg) | projektos pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības, kā arī jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta noteikumiem, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006; |
| --- | --- |

(gg)

projektos pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības, kā arī jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta noteikumiem, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1638/2006;

| (hh) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006; |
| --- | --- |

(hh)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006;

| (ii) | projektos augstākās izglītības un jaunatnes lietu jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1934/2006; |
| --- | --- |

(ii)

projektos augstākās izglītības un jaunatnes lietu jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumenta noteikumiem sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1934/2006;

| (jj) | projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt no Eiropas Attīstības fonda saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Lēmums 2003/159/EK) un kur grozījumi izdarīti ar nolīgumu, kurš parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (Lēmums 2005/599/EK). |
| --- | --- |

(jj)

projektos augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt no Eiropas Attīstības fonda saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Lēmums 2003/159/EK) un kur grozījumi izdarīti ar nolīgumu, kurš parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (Lēmums 2005/599/EK).

3.   Aģentūra ir atbildīga par turpmāk minētajiem uzdevumiem, kas saistīti ar 1. un 2. punktā minēto Savienības programmu daļu īstenošanu:

| a) | visu programmas īstenošanas posmu un visu konkrētu projektu dzīves cikla posmu pārvaldību, pamatojoties uz attiecīgajām Komisijas pieņemtajām darba programmām, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
| --- | --- |

a)

visu programmas īstenošanas posmu un visu konkrētu projektu dzīves cikla posmu pārvaldību, pamatojoties uz attiecīgajām Komisijas pieņemtajām darba programmām, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras;

| b) | budžeta izpildes dokumentu pieņemšanu attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī visu to darbību veikšanu, kas vajadzīgas attiecīgās programmas pārvaldībai, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras; |
| --- | --- |

b)

budžeta izpildes dokumentu pieņemšanu attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī visu to darbību veikšanu, kas vajadzīgas attiecīgās programmas pārvaldībai, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras;

| c) | atbalsta nodrošināšanu programmas īstenošanā, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras, tostarp atbalsta sniegšanu izplatīšanas pasākumos attiecīgā gadījumā sadarbībā ar valstu aģentūrām; |
| --- | --- |

c)

atbalsta nodrošināšanu programmas īstenošanā, ja Komisija deleģēšanas aktā tai ir piešķīrusi attiecīgas pilnvaras, tostarp atbalsta sniegšanu izplatīšanas pasākumos attiecīgā gadījumā sadarbībā ar valstu aģentūrām;

| d) | informācijas tīkla par izglītību Eiropā (“Eurydice”) ieviešanu Savienības līmenī un pasākumu īstenošanu, lai uzlabotu izpratni un zināšanas par jaunatnes jomu; |
| --- | --- |

d)

informācijas tīkla par izglītību Eiropā (“Eurydice”) ieviešanu Savienības līmenī un pasākumu īstenošanu, lai uzlabotu izpratni un zināšanas par jaunatnes jomu;

| e) | pasākumu īstenošanu Savienības līmenī, lai uzlabotu izpratni un zināšanas par arodizglītību un mācībām. |
| --- | --- |

e)

pasākumu īstenošanu Savienības līmenī, lai uzlabotu izpratni un zināšanas par arodizglītību un mācībām.

4.   Ja to paredz deleģēšanas akts, Aģentūra var uzņemties atbildību par administratīvo un loģistikas atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu iestādēm, kuras ievieš programmu, un to dara, ņemot vērā aktā minēto programmu darbības jomu.

4. pants

Amata pilnvaru laiks

1.   Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz diviem gadiem.

2.   Aģentūras direktoru ieceļ uz četriem gadiem.

5. pants

Uzraudzība un ziņošana

Aģentūra atrodas Komisijas uzraudzībā un regulāri ziņo Komisijai par tai uzticēto Savienības programmu vai to daļu īstenošanas gaitu, ievērojot deleģēšanas aktā paredzēto kārtību un ziņojumu iesniegšanas termiņus.

6. pants

Darbības budžeta izpilde

Aģentūra izpilda savu darbības budžetu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1653/2004 (60) noteikumiem.

7. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Lēmumu 2009/336/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra. Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.

2.   Aģentūru uzskata par tās izpildaģentūras likumīgo tiesību pārņēmēju, kura izveidota ar Lēmumu 2009/336/EK.

3.   Neskarot deleģēšanas aktā paredzēto norīkoto ierēdņu klasificēšanas pakāpē pārskatīšanu, šis lēmums neietekmē Aģentūrā strādājošo darbinieku, tostarp tās direktora, tiesības un pienākumus.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Briselē, 2013. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2005., 35. lpp.

2

(3)  OV L 101, 21.4.2009., 26. lpp.

3

(4)  COM(2011) 500 galīgā redakcija.

4

(5)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido “Erasmus VISIEM”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā, COM(2011) 788, 2011. gada 23. novembris (turpmāk “programma Erasmus+).

5

Erasmus

Erasmus

(6)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

6

(7)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

7

(8)  OV L 340, 19.12.2008., 83. lpp.

8

(9)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”, COM(2011) 785, 2011. gada 23. novembris.

9

(10)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

10

(11)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

11

(12)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, COM(2011) 884, 2011. gada 14. decembris.

12

(13)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

13

(14)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ES palīdzības brīvprātīgie, COM(2012) 514.

14

(15)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm, COM(2011) 843; Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, COM(2011) 840; Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu COM(2011) 839; Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI II) COM(2011) 838.

15

(16)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.; OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.; OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

16

(17)  COM(2011) 837 galīgā redakcija.

17

(18)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.

18

(19)  OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.

19

(20)  OV L 321, 30.12.1995., 33. lpp.

20

(21)  OV L 28, 3.2.2000., 1. lpp.

21

(22)  OV L 146, 11.6.1999., 33. lpp.

22

(23)  OV L 117, 18.5.2000., 1. lpp.

23

(24)  OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.

24

(25)  OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp.

25

(26)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.

26

(27)  OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.

27

(28)  OV L 120, 8.5.1999., 30. lpp.

28

(29)  OV L 71, 13.3.2001., 7. lpp.

29

(30)  OV L 71, 13.3.2001., 15. lpp.

30

(31)  OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp.

31

(32)  OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.

32

(33)  OV L 345, 31.12.2003., 9. lpp.

33

(34)  OV L 30, 4.2.2004., 6. lpp.

34

(35)  OV L 138, 30.4.2004., 24. lpp.

35

(36)  OV L 138, 30.4.2004., 31. lpp.

36

(37)  OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.

37

(38)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

38

(39)  OV L 346, 9.12.2006., 33. lpp.

39

(40)  OV L 397, 30.12.2006., 14. lpp.

40

(41)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

41

(42)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

42

(43)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

43

(44)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

44

(45)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

45

(46)  OV L 340, 19.12.2008., 83. lpp.

46

(47)  OV L 288, 4.11.2009., 10. lpp.

47

(48)  OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.

48

(49)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

49

(50)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

50

(51)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

51

(52)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

52

(53)  OV L 65, 8.3.2003., 27. lpp.

53

(54)  OV L 209, 11.8.2005., 26. lpp.

54

(55)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI II), COM(2011) 838.

55

(56)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, COM(2011) 839.

56

(57)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, COM(2011) 840.

57

(58)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Partnerības instrumentu sadarbībai ar trešām valstīm, COM(2011) 843.

58

(59)  Priekšlikums Padomes Regulai par vienpadsmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu, COM(2013) 445.

59

(60)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

60

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/54

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 28/13/COL

(2013. gada 30. janvāris),

ar kuru astoņdesmit astoto reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu nodaļu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (2) un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 24. pantu,

atgādinot procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (3), kurus Iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī,

Tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde izdod paziņojumus vai pamatnostādnes par jautājumiem, kas aplūkoti EEZ līgumā, ja minētajā līgumā vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgumā tas skaidri paredzēts vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.

Eiropas Komisija 2012. gada 6. decembrī pieņēma jaunu paziņojumu par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai
   (4).

Minētais paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju jāpieņem tiesību akti atbilstoši Eiropas Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem.

Ir veiktas apspriedes ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieviešot jaunu nodaļu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2013. gada 30. janvārī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Oda Helen SLETNES

priekšsēdētāja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolēģijas locekle

---

(1)  “EEZ līgums”.

1

(2)  “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”.

2

(3)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī; tās ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. Turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Komisijas Paziņojums dalībvalstīm par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai (OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR ĪSTERMIŅA EKSPORTA KREDĪTA APDROŠINĀŠANU
   (1)

1   Ievads

| (1) | Eksporta subsīdijas var negatīvi ietekmēt tirgus konkurenci starp potenciāli konkurējošiem preču un pakalpojumu piegādātājiem. Tāpēc Eiropas Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”), ievērojot savu EK Līgumā un EEZ līgumā noteikto konkurences aizstāvju lomu, vienmēr ir stingri nosodījušas eksporta atbalstu Eiropas Ekonomikas zonas iekšējai tirdzniecībai un eksportam ārpus Eiropas Ekonomikas zonas. Lai novērstu, ka EEZ valstu atbalsts eksporta kredīta apdrošināšanai kropļo konkurenci, nepieciešams precizēt šā atbalsta novērtējumu saskaņā ar EEZ valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Eksporta subsīdijas var negatīvi ietekmēt tirgus konkurenci starp potenciāli konkurējošiem preču un pakalpojumu piegādātājiem. Tāpēc Eiropas Komisija un EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”), ievērojot savu EK Līgumā un EEZ līgumā noteikto konkurences aizstāvju lomu, vienmēr ir stingri nosodījušas eksporta atbalstu Eiropas Ekonomikas zonas iekšējai tirdzniecībai un eksportam ārpus Eiropas Ekonomikas zonas. Lai novērstu, ka EEZ valstu atbalsts eksporta kredīta apdrošināšanai kropļo konkurenci, nepieciešams precizēt šā atbalsta novērtējumu saskaņā ar EEZ valsts atbalsta noteikumiem.

| (2) | Iestāde 1998. gadā savās pamatnostādnēs par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu (2) noteica valsts iejaukšanās principus. Bija paredzēts, ka 1998. gada pamatnostādnes piemēros gandrīz piecus gadus, sākot no 1998. gada 1. jūnija. Vēlāk pamatnostādnes tika grozītas, un to piemērošanas periodu pagarināja 2001. gadā (3). |
| --- | --- |

(2)

Iestāde 1998. gadā savās pamatnostādnēs par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu (2) noteica valsts iejaukšanās principus. Bija paredzēts, ka 1998. gada pamatnostādnes piemēros gandrīz piecus gadus, sākot no 1998. gada 1. jūnija. Vēlāk pamatnostādnes tika grozītas, un to piemērošanas periodu pagarināja 2001. gadā (3).

| (3) | Pieredze, kas gūta, piemērojot 1998. gada pamatnostādnes, īpaši finanšu krīzes laikā 2009.–2011. gadā, norāda uz to, ka būtu jāpārskata politika, ko Iestāde piemēro šajā jomā. |
| --- | --- |

(3)

Pieredze, kas gūta, piemērojot 1998. gada pamatnostādnes, īpaši finanšu krīzes laikā 2009.–2011. gadā, norāda uz to, ka būtu jāpārskata politika, ko Iestāde piemēro šajā jomā.

| (4) | Šajās pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi palīdzēs nodrošināt, ka valsts atbalsts nekropļo konkurenci starp privātiem un valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredīta apdrošinātājiem, un radīt vienlīdzīgus nosacījumus eksportētājiem. |
| --- | --- |

(4)

Šajās pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi palīdzēs nodrošināt, ka valsts atbalsts nekropļo konkurenci starp privātiem un valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredīta apdrošinātājiem, un radīt vienlīdzīgus nosacījumus eksportētājiem.

| (5) | Pamatnostādņu nolūks ir sniegt EBTA valstīm sīkākas norādes par principiem, ko Iestāde plāno izmantot, interpretējot EEZ līguma 61. un 62. pantu un piemērojot šos pantus īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai. Pamatnostādnēm būtu jāpadara Iestādes politika šajā jomā pēc iespējas pārredzamāka, un būtu jānodrošina paredzamība un vienlīdzīga attieksme. Tādēļ šajās pamatnostādnēs ir paredzēti vairāki nosacījumi, kas jāievēro, ja valsts apdrošinātāji vēlas darboties īstermiņa kredīta apdrošināšanas nododamo risku tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Pamatnostādņu nolūks ir sniegt EBTA valstīm sīkākas norādes par principiem, ko Iestāde plāno izmantot, interpretējot EEZ līguma 61. un 62. pantu un piemērojot šos pantus īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai. Pamatnostādnēm būtu jāpadara Iestādes politika šajā jomā pēc iespējas pārredzamāka, un būtu jānodrošina paredzamība un vienlīdzīga attieksme. Tādēļ šajās pamatnostādnēs ir paredzēti vairāki nosacījumi, kas jāievēro, ja valsts apdrošinātāji vēlas darboties īstermiņa kredīta apdrošināšanas nododamo risku tirgū.

| (6) | Šo pamatnostādņu darbības jomā neietilpst riski, kas principā nav nododami. |
| --- | --- |

(6)

Šo pamatnostādņu darbības jomā neietilpst riski, kas principā nav nododami.

| (7) | Šo pamatnostādņu 2. iedaļā ir norādīta to darbības joma un sniegtas izmantotās definīcijas. 3. iedaļa attiecas uz EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērojamību un vispārējo valsts atbalsta aizliegumu attiecībā uz eksporta kredīta nododamo risku apdrošināšanu. Visbeidzot, 4. iedaļā ir paredzēti daži izņēmumi attiecībā uz nododamo risku definīciju un noteikti valsts iejaukšanās nosacījumi attiecībā uz pagaidu nenododamo risku apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(7)

Šo pamatnostādņu 2. iedaļā ir norādīta to darbības joma un sniegtas izmantotās definīcijas. 3. iedaļa attiecas uz EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērojamību un vispārējo valsts atbalsta aizliegumu attiecībā uz eksporta kredīta nododamo risku apdrošināšanu. Visbeidzot, 4. iedaļā ir paredzēti daži izņēmumi attiecībā uz nododamo risku definīciju un noteikti valsts iejaukšanās nosacījumi attiecībā uz pagaidu nenododamo risku apdrošināšanu.

2   Pamatnostādņu darbības joma un definīcijas

2.1   Darbības joma

| (8) | Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs noteiktos principus tikai eksporta kredīta apdrošināšanai ar riska periodu, kas nepārsniedz divus gadus. Visi citi eksporta finansēšanas instrumenti neietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs noteiktos principus tikai eksporta kredīta apdrošināšanai ar riska periodu, kas nepārsniedz divus gadus. Visi citi eksporta finansēšanas instrumenti neietilpst šo pamatnostādņu darbības jomā.

2.2   Definīcijas

| (9) | Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas: | “kopapdrošināšana” ir katra apdrošinātā zaudējuma procentuālais apjoms, ko apdrošinātājs neatlīdzina un kas jāsedz citam apdrošinātājam; |
| --- | --- | --- |

(9)

Šajās pamatnostādnēs piemēro šādas definīcijas:

“kopapdrošināšana” ir katra apdrošinātā zaudējuma procentuālais apjoms, ko apdrošinātājs neatlīdzina un kas jāsedz citam apdrošinātājam;

| | “kredīta periods” ir laiks, kas atvēlēts pircējam, lai samaksātu par piegādātajām precēm un pakalpojumiem saskaņā ar eksporta kredīta darījumu; |
| --- | --- |

“kredīta periods” ir laiks, kas atvēlēts pircējam, lai samaksātu par piegādātajām precēm un pakalpojumiem saskaņā ar eksporta kredīta darījumu;

| | “komercriski” ir riski, kas jo īpaši ietver:






  — | līguma patvaļīgu laušanu no pircēja puses, t. i., privāta pircēja patvaļīgi pieņemtu lēmumu pārtraukt vai izbeigt līgumu bez leģitīma iemesla, |
| --- | --- | --- |

“komercriski” ir riski, kas jo īpaši ietver:

—

līguma patvaļīgu laušanu no pircēja puses, t. i., privāta pircēja patvaļīgi pieņemtu lēmumu pārtraukt vai izbeigt līgumu bez leģitīma iemesla,

| — | privāta pircēja patvaļīgu atteikumu pieņemt preces, uz kurām attiecas līgums, bez leģitīma iemesla, |
| --- | --- |

—

privāta pircēja patvaļīgu atteikumu pieņemt preces, uz kurām attiecas līgums, bez leģitīma iemesla,

| — | privāta pircēja vai tā galvotāja maksātnespēju, |
| --- | --- |

—

privāta pircēja vai tā galvotāja maksātnespēju,

| — | saistību ilgstošu nepildīšanu, t. i., risku, ka privāts pircējs un galvotājs nesamaksā parādu, kas izriet no līguma; |
| --- | --- |

—

saistību ilgstošu nepildīšanu, t. i., risku, ka privāts pircējs un galvotājs nesamaksā parādu, kas izriet no līguma;

| | “eksporta kredīta apdrošināšana” ir apdrošināšanas produkts, ar ko apdrošinātājs eksporta darījumā nodrošina apdrošināšanu pret komercrisku un politisko risku saistībā ar maksājuma saistībām; |
| --- | --- |

“eksporta kredīta apdrošināšana” ir apdrošināšanas produkts, ar ko apdrošinātājs eksporta darījumā nodrošina apdrošināšanu pret komercrisku un politisko risku saistībā ar maksājuma saistībām;

| | “ražošanas periods” ir laiks no pasūtījuma veikšanas dienas līdz preču vai pakalpojumu piegādes dienai; |
| --- | --- |

“ražošanas periods” ir laiks no pasūtījuma veikšanas dienas līdz preču vai pakalpojumu piegādes dienai;

| | “nododamie riski” ir komercriski un politiskie riski, kuriem maksimālais riska periods nepārsniedz divus gadus un kuri ir attiecināmi uz valsts un privātiem pircējiem valstīs, kas norādītas papildinājumā; visi pārējie riski šajās pamatnostādnēs uzskatāmi par nenododamiem; |
| --- | --- |

“nododamie riski” ir komercriski un politiskie riski, kuriem maksimālais riska periods nepārsniedz divus gadus un kuri ir attiecināmi uz valsts un privātiem pircējiem valstīs, kas norādītas papildinājumā; visi pārējie riski šajās pamatnostādnēs uzskatāmi par nenododamiem;

| | “politiskie riski” ir riski, kas jo īpaši ietver:






  — | risku, ka valsts pircējs vai valsts neļauj pabeigt darījumu vai nesamaksā noteiktajā termiņā, |
| --- | --- | --- |

“politiskie riski” ir riski, kas jo īpaši ietver:

—

risku, ka valsts pircējs vai valsts neļauj pabeigt darījumu vai nesamaksā noteiktajā termiņā,

| — | risku, ko individuāls pircējs nevar ietekmēt vai kas ir ārpus šā pircēja atbildības jomas, |
| --- | --- |

—

risku, ko individuāls pircējs nevar ietekmēt vai kas ir ārpus šā pircēja atbildības jomas,

| — | risku, ka valsts nenodod apdrošinātās personas valstij naudas summas, ko samaksājuši pircēji, kuru domicils ir minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

risku, ka valsts nenodod apdrošinātās personas valstij naudas summas, ko samaksājuši pircēji, kuru domicils ir minētajā valstī,

| — | risku, ka ārpus apdrošinātāja valsts notiek force majeure gadījums, kas varētu ietvert karam līdzīgus notikumus, ciktāl pret to ietekmi nav sniegta citāda veida apdrošināšana; |
| --- | --- |

—

risku, ka ārpus apdrošinātāja valsts notiek force majeure gadījums, kas varētu ietvert karam līdzīgus notikumus, ciktāl pret to ietekmi nav sniegta citāda veida apdrošināšana;

| | “privāts kredīta apdrošinātājs” ir uzņēmums vai organizācija, kas nav valsts apdrošinātājs un kas nodrošina eksporta kredīta apdrošināšanu; |
| --- | --- |

“privāts kredīta apdrošinātājs” ir uzņēmums vai organizācija, kas nav valsts apdrošinātājs un kas nodrošina eksporta kredīta apdrošināšanu;

| | “kvotu daļa” ir pārapdrošināšana, kad apdrošinātājam jānodod un pārapdrošinātājam jāpieņem katra riska noteikta procentuālā daļa noteiktā uzņēmējdarbības kategorijā saskaņā ar apdrošinātāja izsniegtu polisi; |
| --- | --- |

“kvotu daļa” ir pārapdrošināšana, kad apdrošinātājam jānodod un pārapdrošinātājam jāpieņem katra riska noteikta procentuālā daļa noteiktā uzņēmējdarbības kategorijā saskaņā ar apdrošinātāja izsniegtu polisi;

| | “pārapdrošināšana” ir apdrošināšana, ko apdrošinātājs iegādājas no cita apdrošinātāja, lai pārvaldītu risku, samazinot savu risku; |
| --- | --- |

“pārapdrošināšana” ir apdrošināšana, ko apdrošinātājs iegādājas no cita apdrošinātāja, lai pārvaldītu risku, samazinot savu risku;

| | “riska periods” ir ražošanas perioda un kredīta perioda summa; |
| --- | --- |

“riska periods” ir ražošanas perioda un kredīta perioda summa;

| | “viena riska apdrošināšanas segums” ir apdrošināšanas segums visiem pārdošanas darījumiem ar vienu pircēju vai vienam līgumam ar vienu pircēju; |
| --- | --- |

“viena riska apdrošināšanas segums” ir apdrošināšanas segums visiem pārdošanas darījumiem ar vienu pircēju vai vienam līgumam ar vienu pircēju;

| | “valsts apdrošinātājs” ir uzņēmums vai cita organizācija, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu ar EEZ valsts atbalstu vai tās vārdā, vai EEZ valsts, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu; |
| --- | --- |

“valsts apdrošinātājs” ir uzņēmums vai cita organizācija, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu ar EEZ valsts atbalstu vai tās vārdā, vai EEZ valsts, kas sniedz eksporta kredīta apdrošināšanu;

| | “papildapdrošināšana” ir cita apdrošinātāja nodrošināts apdrošināšanas segums virs noteiktā kredītlimita; |
| --- | --- |

“papildapdrošināšana” ir cita apdrošinātāja nodrošināts apdrošināšanas segums virs noteiktā kredītlimita;

| | “vispārēja apdrošināšanas polise” ir kredīta apdrošināšanas polise, kas nav viena riska apdrošināšanas segums; t. i., kredīta apdrošināšanas polise, kas sedz visu vai lielāko daļu apdrošinātās personas pārdošanas ar kredītu, kā arī saņemamos maksājumus, kas izriet no pārdošanas vairākiem pircējiem. |
| --- | --- |

“vispārēja apdrošināšanas polise” ir kredīta apdrošināšanas polise, kas nav viena riska apdrošināšanas segums; t. i., kredīta apdrošināšanas polise, kas sedz visu vai lielāko daļu apdrošinātās personas pārdošanas ar kredītu, kā arī saņemamos maksājumus, kas izriet no pārdošanas vairākiem pircējiem.

3   EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērojamība

3.1   Vispārīgie principi

| (10) | EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm”. |
| --- | --- |

(10)

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts, ka “ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm”.

| (11) | Ja eksporta kredīta apdrošināšanu sniedz valsts apdrošinātāji, ir iesaistīti valsts līdzekļi. Valsts iesaiste var radīt selektīvas priekšrocības apdrošinātājiem un/vai eksportētājiem un tādējādi var radīt vai draudēt radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm. Lai sniegtu norādes par to, kā šādi pasākumi tiks vērtēti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, ir izstrādāti turpmāk minētie principi. |
| --- | --- |

(11)

Ja eksporta kredīta apdrošināšanu sniedz valsts apdrošinātāji, ir iesaistīti valsts līdzekļi. Valsts iesaiste var radīt selektīvas priekšrocības apdrošinātājiem un/vai eksportētājiem un tādējādi var radīt vai draudēt radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm. Lai sniegtu norādes par to, kā šādi pasākumi tiks vērtēti saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, ir izstrādāti turpmāk minētie principi.

3.2   Atbalsts apdrošinātājiem

| (12) | Ja valsts apdrošinātāji bauda zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, var būt iesaistīts valsts atbalsts. Šīs priekšrocības var izpausties dažādos veidos un ietvert, piemēram:






  a) | valsts galvojumus par aizņēmumiem un zaudējumiem; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ja valsts apdrošinātāji bauda zināmas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, var būt iesaistīts valsts atbalsts. Šīs priekšrocības var izpausties dažādos veidos un ietvert, piemēram:

a)

valsts galvojumus par aizņēmumiem un zaudējumiem;

| b) | atbrīvojumu no prasības veidot attiecīgas rezerves un no citām prasībām, ņemot vērā, ka Padomes 1973. gada 24. jūlija Pirmā Direktīva 73/239/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (4), neattiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas operācijām, kas veiktas valsts vārdā vai ar tās galvojumu; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojumu no prasības veidot attiecīgas rezerves un no citām prasībām, ņemot vērā, ka Padomes 1973. gada 24. jūlija Pirmā Direktīva 73/239/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (4), neattiecas uz eksporta kredīta apdrošināšanas operācijām, kas veiktas valsts vārdā vai ar tās galvojumu;

| c) | parasti maksājamo nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumus no tiem (piemēram, uzņēmuma nodokļi un nodokļi, ko uzliek apdrošināšanas polisēm); |
| --- | --- |

c)

parasti maksājamo nodokļu samazinājumu vai atbrīvojumus no tiem (piemēram, uzņēmuma nodokļi un nodokļi, ko uzliek apdrošināšanas polisēm);

| d) | valsts atbalsta vai kapitāla piešķiršanu un citus finansējuma veidus, kas neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam; |
| --- | --- |

d)

valsts atbalsta vai kapitāla piešķiršanu un citus finansējuma veidus, kas neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam;

| e) | tādus valsts pakalpojumus natūrā kā piekļuve valsts infrastruktūrai, iekārtām vai priviliģētai informācijai un to izmantošana ar noteikumiem, kas neatspoguļo šo pakalpojumu tirgus vērtību; |
| --- | --- |

e)

tādus valsts pakalpojumus natūrā kā piekļuve valsts infrastruktūrai, iekārtām vai priviliģētai informācijai un to izmantošana ar noteikumiem, kas neatspoguļo šo pakalpojumu tirgus vērtību;

| f) | tiešu valsts nodrošinātu pārapdrošināšanu vai tiešu valsts pārapdrošināšanas garantiju ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kas pieejami privātajā pārapdrošināšanas tirgū, izraisot pārliecīgi zemu pārapdrošināšanas seguma cenu vai mākslīgu tāda piedāvājuma radīšanu, kas nav raksturīgs privātajam tirgum. |
| --- | --- |

f)

tiešu valsts nodrošinātu pārapdrošināšanu vai tiešu valsts pārapdrošināšanas garantiju ar noteikumiem, kas ir izdevīgāki nekā tie, kas pieejami privātajā pārapdrošināšanas tirgū, izraisot pārliecīgi zemu pārapdrošināšanas seguma cenu vai mākslīgu tāda piedāvājuma radīšanu, kas nav raksturīgs privātajam tirgum.

3.3   Aizliegums piešķirt valsts atbalstu eksporta kredītam

| (13) | Valsts apdrošinātāju priekšrocības, kas minētas 12. punktā, attiecībā uz nododamiem riskiem ietekmē EEZ iekšējo tirdzniecību kredīta apdrošināšanas pakalpojumu jomā. Tās izraisa dažādās EEZ valstīs pieejamā nododamo risku apdrošināšanas seguma atšķirības. Tādējādi tiek kropļota konkurence starp apdrošinātājiem dažādās EEZ valstīs un rodas sekundāra ietekme uz EEZ iekšējo tirdzniecību neatkarīgi no tā, vai runa ir par eksportu EEZ iekšienē vai ārpus tās (5). Ja valsts apdrošinātāji bauda šādas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, ir jādefinē šo apdrošinātāju darbības nosacījumi, lai nodrošinātu, ka tie nesaņem valsts atbalstu. Tas nozīmē, ka šie apdrošinātāji nedrīkst apdrošināt nododamus riskus. |
| --- | --- |

(13)

Valsts apdrošinātāju priekšrocības, kas minētas 12. punktā, attiecībā uz nododamiem riskiem ietekmē EEZ iekšējo tirdzniecību kredīta apdrošināšanas pakalpojumu jomā. Tās izraisa dažādās EEZ valstīs pieejamā nododamo risku apdrošināšanas seguma atšķirības. Tādējādi tiek kropļota konkurence starp apdrošinātājiem dažādās EEZ valstīs un rodas sekundāra ietekme uz EEZ iekšējo tirdzniecību neatkarīgi no tā, vai runa ir par eksportu EEZ iekšienē vai ārpus tās (5). Ja valsts apdrošinātāji bauda šādas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, ir jādefinē šo apdrošinātāju darbības nosacījumi, lai nodrošinātu, ka tie nesaņem valsts atbalstu. Tas nozīmē, ka šie apdrošinātāji nedrīkst apdrošināt nododamus riskus.

| (14) | Valsts apdrošinātāju saņemtās priekšrocības dažreiz, vismaz daļēji, tiek nodotas eksportētājiem. Šādas priekšrocības var izkropļot konkurenci un tirdzniecību un var tikt uzskatītas par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr, ja būs izpildīti šo pamatnostādņu 4.3. iedaļā paredzētie nosacījumi eksporta kredīta apdrošināšanai attiecībā uz pagaidu nenododamiem riskiem, Iestāde uzskatīs, ka eksportētāji nav netieši saņēmuši nepamatotas priekšrocības. |
| --- | --- |

(14)

Valsts apdrošinātāju saņemtās priekšrocības dažreiz, vismaz daļēji, tiek nodotas eksportētājiem. Šādas priekšrocības var izkropļot konkurenci un tirdzniecību un var tikt uzskatītas par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Tomēr, ja būs izpildīti šo pamatnostādņu 4.3. iedaļā paredzētie nosacījumi eksporta kredīta apdrošināšanai attiecībā uz pagaidu nenododamiem riskiem, Iestāde uzskatīs, ka eksportētāji nav netieši saņēmuši nepamatotas priekšrocības.

4   Nosacījumi eksporta kredīta apdrošināšanai attiecībā uz pagaidu nenododamiem riskiem

4.1   Vispārīgie principi

| (15) | Kā minēts 13. punktā, ja valsts apdrošinātāji bauda jebkādas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, kā aprakstīts 12. punktā, tie nedrīkst apdrošināt nododamos riskus. Ja valsts apdrošinātāji vai to meitasuzņēmumi vēlas apdrošināt nododamos riskus, jānodrošina, ka, šādi rīkojoties, tie tiešā vai netiešā veidā nesaņem valsts atbalstu. Lai to nodrošinātu, šiem apdrošinātājiem ir jābūt noteiktai pašu līdzekļu summai (maksātspējas rezervei, ieskaitot garantijas fondu) un tehniskai rezervei (izlīdzināšanas rezervei) un jābūt saņemtai nepieciešamajai atļaujai saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK. Turklāt šiem apdrošinātājiem ir jānodrošina vismaz atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedības uzskaite nododamo risku un nenododamo risku apdrošināšanai, ko veic valsts vārdā vai ar tās galvojumu, lai pierādītu, ka attiecībā uz nododamo risku apdrošināšanu tie nesaņem valsts atbalstu. Grāmatvedības uzskaitei attiecībā uz uzņēmumiem, kas apdrošināti paša apdrošinātāja vārdā, jāatbilst Padomes Direktīvai 91/674/EK (6). |
| --- | --- |

(15)

Kā minēts 13. punktā, ja valsts apdrošinātāji bauda jebkādas priekšrocības salīdzinājumā ar privātiem kredīta apdrošinātājiem, kā aprakstīts 12. punktā, tie nedrīkst apdrošināt nododamos riskus. Ja valsts apdrošinātāji vai to meitasuzņēmumi vēlas apdrošināt nododamos riskus, jānodrošina, ka, šādi rīkojoties, tie tiešā vai netiešā veidā nesaņem valsts atbalstu. Lai to nodrošinātu, šiem apdrošinātājiem ir jābūt noteiktai pašu līdzekļu summai (maksātspējas rezervei, ieskaitot garantijas fondu) un tehniskai rezervei (izlīdzināšanas rezervei) un jābūt saņemtai nepieciešamajai atļaujai saskaņā ar Direktīvu 73/239/EEK. Turklāt šiem apdrošinātājiem ir jānodrošina vismaz atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedības uzskaite nododamo risku un nenododamo risku apdrošināšanai, ko veic valsts vārdā vai ar tās galvojumu, lai pierādītu, ka attiecībā uz nododamo risku apdrošināšanu tie nesaņem valsts atbalstu. Grāmatvedības uzskaitei attiecībā uz uzņēmumiem, kas apdrošināti paša apdrošinātāja vārdā, jāatbilst Padomes Direktīvai 91/674/EK (6).

| (16) | EBTA valstīm, kas eksporta kredīta apdrošinātājam nodrošina pārapdrošināšanu, piedaloties vai iesaistoties privātā sektora pārapdrošināšanas līgumos, kuri attiecas uz nododamiem un nenododamiem riskiem, jāspēj pierādīt, ka attiecīgā kārtība neietver valsts atbalstu 12. punkta f) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

EBTA valstīm, kas eksporta kredīta apdrošinātājam nodrošina pārapdrošināšanu, piedaloties vai iesaistoties privātā sektora pārapdrošināšanas līgumos, kuri attiecas uz nododamiem un nenododamiem riskiem, jāspēj pierādīt, ka attiecīgā kārtība neietver valsts atbalstu 12. punkta f) apakšpunkta nozīmē.

| (17) | Valsts apdrošinātāji var sniegt eksporta kredīta apdrošināšanu attiecībā uz pagaidu nenododamajiem riskiem, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(17)

Valsts apdrošinātāji var sniegt eksporta kredīta apdrošināšanu attiecībā uz pagaidu nenododamajiem riskiem, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti šajās pamatnostādnēs.

4.2   Izņēmumi saistībā ar nododamo risku definīciju – pagaidu nenododamie riski

| (18) | Neskarot nododamo risku definīciju, atsevišķus komerciālos un politiskos riskus, kas skar papildinājumā uzskaitītajās valstīs reģistrētos pircējus, uzskata par pagaidu nenododamiem riskiem šādos gadījumos:






  a) | ja Iestāde nolemj vienu vai vairākas valstis pagaidu kārtā svītrot no papildinājumā sniegtā nododamo risku valstu saraksta, izmantojot 5.2. iedaļā aprakstīto kārtību, pamatojoties uz to, ka privātās apdrošināšanas tirgus nespēj apdrošināt visus ekonomiski pamatotos riskus attiecīgajā valstī vai valstīs; |
| --- | --- | --- |

(18)

Neskarot nododamo risku definīciju, atsevišķus komerciālos un politiskos riskus, kas skar papildinājumā uzskaitītajās valstīs reģistrētos pircējus, uzskata par pagaidu nenododamiem riskiem šādos gadījumos:

a)

ja Iestāde nolemj vienu vai vairākas valstis pagaidu kārtā svītrot no papildinājumā sniegtā nododamo risku valstu saraksta, izmantojot 5.2. iedaļā aprakstīto kārtību, pamatojoties uz to, ka privātās apdrošināšanas tirgus nespēj apdrošināt visus ekonomiski pamatotos riskus attiecīgajā valstī vai valstīs;

| b) | ja Iestāde, pamatojoties uz EBTA valsts paziņojumu, nolemj, ka riski, kas skar mazos un vidējos uzņēmumus, kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (7), un kuru kopējais eksporta gada apgrozījums nepārsniedz 2 miljonus euro, attiecīgajā EBTA valstī pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem riskiem; |
| --- | --- |

b)

ja Iestāde, pamatojoties uz EBTA valsts paziņojumu, nolemj, ka riski, kas skar mazos un vidējos uzņēmumus, kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (7), un kuru kopējais eksporta gada apgrozījums nepārsniedz 2 miljonus euro, attiecīgajā EBTA valstī pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem riskiem;

| c) | ja Iestāde, pamatojoties uz EBTA valsts paziņojumu, nolemj, ka viena riska apdrošināšanas segums ar riska periodu no vismaz 181 dienas līdz diviem gadiem attiecīgajā EBTA valstī pagaidu kārtā ir uzskatāms par nenododamu; |
| --- | --- |

c)

ja Iestāde, pamatojoties uz EBTA valsts paziņojumu, nolemj, ka viena riska apdrošināšanas segums ar riska periodu no vismaz 181 dienas līdz diviem gadiem attiecīgajā EBTA valstī pagaidu kārtā ir uzskatāms par nenododamu;

| d) | ja Iestāde, pamatojoties uz EBTA valsts paziņojumu, nolemj, ka tādēļ, ka trūkst eksporta kredīta apdrošināšanas piedāvājumu, atsevišķi riski attiecīgajā EBTA valstī pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem riskiem. |
| --- | --- |

d)

ja Iestāde, pamatojoties uz EBTA valsts paziņojumu, nolemj, ka tādēļ, ka trūkst eksporta kredīta apdrošināšanas piedāvājumu, atsevišķi riski attiecīgajā EBTA valstī pagaidu kārtā ir uzskatāmi par nenododamiem riskiem.

| (19) | Lai līdz minimumam ierobežotu konkurences kropļojumus EEZ tirgū, riskus, kas saskaņā ar 18. punktu pagaidu kārtā uzskatāmi par nenododamiem, valsts apdrošinātāji tomēr var apdrošināt, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā paredzētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai līdz minimumam ierobežotu konkurences kropļojumus EEZ tirgū, riskus, kas saskaņā ar 18. punktu pagaidu kārtā uzskatāmi par nenododamiem, valsts apdrošinātāji tomēr var apdrošināt, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā paredzētie nosacījumi.

4.3   Nosacījumi pagaidu nenododamo risku apdrošināšanai

4.3.1   Apdrošināšanas seguma kvalitāte

| (20) | Valsts apdrošinātāju piedāvātā apdrošināšanas seguma kvalitātei ir jāatbilst tirgus standartiem. Jo īpaši, apdrošināt drīkst vienīgi ekonomiski pamatotos riskus, t. i., riskus, kas ir pieņemami, balstoties uz pamatotas apdrošināšanas principiem. Komerciālo un politisko risku apdrošināšanas segums nedrīkst pārsniegt 95 %, un prasību nogaidīšanas periodam jābūt vismaz 90 dienām. |
| --- | --- |

(20)

Valsts apdrošinātāju piedāvātā apdrošināšanas seguma kvalitātei ir jāatbilst tirgus standartiem. Jo īpaši, apdrošināt drīkst vienīgi ekonomiski pamatotos riskus, t. i., riskus, kas ir pieņemami, balstoties uz pamatotas apdrošināšanas principiem. Komerciālo un politisko risku apdrošināšanas segums nedrīkst pārsniegt 95 %, un prasību nogaidīšanas periodam jābūt vismaz 90 dienām.

4.3.2   Apdrošināšanas principi

| (21) | Risku novērtēšanā vienmēr jāievēro pamatotas apdrošināšanas principi. Tādējādi finansiāli nepamatotu darījumu riskus nedrīkst apdrošināt, izmantojot valsts atbalstītas shēmas. Attiecībā uz šādiem principiem riska uzņemšanās kritērijiem ir jābūt skaidri noteiktiem. Ja uzņēmējdarbības attiecības jau pastāv, eksportētājiem ir jābūt pozitīvai tirdzniecības un/vai maksājumu pieredzei. Pircējiem ir jābūt nevainojamai prasību vēsturei, pircēja saistību nepildīšanas varbūtībai ir jābūt pieņemamai un arī to iekšējiem un/vai ārējiem finanšu rādītājiem ir jābūt pieņemamiem. |
| --- | --- |

(21)

Risku novērtēšanā vienmēr jāievēro pamatotas apdrošināšanas principi. Tādējādi finansiāli nepamatotu darījumu riskus nedrīkst apdrošināt, izmantojot valsts atbalstītas shēmas. Attiecībā uz šādiem principiem riska uzņemšanās kritērijiem ir jābūt skaidri noteiktiem. Ja uzņēmējdarbības attiecības jau pastāv, eksportētājiem ir jābūt pozitīvai tirdzniecības un/vai maksājumu pieredzei. Pircējiem ir jābūt nevainojamai prasību vēsturei, pircēja saistību nepildīšanas varbūtībai ir jābūt pieņemamai un arī to iekšējiem un/vai ārējiem finanšu rādītājiem ir jābūt pieņemamiem.

4.3.3   Pienācīga cena

| (22) | Riska uzņemšanās saskaņā ar eksporta kredīta līgumu ir jāatlīdzina ar pienācīgu apdrošināšanas prēmiju. Lai līdz minimumam samazinātu privāto kredīta apdrošinātāju izstumšanu, vidējās prēmiju likmes valsts atbalstītām shēmām ir jānosaka augstākas nekā vidējās prēmijas, kādas par līdzīgiem riskiem prasa privātie kredīta apdrošinātāji. Šī prasība nodrošina valsts iejaukšanās pakāpenisku izbeigšanu, jo augstākas prēmijas pieprasīšana nodrošinās, ka eksportētāji atgriežas pie privātiem kredīta apdrošinātājiem, kolīdz tirgus apstākļi to ļauj un attiecīgais risks atkal kļūst nododams. |
| --- | --- |

(22)

Riska uzņemšanās saskaņā ar eksporta kredīta līgumu ir jāatlīdzina ar pienācīgu apdrošināšanas prēmiju. Lai līdz minimumam samazinātu privāto kredīta apdrošinātāju izstumšanu, vidējās prēmiju likmes valsts atbalstītām shēmām ir jānosaka augstākas nekā vidējās prēmijas, kādas par līdzīgiem riskiem prasa privātie kredīta apdrošinātāji. Šī prasība nodrošina valsts iejaukšanās pakāpenisku izbeigšanu, jo augstākas prēmijas pieprasīšana nodrošinās, ka eksportētāji atgriežas pie privātiem kredīta apdrošinātājiem, kolīdz tirgus apstākļi to ļauj un attiecīgais risks atkal kļūst nododams.

| (23) | Cena ir uzskatāma par pienācīgu, ja par attiecīgo pircēja riska kategoriju (8) tiek prasīta vismaz turpmākajā tabulā norādītā minimālā prēmija (9) (“drošās zonas” prēmija). Šīs drošās zonas prēmijas ir piemērojamas, ja vien EBTA valstis neiesniedz pierādījumus tam, ka konkrētā riska gadījumā šīs likmes ir nepiemērotas. Attiecībā uz vispārēju riska polisi riska kategorijai ir jāatbilst vidējam pircēja riskam, ko sedz polise.






  Riska kategorija | Gada riska prēmija (10)

  (% no apdrošinājuma summas) |
| --- | --- | --- |
| Teicami (11) | 0,2–0,4 |
| Labi (12) | 0,41–0,9 |
| Apmierinoši (13) | 0,91–2,3 |
| Vāji (14) | 2,31–4,5 |

(23)

Cena ir uzskatāma par pienācīgu, ja par attiecīgo pircēja riska kategoriju (8) tiek prasīta vismaz turpmākajā tabulā norādītā minimālā prēmija (9) (“drošās zonas” prēmija). Šīs drošās zonas prēmijas ir piemērojamas, ja vien EBTA valstis neiesniedz pierādījumus tam, ka konkrētā riska gadījumā šīs likmes ir nepiemērotas. Attiecībā uz vispārēju riska polisi riska kategorijai ir jāatbilst vidējam pircēja riskam, ko sedz polise.

Riska kategorija

Gada riska prēmija (10)

(% no apdrošinājuma summas)

Teicami (11)

0,2–0,4

Labi (12)

0,41–0,9

Apmierinoši (13)

0,91–2,3

Vāji (14)

2,31–4,5

| (24) | Kopapdrošināšanai, kvotu daļai un papildapdrošināšanai cena ir uzskatāma par pienācīgu tikai tad, ja prasītā prēmija vismaz par 30 % pārsniedz (sākotnējā) apdrošināšanas seguma prēmiju, ko piedāvā privāts kredīta apdrošinātājs. |
| --- | --- |

(24)

Kopapdrošināšanai, kvotu daļai un papildapdrošināšanai cena ir uzskatāma par pienācīgu tikai tad, ja prasītā prēmija vismaz par 30 % pārsniedz (sākotnējā) apdrošināšanas seguma prēmiju, ko piedāvā privāts kredīta apdrošinātājs.

| (25) | Riska prēmijai ir jāpieskaita administrācijas maksa neatkarīgi no līguma termiņa, lai cena būtu uzskatāma par piemērotu. |
| --- | --- |

(25)

Riska prēmijai ir jāpieskaita administrācijas maksa neatkarīgi no līguma termiņa, lai cena būtu uzskatāma par piemērotu.

4.3.4.   Pārredzamība un ziņošana

| (26) | EBTA valstīm valsts apdrošinātāju tīmekļa vietnēs ir jāpublicē informācija par shēmām, kuras izveidotas to risku apdrošināšanai, kas saskaņā ar 18. punktu pagaidu kārtā tiek uzskatīti par nenododamiem, norādot visus piemērojamos nosacījumus. |
| --- | --- |

(26)

EBTA valstīm valsts apdrošinātāju tīmekļa vietnēs ir jāpublicē informācija par shēmām, kuras izveidotas to risku apdrošināšanai, kas saskaņā ar 18. punktu pagaidu kārtā tiek uzskatīti par nenododamiem, norādot visus piemērojamos nosacījumus.

| (27) | Attiecībā uz riskiem, kas saskaņā ar 18. punktu pagaidu kārtā tiek uzskatīti par nenododamiem un kurus apdrošina valsts apdrošinātāji, EBTA valstīm ir jāiesniedz Iestādei ikgadēji ziņojumi. Tas jāizdara līdz tā gada 31. jūlijam, kurš seko valsts iejaukšanās gadam. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz riskiem, kas saskaņā ar 18. punktu pagaidu kārtā tiek uzskatīti par nenododamiem un kurus apdrošina valsts apdrošinātāji, EBTA valstīm ir jāiesniedz Iestādei ikgadēji ziņojumi. Tas jāizdara līdz tā gada 31. jūlijam, kurš seko valsts iejaukšanās gadam.

| (28) | Ziņojumā ir jāsniedz informācija par katras shēmas izmantojumu, jo īpaši par piešķirto kredītlimitu kopsummu, apdrošināto apgrozījumu, piemērotajām prēmijām, reģistrētajām un izmaksātajām prasībām, atgūtajām summām un shēmas administratīvajām izmaksām. Iestāde šos ziņojumus publicēs savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

(28)

Ziņojumā ir jāsniedz informācija par katras shēmas izmantojumu, jo īpaši par piešķirto kredītlimitu kopsummu, apdrošināto apgrozījumu, piemērotajām prēmijām, reģistrētajām un izmaksātajām prasībām, atgūtajām summām un shēmas administratīvajām izmaksām. Iestāde šos ziņojumus publicēs savā tīmekļa vietnē.

5   Procedūras jautājumi

5.1   Vispārīgie principi

| (29) | Valsts apdrošinātāji var apdrošināt 18. punkta a) apakšpunktā norādītos riskus, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā izklāstītie nosacījumi. Šādos gadījumos Iestādei par to nav jāpaziņo. |
| --- | --- |

(29)

Valsts apdrošinātāji var apdrošināt 18. punkta a) apakšpunktā norādītos riskus, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā izklāstītie nosacījumi. Šādos gadījumos Iestādei par to nav jāpaziņo.

| (30) | Valsts apdrošinātāji var apdrošināt 18. punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītos riskus, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā izklāstītie nosacījumi un par to ir paziņots Iestādei un saņemts tās apstiprinājums. |
| --- | --- |

(30)

Valsts apdrošinātāji var apdrošināt 18. punkta b), c) un d) apakšpunktā norādītos riskus, ja ir ievēroti 4.3. iedaļā izklāstītie nosacījumi un par to ir paziņots Iestādei un saņemts tās apstiprinājums.

| (31) | Ja kāds no 4.3. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem nav izpildīts, tas nenozīmē, ka eksporta kredīta apdrošināšana vai apdrošināšanas shēma būtu automātiski aizliegta. Ja EBTA valsts vēlas atkāpties no kāda no nosacījumiem vai ja rodas šaubas par plānotas eksporta kredīta apdrošināšanas shēmas atbilstību šajās pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem, EBTA valstij shēma ir jāpaziņo Iestādei. |
| --- | --- |

(31)

Ja kāds no 4.3. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem nav izpildīts, tas nenozīmē, ka eksporta kredīta apdrošināšana vai apdrošināšanas shēma būtu automātiski aizliegta. Ja EBTA valsts vēlas atkāpties no kāda no nosacījumiem vai ja rodas šaubas par plānotas eksporta kredīta apdrošināšanas shēmas atbilstību šajās pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem, EBTA valstij shēma ir jāpaziņo Iestādei.

| (32) | Analīze saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem neskar konkrēta pasākuma iespējamo saderību ar citiem EEZ līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(32)

Analīze saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem neskar konkrēta pasākuma iespējamo saderību ar citiem EEZ līguma noteikumiem.

5.2   Grozījumi to valstu sarakstā, kurās riski ir uzskatāmi par nododamiem

| (33) | Nosakot, vai ar privāto dalībnieku spēju nepietiekamību var attaisnot, ka valsti pagaidu kārtā svītro no saraksta ar nododamo risku valstīm, kā minēts 18. punkta a) apakšpunktā, Iestāde prioritātes kārtībā ņems vērā šādus faktorus:






  a) | privātās kredīta apdrošināšanas spēju samazināšanās, jo īpaši nozīmīga kredīta apdrošinātāja lēmums neapdrošināt pircēju riskus attiecīgajā valstī, būtisks kopējās apdrošinājuma summas samazinājums vai būtisks apstiprināto pieteikumu attiecības kritums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā; |
| --- | --- | --- |

(33)

Nosakot, vai ar privāto dalībnieku spēju nepietiekamību var attaisnot, ka valsti pagaidu kārtā svītro no saraksta ar nododamo risku valstīm, kā minēts 18. punkta a) apakšpunktā, Iestāde prioritātes kārtībā ņems vērā šādus faktorus:

a)

privātās kredīta apdrošināšanas spēju samazināšanās, jo īpaši nozīmīga kredīta apdrošinātāja lēmums neapdrošināt pircēju riskus attiecīgajā valstī, būtisks kopējās apdrošinājuma summas samazinājums vai būtisks apstiprināto pieteikumu attiecības kritums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā;

| b) | valsts sektora reitingu pasliktināšanās, jo īpaši pēkšņas kredītreitingu izmaiņas sešu mēnešu periodā, piemēram, ja neatkarīgas reitingu aģentūras vairākas reizes pazemina reitingus, un liels kredītriska mijmaiņas darījumu maržu palielinājums; |
| --- | --- |

b)

valsts sektora reitingu pasliktināšanās, jo īpaši pēkšņas kredītreitingu izmaiņas sešu mēnešu periodā, piemēram, ja neatkarīgas reitingu aģentūras vairākas reizes pazemina reitingus, un liels kredītriska mijmaiņas darījumu maržu palielinājums;

| c) | uzņēmumu reitingu pasliktināšanās, jo īpaši krass maksātnespējas gadījumu pieaugums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā. |
| --- | --- |

c)

uzņēmumu reitingu pasliktināšanās, jo īpaši krass maksātnespējas gadījumu pieaugums attiecīgajā valstī sešu mēnešu periodā.

| (34) | Ja tirgus spējas kļūst nepietiekamas, lai apdrošinātu visus ekonomiski pamatotos riskus, Iestāde pēc EBTA valsts rakstiska pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var pārskatīt to valstu sarakstu, kurās riski ir uzskatāmi par nododamiem. |
| --- | --- |

(34)

Ja tirgus spējas kļūst nepietiekamas, lai apdrošinātu visus ekonomiski pamatotos riskus, Iestāde pēc EBTA valsts rakstiska pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var pārskatīt to valstu sarakstu, kurās riski ir uzskatāmi par nododamiem.

| (35) | Ja Iestāde plāno grozīt papildinājumā iekļauto sarakstu ar valstīm, kurās riski ir uzskatāmi par nododamiem, tā apspriedīsies ar EBTA valstīm, privātiem kredīta apdrošinātājiem un ieinteresētajām personām un iegūs no tiem informāciju. Apspriešanās un iesniedzamās informācijas veids tiks paziņots Iestādes tīmekļa vietnē. Apspriešanās periods parasti nepārsniegs 20 darbdienas. Ja Iestāde, pamatojoties uz savākto informāciju, nolemj veikt grozījumus nododamo risku valstu sarakstā, tā rakstiski informēs EBTA valstis un paziņos par šo lēmumu savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

(35)

Ja Iestāde plāno grozīt papildinājumā iekļauto sarakstu ar valstīm, kurās riski ir uzskatāmi par nododamiem, tā apspriedīsies ar EBTA valstīm, privātiem kredīta apdrošinātājiem un ieinteresētajām personām un iegūs no tiem informāciju. Apspriešanās un iesniedzamās informācijas veids tiks paziņots Iestādes tīmekļa vietnē. Apspriešanās periods parasti nepārsniegs 20 darbdienas. Ja Iestāde, pamatojoties uz savākto informāciju, nolemj veikt grozījumus nododamo risku valstu sarakstā, tā rakstiski informēs EBTA valstis un paziņos par šo lēmumu savā tīmekļa vietnē.

| (36) | Valsts pagaidu izslēgšana no nododamo risku valstu saraksta būs spēkā vismaz 12 mēnešus. Attiecīgajā periodā parakstītās apdrošināšanas polises attiecībā uz valsti, kas pagaidu kārtā izslēgta no saraksta, drīkst būt spēkā ne vairāk kā 180 dienas no datuma, kad pagaidu izslēgšana zaudē spēku. Jaunas apdrošināšanas polises nevar parakstīt pēc minētā datuma. Trīs mēnešus pirms dienas, kad pagaidu izslēgšana zaudē spēku, Iestāde lems par to, vai pagarināt attiecīgās valsts izslēgšanu no saraksta. Ja Iestāde nolemj, ka tirgus spējas joprojām nav pietiekamas, lai apdrošinātu visus ekonomiski pamatotos riskus, ņemot vērā 33. punktā noteiktos faktorus, tā var pagarināt valsts pagaidu izslēgšanu no saraksta saskaņā ar 35. punktu. |
| --- | --- |

(36)

Valsts pagaidu izslēgšana no nododamo risku valstu saraksta būs spēkā vismaz 12 mēnešus. Attiecīgajā periodā parakstītās apdrošināšanas polises attiecībā uz valsti, kas pagaidu kārtā izslēgta no saraksta, drīkst būt spēkā ne vairāk kā 180 dienas no datuma, kad pagaidu izslēgšana zaudē spēku. Jaunas apdrošināšanas polises nevar parakstīt pēc minētā datuma. Trīs mēnešus pirms dienas, kad pagaidu izslēgšana zaudē spēku, Iestāde lems par to, vai pagarināt attiecīgās valsts izslēgšanu no saraksta. Ja Iestāde nolemj, ka tirgus spējas joprojām nav pietiekamas, lai apdrošinātu visus ekonomiski pamatotos riskus, ņemot vērā 33. punktā noteiktos faktorus, tā var pagarināt valsts pagaidu izslēgšanu no saraksta saskaņā ar 35. punktu.

5.3   Paziņošanas pienākums saistībā ar 18. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajiem izņēmumiem

| (37) | Iestādei pašlaik pieejamie dati liecina, ka tirgus, iespējams, nesedz pieprasījumu attiecībā uz 18. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajiem gadījumiem un ka attiecīgie riski tāpēc ir nenododami (15). Tomēr jāatceras, ka ne visās EEZ valstīs ir apdrošināšanas piedāvājuma trūkums un ka situācija laika gaitā varētu mainīties, jo privātais sektors varētu ieinteresēties par šo tirgus segmentu. Valsts iejaukšanos drīkstētu atļaut tikai attiecībā uz riskiem, kurus tirgus neapdrošinātu. |
| --- | --- |

(37)

Iestādei pašlaik pieejamie dati liecina, ka tirgus, iespējams, nesedz pieprasījumu attiecībā uz 18. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētajiem gadījumiem un ka attiecīgie riski tāpēc ir nenododami (15). Tomēr jāatceras, ka ne visās EEZ valstīs ir apdrošināšanas piedāvājuma trūkums un ka situācija laika gaitā varētu mainīties, jo privātais sektors varētu ieinteresēties par šo tirgus segmentu. Valsts iejaukšanos drīkstētu atļaut tikai attiecībā uz riskiem, kurus tirgus neapdrošinātu.

| (38) | Šo iemeslu dēļ, ja EBTA valsts vēlas apdrošināt 18. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktos riskus, tai jāiesniedz Iestādei paziņojums saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu un savā paziņojumā ir jāpierāda, ka tā ir vērsusies pie nozīmīgākajiem kredīta apdrošinātājiem un brokeriem, kas darbojas šajā EBTA valstī (16), un devusi tiem iespēju iesniegt pierādījumus par to, ka valstī ir pieejams attiecīgo risku apdrošināšanas segums. Ja šie kredīta apdrošinātāji 30 dienu laikā no EBTA valsts pieprasījuma saņemšanas dienas EBTA valstij vai Iestādei neiesniedz informāciju par apdrošināšanas seguma nosacījumiem un apdrošinājuma summām risku veidiem, kurus EBTA valsts vēlas apdrošināt, vai ja sniegtā informācija neliecina, ka attiecīgo risku segums ir pieejams attiecīgajā EBTA valstī, Iestāde uzskatīs, ka attiecīgie riski pagaidu kārtā ir nenododami. |
| --- | --- |

(38)

Šo iemeslu dēļ, ja EBTA valsts vēlas apdrošināt 18. punkta b) un c) apakšpunktā noteiktos riskus, tai jāiesniedz Iestādei paziņojums saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu un savā paziņojumā ir jāpierāda, ka tā ir vērsusies pie nozīmīgākajiem kredīta apdrošinātājiem un brokeriem, kas darbojas šajā EBTA valstī (16), un devusi tiem iespēju iesniegt pierādījumus par to, ka valstī ir pieejams attiecīgo risku apdrošināšanas segums. Ja šie kredīta apdrošinātāji 30 dienu laikā no EBTA valsts pieprasījuma saņemšanas dienas EBTA valstij vai Iestādei neiesniedz informāciju par apdrošināšanas seguma nosacījumiem un apdrošinājuma summām risku veidiem, kurus EBTA valsts vēlas apdrošināt, vai ja sniegtā informācija neliecina, ka attiecīgo risku segums ir pieejams attiecīgajā EBTA valstī, Iestāde uzskatīs, ka attiecīgie riski pagaidu kārtā ir nenododami.

5.4   Paziņošanas pienākums citos gadījumos

| (39) | Attiecībā uz riskiem, kas noteikti 18. punkta d) apakšpunktā, attiecīgajai EBTA valstij savā paziņojumā Iestādei saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu ir jāpierāda, ka eksportētājiem, kas darbojas šajā EBTA valstī, apdrošināšanas segums nav pieejams, jo privātā apdrošināšanas tirgus piedāvājums ir cietis satricinājumu – no attiecīgās EBTA valsts tirgus ir izstājies nozīmīgs kredīta apdrošinātājs, ir samazinājušās tirgus spējas vai salīdzinājumā ar citām EBTA valstīm tiek piedāvāts ierobežots produktu klāsts. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz riskiem, kas noteikti 18. punkta d) apakšpunktā, attiecīgajai EBTA valstij savā paziņojumā Iestādei saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu ir jāpierāda, ka eksportētājiem, kas darbojas šajā EBTA valstī, apdrošināšanas segums nav pieejams, jo privātā apdrošināšanas tirgus piedāvājums ir cietis satricinājumu – no attiecīgās EBTA valsts tirgus ir izstājies nozīmīgs kredīta apdrošinātājs, ir samazinājušās tirgus spējas vai salīdzinājumā ar citām EBTA valstīm tiek piedāvāts ierobežots produktu klāsts.

6   Piemērošanas diena un darbības ilgums

| (40) | Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus no pamatnostādņu pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(40)

Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus no pamatnostādņu pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim.

---

(1)  Šīs pamatnostādnes atbilst Eiropas Komisijas Paziņojumam dalībvalstīm par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai, 6.12.2012. (OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp.).

(2)  OV L 120, 23.4.1998., 27. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 16, 23.4.1998., 1. lpp.

(3)  OV L 30, 31.1.2002., 52. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 7, 31.1.2002., 1. lpp.

(4)  OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp., skat. EEZ līguma IX pielikuma 2. punktu.

(5)  Eiropas Savienības Tiesa savā spriedumā Lietā C-142/87, Beļģijas Karaliste pret Eiropas Kopienu Komisiju, atzina, ka Savienības iekšējo konkurenci un tirdzniecību var ietekmēt ne vien atbalsts Savienības iekšējam eksportam, bet arī atbalsts eksportam uz valstīm ārpus Savienības. Eksporta kredīta apdrošinātāji apdrošina abu veidu darījumus, tādējādi atbalsts gan vienam, gan otram darījumu veidam var ietekmēt Savienības iekšējo konkurenci un tirdzniecību.

(6)  Padomes 1991. gada 19. decembra Direktīva 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.), kas ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 7/94 ir pielāgota EEZ līguma piemērošanas nolūkā (OV L 160, 28.6.1994.; EEZ papildinājums Nr. 17., 28.6.1994.).

(7)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

(8)  Pircēja riska kategorijas pamatojas uz kredītreitingiem. Nav obligāti reitingu saņemt no konkrētām reitinga aģentūrām. Vienlīdz pieņemamas ir valsts reitingu sistēmas vai banku izmantotās reitingu sistēmas. Uzņēmumiem, kuriem nav publiska reitinga, var piemērot reitingu, kas pamatojas uz pārbaudāmu informāciju.

(9)  Drošās zonas riska prēmijas diapazons katrai riska kategorijai noteikts, pamatojies uz kredītriska mijmaiņas darījumu (CDS) viena gada maržām, izmantojot visu triju galveno kredītreitinga aģentūru (Standard & Poor’s, Moody’s un Fitch) reitingu pēdējo piecu gadu (2007.–2011. g.) saliktu reitingu, pieņemot, ka vidējais atgūšanas koeficients īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanas jomā ir 40 %. Pēc tam šos diapazonus piemēroja pastāvīgi, lai labāk ņemtu vērā faktu, ka laika gaitā riska prēmijas mainās.

(10)  Drošās zonas likmi 30 dienu apdrošināšanas līgumam iegūst, gada riska prēmiju dalot ar 12.

(11)  Riska kategorija “teicami” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem AAA, AA+, AA, AA–, A+, A vai A–.

(12)  Riska kategorija “labi” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem BBB+, BBB vai BBB–.

(13)  Riska kategorija “apmierinoši” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem BB+, BB vai BB–.

(14)  Riska kategorija “vāji” ietver riskus, kas līdzvērtīgi Standard & Poor’s kredītreitingiem B+, B vai B–.

(15)  Skatīt Eiropas Komisijas paziņojumu ES dalībvalstīm par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanai, 2012. gada 6. decembris (OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp.), 37. punkts.

(16)  Minētajiem kredīta apdrošinātājiem un brokeriem vajadzētu būt reprezentatīviem attiecībā uz piedāvātajiem produktiem (piemēram, specializēti pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz individuāliem riskiem) un to pārstāvētā tirgus lielumu (piemēram, kopīgi pārstāvot vismaz 50 % no tirgus).

Papildinājums

Valstis, kurās riski ir uzskatāmi par nododamiem

| | Visas ES dalībvalstis un EEZ EBTA valstis |
| --- | --- |

Visas ES dalībvalstis un EEZ EBTA valstis

| | Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- |

Amerikas Savienotās Valstis

| | Austrālija |
| --- | --- |

Austrālija

| | Japāna |
| --- | --- |

Japāna

| | Jaunzēlande |
| --- | --- |

Jaunzēlande

| | Kanāda |
| --- | --- |

Kanāda

| | Šveice |
| --- | --- |

Šveice

---

| 19.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 343/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 343/63

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 258/13/COL

(2013. gada 19. jūnijs)

izbeigt formālo izmeklēšanas procedūru par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (“NEAS”) (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“Iestāde”),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (“EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”), jo īpaši tā II daļas 7. panta 2. punktu un 13. panta 1. punktu,

UZAICINOT ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

| (1) | Ar 2009. gada 7. janvāra vēstuli tika iesniegta sūdzība pret Narvik pašvaldību (“Narvik”) par Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (“NEAS”). Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2009. gada 14. janvārī (2). Iestāde 2009. gada 16. jūlija vēstulē (3) pieprasīja papildu informāciju no Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2009. gada 2. oktobra (4) vēstulē atbildēja uz informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2009. gada 7. janvāra vēstuli tika iesniegta sūdzība pret Narvik pašvaldību (“Narvik”) par Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (“NEAS”). Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2009. gada 14. janvārī (2). Iestāde 2009. gada 16. jūlija vēstulē (3) pieprasīja papildu informāciju no Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2009. gada 2. oktobra (4) vēstulē atbildēja uz informācijas pieprasījumu.

| (2) | Iestāde 2011. gada 14. decembrī uzsāka procedūru, kas paredzēta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, pieņemot Lēmumu Nr. 393/11/COL (“Lēmums Nr. 393/11/COL”). Norvēģijas iestādes 2012. gada 23. februāra vēstulē (5) sniedza piezīmes par lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Iestāde 2011. gada 14. decembrī uzsāka procedūru, kas paredzēta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, pieņemot Lēmumu Nr. 393/11/COL (“Lēmums Nr. 393/11/COL”). Norvēģijas iestādes 2012. gada 23. februāra vēstulē (5) sniedza piezīmes par lēmumu.

| (3) | Lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā 2012. gada 26. aprīlī (6). Ar 2012. gada 25. maija e-pastu (7) Iestāde saņēma piezīmes no ieinteresētās personas. Ar 2012. gada 28. jūnija e-pastu (8) Iestāde tās pārsūtīja Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2012. gada 30. novembra vēstulē (9) sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā 2012. gada 26. aprīlī (6). Ar 2012. gada 25. maija e-pastu (7) Iestāde saņēma piezīmes no ieinteresētās personas. Ar 2012. gada 28. jūnija e-pastu (8) Iestāde tās pārsūtīja Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2012. gada 30. novembra vēstulē (9) sniedza papildu informāciju.

2.   Sūdzība

| (4) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Narvik, uz 50,5 gadiem noslēdzot līgumu ar NEAS par gada koncesijas elektroenerģijas pārdošanu 128 GWh apmērā, ir pārdevis savas tiesības pirkt koncesijas elektroenerģiju stipri zem tirgus cenas un tādējādi piešķīris NEAS nelikumīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Narvik, uz 50,5 gadiem noslēdzot līgumu ar NEAS par gada koncesijas elektroenerģijas pārdošanu 128 GWh apmērā, ir pārdevis savas tiesības pirkt koncesijas elektroenerģiju stipri zem tirgus cenas un tādējādi piešķīris NEAS nelikumīgu valsts atbalstu.

| (5) | Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Narvik pašvaldības padome pieņēma lēmumu par līguma noslēgšanu, pamatojoties uz nepareizu un/vai nepilnīgu informāciju. Tiek apgalvots, ka pašvaldības padomes rīcībā — pirms tā pieņēma lēmumu slēgt minēto līgumu — netika nodoti ekspertu ziņojumi, kuros kritizēja līguma termiņu un raksturīgās grūtības, nosakot elektroenerģijas tirgus cenu. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Narvik pašvaldības padome pieņēma lēmumu par līguma noslēgšanu, pamatojoties uz nepareizu un/vai nepilnīgu informāciju. Tiek apgalvots, ka pašvaldības padomes rīcībā — pirms tā pieņēma lēmumu slēgt minēto līgumu — netika nodoti ekspertu ziņojumi, kuros kritizēja līguma termiņu un raksturīgās grūtības, nosakot elektroenerģijas tirgus cenu.

3.   Norvēģijas koncesijas elektroenerģijas režīms

| (6) | Parasti Norvēģijā lielāku hidroelektrostaciju darbībai ir jāsaņem koncesija. Hidroelektrostaciju — ūdenskrituma izmantošanas koncesiju turētāju — pienākums ir pārdot konkrētu savas gada produkcijas apjomu pašvaldībai, kurā tā atrodas. To elektroenerģijas apjomu, kuru pašvaldībai ir tiesības iegādāties, sauc par koncesijas elektroenerģiju. Šī sistēma ir paredzēta 2. iedaļas 12. punktā Rūpnieciskās licencēšanas likumā (10) un 12. iedaļas 15. punktā Ūdenskritumu likumā (11). |
| --- | --- |

(6)

Parasti Norvēģijā lielāku hidroelektrostaciju darbībai ir jāsaņem koncesija. Hidroelektrostaciju — ūdenskrituma izmantošanas koncesiju turētāju — pienākums ir pārdot konkrētu savas gada produkcijas apjomu pašvaldībai, kurā tā atrodas. To elektroenerģijas apjomu, kuru pašvaldībai ir tiesības iegādāties, sauc par koncesijas elektroenerģiju. Šī sistēma ir paredzēta 2. iedaļas 12. punktā Rūpnieciskās licencēšanas likumā (10) un 12. iedaļas 15. punktā Ūdenskritumu likumā (11).

| (7) | Tiesību aktos paredzēts, ka pašvaldībām jābūt nodrošinātām ar pietiekamu elektroenerģijas daudzumu par taisnīgu cenu, tāpēc koncesijas elektroenerģijas apjomu nosaka, pamatojoties uz katras atsevišķas pašvaldības vispārējām elektroapgādes vajadzībām (12) ne vairāk kā 10 % apmērā no elektrostacijas gada produkcijas. Tomēr nepastāv nekādi ierobežojumi attiecībā uz veidu, kā pašvaldības izmanto koncesijas elektroenerģiju. Tādējādi pašvaldības drīkst izmantot, pārdot vai kā citādi izvietot minēto elektroenerģiju pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(7)

Tiesību aktos paredzēts, ka pašvaldībām jābūt nodrošinātām ar pietiekamu elektroenerģijas daudzumu par taisnīgu cenu, tāpēc koncesijas elektroenerģijas apjomu nosaka, pamatojoties uz katras atsevišķas pašvaldības vispārējām elektroapgādes vajadzībām (12) ne vairāk kā 10 % apmērā no elektrostacijas gada produkcijas. Tomēr nepastāv nekādi ierobežojumi attiecībā uz veidu, kā pašvaldības izmanto koncesijas elektroenerģiju. Tādējādi pašvaldības drīkst izmantot, pārdot vai kā citādi izvietot minēto elektroenerģiju pēc saviem ieskatiem.

| (8) | Tiesības nenozīmē, ka pašvaldībām ir pienākums pirkt koncesijas elektroenerģiju. Parasti uz koncesijām, kas izsniegtas pirms 1983. gada, attiecas brīdinājums, ka gadījumā, ja pašvaldība ir nolēmusi neizmantot savas tiesības pirkt koncesijas elektroenerģiju, tā zaudē tiesības uz koncesijas elektroenerģiju arī nākotnē. |
| --- | --- |

(8)

Tiesības nenozīmē, ka pašvaldībām ir pienākums pirkt koncesijas elektroenerģiju. Parasti uz koncesijām, kas izsniegtas pirms 1983. gada, attiecas brīdinājums, ka gadījumā, ja pašvaldība ir nolēmusi neizmantot savas tiesības pirkt koncesijas elektroenerģiju, tā zaudē tiesības uz koncesijas elektroenerģiju arī nākotnē.

| (9) | Tiesību aktos ir noteikti divi koncesijas elektroenerģijas cenu režīmi; pirmais režīms attiecas uz koncesijām, kas piešķirtas pirms 1959. gada 10. aprīļa, otrais — uz koncesijām, kuras piešķirtas 1959. gada 10. aprīlī vai pēc tam. |
| --- | --- |

(9)

Tiesību aktos ir noteikti divi koncesijas elektroenerģijas cenu režīmi; pirmais režīms attiecas uz koncesijām, kas piešķirtas pirms 1959. gada 10. aprīļa, otrais — uz koncesijām, kuras piešķirtas 1959. gada 10. aprīlī vai pēc tam.

| (10) | Pirms 1959. gada 10. aprīļa piešķirtajām koncesijām koncesijas elektroenerģijas cenu aprēķina atsevišķas elektrostacijas pašizmaksas cenai, pieskaitot 20 % uzcenojumu. Šo modeli joprojām piemēro koncesijām, kuras ir piešķirtas pirms 1959. gada 10. aprīļa, un turpmāk tekstā tas tiks saukts par “pašizmaksas cenas” modeli. Tā koncesijas elektroenerģija, kuru pārdod saskaņā ar šo cenas modeli, turpmāk tekstā tiks saukta par “koncesijas elektroenerģiju par pašizmaksas cenu”. |
| --- | --- |

(10)

Pirms 1959. gada 10. aprīļa piešķirtajām koncesijām koncesijas elektroenerģijas cenu aprēķina atsevišķas elektrostacijas pašizmaksas cenai, pieskaitot 20 % uzcenojumu. Šo modeli joprojām piemēro koncesijām, kuras ir piešķirtas pirms 1959. gada 10. aprīļa, un turpmāk tekstā tas tiks saukts par “pašizmaksas cenas” modeli. Tā koncesijas elektroenerģija, kuru pārdod saskaņā ar šo cenas modeli, turpmāk tekstā tiks saukta par “koncesijas elektroenerģiju par pašizmaksas cenu”.

| (11) | Pēc 1959. gada 10. aprīļa piešķirtajām koncesijām koncesijas cenu nosaka Enerģijas un naftas ministrija, pamatojoties uz vidējo cenu, ko iegūst, izmantojot hidroelektrostaciju izlasi visā valstī. Šī cenas noteikšanas metode turpmāk tekstā tiks saukta par “ministrijas cenas” metodi. Tā koncesijas elektroenerģija, kuru pārdod saskaņā ar šo cenas modeli, turpmāk tekstā tiks saukta par “koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu”. |
| --- | --- |

(11)

Pēc 1959. gada 10. aprīļa piešķirtajām koncesijām koncesijas cenu nosaka Enerģijas un naftas ministrija, pamatojoties uz vidējo cenu, ko iegūst, izmantojot hidroelektrostaciju izlasi visā valstī. Šī cenas noteikšanas metode turpmāk tekstā tiks saukta par “ministrijas cenas” metodi. Tā koncesijas elektroenerģija, kuru pārdod saskaņā ar šo cenas modeli, turpmāk tekstā tiks saukta par “koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu”.

| (12) | Rūpnieciskās licencēšanas likumā ir paredzēts, ka 20 gadus pēc koncesijas piešķiršanas Norvēģijas Ūdens resursu un enerģijas direktorāts (“NVE”) var pārskatīt pašvaldību tiesības uz koncesijas elektroenerģiju (13). Norvēģijas iestādes skaidroja, ka NVE pārskatīšanas procesa rezultātā var precizēt koncesijas elektroenerģijas apjomu, tomēr ar to nevar ievērojami mainīt pašvaldības tiesības uz koncesijas elektroenerģiju. Lielākā daļa Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģiju būs jāpārskata 2019. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Rūpnieciskās licencēšanas likumā ir paredzēts, ka 20 gadus pēc koncesijas piešķiršanas Norvēģijas Ūdens resursu un enerģijas direktorāts (“NVE”) var pārskatīt pašvaldību tiesības uz koncesijas elektroenerģiju (13). Norvēģijas iestādes skaidroja, ka NVE pārskatīšanas procesa rezultātā var precizēt koncesijas elektroenerģijas apjomu, tomēr ar to nevar ievērojami mainīt pašvaldības tiesības uz koncesijas elektroenerģiju. Lielākā daļa Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģiju būs jāpārskata 2019. gadā.

| (13) | Koncesijas elektroenerģijas ievadīšanas tīklā izmaksas sedz pašvaldības. |
| --- | --- |

(13)

Koncesijas elektroenerģijas ievadīšanas tīklā izmaksas sedz pašvaldības.

4.   Narvik koncesijas elektroenerģija

| (14) | Katru gadu Narvik ir tiesības kopā uz aptuveni 128 GWh koncesijas elektroenerģijas, no tās par aptuveni 116,3 GWh cenu nosaka saskaņā ar ministrijas cenas metodi un par aptuveni 11,7 GWh — saskaņā ar pašizmaksas cenas metodi. Norvēģijas iestādes skaidroja, ka ministrijas cena 2000. gadā bija aptuveni NOK 0,10 un attiecīgi Håkvik un Nygård paredzētā pašizmaksas cena 2000. gadā bija diapazonā no NOK 0,14 līdz NOK 0,178.








  Elektrostacijas īpašnieks darījuma laikā | Elektrostacija | Aptuveni GWh/gadā | Cenas noteikšanas metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEAS | Håkvik un Nygård | 11,7 | Pašizmaksas cena |
| NEAS | Taraldsvik | 1,0 | Ministrijas cena |
| Nordkraft | Sildvik | 20,9 | Ministrijas cena |
| Statkraft | Skjomen, Båtsvann un Norddalen | 94,4 | Ministrijas cena |

(14)

Katru gadu Narvik ir tiesības kopā uz aptuveni 128 GWh koncesijas elektroenerģijas, no tās par aptuveni 116,3 GWh cenu nosaka saskaņā ar ministrijas cenas metodi un par aptuveni 11,7 GWh — saskaņā ar pašizmaksas cenas metodi. Norvēģijas iestādes skaidroja, ka ministrijas cena 2000. gadā bija aptuveni NOK 0,10 un attiecīgi Håkvik un Nygård paredzētā pašizmaksas cena 2000. gadā bija diapazonā no NOK 0,14 līdz NOK 0,178.

Elektrostacijas īpašnieks darījuma laikā

Elektrostacija

Aptuveni GWh/gadā

Cenas noteikšanas metode

NEAS

Håkvik un Nygård

11,7

Pašizmaksas cena

NEAS

Taraldsvik

1,0

Ministrijas cena

Nordkraft

Sildvik

20,9

Ministrijas cena

Statkraft

Skjomen, Båtsvann un Norddalen

94,4

Ministrijas cena

5.   
  Narvik Energi AS (“NEAS”)

| (15) | NEAS atrodas Narvik pašvaldībā Nordland grāfistē. Tas ražo un pārdod elektroenerģiju. Līdz 2001. gadam 100 % no NEAS piederēja Narvik pašvaldībai. Narvik 2001. gadā pārdeva 49,99 % no savām akcijām diviem elektroenerģijas uzņēmumiem — Vesterålskraft AS un Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(15)

NEAS atrodas Narvik pašvaldībā Nordland grāfistē. Tas ražo un pārdod elektroenerģiju. Līdz 2001. gadam 100 % no NEAS piederēja Narvik pašvaldībai. Narvik 2001. gadā pārdeva 49,99 % no savām akcijām diviem elektroenerģijas uzņēmumiem — Vesterålskraft AS un Hålogalandskraft AS.

| (16) | Tagad — pēc apvienošanās 2006. gadā un nosaukuma maiņas 2009. gadā — NEAS ietilpst uzņēmumā Nordkraft AS (“Nordkraft”). |
| --- | --- |

(16)

Tagad — pēc apvienošanās 2006. gadā un nosaukuma maiņas 2009. gadā — NEAS ietilpst uzņēmumā Nordkraft AS (“Nordkraft”).

6.   Notikumi, kuri noveda pie koncesijas elektroenerģijas pārdošanas

| (17) | Līdz 1998. gada beigām Narvik pārdeva NEAS savas gada tiesības uz koncesijas elektroenerģiju aptuveni 128 GWh apmērā saskaņā ar īstermiņa un ilgtermiņa līgumiem. Tomēr Narvik 1999. gada sākumā, nespējot panākt vienošanos ar NEAS, pārdeva koncesijas elektroenerģiju elektroenerģijas biržā par tirgus cenām. |
| --- | --- |

(17)

Līdz 1998. gada beigām Narvik pārdeva NEAS savas gada tiesības uz koncesijas elektroenerģiju aptuveni 128 GWh apmērā saskaņā ar īstermiņa un ilgtermiņa līgumiem. Tomēr Narvik 1999. gada sākumā, nespējot panākt vienošanos ar NEAS, pārdeva koncesijas elektroenerģiju elektroenerģijas biržā par tirgus cenām.

| (18) | Pašvaldība 1999. gada martā organizēja konkursu par koncesijas elektroenerģijas pārdošanu uz atlikušo 1999. gada daļu. Narvik1999. gada 30. martā noslēdza līgumu ar augstākās cenas piedāvātāju Kraftinor AS. Cena bija NOK 109,50 par MWh. Tā kā Narvik maksāja par koncesijas elektroenerģiju NOK 111,10 par MWh kopā ar elektroenerģijas ievadīšanas tīklā izmaksām NOK 20 par MWh, tas saskaņā ar šo līgumu cieta zaudējumus aptuveni NOK 2,3 miljonu apmērā. Sākotnēji Narvik bija paredzējis pārpalikumu NOK 3,5 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(18)

Pašvaldība 1999. gada martā organizēja konkursu par koncesijas elektroenerģijas pārdošanu uz atlikušo 1999. gada daļu. Narvik1999. gada 30. martā noslēdza līgumu ar augstākās cenas piedāvātāju Kraftinor AS. Cena bija NOK 109,50 par MWh. Tā kā Narvik maksāja par koncesijas elektroenerģiju NOK 111,10 par MWh kopā ar elektroenerģijas ievadīšanas tīklā izmaksām NOK 20 par MWh, tas saskaņā ar šo līgumu cieta zaudējumus aptuveni NOK 2,3 miljonu apmērā. Sākotnēji Narvik bija paredzējis pārpalikumu NOK 3,5 miljonu apmērā.

| (19) | Pašvaldības padomes izpildkomiteja (“izpildkomiteja”) 1999. gada 19. oktobrī ieteica pašvaldības padomei, ka vispārējam pašvaldības koncesijas elektroenerģijas izmantošanas mērķim jābūt atdeves palielināšanai ilgtermiņā, lai izveidotu stabilu plānošanas perspektīvu. Šāda mērķa sasniegšanai ierosinātā stratēģija ietvēra četrus elementus:






  1) | koncesijas elektroenerģiju pārdod augstākās cenas piedāvātājam saskaņā ar ilgtermiņa līgumiem ar fiksētu atdevi, tomēr iekļaujot korekcijas klauzulu, kurā paredzēts papildu ienākums, ja cenas ir ievērojami augstākas, nekā līguma slēgšanas brīdī plānotās cenas; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pašvaldības padomes izpildkomiteja (“izpildkomiteja”) 1999. gada 19. oktobrī ieteica pašvaldības padomei, ka vispārējam pašvaldības koncesijas elektroenerģijas izmantošanas mērķim jābūt atdeves palielināšanai ilgtermiņā, lai izveidotu stabilu plānošanas perspektīvu. Šāda mērķa sasniegšanai ierosinātā stratēģija ietvēra četrus elementus:

1)

koncesijas elektroenerģiju pārdod augstākās cenas piedāvātājam saskaņā ar ilgtermiņa līgumiem ar fiksētu atdevi, tomēr iekļaujot korekcijas klauzulu, kurā paredzēts papildu ienākums, ja cenas ir ievērojami augstākas, nekā līguma slēgšanas brīdī plānotās cenas;

| 2) | koncesijas elektroenerģiju pārdod saskaņā ar dažāda termiņa dažādiem līgumiem, lai diversificētu risku; |
| --- | --- |

2)

koncesijas elektroenerģiju pārdod saskaņā ar dažāda termiņa dažādiem līgumiem, lai diversificētu risku;

| 3) | pašvaldības priekšsēdētājam piešķir pilnvaras slēgt nolīgumus atbilstīgi pašvaldības padomes pieņemtai stratēģijai; un |
| --- | --- |

3)

pašvaldības priekšsēdētājam piešķir pilnvaras slēgt nolīgumus atbilstīgi pašvaldības padomes pieņemtai stratēģijai; un

| 4) | peļņu no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas nogulda fondā, kuru sadala saskaņā ar pašvaldības padomes lēmumiem. |
| --- | --- |

4)

peļņu no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas nogulda fondā, kuru sadala saskaņā ar pašvaldības padomes lēmumiem.

| (20) | Pašvaldības padome apstiprināja izpildkomitejas ieteikumu, izdarot vienu pašvaldības priekšsēdētāja ierosinātu korekciju un veicot grozījumu stratēģijā: tā vietā, ka pašvaldības priekšsēdētājam “tiek piešķirtas pilnvaras slēgt nolīgumus atbilstīgi pašvaldības padomes pieņemtai stratēģijai”, galīgajā lēmumā norādīja, ka, “sākot īstenot stratēģiju, NEAS tiek aicināts apspriest savas intereses, kas saistītas ar 9. novembra vēstulē pašvaldībai aprakstīto jautājumu”. |
| --- | --- |

(20)

Pašvaldības padome apstiprināja izpildkomitejas ieteikumu, izdarot vienu pašvaldības priekšsēdētāja ierosinātu korekciju un veicot grozījumu stratēģijā: tā vietā, ka pašvaldības priekšsēdētājam “tiek piešķirtas pilnvaras slēgt nolīgumus atbilstīgi pašvaldības padomes pieņemtai stratēģijai”, galīgajā lēmumā norādīja, ka, “sākot īstenot stratēģiju, NEAS tiek aicināts apspriest savas intereses, kas saistītas ar 9. novembra vēstulē pašvaldībai aprakstīto jautājumu”.

| (21) | NEAS1999. gada 9. novembra vēstulē tika apšaubīta ierosinātā stratēģija pārdot koncesijas elektroenerģiju saskaņā ar dažāda termiņa dažādiem līgumiem, lai diversificētu risku. Tā vietā NEAS ierosināja slēgt vienu ilgtermiņa līgumu (“piemēram, uz 50 gadiem”) un bija gatavs ietvert cenu korekcijas klauzulu līgumā ar Narvik. |
| --- | --- |

(21)

NEAS1999. gada 9. novembra vēstulē tika apšaubīta ierosinātā stratēģija pārdot koncesijas elektroenerģiju saskaņā ar dažāda termiņa dažādiem līgumiem, lai diversificētu risku. Tā vietā NEAS ierosināja slēgt vienu ilgtermiņa līgumu (“piemēram, uz 50 gadiem”) un bija gatavs ietvert cenu korekcijas klauzulu līgumā ar Narvik.

| (22) | Arī 1999. gada 15. aprīļa vēstulē NEAS apgalvoja, ka ir ieinteresēts slēgt ilgtermiņa līgumu par koncesijas elektroenerģiju iegādi, galvenokārt veicot vienreizēju avansa maksājumu vai kā alternatīvu izvēloties ilgtermiņa nomu, kas sākotnēji tika ieteikta uz 60 gadiem, un veicot gada maksājumus Narvik. |
| --- | --- |

(22)

Arī 1999. gada 15. aprīļa vēstulē NEAS apgalvoja, ka ir ieinteresēts slēgt ilgtermiņa līgumu par koncesijas elektroenerģiju iegādi, galvenokārt veicot vienreizēju avansa maksājumu vai kā alternatīvu izvēloties ilgtermiņa nomu, kas sākotnēji tika ieteikta uz 60 gadiem, un veicot gada maksājumus Narvik.

| (23) | Papildus jautājumam par koncesijas elektroenerģiju tika apspriesta arī NEAS turpmākā loma tirgū, kā arī Narvik kā NEAS īpašnieka loma. |
| --- | --- |

(23)

Papildus jautājumam par koncesijas elektroenerģiju tika apspriesta arī NEAS turpmākā loma tirgū, kā arī Narvik kā NEAS īpašnieka loma.

| (24) | Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu informāciju NEAS tajā laikā apsvēra plašu reģionālu elektroenerģijas uzņēmumu konsolidāciju un valsts/starptautisko uzņēmumu ienākšanu vietējā tirgū. NEAS bija jāstiprina pašu kapitāla bāze, lai iegūtu citu elektroenerģijas uzņēmumu akcijas, īpaši Nordkraft AS. NEAS arī parakstīja nodomu vēstules ar Hålogaland Kraft AS un Vesterålskraft AS, lai izveidotu reģionālu ražošanas uzņēmumu un reģionālu elektroenerģijas transportēšanas uzņēmumu. Tika plānots, ka šīs pārmaiņas stāsies spēkā no 2001. gada 1. janvāra. Tika paredzēts, ka Narvik — NEAS vienīgais īpašnieks — iepludinās NEAS papildu pašu kapitālu, lai NEAS varētu pabeigt šos darījumus, apvienojot pašu kapitālu un piesaistīto kapitālu. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu informāciju NEAS tajā laikā apsvēra plašu reģionālu elektroenerģijas uzņēmumu konsolidāciju un valsts/starptautisko uzņēmumu ienākšanu vietējā tirgū. NEAS bija jāstiprina pašu kapitāla bāze, lai iegūtu citu elektroenerģijas uzņēmumu akcijas, īpaši Nordkraft AS. NEAS arī parakstīja nodomu vēstules ar Hålogaland Kraft AS un Vesterålskraft AS, lai izveidotu reģionālu ražošanas uzņēmumu un reģionālu elektroenerģijas transportēšanas uzņēmumu. Tika plānots, ka šīs pārmaiņas stāsies spēkā no 2001. gada 1. janvāra. Tika paredzēts, ka Narvik — NEAS vienīgais īpašnieks — iepludinās NEAS papildu pašu kapitālu, lai NEAS varētu pabeigt šos darījumus, apvienojot pašu kapitālu un piesaistīto kapitālu.

| (25) | Pašvaldības padomes sanāksmē 1999. gada 16. decembrī tika nolemts, ka sarunu grupai, kurā ietilpst pašvaldības priekšsēdētājs, pašvaldības priekšsēdētāja vietnieks, opozīcijas vadītājs, kā arī pašvaldības administrācijas direktors, direktora vietnieks un iepirkumu daļas vadītājs (“sarunu grupa”), būtu kopā jānovērtē pašvaldības īpašumtiesību daļas NEAS, uzņēmuma kapitāla vajadzības un koncesijas elektroenerģijas izmantošana. |
| --- | --- |

(25)

Pašvaldības padomes sanāksmē 1999. gada 16. decembrī tika nolemts, ka sarunu grupai, kurā ietilpst pašvaldības priekšsēdētājs, pašvaldības priekšsēdētāja vietnieks, opozīcijas vadītājs, kā arī pašvaldības administrācijas direktors, direktora vietnieks un iepirkumu daļas vadītājs (“sarunu grupa”), būtu kopā jānovērtē pašvaldības īpašumtiesību daļas NEAS, uzņēmuma kapitāla vajadzības un koncesijas elektroenerģijas izmantošana.

7.   Ārējie novērtējumi

| (26) | NEAS pasūtīja divus ziņojumus no Arthur Andersen (“AA”) un Deloitte & Touche (“DT”), lai noteiktu koncesijas elektroenerģijas par ministrijas cenu vērtību. AA ziņojumā piemēro neto pašreizējās vērtības (“NPV”) metodoloģiju, bet netiek plaši aprakstīti tās pamatā esošie pieņēmumi. Arī DT ziņojumā izmanto NPV metodoloģiju, bet atšķirībā no AA ziņojuma plašāk skaidro attiecīgus pieņēmumus un aprēķinus. Piemēram, DT ziņojumā sīki skaidro, kā, izmantojot kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli („CAPM”), tiek noteikta vajadzīgā atdeve un kā tiek noteiktas uzņēmuma vidējās svērtās kapitāla izmaksas (“WACC”). Analīzē ietverts arī detalizēts koncesijas cenas aprēķina apraksts un jutīguma analīze, pamatojoties uz pakāpeniskām elektroenerģijas cenu un WACC izmaiņām. |
| --- | --- |

(26)

NEAS pasūtīja divus ziņojumus no Arthur Andersen (“AA”) un Deloitte & Touche (“DT”), lai noteiktu koncesijas elektroenerģijas par ministrijas cenu vērtību. AA ziņojumā piemēro neto pašreizējās vērtības (“NPV”) metodoloģiju, bet netiek plaši aprakstīti tās pamatā esošie pieņēmumi. Arī DT ziņojumā izmanto NPV metodoloģiju, bet atšķirībā no AA ziņojuma plašāk skaidro attiecīgus pieņēmumus un aprēķinus. Piemēram, DT ziņojumā sīki skaidro, kā, izmantojot kapitāla aktīvu cenu noteikšanas modeli („CAPM”), tiek noteikta vajadzīgā atdeve un kā tiek noteiktas uzņēmuma vidējās svērtās kapitāla izmaksas (“WACC”). Analīzē ietverts arī detalizēts koncesijas cenas aprēķina apraksts un jutīguma analīze, pamatojoties uz pakāpeniskām elektroenerģijas cenu un WACC izmaiņām.

| (27) | Narvik pasūtīja divus ziņojumus no Danske Securities (“DS1” un “DS2”). Pirmajā ziņojumā DS1 tika paredzēts, ka Danske Securities novērtēs, vai pašvaldībai ir vai nav jāpārdod savas tiesības uz koncesijas elektroenerģiju tirgū vai jānodod tās NEAS. Ziņojumā DS1 Danske Securities pēc savas iniciatīvas sniedza tiesību uz koncesijas elektroenerģiju vērtības aplēsi 50 gadiem. Papildus pieņēmumiem par elektroenerģijas cenu turpmāko attīstību Danske Securities sniedza ierobežotus norādījumus par to, kā tika aprēķināta tiesību uz koncesijas elektroenerģiju vērtība. |
| --- | --- |

(27)

Narvik pasūtīja divus ziņojumus no Danske Securities (“DS1” un “DS2”). Pirmajā ziņojumā DS1 tika paredzēts, ka Danske Securities novērtēs, vai pašvaldībai ir vai nav jāpārdod savas tiesības uz koncesijas elektroenerģiju tirgū vai jānodod tās NEAS. Ziņojumā DS1 Danske Securities pēc savas iniciatīvas sniedza tiesību uz koncesijas elektroenerģiju vērtības aplēsi 50 gadiem. Papildus pieņēmumiem par elektroenerģijas cenu turpmāko attīstību Danske Securities sniedza ierobežotus norādījumus par to, kā tika aprēķināta tiesību uz koncesijas elektroenerģiju vērtība.

| (28) | Ziņojumā DS2 Danske Securities pieprasīja trīs tirgus dalībniekiem iesniegt paredzamo cenu un izmaksas: CBF Kraftmegling AS (“CBF”), Norwegian Energy Brokers AS (“NEB”) un Statkraft SF (“Statskraft”). Izmantojot šo informāciju, Danske Securities aprēķināja tiesību uz koncesijas elektroenerģiju lēsto tirgus vērtību. Saskaņā ar CBF datiem pamatscenārija aplēse bija NOK 127 miljoni. Saskaņā ar NEB datiem pamatscenārija aplēse bija NOK 75 miljoni. Tā kā NEB nekoriģēja paredzamo cenu un izmaksas, ņemot vērā inflāciju, Danske Securities uzsvēra, ka neuzskata NEB datus par ticamiem. Saskaņā ar Statkraft datiem pamatscenārija aplēse bija NOK 115-140 miljoni. Pamatojoties uz trīs minētajiem vērtības novērtējumiem, Danske Securities secināja, ka lēstajai tiesību uz koncesijas elektroenerģiju NPV jābūt diapazonā no NOK 100 līdz NOK 140 miljoniem. |
| --- | --- |

(28)

Ziņojumā DS2 Danske Securities pieprasīja trīs tirgus dalībniekiem iesniegt paredzamo cenu un izmaksas: CBF Kraftmegling AS (“CBF”), Norwegian Energy Brokers AS (“NEB”) un Statkraft SF (“Statskraft”). Izmantojot šo informāciju, Danske Securities aprēķināja tiesību uz koncesijas elektroenerģiju lēsto tirgus vērtību. Saskaņā ar CBF datiem pamatscenārija aplēse bija NOK 127 miljoni. Saskaņā ar NEB datiem pamatscenārija aplēse bija NOK 75 miljoni. Tā kā NEB nekoriģēja paredzamo cenu un izmaksas, ņemot vērā inflāciju, Danske Securities uzsvēra, ka neuzskata NEB datus par ticamiem. Saskaņā ar Statkraft datiem pamatscenārija aplēse bija NOK 115-140 miljoni. Pamatojoties uz trīs minētajiem vērtības novērtējumiem, Danske Securities secināja, ka lēstajai tiesību uz koncesijas elektroenerģiju NPV jābūt diapazonā no NOK 100 līdz NOK 140 miljoniem.

| (29) | Nākamajā tabulā ir apkopoti četri minētie ziņojumi. Turpmāk tekstā šie ziņojumi kopā saukti par “četriem ziņojumiem”.











  Ziņojums | Ziņojuma autors | Ziņojuma datums | Ziņojuma pasūtītājs | Novērtētais koncesijas elektroenerģijas apjoms (GWh) (14) | Laikposms (gados) | Lēstā NPV (miljonos NOK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AA | Arthur Andersen | 20.5.1999 | NEAS | 115,3 | 50 | 71,4-117,4 (15) |
| DS1 | Danske Securities | 14.2.2000 | Narvik | 116,3 | 50 | 80-145 |
| DS2 | Danske Securities | 23.2.2000 | Narvik | 116,3 | 50 | 100-140 |
| DT | Deloitte & Touche | 3.5.2000 | NEAS | 116,3 | 50,5 | 110-130 |

(29)

Nākamajā tabulā ir apkopoti četri minētie ziņojumi. Turpmāk tekstā šie ziņojumi kopā saukti par “četriem ziņojumiem”.

Ziņojums

Ziņojuma autors

Ziņojuma datums

Ziņojuma pasūtītājs

Novērtētais koncesijas elektroenerģijas apjoms (GWh) (14)

Laikposms (gados)

Lēstā NPV (miljonos NOK)

AA

Arthur Andersen

20.5.1999

NEAS

115,3

50

71,4-117,4 (15)

DS1

Danske Securities

14.2.2000

Narvik

116,3

50

80-145

DS2

Danske Securities

23.2.2000

Narvik

116,3

50

100-140

DT

Deloitte & Touche

3.5.2000

NEAS

116,3

50,5

110-130

8.   Iekšēji novērtējumi

| (30) | Papildus ārējam ekspertu atzinumam Narvik pašvaldības iepirkumu daļas vadītājs izstrādāja savus novērtējumus. |
| --- | --- |

(30)

Papildus ārējam ekspertu atzinumam Narvik pašvaldības iepirkumu daļas vadītājs izstrādāja savus novērtējumus.

| (31) | Pirmajā — izpildkomitejai iesniegtajā novērtējumā 1999. gada oktobrī — viņš secināja, ka attiecībā uz ilgtermiņa līgumiem, kas tika definēti kā līgumi uz 1040 gadiem, vispārējais pašvaldības risks ir augsts. |
| --- | --- |

(31)

Pirmajā — izpildkomitejai iesniegtajā novērtējumā 1999. gada oktobrī — viņš secināja, ka attiecībā uz ilgtermiņa līgumiem, kas tika definēti kā līgumi uz 1040 gadiem, vispārējais pašvaldības risks ir augsts.

| (32) | Otrajā — sarunu grupai iesniegtajā novērtējumā 2000. gada 16. martā —tika aplūkoti dažādi koncesijas elektroenerģijas izmantošanas risinājumi. Taču līdz tam sarunu grupa bija sašaurinājusi viņa pilnvaras un tajās ietilpa tikai riska novērtēšana, norēķinu termiņi, nodokļu ietekme un peļņas palielināšana, izmantojot trīs scenārijus (visos paredzēts, ka Narvik nodod tiesības uz koncesijas elektroenerģiju NEAS uz 50 gadiem un samazina savas īpašumtiesību daļas NEAS). Neraugoties uz to, otrajā novērtējumā iepirkumu daļas vadītājs joprojām galveno uzmanību pievērsa līguma termiņa nozīmei. Viņa novērtējumā par tiesību uz koncesijas elektroenerģiju galējo vērtību laika gaitā bija teikts, ka “uz ļoti ilgu termiņu, piemēram, uz 50 gadiem, noslēgts līgums nodrošina mums kā pārdevējiem ļoti nelielu papildu vērtību salīdzinājumā ar līgumu uz īsāku termiņu (piemēram, uz 20 gadiem par NOK 83 miljoniem)”. |
| --- | --- |

(32)

Otrajā — sarunu grupai iesniegtajā novērtējumā 2000. gada 16. martā —tika aplūkoti dažādi koncesijas elektroenerģijas izmantošanas risinājumi. Taču līdz tam sarunu grupa bija sašaurinājusi viņa pilnvaras un tajās ietilpa tikai riska novērtēšana, norēķinu termiņi, nodokļu ietekme un peļņas palielināšana, izmantojot trīs scenārijus (visos paredzēts, ka Narvik nodod tiesības uz koncesijas elektroenerģiju NEAS uz 50 gadiem un samazina savas īpašumtiesību daļas NEAS). Neraugoties uz to, otrajā novērtējumā iepirkumu daļas vadītājs joprojām galveno uzmanību pievērsa līguma termiņa nozīmei. Viņa novērtējumā par tiesību uz koncesijas elektroenerģiju galējo vērtību laika gaitā bija teikts, ka “uz ļoti ilgu termiņu, piemēram, uz 50 gadiem, noslēgts līgums nodrošina mums kā pārdevējiem ļoti nelielu papildu vērtību salīdzinājumā ar līgumu uz īsāku termiņu (piemēram, uz 20 gadiem par NOK 83 miljoniem)”.

| (33) | Pēc iekšējām apspriedēm par ilgtermiņa līguma priekšrocībām un trūkumiem sarunu grupa ieteica pašvaldības padomei līgumu uz 50,5 gadiem kā piemērotu līdzekli pašvaldības riska mazināšanai un ilgtermiņa plānošanas perspektīvas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(33)

Pēc iekšējām apspriedēm par ilgtermiņa līguma priekšrocībām un trūkumiem sarunu grupa ieteica pašvaldības padomei līgumu uz 50,5 gadiem kā piemērotu līdzekli pašvaldības riska mazināšanai un ilgtermiņa plānošanas perspektīvas nodrošināšanai.

9.   Koncesijas elektroenerģijas pārdošana

| (34) | NEAS vēlējās iegādāties tikai koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu 116,3 GWh apmērā. Sarunās ar uzņēmumu Narvik uzstāja, ka tiesības uz koncesijas elektroenerģijas iegādi bija izmantotas pilnībā un ka koncesijas elektroenerģija par pašizmaksas cenu 11,7 GWh apmērā ir jāpievieno koncesijas elektroenerģijai par ministrijas cenu. |
| --- | --- |

(34)

NEAS vēlējās iegādāties tikai koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu 116,3 GWh apmērā. Sarunās ar uzņēmumu Narvik uzstāja, ka tiesības uz koncesijas elektroenerģijas iegādi bija izmantotas pilnībā un ka koncesijas elektroenerģija par pašizmaksas cenu 11,7 GWh apmērā ir jāpievieno koncesijas elektroenerģijai par ministrijas cenu.

| (35) | Puses 2000. gada maijā galīgi vienojās, ka nolīgumā tiks iekļauta visa koncesijas elektroenerģija 128 GWh apmērā un ka NEAS jāmaksā par koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu NOK 120 miljoni un par koncesijas elektroenerģiju par pašizmaksas cenu NOK 6 miljoni. |
| --- | --- |

(35)

Puses 2000. gada maijā galīgi vienojās, ka nolīgumā tiks iekļauta visa koncesijas elektroenerģija 128 GWh apmērā un ka NEAS jāmaksā par koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu NOK 120 miljoni un par koncesijas elektroenerģiju par pašizmaksas cenu NOK 6 miljoni.

| (36) | Pašvaldības padome 2000. gada 25. maijā formāli nolēma, ka pašvaldībai jāpārdod savas gada tiesības uz koncesijas elektroenerģiju 128 GWh apmērā NEAS uz 50,5 gadiem par NOK 126 miljoniem. |
| --- | --- |

(36)

Pašvaldības padome 2000. gada 25. maijā formāli nolēma, ka pašvaldībai jāpārdod savas gada tiesības uz koncesijas elektroenerģiju 128 GWh apmērā NEAS uz 50,5 gadiem par NOK 126 miljoniem.

| (37) | Narvik un NEAS2000. gada 16. oktobrī piešķīra nolīgumam oficiālu statusu, parakstot līgumu, saskaņā ar kuru Narvik pārdeva tiesības uz koncesijas elektroenerģiju atbilstīgi iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem. Līgumā neietvēra cenas korekcijas mehānismu, un nauda bija jāmaksā kā vienreizējs avansa maksājums. |
| --- | --- |

(37)

Narvik un NEAS2000. gada 16. oktobrī piešķīra nolīgumam oficiālu statusu, parakstot līgumu, saskaņā ar kuru Narvik pārdeva tiesības uz koncesijas elektroenerģiju atbilstīgi iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem. Līgumā neietvēra cenas korekcijas mehānismu, un nauda bija jāmaksā kā vienreizējs avansa maksājums.

| (38) | Narvik un NEAS2000. gada 29. novembrī parakstīja papildu nolīgumu, saskaņā ar kuru par tiesību uz koncesijas elektroenerģiju iegādi NEAS apņēmās maksāt Narvik NOK 60 miljonus naudā un pārējos NOK 66 miljonus kā pašu kapitāla ieguldījumu natūrā, kas tiks iepludināts NEAS (kurš tajā laikā 100 % apmērā piederēja pašvaldībai). |
| --- | --- |

(38)

Narvik un NEAS2000. gada 29. novembrī parakstīja papildu nolīgumu, saskaņā ar kuru par tiesību uz koncesijas elektroenerģiju iegādi NEAS apņēmās maksāt Narvik NOK 60 miljonus naudā un pārējos NOK 66 miljonus kā pašu kapitāla ieguldījumu natūrā, kas tiks iepludināts NEAS (kurš tajā laikā 100 % apmērā piederēja pašvaldībai).

10.   
  NEAS akciju pārdošana

| (39) | Narvik 2001. gadā pārdeva 49,99 % no savām akcijām Vesterålskraft AS un Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(39)

Narvik 2001. gadā pārdeva 49,99 % no savām akcijām Vesterålskraft AS un Hålogalandskraft AS.

11.   Piezīmes no Norvēģijas iestādēm

| (40) | Norvēģijas iestādes uzskata, ka līgums ar NEAS tika noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pirmkārt, tās uzsvēra, ka līgums tika noslēgts, jo Narvik finansiālais stāvoklis bija saspringts un tam trūka likvīdo līdzekļu. Otrkārt, NEAS bija jāveic rekapitalizācija, lai restrukturētu uzņēmumu un izveidotu lielāku reģionālu uzņēmumu. Visbeidzot, līguma noslēgšanas laikā pašvaldība bija pārdevusi koncesijas elektroenerģiju ar zaudējumiem, jo koncesijas elektroenerģijas cena bija augstāka, nekā tirgū saņemtā cena. Piemēram, laikposmā no 1999. gada aprīļa līdz decembrim Narvik zaudēja NOK 2,3 miljonus no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas. |
| --- | --- |

(40)

Norvēģijas iestādes uzskata, ka līgums ar NEAS tika noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Pirmkārt, tās uzsvēra, ka līgums tika noslēgts, jo Narvik finansiālais stāvoklis bija saspringts un tam trūka likvīdo līdzekļu. Otrkārt, NEAS bija jāveic rekapitalizācija, lai restrukturētu uzņēmumu un izveidotu lielāku reģionālu uzņēmumu. Visbeidzot, līguma noslēgšanas laikā pašvaldība bija pārdevusi koncesijas elektroenerģiju ar zaudējumiem, jo koncesijas elektroenerģijas cena bija augstāka, nekā tirgū saņemtā cena. Piemēram, laikposmā no 1999. gada aprīļa līdz decembrim Narvik zaudēja NOK 2,3 miljonus no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas.

| (41) | Attiecībā uz jautājumu par regulatīvo risku Norvēģijas iestādes skaidroja, ka NEAS uzņemas visu risku. Tās apgalvo, ka, visticamāk, risks ir saistīts ar koncesijas elektroenerģijas samazinātu daudzumu, nevis ar palielinātu daudzumu, kas samazinātu atbalsta saņemšanas iespēju. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz jautājumu par regulatīvo risku Norvēģijas iestādes skaidroja, ka NEAS uzņemas visu risku. Tās apgalvo, ka, visticamāk, risks ir saistīts ar koncesijas elektroenerģijas samazinātu daudzumu, nevis ar palielinātu daudzumu, kas samazinātu atbalsta saņemšanas iespēju.

| (42) | Norvēģijas iestādes apgalvo, ka piemērots tirgus kritērijs nolīgumam uz 50,5 gadiem ir pastāvīga elektrostacijas pārdošana un ka, veicot korekciju, lai ņemtu vērā attiecīgas atšķirības, NEAS iegūtās cenas atbilda elektrostaciju pārdošanas cenu līmenim tajā paša laikposmā. |
| --- | --- |

(42)

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka piemērots tirgus kritērijs nolīgumam uz 50,5 gadiem ir pastāvīga elektrostacijas pārdošana un ka, veicot korekciju, lai ņemtu vērā attiecīgas atšķirības, NEAS iegūtās cenas atbilda elektrostaciju pārdošanas cenu līmenim tajā paša laikposmā.

| (43) | Norvēģijas iestādes izmanto datus par elektrostaciju pārdošanas cenu 2000. gadā no tā sauktā 2000. gada elektroenerģijas tirgus reālā laika pārskata, ko izstrādāja Pareto (“Pareto pārskats”). Šajā pārskatā norādīts, ka 2000. gadā pārdoto elektrostaciju tirgus cenas svārstījās no NOK 1,64 līdz NOK 1,77 par gada ražošanas jaudas kWh. Narvik pārdeva tiesības uz koncesijas elektroenerģiju aptuveni par NOK 1,00 par gada ražošanas jaudas kWh. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu informāciju starpību starp šiem skaitļiem var skaidrot ar turpmāk minētajiem faktoriem. |
| --- | --- |

(43)

Norvēģijas iestādes izmanto datus par elektrostaciju pārdošanas cenu 2000. gadā no tā sauktā 2000. gada elektroenerģijas tirgus reālā laika pārskata, ko izstrādāja Pareto (“Pareto pārskats”). Šajā pārskatā norādīts, ka 2000. gadā pārdoto elektrostaciju tirgus cenas svārstījās no NOK 1,64 līdz NOK 1,77 par gada ražošanas jaudas kWh. Narvik pārdeva tiesības uz koncesijas elektroenerģiju aptuveni par NOK 1,00 par gada ražošanas jaudas kWh. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu informāciju starpību starp šiem skaitļiem var skaidrot ar turpmāk minētajiem faktoriem.

| (44) | Pirmkārt, 2000. gadā jaunākās elektrostacijās parastas darbības izmaksas, tostarp atkārtots ieguldījums (bez nolietojuma), bija aptuveni NOK 0,05 par kWh gadā (pieskaitot ievadīšanas tīklā izmaksas). NEAS paredzamais maksājums sastāvēja no divām daļām: aptuveni NOK 0,10 par kWh gadā (pieskaitot ievadīšanas tīklā izmaksas) par koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu un NOK 0,14-0,178 par kWh gadā (pieskaitot ievadīšanas tīklā izmaksas) par koncesijas elektroenerģiju pirms 1959. gada 10. aprīļa. Paredzamā tirgus cena 2000. gadā bija aptuveni NOK 0,12 par kWh. Tāpēc 2000. gada scenārija īstenošanas rezultātā elektrostacijas īpašnieks iegūtu neto peļņu NOK 0,07 par kWh salīdzinājumā ar NOK 0,02 par koncesijas elektroenerģijas kWh. Līguma slēgšanas laikā 2010. gada lēstā cena bija NOK 0,20. Pamatojoties uz šo aplēsi, 2010. gada scenārija īstenošanas rezultātā elektrostacijas īpašnieks iegūtu neto peļņu NOK 0,15 par kWh salīdzinājumā ar NOK 0,10 par koncesijas elektroenerģijas kWh. |
| --- | --- |

(44)

Pirmkārt, 2000. gadā jaunākās elektrostacijās parastas darbības izmaksas, tostarp atkārtots ieguldījums (bez nolietojuma), bija aptuveni NOK 0,05 par kWh gadā (pieskaitot ievadīšanas tīklā izmaksas). NEAS paredzamais maksājums sastāvēja no divām daļām: aptuveni NOK 0,10 par kWh gadā (pieskaitot ievadīšanas tīklā izmaksas) par koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu un NOK 0,14-0,178 par kWh gadā (pieskaitot ievadīšanas tīklā izmaksas) par koncesijas elektroenerģiju pirms 1959. gada 10. aprīļa. Paredzamā tirgus cena 2000. gadā bija aptuveni NOK 0,12 par kWh. Tāpēc 2000. gada scenārija īstenošanas rezultātā elektrostacijas īpašnieks iegūtu neto peļņu NOK 0,07 par kWh salīdzinājumā ar NOK 0,02 par koncesijas elektroenerģijas kWh. Līguma slēgšanas laikā 2010. gada lēstā cena bija NOK 0,20. Pamatojoties uz šo aplēsi, 2010. gada scenārija īstenošanas rezultātā elektrostacijas īpašnieks iegūtu neto peļņu NOK 0,15 par kWh salīdzinājumā ar NOK 0,10 par koncesijas elektroenerģijas kWh.

| (45) | Otrkārt, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka cenas par 5 elektrostaciju pārdošanu saskaņā ar Pareto pārskatu jāsamazina par aptuveni 10-15 %, piemērojot kapitalizācijas likmi 4 % apmērā, lai izlīdzinātu starpību starp kapitalizācijas gadījumiem neierobežotā laikposmā (kapitalizācijas koeficients 25) un 50 gadu laikā (kapitalizācijas koeficients 21,48). |
| --- | --- |

(45)

Otrkārt, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka cenas par 5 elektrostaciju pārdošanu saskaņā ar Pareto pārskatu jāsamazina par aptuveni 10-15 %, piemērojot kapitalizācijas likmi 4 % apmērā, lai izlīdzinātu starpību starp kapitalizācijas gadījumiem neierobežotā laikposmā (kapitalizācijas koeficients 25) un 50 gadu laikā (kapitalizācijas koeficients 21,48).

| (46) | Turklāt Norvēģijas iestādes papildināja, ka sākumposmā ir vērojama lielākā ietekme uz NPV aprēķinu un ka parasti lielas atkārtota ieguldījuma izmaksas īpašniekiem rodas vēlākā posmā, un tāpēc tās tikai nedaudz samazina NPV aprēķinu. |
| --- | --- |

(46)

Turklāt Norvēģijas iestādes papildināja, ka sākumposmā ir vērojama lielākā ietekme uz NPV aprēķinu un ka parasti lielas atkārtota ieguldījuma izmaksas īpašniekiem rodas vēlākā posmā, un tāpēc tās tikai nedaudz samazina NPV aprēķinu.

| (47) | Ņemot to vērā, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka pastāv cieša korelācija starp, no vienas puses, elektrostaciju pārdošanu par aptuveni NOK 1,64—1,77 par gada ražošanas jaudas KWh un, no otras puses, īres maksām (maksājums par piekļuvi elektroenerģijai uz 50,5 gadiem) aptuveni NOK 1,00 apmērā par koncesijas elektroenerģijas kWh. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot to vērā, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka pastāv cieša korelācija starp, no vienas puses, elektrostaciju pārdošanu par aptuveni NOK 1,64—1,77 par gada ražošanas jaudas KWh un, no otras puses, īres maksām (maksājums par piekļuvi elektroenerģijai uz 50,5 gadiem) aptuveni NOK 1,00 apmērā par koncesijas elektroenerģijas kWh.

| (48) | Tāpēc Norvēģijas iestādes apgalvo, ka salīdzinājums, ar kuru koriģē minētos faktorus, parāda, ka NEAS par koncesijas elektroenerģiju maksātā cena bija salīdzināma ar tajā pašā laikposmā pārdoto elektrostaciju cenu, un piebilst, ka secinājums par cenu līmeni tiek pamatots ar DT ziņojumu un diviem DS ziņojumiem, kuri tika izstrādāti pirms koncesijas elektroenerģijas līguma noslēgšanas uz 50,5 gadiem. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc Norvēģijas iestādes apgalvo, ka salīdzinājums, ar kuru koriģē minētos faktorus, parāda, ka NEAS par koncesijas elektroenerģiju maksātā cena bija salīdzināma ar tajā pašā laikposmā pārdoto elektrostaciju cenu, un piebilst, ka secinājums par cenu līmeni tiek pamatots ar DT ziņojumu un diviem DS ziņojumiem, kuri tika izstrādāti pirms koncesijas elektroenerģijas līguma noslēgšanas uz 50,5 gadiem.

| (49) | Atsaucoties uz Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (“SOL”) (16), Norvēģijas iestādes apgalvo, ka konkurētspējīga un beznosacījumu konkursa procedūra ir vienīgā metode, kuru Iestāde atzīst tirgus cenu noteikšanai, lai pārdotu valsts aktīvus. Norvēģijas iestādes uzsver, ka pamatnostādnēs par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas, Iestāde arī atzīst, ka ar atbalstu nesaistītu tirgus cenu var noteikt, izmantojot neatkarīgu ekspertu vērtējumu. Norvēģijas iestādes norāda, ka DT un divi DS ziņojumi tika izstrādāti pirms līguma uz 50,5 gadiem noslēgšanas. Otrajā DS ziņojumā vērtību noteica, izmantojot “tiešu tirgus izpēti”, kuras rezultātā, kā norāda Norvēģijas iestādes, veica tādu pašu tirgus pārbaudi kā saistībā ar konkursa procedūru. Norvēģijas iestādes arī norāda, ka galīgā cena tika noteikta trīs novērtējumu augstākajā līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Atsaucoties uz Iestādes pamatnostādnēm par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (“SOL”) (16), Norvēģijas iestādes apgalvo, ka konkurētspējīga un beznosacījumu konkursa procedūra ir vienīgā metode, kuru Iestāde atzīst tirgus cenu noteikšanai, lai pārdotu valsts aktīvus. Norvēģijas iestādes uzsver, ka pamatnostādnēs par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas, Iestāde arī atzīst, ka ar atbalstu nesaistītu tirgus cenu var noteikt, izmantojot neatkarīgu ekspertu vērtējumu. Norvēģijas iestādes norāda, ka DT un divi DS ziņojumi tika izstrādāti pirms līguma uz 50,5 gadiem noslēgšanas. Otrajā DS ziņojumā vērtību noteica, izmantojot “tiešu tirgus izpēti”, kuras rezultātā, kā norāda Norvēģijas iestādes, veica tādu pašu tirgus pārbaudi kā saistībā ar konkursa procedūru. Norvēģijas iestādes arī norāda, ka galīgā cena tika noteikta trīs novērtējumu augstākajā līmenī.

| (50) | Norvēģijas iestādes apgalvo, ka cenas korekcijas klauzulas neietveršana bija atbilstoša, jo iepirkuma cenu samaksāja kā vienreizēju maksājumu un nevis norises gaitā. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, tā kā pārdošana notika ar avansa maksājumu — daļēji skaidrā naudā, daļēji kā ieguldījums natūrā — līdzīgi pastāvīgai elektrostacijas pārdošanai, ir “nedabiski un ļoti neparasti” ietvert cenas korekcijas mehānismu. Turklāt Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, ņemot vērā ieguldījuma natūrā modeli, sekojoša korekcija varētu būt bijusi nelikumīga saskaņā ar Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (17) noteikumiem. |
| --- | --- |

(50)

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka cenas korekcijas klauzulas neietveršana bija atbilstoša, jo iepirkuma cenu samaksāja kā vienreizēju maksājumu un nevis norises gaitā. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, tā kā pārdošana notika ar avansa maksājumu — daļēji skaidrā naudā, daļēji kā ieguldījums natūrā — līdzīgi pastāvīgai elektrostacijas pārdošanai, ir “nedabiski un ļoti neparasti” ietvert cenas korekcijas mehānismu. Turklāt Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, ņemot vērā ieguldījuma natūrā modeli, sekojoša korekcija varētu būt bijusi nelikumīga saskaņā ar Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (17) noteikumiem.

12.   Piezīmes no trešām personām

| (51) | Viena trešā persona, NEAS (tagad Nordkraft), iesniedza piezīmes par Lēmumu Nr. 393/11/COL. NEAS lielā mērā piekrīt Norvēģijas iestāžu viedoklim. |
| --- | --- |

(51)

Viena trešā persona, NEAS (tagad Nordkraft), iesniedza piezīmes par Lēmumu Nr. 393/11/COL. NEAS lielā mērā piekrīt Norvēģijas iestāžu viedoklim.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta esamība

| (52) | EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:
  „Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.” |
| --- | --- |

(52)

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts:

„Ja šajā līgumā nav noteikts citādi, jebkurš atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis, EBTA valstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci par labu atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, nav savienojams ar šā līguma darbību.”

| (53) | No šā noteikuma izriet, ka valsts atbalsta esamību var konstatēt, ja saņēmējam ar pasākumu piešķir ekonomisku priekšrocību. Turpmāk Iestāde novērtē šādas ekonomiskas priekšrocības esamību konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(53)

No šā noteikuma izriet, ka valsts atbalsta esamību var konstatēt, ja saņēmējam ar pasākumu piešķir ekonomisku priekšrocību. Turpmāk Iestāde novērtē šādas ekonomiskas priekšrocības esamību konkrētajā gadījumā.

2.   Ekonomiska priekšrocība

| (54) | Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai apstiprinātu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai atbalsta saņēmējam uzņēmumam rodas ekonomiska priekšrocība, kas tam nebūtu radusies parastos tirgus apstākļos (18). Lai konstatētu ekonomiskas priekšrocības esamību, Iestāde piemēro (hipotētiska) tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (19). |
| --- | --- |

(54)

Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai apstiprinātu, vai valsts pasākums ir atbalsts, jānosaka, vai atbalsta saņēmējam uzņēmumam rodas ekonomiska priekšrocība, kas tam nebūtu radusies parastos tirgus apstākļos (18). Lai konstatētu ekonomiskas priekšrocības esamību, Iestāde piemēro (hipotētiska) tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (19).

| (55) | Ja attiecīgais darījums būtu veikts saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja pašvaldība būtu pārdevusi tiesības uz koncesijas elektroenerģiju par to tirgus vērtību, un cena un darījuma nosacījumi būtu bijuši pieņemami saprātīgam privātam investoram tirgus ekonomikā, darījums nebūtu piešķīris ekonomisku priekšrocību NEAS un nebūtu saistīts ar valsts atbalsta piešķiršanu. Pretējā gadījumā varētu būt ietverts valsts atbalsts, ja darījums netiktu veikts par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(55)

Ja attiecīgais darījums būtu veikts saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja pašvaldība būtu pārdevusi tiesības uz koncesijas elektroenerģiju par to tirgus vērtību, un cena un darījuma nosacījumi būtu bijuši pieņemami saprātīgam privātam investoram tirgus ekonomikā, darījums nebūtu piešķīris ekonomisku priekšrocību NEAS un nebūtu saistīts ar valsts atbalsta piešķiršanu. Pretējā gadījumā varētu būt ietverts valsts atbalsts, ja darījums netiktu veikts par tirgus cenu.

| (56) | Veicot novērtējumu, Iestāde nevar aizstāt Narvik komerciālo lēmumu ar savu lēmumu, un tas nozīmē, ka pašvaldībai kā tiesību uz koncesijas elektroenerģiju īpašniecei, ir zināma lemšanas brīvība attiecībā uz savu darbības veidu parastos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(56)

Veicot novērtējumu, Iestāde nevar aizstāt Narvik komerciālo lēmumu ar savu lēmumu, un tas nozīmē, ka pašvaldībai kā tiesību uz koncesijas elektroenerģiju īpašniecei, ir zināma lemšanas brīvība attiecībā uz savu darbības veidu parastos konkurences apstākļos.

| (57) | Līguma starp pašvaldību un NEAS cenu un nosacījumu novērtējums būtu jābalsta uz informāciju, kas Narvik bija pieejama līguma slēgšanas laikā. Kopumā kompetents ex ante novērtējums būtu pietiekams, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību, pat tad, ja novērtējumā izmantotie pieņēmumi vēlāk izrādītos kļūdaini. |
| --- | --- |

(57)

Līguma starp pašvaldību un NEAS cenu un nosacījumu novērtējums būtu jābalsta uz informāciju, kas Narvik bija pieejama līguma slēgšanas laikā. Kopumā kompetents ex ante novērtējums būtu pietiekams, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību, pat tad, ja novērtējumā izmantotie pieņēmumi vēlāk izrādītos kļūdaini.

| (58) | Turpmāk Iestāde novērtē, vai Narvik, slēdzot līgumu par savu tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanu, rīkojās kā privāts tirgus ieguldītājs. |
| --- | --- |

(58)

Turpmāk Iestāde novērtē, vai Narvik, slēdzot līgumu par savu tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanu, rīkojās kā privāts tirgus ieguldītājs.

| (59) | Iestāde ņem vērā kontekstu, kurā darījums tika veikts. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju Iestāde saprot, ka līguma slēgšanas laikā pašvaldībai bija vajadzīga gan piekļuve likvīdiem līdzekļiem (lai pildītu savas kredītsaistības), gan kapitāls, kuru iepludināt NEAS. Turklāt tiek norādīts, ka, izdarot ieguldījumu natūrā, ar Likumu par sabiedrību ar ierobežotu atbildību tiek aizliegts iekļaut līgumā cenas korekcijas mehānismu. Turklāt 1999. gadā, pirms pārdošanas nolīguma noslēgšanas 2000. gadā, Narvik cieta zaudējumus no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas. Tāpēc pašvaldība nolēma pārdot savas tiesības uz koncesijas elektroenerģiju uz ilgāku termiņu, vienlaicīgi pildot skaidri noteikto stratēģiju, kurā paredzēta atdeves no koncesijas elektroenerģijas palielināšana. |
| --- | --- |

(59)

Iestāde ņem vērā kontekstu, kurā darījums tika veikts. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju Iestāde saprot, ka līguma slēgšanas laikā pašvaldībai bija vajadzīga gan piekļuve likvīdiem līdzekļiem (lai pildītu savas kredītsaistības), gan kapitāls, kuru iepludināt NEAS. Turklāt tiek norādīts, ka, izdarot ieguldījumu natūrā, ar Likumu par sabiedrību ar ierobežotu atbildību tiek aizliegts iekļaut līgumā cenas korekcijas mehānismu. Turklāt 1999. gadā, pirms pārdošanas nolīguma noslēgšanas 2000. gadā, Narvik cieta zaudējumus no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas. Tāpēc pašvaldība nolēma pārdot savas tiesības uz koncesijas elektroenerģiju uz ilgāku termiņu, vienlaicīgi pildot skaidri noteikto stratēģiju, kurā paredzēta atdeves no koncesijas elektroenerģijas palielināšana.

| (60) | Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka Iestādei būtu jāvar izslēgt priekšrocības esamība, konkrētajā gadījumā piemērojot SOL principus. Iestāde norāda, ka, lai gan SOL neattiecas uz tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, SOL tiek paredzētas divas metodes, ar kurām parasti valsts iestādes var iegūt tirgus cenu valsts īpašumā esošas zemes un ēku pārdošanai un attiecīgi nodrošināt, ka pārdošana neietver valsts atbalsta piešķiršanu. Pirmā metode, kā izslēgt atbalsta elementu, ir pārdošana, izmantojot beznosacījumu izsoles procedūru. Otrā metode ir pārdošana par cenu, kas noteikta neatkarīga eksperta novērtējumā, kurš izstrādāts saskaņā ar vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem. |
| --- | --- |

(60)

Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka Iestādei būtu jāvar izslēgt priekšrocības esamība, konkrētajā gadījumā piemērojot SOL principus. Iestāde norāda, ka, lai gan SOL neattiecas uz tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, SOL tiek paredzētas divas metodes, ar kurām parasti valsts iestādes var iegūt tirgus cenu valsts īpašumā esošas zemes un ēku pārdošanai un attiecīgi nodrošināt, ka pārdošana neietver valsts atbalsta piešķiršanu. Pirmā metode, kā izslēgt atbalsta elementu, ir pārdošana, izmantojot beznosacījumu izsoles procedūru. Otrā metode ir pārdošana par cenu, kas noteikta neatkarīga eksperta novērtējumā, kurš izstrādāts saskaņā ar vispārpieņemtiem vērtēšanas standartiem.

| (61) | Iestāde norāda, ka aktīvu pārdošana, izmantojot beznosacījumu izsoles procedūru, parasti izslēdz priekšrocības esamību. Vismaz pilnīgi atklātās procedūrās, kurās ir vairāk nekā viens solītājs (20). Tomēr Narvik nepārdeva tiesības uz koncesijas elektroenerģiju, izmantojot beznosacījumu izsoles procedūru. |
| --- | --- |

(61)

Iestāde norāda, ka aktīvu pārdošana, izmantojot beznosacījumu izsoles procedūru, parasti izslēdz priekšrocības esamību. Vismaz pilnīgi atklātās procedūrās, kurās ir vairāk nekā viens solītājs (20). Tomēr Narvik nepārdeva tiesības uz koncesijas elektroenerģiju, izmantojot beznosacījumu izsoles procedūru.

| (62) | Taču Narvik un NEAS katrs pasūtīja divus novērtējumus no ārējiem padomdevējiem, kā aprakstīts iepriekš 26.‒29. apsvērumā. Tomēr ne DS1, ne DS2 un ne AA ziņojumā nav pilnībā paskaidrots, kura metode tiek izmantota, lai veiktu vērtības novērtējumus. Tā kā nav papildu skaidrojumu, Iestāde nevar novērtēt, vai tirgus vērtības novērtējumi ir izstrādāti saskaņā ar vispārpieņemtiem tirgus rādītājiem un vērtēšanas standartiem. Tāpēc Iestāde uzskata, ka, novērtējot tiesību uz koncesijas elektroenerģiju vērtību, DS1, DS2 un AA ziņojumu nozīme ir neliela. Taču DT ziņojumā tiek sniegts detalizēts novērtējumu skaidrojums. Līdz ar to tā rezultātus var testēt un pārbaudīt. Tāpēc Iestāde uzskata, ka DT ziņojums ir ticamākais ziņojums. Iestāde uzskata, ka fakts, ka visos četros ziņojumos ir iegūti līdzīgi rezultāti (21), apstiprina DT ziņojuma rezultātus un, protams, arī trīs pārējo ziņojumu rezultātus. |
| --- | --- |

(62)

Taču Narvik un NEAS katrs pasūtīja divus novērtējumus no ārējiem padomdevējiem, kā aprakstīts iepriekš 26.‒29. apsvērumā. Tomēr ne DS1, ne DS2 un ne AA ziņojumā nav pilnībā paskaidrots, kura metode tiek izmantota, lai veiktu vērtības novērtējumus. Tā kā nav papildu skaidrojumu, Iestāde nevar novērtēt, vai tirgus vērtības novērtējumi ir izstrādāti saskaņā ar vispārpieņemtiem tirgus rādītājiem un vērtēšanas standartiem. Tāpēc Iestāde uzskata, ka, novērtējot tiesību uz koncesijas elektroenerģiju vērtību, DS1, DS2 un AA ziņojumu nozīme ir neliela. Taču DT ziņojumā tiek sniegts detalizēts novērtējumu skaidrojums. Līdz ar to tā rezultātus var testēt un pārbaudīt. Tāpēc Iestāde uzskata, ka DT ziņojums ir ticamākais ziņojums. Iestāde uzskata, ka fakts, ka visos četros ziņojumos ir iegūti līdzīgi rezultāti (21), apstiprina DT ziņojuma rezultātus un, protams, arī trīs pārējo ziņojumu rezultātus.

| (63) | Iestāde norāda, ka, lai gan parasti neatkarīga vērtētāja noteikto cenu var izmantot, lai izslēgtu priekšrocības esamību saistībā ar tādas zemes vai ēku pārdošanu, kuras ir viegli novērtēt un ar kurām ir veikti vairāki darījumi, tas neattiecas uz zemi un ēkām ar unikālākām īpatnībām vai, ja ar to pārdošanu saistītie apstākļi var radīt šaubas, vai eksperta novērtējums atspoguļo faktisko īpašuma tirgus vērtību (22). |
| --- | --- |

(63)

Iestāde norāda, ka, lai gan parasti neatkarīga vērtētāja noteikto cenu var izmantot, lai izslēgtu priekšrocības esamību saistībā ar tādas zemes vai ēku pārdošanu, kuras ir viegli novērtēt un ar kurām ir veikti vairāki darījumi, tas neattiecas uz zemi un ēkām ar unikālākām īpatnībām vai, ja ar to pārdošanu saistītie apstākļi var radīt šaubas, vai eksperta novērtējums atspoguļo faktisko īpašuma tirgus vērtību (22).

| (64) | Kā skaidrots turpmāk, fiksētas cenas elektroapgādes līgumi, kuru termiņš pārsniedz 6 gadus, ir neparasti un nav bieži sastopami. Tā kā nav tāda tirgus, kurā var iegūt salīdzināmās cenas, kā arī elektroenerģijas cenu svārstību dēļ, eksperta novērtējums ir mazāk piemērots instruments, lai noteiktu tirgus cenu fiksētas cenas elektroenerģijas līgumā uz 50,5 gadiem (23). |
| --- | --- |

(64)

Kā skaidrots turpmāk, fiksētas cenas elektroapgādes līgumi, kuru termiņš pārsniedz 6 gadus, ir neparasti un nav bieži sastopami. Tā kā nav tāda tirgus, kurā var iegūt salīdzināmās cenas, kā arī elektroenerģijas cenu svārstību dēļ, eksperta novērtējums ir mazāk piemērots instruments, lai noteiktu tirgus cenu fiksētas cenas elektroenerģijas līgumā uz 50,5 gadiem (23).

| (65) | Katrā ziņā Iestāde atgādina, ka uz valsts zemes un ēku pārdošanu attiecas nevis SOL, bet tirgus ekonomikas ieguldītāja tests, kuru piemēro, lai novērtētu, vai valsts iestādes noslēgtais elektroenerģijas līgums ietver uzņēmumam “labvēlīgu” priekšrocību. Apstiprinot Eiropas Komisijas (“Komisija”) pieeju lietā, kas attiecas uz Ungārijas iestāžu noslēgtiem ilgtermiņa elektroenerģijas līgumiem (24), Vispārējā tiesa lietā Budapesti Erőmű Zrt/Komisija apstiprināja, ka vispārīgais tirgus ekonomikas ieguldītāja princips attiecas uz ilgtermiņa elektroenerģijas līgumiem. |
| --- | --- |

(65)

Katrā ziņā Iestāde atgādina, ka uz valsts zemes un ēku pārdošanu attiecas nevis SOL, bet tirgus ekonomikas ieguldītāja tests, kuru piemēro, lai novērtētu, vai valsts iestādes noslēgtais elektroenerģijas līgums ietver uzņēmumam “labvēlīgu” priekšrocību. Apstiprinot Eiropas Komisijas (“Komisija”) pieeju lietā, kas attiecas uz Ungārijas iestāžu noslēgtiem ilgtermiņa elektroenerģijas līgumiem (24), Vispārējā tiesa lietā Budapesti Erőmű Zrt/Komisija apstiprināja, ka vispārīgais tirgus ekonomikas ieguldītāja princips attiecas uz ilgtermiņa elektroenerģijas līgumiem.

| (66) | Šajā lietā Komisija apskatīja galvenās prakses, ko izmanto komersanti Eiropas elektroenerģijas tirgos un kas attiecās uz šīs analīzes tematu, un novērtēja, vai konkrētā lieta atbilst šīm praksēm vai arī līgumi tika noslēgti saskaņā ar nosacījumiem, kurus uzņēmējs nepieņemtu, ja rīkotos tikai saskaņā ar komerciāliem apsvērumiem (25). |
| --- | --- |

(66)

Šajā lietā Komisija apskatīja galvenās prakses, ko izmanto komersanti Eiropas elektroenerģijas tirgos un kas attiecās uz šīs analīzes tematu, un novērtēja, vai konkrētā lieta atbilst šīm praksēm vai arī līgumi tika noslēgti saskaņā ar nosacījumiem, kurus uzņēmējs nepieņemtu, ja rīkotos tikai saskaņā ar komerciāliem apsvērumiem (25).

| (67) | Komisija konstatēja, ka Eiropas tirgū reti tiek noslēgti ilgtermiņa elektroenerģijas līgumi, kuru termiņš pārsniedz 6 gadus (26). Iestādei pieejamā informācija apstiprina šo konstatējumu. Tāpēc, ja vispār ir tādi ilgtermiņa elektroenerģijas līgumi, kuros paredzēta tās elektroenerģijas cena, ko pārdos turpmāko 50,5 gadu laikā, tad to ir nedaudz. |
| --- | --- |

(67)

Komisija konstatēja, ka Eiropas tirgū reti tiek noslēgti ilgtermiņa elektroenerģijas līgumi, kuru termiņš pārsniedz 6 gadus (26). Iestādei pieejamā informācija apstiprina šo konstatējumu. Tāpēc, ja vispār ir tādi ilgtermiņa elektroenerģijas līgumi, kuros paredzēta tās elektroenerģijas cena, ko pārdos turpmāko 50,5 gadu laikā, tad to ir nedaudz.

| (68) | Tomēr potenciālajiem elektrostaciju pircējiem un pārdevējiem ir jāveic ilgtermiņa nākotnes elektroenerģijas cenu aplēses. Pamatojoties uz to, Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošana būtu jāsaista ar hidroelektrostacijas pārdošanu. Lai pamatotu šo argumentu, Norvēģijas iestādes ir iesniegušas Iestādei Pareto pārskatu, kurā ietverts 2000. gadā Norvēģijā pārdoto 5 hidroelektrostaciju pārskats. |
| --- | --- |

(68)

Tomēr potenciālajiem elektrostaciju pircējiem un pārdevējiem ir jāveic ilgtermiņa nākotnes elektroenerģijas cenu aplēses. Pamatojoties uz to, Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošana būtu jāsaista ar hidroelektrostacijas pārdošanu. Lai pamatotu šo argumentu, Norvēģijas iestādes ir iesniegušas Iestādei Pareto pārskatu, kurā ietverts 2000. gadā Norvēģijā pārdoto 5 hidroelektrostaciju pārskats.

| (69) | Norvēģijas iestādes apgalvo, ka gan hidroelektrostacijas pārdošanas gadījumā, gan Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanas gadījumā pārdošanas cenas atspoguļo paredzamo ražošanas apjoma naudas plūsmas NPV. Tādējādi, tāpat kā Narvik un NEAS konkrētajā gadījumā, ikvienam hidroelektrostacijas pircējam vai pārdevējam būs jānovērtē elektrostacijas vērtība, pamatojoties uz paredzamajiem ienākumiem no ražošanas, no kuriem atņemtas paredzamās izmaksas, kas iegūtas, piemērojot attiecīgu diskonta likmi tik ilgi, cik jaunais īpašnieks var izmantot attiecīgo hidroelektroenerģiju. |
| --- | --- |

(69)

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka gan hidroelektrostacijas pārdošanas gadījumā, gan Narvik tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanas gadījumā pārdošanas cenas atspoguļo paredzamo ražošanas apjoma naudas plūsmas NPV. Tādējādi, tāpat kā Narvik un NEAS konkrētajā gadījumā, ikvienam hidroelektrostacijas pircējam vai pārdevējam būs jānovērtē elektrostacijas vērtība, pamatojoties uz paredzamajiem ienākumiem no ražošanas, no kuriem atņemtas paredzamās izmaksas, kas iegūtas, piemērojot attiecīgu diskonta likmi tik ilgi, cik jaunais īpašnieks var izmantot attiecīgo hidroelektroenerģiju.

| (70) | Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, pēc cenu koriģēšanas ar attiecīgiem koeficientiem, Pareto ziņojumā minētās piecu hidroelektrostaciju cenas var salīdzināt ar cenu, kas saņemta, pārdodot Narvik tiesības uz koncesijas elektroenerģiju. Šajā saistībā Iestāde norāda uz Norvēģijas iestāžu minētajiem korekcijas koeficientiem, kā skaidrots iepriekš I.11. nodaļā. |
| --- | --- |

(70)

Norvēģijas iestādes apgalvo, ka, pēc cenu koriģēšanas ar attiecīgiem koeficientiem, Pareto ziņojumā minētās piecu hidroelektrostaciju cenas var salīdzināt ar cenu, kas saņemta, pārdodot Narvik tiesības uz koncesijas elektroenerģiju. Šajā saistībā Iestāde norāda uz Norvēģijas iestāžu minētajiem korekcijas koeficientiem, kā skaidrots iepriekš I.11. nodaļā.

| (71) | Piecu hidroelektrostaciju pārdošanas cenu diapazons bija NOK 1,66—1,74 par ražošanas jaudas kWh. Pastāvīga aktīva pārdošana palielinās aktīva NPV salīdzinājumā ar tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanu uz 50,5 gadiem, jo tiek pieņemts, ka ar aktīvu saistītā naudas plūsma pēc 50,5 gadiem būs pozitīva. Norvēģijas iestādes izmantoja 4 % kapitalizācijas likmi, kuras rezultātā veica negatīvu pārdošanas cenas korekciju par aptuveni 10-15 %, lai salīdzinātu pastāvīgu pārdošanu ar koncesijas elektroenerģijas pārdošanu uz laiku (27). |
| --- | --- |

(71)

Piecu hidroelektrostaciju pārdošanas cenu diapazons bija NOK 1,66—1,74 par ražošanas jaudas kWh. Pastāvīga aktīva pārdošana palielinās aktīva NPV salīdzinājumā ar tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanu uz 50,5 gadiem, jo tiek pieņemts, ka ar aktīvu saistītā naudas plūsma pēc 50,5 gadiem būs pozitīva. Norvēģijas iestādes izmantoja 4 % kapitalizācijas likmi, kuras rezultātā veica negatīvu pārdošanas cenas korekciju par aptuveni 10-15 %, lai salīdzinātu pastāvīgu pārdošanu ar koncesijas elektroenerģijas pārdošanu uz laiku (27).

| (72) | Otrā atšķirība starp pastāvīgu pārdošanu un tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanu uz 50,5 gadiem attiecas uz izmaksu bāzi, ko izmanto NPV modelī — kopējās ražošanas izmaksas/ koncesijas cena. Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka jaunākās elektrostacijās parastas darbības izmaksas, tostarp atkārtots ieguldījums, veidoja aptuveni NOK 0,05 par kWh, bet ministrijas cena tajā laikā bija aptuveni NOK 0,10 par kWh. |
| --- | --- |

(72)

Otrā atšķirība starp pastāvīgu pārdošanu un tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošanu uz 50,5 gadiem attiecas uz izmaksu bāzi, ko izmanto NPV modelī — kopējās ražošanas izmaksas/ koncesijas cena. Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka jaunākās elektrostacijās parastas darbības izmaksas, tostarp atkārtots ieguldījums, veidoja aptuveni NOK 0,05 par kWh, bet ministrijas cena tajā laikā bija aptuveni NOK 0,10 par kWh.

| (73) | Lai novērtētu, vai elektrostaciju cenas veido pietiekamu norādi uz koncesijas elektroenerģijas tirgus cenu, sīkāk jāaplūko katrs pamatojuma elements. Iestādes novērtējuma pamatā ir Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija un cita publiski pieejama informācija. |
| --- | --- |

(73)

Lai novērtētu, vai elektrostaciju cenas veido pietiekamu norādi uz koncesijas elektroenerģijas tirgus cenu, sīkāk jāaplūko katrs pamatojuma elements. Iestādes novērtējuma pamatā ir Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija un cita publiski pieejama informācija.

| (74) | Turpmākajā analīzē visos aprēķinos tiek izmantoti nominālie skaitļi (28). |
| --- | --- |

(74)

Turpmākajā analīzē visos aprēķinos tiek izmantoti nominālie skaitļi (28).

| (75) | Pareto pārskatā piecu minēto hidroelektrostaciju pārdošanas cenas bija diapazonā no NOK 1,66 līdz NOK 1,74 par ražošanas jaudas kWh. Ekonomisko konsultāciju biroja Econ Pöyry izstrādātajā ziņojumā, kurā tika analizēta elektrostaciju pārdošana laikposmā no 1996. gada līdz 2005. gadam, vidējā darījumu vērtība 2000. gadā bija nedaudz augstāka — aptuveni NOK 1,85. Saskaņā ar to pašu ziņojumu tāda pati aptuvenā cena tika saņemta arī 1999. gadā. Tāpēc, šķiet, ka salīdzināšanai izmantotais cenu diapazons bija nedaudz augstāks, nekā Pareto pārskatā izmantotais diapazons. Tā kā ECON ziņojumā atsaucas uz augstāku vidējo darījumu vērtību nekā Pareto pārskatā, Iestāde turpmākajā analīzē izmantos diapazonu no NOK 1,70 līdz NOK 1,80. |
| --- | --- |

(75)

Pareto pārskatā piecu minēto hidroelektrostaciju pārdošanas cenas bija diapazonā no NOK 1,66 līdz NOK 1,74 par ražošanas jaudas kWh. Ekonomisko konsultāciju biroja Econ Pöyry izstrādātajā ziņojumā, kurā tika analizēta elektrostaciju pārdošana laikposmā no 1996. gada līdz 2005. gadam, vidējā darījumu vērtība 2000. gadā bija nedaudz augstāka — aptuveni NOK 1,85. Saskaņā ar to pašu ziņojumu tāda pati aptuvenā cena tika saņemta arī 1999. gadā. Tāpēc, šķiet, ka salīdzināšanai izmantotais cenu diapazons bija nedaudz augstāks, nekā Pareto pārskatā izmantotais diapazons. Tā kā ECON ziņojumā atsaucas uz augstāku vidējo darījumu vērtību nekā Pareto pārskatā, Iestāde turpmākajā analīzē izmantos diapazonu no NOK 1,70 līdz NOK 1,80.

| (76) | Otrs vērā ņemamais faktors ir pastāvīgas pārdošanas un laikā ierobežotas pārdošanas uz 50,5 gadiem cenu līmeņu korekcija. Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka atbilstošs korekcijas koeficients ir 10-15 %, pamatojoties uz kapitalizācijas likmi 4 % apmērā. Iestāde uzskata, ka kapitalizācijas likmes izvēle ir cieši saistīta ar diskonta likmes izvēli NPV modelī. Nominālvērtība pēc nodokļu diskonta likmes piemērošanas, kuru izmantoja DT ziņojumā, bija 6,8 %, bet AA ziņojumā — 7 %. Tiek arī norādīts, ka, novērtējot jaunus hidroelektrostaciju projektus, NVE izmantoja 6,5 % likmi (29). Pašizmaksas cenas aprēķina modelī izmanto 6 % likmi (30). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka atbilstoša diskonta likme un atbilstoša kapitalizācijas likme, kas jāpiemēro, salīdzinot pastāvīgu pārdošanu un laikā ierobežotu pārdošanu, ir diapazonā no 6 % līdz 7 % pēc nodokļu nomaksas. Tādējādi atbilstoša pastāvīgas pārdošanas un laikā ierobežotas pārdošanas uz 50,5 gadiem vērtības korekcija ir nevis 1015 %, kā apgalvoja Norvēģijas iestādes, bet drīzāk 45 %. |
| --- | --- |

(76)

Otrs vērā ņemamais faktors ir pastāvīgas pārdošanas un laikā ierobežotas pārdošanas uz 50,5 gadiem cenu līmeņu korekcija. Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka atbilstošs korekcijas koeficients ir 10-15 %, pamatojoties uz kapitalizācijas likmi 4 % apmērā. Iestāde uzskata, ka kapitalizācijas likmes izvēle ir cieši saistīta ar diskonta likmes izvēli NPV modelī. Nominālvērtība pēc nodokļu diskonta likmes piemērošanas, kuru izmantoja DT ziņojumā, bija 6,8 %, bet AA ziņojumā — 7 %. Tiek arī norādīts, ka, novērtējot jaunus hidroelektrostaciju projektus, NVE izmantoja 6,5 % likmi (29). Pašizmaksas cenas aprēķina modelī izmanto 6 % likmi (30). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde uzskata, ka atbilstoša diskonta likme un atbilstoša kapitalizācijas likme, kas jāpiemēro, salīdzinot pastāvīgu pārdošanu un laikā ierobežotu pārdošanu, ir diapazonā no 6 % līdz 7 % pēc nodokļu nomaksas. Tādējādi atbilstoša pastāvīgas pārdošanas un laikā ierobežotas pārdošanas uz 50,5 gadiem vērtības korekcija ir nevis 1015 %, kā apgalvoja Norvēģijas iestādes, bet drīzāk 45 %.

| (77) | Trešais vērā ņemamais faktors ir paredzamā nākotnes elektroenerģijas tirgus cena. Kā skaidrots iepriekš, ir grūti prognozēt nākotnes elektroenerģijas cenu uz 50 gadiem vai ilgāk. Iepriekš aprakstītajos novērtējuma ziņojumos, jo īpaši AA un DT ziņojumā, paredzēja, ka elektroenerģijas tirgus cena arvien pieaugs 10-20 gadu laikposmā un pēc tam tā būs nemainīga reālos apstākļos (t. i., palielināsies tikai saskaņā ar paredzamo inflāciju) (31). No iepriekš minētā var secināt, ka tajā laikā tirgū tika panākts konsenss, ka nākotnes elektroenerģijas cenām ilgtermiņā joprojām jābūt nemainīgām reālos apstākļos un nav jāturpina palielināties (32). Iestāde pieņem, ka visi tirgus dalībnieki, arī tie, kuri pirka un pārdeva elektrostacijas tajā pašā laikā, kad notika tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošana, saskārās ar to pašu nenoteiktību attiecībā uz nākotnes elektroenerģijas cenu. Tāpēc nav pamata pieņemt, ka citiem tirgus dalībniekiem ir pieeja ievērojami atšķirīgai informācijai par paredzamo tirgus cenu. |
| --- | --- |

(77)

Trešais vērā ņemamais faktors ir paredzamā nākotnes elektroenerģijas tirgus cena. Kā skaidrots iepriekš, ir grūti prognozēt nākotnes elektroenerģijas cenu uz 50 gadiem vai ilgāk. Iepriekš aprakstītajos novērtējuma ziņojumos, jo īpaši AA un DT ziņojumā, paredzēja, ka elektroenerģijas tirgus cena arvien pieaugs 10-20 gadu laikposmā un pēc tam tā būs nemainīga reālos apstākļos (t. i., palielināsies tikai saskaņā ar paredzamo inflāciju) (31). No iepriekš minētā var secināt, ka tajā laikā tirgū tika panākts konsenss, ka nākotnes elektroenerģijas cenām ilgtermiņā joprojām jābūt nemainīgām reālos apstākļos un nav jāturpina palielināties (32). Iestāde pieņem, ka visi tirgus dalībnieki, arī tie, kuri pirka un pārdeva elektrostacijas tajā pašā laikā, kad notika tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošana, saskārās ar to pašu nenoteiktību attiecībā uz nākotnes elektroenerģijas cenu. Tāpēc nav pamata pieņemt, ka citiem tirgus dalībniekiem ir pieeja ievērojami atšķirīgai informācijai par paredzamo tirgus cenu.

| (78) | Pārejot no ieņēmumiem pie izdevumiem, Norvēģijas iestāžu iesniegtajā salīdzinājumā minēts scenārijs, kurā pastāvīgas pārdošanas un koncesijas elektroenerģijas pārdošanas gadījumā izejošā naudas plūsma par kWh atšķiras par NOK 0,05, jo paredzamā koncesijas cena ir aptuveni NOK 0,10 un darbības izmaksas, tostarp atkārtots ieguldījums, ir aptuveni NOK 0,05. |
| --- | --- |

(78)

Pārejot no ieņēmumiem pie izdevumiem, Norvēģijas iestāžu iesniegtajā salīdzinājumā minēts scenārijs, kurā pastāvīgas pārdošanas un koncesijas elektroenerģijas pārdošanas gadījumā izejošā naudas plūsma par kWh atšķiras par NOK 0,05, jo paredzamā koncesijas cena ir aptuveni NOK 0,10 un darbības izmaksas, tostarp atkārtots ieguldījums, ir aptuveni NOK 0,05.

| (79) | Attiecībā uz ministrijas cenu par koncesijas elektroenerģiju Narvik un NEAS konsultanti paredzēja, ka cenas joprojām būs samērā nemainīgas reālos apstākļos, kas nozīmē, ka nav paredzams ne ievērojams efektivitātes pieaugums, ne lielas izmaksu bāzes svārstības. Principā, tika paredzēts, ka ministrijas cena par koncesijas elektroenerģiju palielināsies atbilstīgi inflācijai (33). Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Iestāde uzskata, ka saprātīgam ieguldītājam būtu bijis jānonāk pie tādiem pašiem pieņēmumiem, un tāpēc pieņem, ka koncesijas elektroenerģijas cenai par pašizmaksas cenu nav būtiski jāmainās, veicot turpmāku analīzi. Šīs izmaksas veido attiecīgo izejošo naudas plūsmu koncesijas elektroenerģijas vērtības aprēķinā (34). |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz ministrijas cenu par koncesijas elektroenerģiju Narvik un NEAS konsultanti paredzēja, ka cenas joprojām būs samērā nemainīgas reālos apstākļos, kas nozīmē, ka nav paredzams ne ievērojams efektivitātes pieaugums, ne lielas izmaksu bāzes svārstības. Principā, tika paredzēts, ka ministrijas cena par koncesijas elektroenerģiju palielināsies atbilstīgi inflācijai (33). Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Iestāde uzskata, ka saprātīgam ieguldītājam būtu bijis jānonāk pie tādiem pašiem pieņēmumiem, un tāpēc pieņem, ka koncesijas elektroenerģijas cenai par pašizmaksas cenu nav būtiski jāmainās, veicot turpmāku analīzi. Šīs izmaksas veido attiecīgo izejošo naudas plūsmu koncesijas elektroenerģijas vērtības aprēķinā (34).

| (80) | Tā kā ir vairāki mainīgie lielumi, kuri var ietekmēt naudas izdevumu līmeni laika gaitā, skaitlis NOK 0,05, kurā apvienotas darbības un atkārtota ieguldījuma izmaksas, ir jāpārskata, pamatojoties uz tā dažādajām sastāvdaļām. |
| --- | --- |

(80)

Tā kā ir vairāki mainīgie lielumi, kuri var ietekmēt naudas izdevumu līmeni laika gaitā, skaitlis NOK 0,05, kurā apvienotas darbības un atkārtota ieguldījuma izmaksas, ir jāpārskata, pamatojoties uz tā dažādajām sastāvdaļām.

| (81) | Vispirms ir acīmredzami, ka elektrostacijai būs noteikts vispārējo darbības un ekspluatācijas izmaksu līmenis. Tiek pieņemts, ka hidroelektrostacijas darbības un ekspluatācijas izmaksas ir samērā zemas un nemainīgas diapazonā no NOK 0,02 līdz NOK 0,05 par kWh (35). To pamato ar datiem par izmaksām, kurus izmanto ministrijas cenas noteikšanai. Saskaņā ar šo modeli 2000. gadā paredzētā darbības un ekspluatācijas izmaksu kompensācija bija NOK 0,267 par kWh. |
| --- | --- |

(81)

Vispirms ir acīmredzami, ka elektrostacijai būs noteikts vispārējo darbības un ekspluatācijas izmaksu līmenis. Tiek pieņemts, ka hidroelektrostacijas darbības un ekspluatācijas izmaksas ir samērā zemas un nemainīgas diapazonā no NOK 0,02 līdz NOK 0,05 par kWh (35). To pamato ar datiem par izmaksām, kurus izmanto ministrijas cenas noteikšanai. Saskaņā ar šo modeli 2000. gadā paredzētā darbības un ekspluatācijas izmaksu kompensācija bija NOK 0,267 par kWh.

| (82) | NPV aprēķinā izmanto arī citas izejošās naudas plūsmas. Ministrijas cenas aprēķinā no 2000. gada nodokļus kompensēja NOK 0,021 apmērā. Attiecīgajai elektrostacijai piemērotie nodokļi, protams, būtu atkarīgi no peļņas, bet, ņemot vērā, ka paredzēts izmantot ministrijas cenu kā reprezentatīvu cenu attiecībā uz parastu elektrostaciju vidējo cenu Norvēģijā, var pieņemt, ka ar nodokļiem saistītās izmaksas ir aptuveni NOK 0,02 par kWh. |
| --- | --- |

(82)

NPV aprēķinā izmanto arī citas izejošās naudas plūsmas. Ministrijas cenas aprēķinā no 2000. gada nodokļus kompensēja NOK 0,021 apmērā. Attiecīgajai elektrostacijai piemērotie nodokļi, protams, būtu atkarīgi no peļņas, bet, ņemot vērā, ka paredzēts izmantot ministrijas cenu kā reprezentatīvu cenu attiecībā uz parastu elektrostaciju vidējo cenu Norvēģijā, var pieņemt, ka ar nodokļiem saistītās izmaksas ir aptuveni NOK 0,02 par kWh.

| (83) | Galīgā izejošo naudas plūsmu daļa NPV ir atkārtota ieguldījuma izmaksas, kuras ir lielā mērā atkarīgas no elektrostacijas atkārtota ieguldījuma vajadzību termiņa un apjoma. Iestāde saprot, ka uzskaites nolūkā hidroelektrostacijas dzīves ilgums ir 40 gadi (36), tomēr faktiskais dzīves ilgums var būt lielāks. Daudzos gadījumos atkārtota ieguldījuma apjoms ir ievērojams, un tāpēc, kā apgalvoja arī Norvēģijas iestādes, naudas izdošanas termiņam ir ļoti liela nozīme NPV aprēķinos. Ja atkārtots ieguldījums tiek veikts agrīnā aprēķina periodā, NPV samazinājums ir ievērojami lielāks, nekā tad, ja atkārtots ieguldījums notiek vēlākā aprēķina periodā. Tomēr Norvēģijas iestādes nav iesniegušas Iestādei informāciju par 1999. un 2000. gadā pārdoto hidroelektrostaciju atkārtota ieguldījuma vajadzībām, kuru tās izmanto kā salīdzinājuma pamatu. Iestāde norāda, ka visdrīzāk minētā informācija nav ātri pieejama vai viegli iegūstama, jo ir novecojusi un, iespējams, konfidenciāla. |
| --- | --- |

(83)

Galīgā izejošo naudas plūsmu daļa NPV ir atkārtota ieguldījuma izmaksas, kuras ir lielā mērā atkarīgas no elektrostacijas atkārtota ieguldījuma vajadzību termiņa un apjoma. Iestāde saprot, ka uzskaites nolūkā hidroelektrostacijas dzīves ilgums ir 40 gadi (36), tomēr faktiskais dzīves ilgums var būt lielāks. Daudzos gadījumos atkārtota ieguldījuma apjoms ir ievērojams, un tāpēc, kā apgalvoja arī Norvēģijas iestādes, naudas izdošanas termiņam ir ļoti liela nozīme NPV aprēķinos. Ja atkārtots ieguldījums tiek veikts agrīnā aprēķina periodā, NPV samazinājums ir ievērojami lielāks, nekā tad, ja atkārtots ieguldījums notiek vēlākā aprēķina periodā. Tomēr Norvēģijas iestādes nav iesniegušas Iestādei informāciju par 1999. un 2000. gadā pārdoto hidroelektrostaciju atkārtota ieguldījuma vajadzībām, kuru tās izmanto kā salīdzinājuma pamatu. Iestāde norāda, ka visdrīzāk minētā informācija nav ātri pieejama vai viegli iegūstama, jo ir novecojusi un, iespējams, konfidenciāla.

| (84) | Koriģējot attiecīgo hidroelektrostaciju cenas attiecībā uz divām iepriekš minētajām atšķirībām, laikposmu un izmaksu bāzi, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka cenu diapazons no NOK 1,66 līdz NOK 1,74 par kWh ir salīdzināms ar par koncesijas elektroenerģiju saņemto cenu aptuveni NOK 1,00 par kWh (37). Kā skaidrots iepriekš, Iestādei pieejamā informācijā norādīts, ka 1999. un 2000. gada vidējā darījuma vērtība bija nedaudz augstāka par šo diapazonu (aptuveni NOK 1,85). Tāpēc Iestāde salīdzinās cenu diapazonu no NOK 1,70 līdz NOK 1,80 par kWh ar Narvik saņemto cenu NOK 1,00 apmērā. |
| --- | --- |

(84)

Koriģējot attiecīgo hidroelektrostaciju cenas attiecībā uz divām iepriekš minētajām atšķirībām, laikposmu un izmaksu bāzi, Norvēģijas iestādes apgalvo, ka cenu diapazons no NOK 1,66 līdz NOK 1,74 par kWh ir salīdzināms ar par koncesijas elektroenerģiju saņemto cenu aptuveni NOK 1,00 par kWh (37). Kā skaidrots iepriekš, Iestādei pieejamā informācijā norādīts, ka 1999. un 2000. gada vidējā darījuma vērtība bija nedaudz augstāka par šo diapazonu (aptuveni NOK 1,85). Tāpēc Iestāde salīdzinās cenu diapazonu no NOK 1,70 līdz NOK 1,80 par kWh ar Narvik saņemto cenu NOK 1,00 apmērā.

| (85) | Pirmās korekcijas mērķis būtu padarīt pastāvīgas pārdošanas cenas salīdzināmas ar cenām līgumā uz 50,5 gadiem. Iestāde ir izmantojusi kapitalizācijas likmi 6 % apmērā, kura samazina pastāvīgas pārdošanas vērtību par aptuveni 5,5 %. Tāpēc par elektrostacijas pārdošanu saņemto cenu salīdzināšanai paredzētais diapazons ir no NOK 1,61 līdz NOK 1,70. Neto naudas plūsmas starpību NOK 0,61—0,70 apmērā par kWh starp koncesijas elektroenerģijas cenām un elektrostacijas darbības izmaksām varētu skaidrot kā atšķirību, kas saistīta ar atbilstības nodrošināšanu tirgus ieguldītāja testam un atbalsta izslēgšanu. |
| --- | --- |

(85)

Pirmās korekcijas mērķis būtu padarīt pastāvīgas pārdošanas cenas salīdzināmas ar cenām līgumā uz 50,5 gadiem. Iestāde ir izmantojusi kapitalizācijas likmi 6 % apmērā, kura samazina pastāvīgas pārdošanas vērtību par aptuveni 5,5 %. Tāpēc par elektrostacijas pārdošanu saņemto cenu salīdzināšanai paredzētais diapazons ir no NOK 1,61 līdz NOK 1,70. Neto naudas plūsmas starpību NOK 0,61—0,70 apmērā par kWh starp koncesijas elektroenerģijas cenām un elektrostacijas darbības izmaksām varētu skaidrot kā atšķirību, kas saistīta ar atbilstības nodrošināšanu tirgus ieguldītāja testam un atbalsta izslēgšanu.

| (86) | Kā iepriekš minēts, tiek lēsts, ka kopējās darbības izmaksas ir diapazonā no NOK 0,02 līdz NOK 0,05 par kWh, kurām pieskaitīta aplēse NOK 0,02 apmērā par KWh nodokļu nomaksai, t. i., NOK 0,04—0,07 par kWh. Turklāt jāņem vērā atkārtoti ieguldījumi, kuru finansiālā ietekme ir atkarīga no termiņa un apjoma un tāpēc ir grūti izsakāma skaitļos. |
| --- | --- |

(86)

Kā iepriekš minēts, tiek lēsts, ka kopējās darbības izmaksas ir diapazonā no NOK 0,02 līdz NOK 0,05 par kWh, kurām pieskaitīta aplēse NOK 0,02 apmērā par KWh nodokļu nomaksai, t. i., NOK 0,04—0,07 par kWh. Turklāt jāņem vērā atkārtoti ieguldījumi, kuru finansiālā ietekme ir atkarīga no termiņa un apjoma un tāpēc ir grūti izsakāma skaitļos.

| (87) | Ņemot to vērā, Iestāde ir veikusi jutīguma analīzi attiecībā uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu 128 GWh apmērā (38) 50,5 gadu laikposmā. Iestāde ir pārbaudījusi dažādas izmaksu un diskonta likmju kombinācijas, kuru nominālvērtības diapazons pēc nodokļu diskonta likmes piemērošanas ir no 5,5 % līdz 7,5 % un kopējās darbības izmaksas svārstās no NOK 0,05 līdz NOK 0,09 par kWh, kā parādīts turpmākajā tabulā.











  Jutīguma
  analīze | Diskonta likme |
| --- | --- | --- |
| 5,5 % | 6 % | 6,5 % | 7 % | 7,5 % |
| Darbības izmaksas | 0,05 | 1,60 | 1,46 | 1,34 | 1,23 | 1,14 |
| 0,06 | 1,34 | 1,23 | 1,12 | 1,04 | 0,96 |
| 0,07 | 1,09 | 0,99 | 0,91 | 0,84 | 0,78 |
| 0,08 | 0,83 | 0,76 | 0,70 | 0,64 | 0,59 |
| 0,09 | 0,58 | 0,53 | 0,48 | 0,45 | 0,41 |

(87)

Ņemot to vērā, Iestāde ir veikusi jutīguma analīzi attiecībā uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu 128 GWh apmērā (38) 50,5 gadu laikposmā. Iestāde ir pārbaudījusi dažādas izmaksu un diskonta likmju kombinācijas, kuru nominālvērtības diapazons pēc nodokļu diskonta likmes piemērošanas ir no 5,5 % līdz 7,5 % un kopējās darbības izmaksas svārstās no NOK 0,05 līdz NOK 0,09 par kWh, kā parādīts turpmākajā tabulā.

Jutīguma

analīze

Diskonta likme

5,5 %

6 %

6,5 %

7 %

7,5 %

Darbības izmaksas

0,05

1,60

1,46

1,34

1,23

1,14

0,06

1,34

1,23

1,12

1,04

0,96

0,07

1,09

0,99

0,91

0,84

0,78

0,08

0,83

0,76

0,70

0,64

0,59

0,09

0,58

0,53

0,48

0,45

0,41

| (88) | Rezultāti nepārsniedz diapazonu no NOK 0,61 līdz NOK 0,70, ja darbības izmaksas ir NOK 0,09, piemērojot jebkuru diskonta likmi diapazonā no 5,5 % līdz 7,5 %, vai ja darbības izmaksas ir NOK 0,08 un diskonta likme ir 7,5 % vai lielāka. Šajos scenārijos starpība starp koncesijas elektroenerģijas cenu un darbības izmaksām ir tik neliela, ka, aprēķinot NPV starpību, nevar paskaidrot no pastāvīgas hidroelektrostacijas pārdošanas saņemto augstāko cenu starpību. Tomēr tas attiecas tikai uz tām situācijām, kurās darbības izmaksas, iekļaujot atkārtota ieguldījuma izmaksas, par 60—80 % pārsniedz Norvēģijas iestāžu piedāvātās izmaksu aplēses. |
| --- | --- |

(88)

Rezultāti nepārsniedz diapazonu no NOK 0,61 līdz NOK 0,70, ja darbības izmaksas ir NOK 0,09, piemērojot jebkuru diskonta likmi diapazonā no 5,5 % līdz 7,5 %, vai ja darbības izmaksas ir NOK 0,08 un diskonta likme ir 7,5 % vai lielāka. Šajos scenārijos starpība starp koncesijas elektroenerģijas cenu un darbības izmaksām ir tik neliela, ka, aprēķinot NPV starpību, nevar paskaidrot no pastāvīgas hidroelektrostacijas pārdošanas saņemto augstāko cenu starpību. Tomēr tas attiecas tikai uz tām situācijām, kurās darbības izmaksas, iekļaujot atkārtota ieguldījuma izmaksas, par 60—80 % pārsniedz Norvēģijas iestāžu piedāvātās izmaksu aplēses.

3.   Secinājums un kopsavilkums

| (89) | Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Iestāde ir izvērtējusi jautājumu par to, vai Narvik un NEAS līgums piešķīra priekšrocību NEAS. Iestāde konstatēja, ka četru ekspertu novērtējumiem bija neliela nozīme. Ir vairākas neskaidrības saistībā ar nākotnes elektroenerģijas cenu attīstību ilgākā laikposmā. Ilgtermiņa elektroenerģijas līgumi, kuros nav cenu korekcijas klauzulas, ir neparasti. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Iestāde ir izvērtējusi jautājumu par to, vai Narvik un NEAS līgums piešķīra priekšrocību NEAS. Iestāde konstatēja, ka četru ekspertu novērtējumiem bija neliela nozīme. Ir vairākas neskaidrības saistībā ar nākotnes elektroenerģijas cenu attīstību ilgākā laikposmā. Ilgtermiņa elektroenerģijas līgumi, kuros nav cenu korekcijas klauzulas, ir neparasti.

| (90) | Turklāt nav skaidrs, vai elektrostaciju pārdošanu var salīdzināt ar koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, jo pastāvīga pārdošana ir galīgs lēmums, kuru pieņemot, jānovērtē risks attiecībā uz bezgalīgu vai nākotnes vērtību. Tas neattiecas uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, jo līgumā paredzētais optimālais termiņš varētu atšķirties, ņemot vērā risku un vērtību. |
| --- | --- |

(90)

Turklāt nav skaidrs, vai elektrostaciju pārdošanu var salīdzināt ar koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, jo pastāvīga pārdošana ir galīgs lēmums, kuru pieņemot, jānovērtē risks attiecībā uz bezgalīgu vai nākotnes vērtību. Tas neattiecas uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, jo līgumā paredzētais optimālais termiņš varētu atšķirties, ņemot vērā risku un vērtību.

| (91) | Taču Iestāde ir ņēmusi vērā īpašos lietas apstākļus, tostarp faktu, ka, pirms līguma uz 50,5 gadiem noslēgšanas ar NEAS, Narvik cieta zaudējumus no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas, kā arī faktu, ka pašvaldībai bija vajadzīgi likvīdi līdzekļi, lai gan atmaksātu parādu, gan veiktu plānoto ieguldījumu NEAS. |
| --- | --- |

(91)

Taču Iestāde ir ņēmusi vērā īpašos lietas apstākļus, tostarp faktu, ka, pirms līguma uz 50,5 gadiem noslēgšanas ar NEAS, Narvik cieta zaudējumus no koncesijas elektroenerģijas pārdošanas, kā arī faktu, ka pašvaldībai bija vajadzīgi likvīdi līdzekļi, lai gan atmaksātu parādu, gan veiktu plānoto ieguldījumu NEAS.

| (92) | Ņemot vērā šos konkrētos apstākļus, Iestāde pieņem argumentu, ka attiecīgo darījumu, neraugoties uz ļoti ilgo termiņu un neskaidrību par nākotnes elektroenerģijas cenām, var salīdzināt ar hidroelektrostaciju pārdošanu, kas notika 1999. un 2000. gadā. Tāpēc Iestāde šajā konkrētajā gadījumā pieņem, ka pārdoto hidroelektrostaciju cena veido pietiekamu norādi uz tirgus cenu saistībā ar attiecīgo tiesību uz koncesijas elektroenerģiju ilgtermiņa pārdošanu. Pamatojoties uz pierādījumiem, kurus Iestādei iesniedza Norvēģijas iestādes, un skaidrojumiem par attiecīgajām atšķirībām, šķiet, ka Narvik saņēma cenu, kura ir salīdzināma ar elektrostaciju pārdevumiem 1999. un 2000. gadā. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā šos konkrētos apstākļus, Iestāde pieņem argumentu, ka attiecīgo darījumu, neraugoties uz ļoti ilgo termiņu un neskaidrību par nākotnes elektroenerģijas cenām, var salīdzināt ar hidroelektrostaciju pārdošanu, kas notika 1999. un 2000. gadā. Tāpēc Iestāde šajā konkrētajā gadījumā pieņem, ka pārdoto hidroelektrostaciju cena veido pietiekamu norādi uz tirgus cenu saistībā ar attiecīgo tiesību uz koncesijas elektroenerģiju ilgtermiņa pārdošanu. Pamatojoties uz pierādījumiem, kurus Iestādei iesniedza Norvēģijas iestādes, un skaidrojumiem par attiecīgajām atšķirībām, šķiet, ka Narvik saņēma cenu, kura ir salīdzināma ar elektrostaciju pārdevumiem 1999. un 2000. gadā.

| (93) | Pamatojoties uz šiem elementiem, Iestāde ir nonākusi pie secinājuma, ka Narvik, noslēdzot līgumu ar NEAS par tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, rīkojās saskaņā ar savu rīcības brīvību kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(93)

Pamatojoties uz šiem elementiem, Iestāde ir nonākusi pie secinājuma, ka Narvik, noslēdzot līgumu ar NEAS par tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu, rīkojās saskaņā ar savu rīcības brīvību kā tirgus ekonomikas ieguldītājs.

| (94) | Tāpēc nevar uzskatīt, ka līgums piešķir priekšrocību NEAS, un tādējādi tas neietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē, |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc nevar uzskatīt, ka līgums piešķir priekšrocību NEAS, un tādējādi tas neietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģiju pārdošana Narvik Energi AS neietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2013. gada 19. jūnijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Oda Helen SLETNES

priekšsēdētāja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolēģijas locekle

---

(1)  Publicētas OV C 121, 26.4.2012., 25. lpp. un EEZ papildinājumā Nr. 23, 26.4.2012., 1. lpp.

1

(2)  Pasākums Nr. 504391.

2

(3)  Pasākums Nr. 519710.

3

(4)  Pasākums Nr. 532247-532256.

4

(5)  Pasākums Nr. 626050.

5

(6)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Pasākums Nr. 635920.

7

(8)  Pasākums Nr. 639486.

8

(9)  Pasākums Nr. 655297-655305.

9

(10)  1917.12.14 Nr. 16 Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven) (“Rūpnieciskās licencēšanas likums”).

10

Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven)

(11)  1917.12.14 Nr. 17 Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven) (“Ūdenskritumu likums”).

11

Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven)

(12)  Rūpnieciskās licencēšanas likuma 2. nodaļas 12. punkta 1. apakšpunkts.

12

(13)  Rūpnieciskās licencēšanas likuma 2. panta 12. punkta 7. apakšpunkts.

13

(14)  Šķiet, ka DS1, DS2 un DT ziņojumos ir ietverta koncesijas elektroenerģija par ministrijas cenu, kas saražota Taraldsvik, Sildvik, Skjomen, Båtsvann un Norddalen. Lai gan DS2 ziņojumā nav skaidri noteikts novērtētās koncesijas elektroenerģijas apjoms, tomēr nekas neliecina, ka tas neietver to pašu apjomu, kas minēts DS1 ziņojumā. AA ziņojumā ir ietverta jau minēto elektrostaciju produkcija, izņemot Taraldsvik.

14

DS1

DS2

DT

Taraldsvik, Sildvik, Skjomen, Båtsvann

Norddalen

DS2

DS1

AA

Taraldsvik

(15)  Ar pamatscenārija vērtību NOK 87,7 miljoni.

15

(16)  OV L 137, 8.6.2000., 28. lpp.

16

(17)  1997.6.13 Nr. 44 Lov om aksjeselskaper (aksjeloven) (“Likums par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību”).

17

Lov om aksjeselskaper (aksjeloven)

(18)  Lieta C-39/94, SFEI v La Poste [1996], Recueil, I-3547. lpp., 60. punkts.

18

SFEI

La Poste

Recueil

(19)  Sīkāk tirgus ekonomikas ieguldītāja princips ir aprakstīts Iestādes pamatnostādnēs par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu publiskiem uzņēmumiem ražošanas nozarē (OV L 274, 26.10.2000., 29. lpp.).

19

(20)  Salīdziniet Iestādes pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošana kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (vēl nav publicētas OV, pieejamas Iestādes tīmekļa vietnē:http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/), 68. punkts.

20

(21)  Iepirkuma cena NOK 120 miljonu apmērā, kuru vienojās maksāt par koncesijas elektroenerģiju par ministrijas cenu 116,3 GWh apmērā, ir vienāda ar lēsto NPV diapazona vidējo vērtību, kas minēta DT ziņojumā (NOK 110-130 miljoni), kā arī DS2 ziņojumā (NOK 100-140 miljoni). Turklāt cena pārsniedz DS1 ziņojumā norādīto diapazona vidējo vērtību (NOK 80-145 miljoni), kā arī AA ziņojumā norādīto diapazonu (NOK 71,4-117,4 miljoni par ministrijas cenas koncesijas elektroenerģiju 115,3 GWh apmērā).

21

DT

DS2

DS1

AA

(22)  Neatkarīgu eksperta novērtējumu, kas atbilst attiecīgiem SOL kritērijiem, nevar vienmēr atzīt par īpašuma vai ēkas tirgus cenas patiesu atspoguļojumu, skatīt Iestādes Lēmumu Nr. 157/12/COL par zemes (ar zemesgrāmatas Nr. 271/8) pārdošanu, ko veic Oppdālas pašvaldība (OV L 350, 9.5.2012., 109. lpp.), II.6.2. iedaļa.

22

SOL

par zemes (ar zemesgrāmatas Nr. 271/8) pārdošanu, ko veic Oppdālas pašvaldība

(23)  Turklāt Iestāde norāda, ka četros ziņojumos nav novērtēta koncesijas elektroenerģijas par pašizmaksas cenu 11,3 GWh apmērā vērtība. Iestādei arī netika iesniegts neatkarīga eksperta vērtējums, kurā novērtēta minētā koncesijas elektroenerģijas vērtība. Norvēģijas iestādes ir tikai skaidrojušas, ka minētā koncesijas elektroenerģijas cena NOK 6 miljonu apmērā tika iegūta Narvik un NEAS sarunu gaitā. Šādos apstākļos Iestāde nevar novērtēt, vai koncesijas elektroenerģijas par pašizmaksas cenu 11,3 GWh apmērā pārdošana ir notikusi saskaņā ar SOL principiem. Turklāt AA ziņojumā nav ņemta vērā Taraldsvik (1 GWh) saražotās elektroenerģijas vērtība.

23

Narvik

NEAS

SOL

AA

Taraldsvik

(24)  Apvienotās lietas T-80/06 un T-182/09 Budapesti Erőmű Zrt/Komisija [krājumā vēl nav publicēts], 65.‒69. punkts.

24

Budapesti Erőmű Zrt

(25)  Apvienotās lietas T-80/06 un T-182/09 Budapesti Erőmű Zrt/Komisija [krājumā vēl nav publicēts], 68.‒69. punkts.

25

Budapesti Erőmű Zrt

(26)  Skatīt Komisijas Lēmumu Lietā C 41/05 Ungārijas piešķirtais valsts atbalsts elektroenerģijas iegādes līgumos (OV L 225, 27.8.2009., 53. lpp.), 200. punkts.

26

Ungārijas piešķirtais valsts atbalsts elektroenerģijas iegādes līgumos

(27)  Ņemot vērā 4 % kapitalizācijas likmi, faktiskais vērtības samazinājums būtu bijis aptuveni 14 %.

27

(28)  Nominālā vērtība attiecas uz ekonomisko vērtību, kas izteikta valūtas vienībās attiecīgajā gadā. Savukārt pretēji, ar reālo vērtību koriģē nominālo vērtību, lai likvidētu vispārēja cenu līmeņa cenu izmaiņu (inflācija) ietekmi laika gaitā.

28

(29)  NVE rokasgrāmata Nr. 1 Kostnader ved produksjon av kraft og varme, 2007. gads, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.nve.no/Global/Konsesjoner/Fjernvarme/handbok1-07.pdf

29

NVE

Kostnader ved produksjon av kraft og varme

(30)  Skaitlis ir iegūts no šādas grāmatas: Thor Falkanger and Kjell Haagensen “Vassdrags- og energirett”, 2002. gads, 349. lpp.

30

Thor Falkanger and Kjell Haagensen “Vassdrags- og energirett”

(31)  Skatīt AA ziņojumu un vairākus tajā minētos ziņojumus.

31

AA

(32)  Skatīt, piemēram: Frode Kjærland “Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”?” 2009. gads, kas pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://www.magma.no/norsk-vannkraft-arvesoelv-solgt-paa-billigsalg

32

Frode Kjærland “Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”?”

(33)  Skatīt DT ziņojumu, 4.3.1. iedaļu.

33

DT

(34)  Papildus ievadīšanas tīklā izmaksām, bet tā būs līdzvērtīga elektrostacijas pārdošanas scenārijam un tāpēc analīzē to var neņemt vērā.

34

(35)  NVE rokasgrāmata Nr. 1, 2007. gads, 4.2.3. iedaļa un Sweco Grøner ziņojums Nr. 154650-2007,1, kas minēts Ot.prp. Nr. 107 (2008.‒2009. gads) 4.4. iedaļas 4.2. tabula, kas pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://www.regjeringen.no/nn/dep/oed/dokument/proposisjonar-ogmeldingar/odelstingsproposisjonar/-2008-2009/otprp-nr-107-2008-2009-/4/4.html?id=569864

35

NVE

Sweco Grøner

Ot.prp.

(36)  NVE rokasgrāmata Nr. 1, 2007. gads, 4.2.2. iedaļas 2.2. atsauce.

36

NVE

(37)  T. i., pārdošanas cena NOK 126 miljonu apmērā tiek dalīta ar gada koncesijas elektroenerģiju 128 GWh apmērā.

37

(38)  Iestāde izmantoja NOK 0,10 kā ministrijas cenu un vienkāršības nolūkā NOK 1,5 kā pašizmaksas cenu, skatīt iepriekš 14. punktu.

38

---