# Europos Sąjungos L 316/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.316.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 316 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. lapkričio 27d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.316.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 316

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. lapkričio 27d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1203/2013, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui | 1 |
| | * | 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1204/2013, kuriuo dėl Moldovos Respublikos įrašo trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti tam tikrą mėsą, mėsos produktus, kiaušinius ir kiaušinių produktus, sąrašuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 798/2008 (
  1
  ) | 6 |
| | * | 2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1205/2013, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 8 |
| | | 2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1206/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 29 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/676/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Rumunijai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio | 31 |
| | | 2013/677/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, leisti Liuksemburgui taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio | 33 |
| | | 2013/678/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Italijos Respublikai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio | 35 |
| | | 2013/679/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/441/EB, leidžiantis Italijos Respublikai taikyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio | 37 |
| | | 2013/680/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei leidžiama pratęsti specialios priemonės, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168, 169, 170 ir 171 straipsnių, taikymo laikotarpį | 39 |
| | | 2013/681/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/884/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių | 41 |
| | | 2013/682/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos narys | 43 |
| | | 2013/683/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Prancūzijai atstovaujantis narys | 44 |
| | | 2013/684/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijai atstovaujantis pakaitinis narys | 45 |
| | * | 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimas 2013/685/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui | 46 |
| | | 2013/686/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/861/EB dėl pereinamojo laikotarpio priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, taikomų reikalavimų neatitinkančiam žaliam pienui tam tikrose Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėse
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8031)

   (
  1
  ) | 50 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1203/2013, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui

1

*

2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1204/2013, kuriuo dėl Moldovos Respublikos įrašo trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti tam tikrą mėsą, mėsos produktus, kiaušinius ir kiaušinių produktus, sąrašuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 798/2008 (
  1
  )

1

6

*

2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1205/2013, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

8

2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1206/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

29

SPRENDIMAI

2013/676/ES

*

2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Rumunijai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio

31

2013/677/ES

*

2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, leisti Liuksemburgui taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio

33

2013/678/ES

*

2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Italijos Respublikai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio

35

2013/679/ES

*

2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/441/EB, leidžiantis Italijos Respublikai taikyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio

37

2013/680/ES

*

2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei leidžiama pratęsti specialios priemonės, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168, 169, 170 ir 171 straipsnių, taikymo laikotarpį

39

2013/681/ES

*

2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/884/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių

41

2013/682/ES

*

2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos narys

43

2013/683/ES

*

2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Prancūzijai atstovaujantis narys

44

2013/684/ES

*

2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijai atstovaujantis pakaitinis narys

45

*

2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimas 2013/685/BUSP, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui

46

2013/686/ES

*

2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/861/EB dėl pereinamojo laikotarpio priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, taikomų reikalavimų neatitinkančiam žaliam pienui tam tikrose Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėse
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8031)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8031)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1203/2013

2013 m. lapkričio 26 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 961/2010 (1), ypač į jo 46 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2012 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui;

| (2) | 2013 m. rugsėjo 16 d. Sprendimu byloje T-489/10 (2) Europos Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos sprendimus įtraukti „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines“ (HDSL), „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Club“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Leadmarine“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines“ (SAPID), „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“ į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. rugsėjo 16 d. Sprendimu byloje T-489/10 (2) Europos Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos sprendimus įtraukti „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines“ (HDSL), „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Club“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Leadmarine“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines“ (SAPID), „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“ į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

| (3) | „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines“ (HDSL), „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines“ (SAPID), „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“, remiantis naujais motyvų pareiškimais dėl kiekvienos iš tų subjektų, turėtų būti vėl įtrauktos į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

„Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines“ (HDSL), „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines“ (SAPID), „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“, remiantis naujais motyvų pareiškimais dėl kiekvienos iš tų subjektų, turėtų būti vėl įtrauktos į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

| (4) | su vienu subjektu, esančiu Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktame asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąraše, susijusi identifikuojamoji informacija turėtų būti iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(4)

su vienu subjektu, esančiu Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktame asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąraše, susijusi identifikuojamoji informacija turėtų būti iš dalies pakeista;

| (5) | trys subjektai turėtų būti išbraukti iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateikto asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo; |
| --- | --- |

(5)

trys subjektai turėtų būti išbraukti iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateikto asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo;

| (6) | siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, jis turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną, |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, jis turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 88, 2012 3 24, p. 1.

1

(2)  2013 m. rugsėjo 16 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-489/10 Islamic Republic of Iran Shipping Lines prieš Europos Sąjungos Tarybą.

2

---

PRIEDAS

I.   Toliau išvardyti subjektai įtraukiami į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktą sąrašą.

III.   Irano Islamo Respublikos laivybos linijos (IRISL) (angl. Islamic Republic of Iran shipping Lines, IRISL)

B.   Subjektai

| | Pavadinimas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Irano Islamo Respublikos laivybos linijos (IRISL) (angl. Islamic Republic of Iran shipping Lines, IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheranas, Iranas;
  IRISL IMO numeriai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | IRISL dalyvavo vežant su ginklais susijusias medžiagas iš Irano, pažeidžiant JT ST rezoliucijos 1747(2007) 5 punktą. 2009 m. JT Saugumo Tarybos Sankcijų Iranui komitetui buvo pranešta apie tris aiškius pažeidimus. | 2013 11 27 |
| 2. | „Bushehr Shipping Company Limited“ (dar žinoma kaip „Bimeh Iran“) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;
  registracijos Nr.: C 37422;
  c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas;
  IMO numeris 9270658 | „Bushehr Shipping Company Limited“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 3. | „Hafiz Darya Shipping Lines“ (HDSL)
  (dar žinoma kaip „HDS Lines“) | No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas. | HDSL tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, HDSL veikia IRISL vardu. | 2013 11 27 |
| 4. | „Irano Misr Shipping Company“
  (dar žinoma kaip „Nefertiti Shipping“) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Aleksandrija, Egiptas;
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egiptas;
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Saidas, Egiptas. | „Irano Misr Shipping Company“, veikdama kaip IRISL agentė Egipte, teikia esmines paslaugas IRISL. | 2013 11 27 |
| 5. | „Irinvestship Ltd“ | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Jungtinė Karalystė;
  Įmonės įregistravimo numeris # 41101 79 | „Irinvestship Ltd“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 6. | „IRISL (Malta) Ltd“ | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;
  registracijos Nr. C 33735 | „IRISL (Malta) Ltd“ didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL ir yra valdoma per „IRISL Europe GmbH“, kuri savo ruožtu nuosavybės teise priklauso IRISL. Taigi, bendrovę „IRISL Malta Ltd“ kontroliuoja IRISL. | 2013 11 27 |
| 7. | „IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas) | Schottweg 5, 22087 Hamburgas, Vokietija;
  PVM mokėtojo kodas DE217283818
  Registracijos Nr. HRB 81573 | „IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas) nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 8. | „IRISL Marine Services and Engineering Company“ | Sarbandar Gas Station PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iranas;
  Karim Khan Zand Avenue (arba: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (arba: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheranas, Iranas;
  Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iranas. | Bendrovę „IRISL Marine Services and Engineering Company“ kontroliuoja IRISL. | 2013 11 27 |
| 9. | „ISI Maritime Limited“ (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;
  registracijos Nr. C 28940
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheranas, Iranas | „ISI Maritime Limited“ (Malta) nuosavybės teise visiškai priklauso „Irano Hind Shipping Company“, o pastarosios didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL. Todėl bendrovę „ISI Maritime Limited“ (Malta) kontroliuoja IRISL. JT nustatė, kad „Irano Hind Shipping Company“ nuosavybės teise priklauso IRISL, yra jos kontroliuojama arba veikia jos vardu. | 2013 11 27 |
| 10. | „Khazar Shipping Lines“ (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145. | „Khazar Shipping Lines“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 11. | „Marble Shipping Limited“
  (Malta) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;
  registracijos Nr. C 41949 | „Marble Shipping Limited“
  (Malta) nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 12. | „Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company“
  (dar žinoma kaip „Safiran Payam Darya Shipping Lines“, „SAPID Shipping Company“) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheranas, Iranas. | „Safiran Payam Darya (SAPID)“ tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu. | 2013 11 27 |
| 13. | „Shipping Computer Services Company“ (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheranas, Iranas. | Bendrovę „Shipping Computer Services Company“ kontroliuoja IRISL. | 2013 11 27 |
| 14. | „Soroush Saramin Asatir“ (SSA)
  (dar žinoma kaip „Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company“, „Rabbaran Omid Darya Ship Management Company“, „Sealeaders“) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheranas, Iranas. | „Soroush Saramin Asatir“ (SSA) eksploatuoja ir valdo tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu ir jai teikia esmines paslaugas. | 2013 11 27 |
| 15. | „South Way Shipping Agency Co. Ltd“
  (dar žinoma kaip „Hoopad Darya Shipping Agent“) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheranas, Iranas;
  Bandar Abbas filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iranas;
  Imam Khomieni filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iranas;
  Khorramshahr filialas: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iranas;
  Assaluyeh filialas: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iranas;
  Chabahar filialas: adresas nežinomas;
  Bushehr filialas: adresas nežinomas. | „South Way Shipping Agency Co Ltd“ IRISL vardu valdo konteinerių terminalo operacijas Irane ir teikia laivyno personalo paslaugas Bandar Abbas. Taigi, „South Way Shipping Agency Co Ltd“ veikia IRISL vardu. | 2013 11 27 |
| 16. | „Valfajr 8th Shipping Line“
  (dar žinoma kaip „Valjafr 8th Shipping Line“, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155
  Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheranas, Iranas;
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheranas, Iranas. | „Valfajr 8th Shipping Line“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |

Pavadinimas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Irano Islamo Respublikos laivybos linijos (IRISL) (angl. Islamic Republic of Iran shipping Lines, IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheranas, Iranas;

IRISL IMO numeriai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

IRISL dalyvavo vežant su ginklais susijusias medžiagas iš Irano, pažeidžiant JT ST rezoliucijos 1747(2007) 5 punktą. 2009 m. JT Saugumo Tarybos Sankcijų Iranui komitetui buvo pranešta apie tris aiškius pažeidimus.

2013 11 27

2.

„Bushehr Shipping Company Limited“ (dar žinoma kaip „Bimeh Iran“)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;

registracijos Nr.: C 37422;

c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas;

IMO numeris 9270658

„Bushehr Shipping Company Limited“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

3.

„Hafiz Darya Shipping Lines“ (HDSL)

(dar žinoma kaip „HDS Lines“)

No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas.

HDSL tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, HDSL veikia IRISL vardu.

2013 11 27

4.

„Irano Misr Shipping Company“

(dar žinoma kaip „Nefertiti Shipping“)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Aleksandrija, Egiptas;

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egiptas;

403, El NahdaSt., Port Said, Port Saidas, Egiptas.

„Irano Misr Shipping Company“, veikdama kaip IRISL agentė Egipte, teikia esmines paslaugas IRISL.

2013 11 27

5.

„Irinvestship Ltd“

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Jungtinė Karalystė;

Įmonės įregistravimo numeris # 41101 79

„Irinvestship Ltd“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

6.

„IRISL (Malta) Ltd“

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;

registracijos Nr. C 33735

„IRISL (Malta) Ltd“ didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL ir yra valdoma per „IRISL Europe GmbH“, kuri savo ruožtu nuosavybės teise priklauso IRISL. Taigi, bendrovę „IRISL Malta Ltd“ kontroliuoja IRISL.

2013 11 27

7.

„IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas)

Schottweg 5, 22087 Hamburgas, Vokietija;

PVM mokėtojo kodas DE217283818

Registracijos Nr. HRB 81573

„IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas) nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

8.

„IRISL Marine Services and Engineering Company“

Sarbandar Gas Station PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iranas;

Karim Khan Zand Avenue (arba: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (arba: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheranas, Iranas;

Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iranas.

Bendrovę „IRISL Marine Services and Engineering Company“ kontroliuoja IRISL.

2013 11 27

9.

„ISI Maritime Limited“ (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;

registracijos Nr. C 28940

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheranas, Iranas

„ISI Maritime Limited“ (Malta) nuosavybės teise visiškai priklauso „Irano Hind Shipping Company“, o pastarosios didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL. Todėl bendrovę „ISI Maritime Limited“ (Malta) kontroliuoja IRISL. JT nustatė, kad „Irano Hind Shipping Company“ nuosavybės teise priklauso IRISL, yra jos kontroliuojama arba veikia jos vardu.

2013 11 27

10.

„Khazar Shipping Lines“ (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145.

„Khazar Shipping Lines“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

11.

„Marble Shipping Limited“

(Malta)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;

registracijos Nr. C 41949

„Marble Shipping Limited“

(Malta) nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

12.

„Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company“

(dar žinoma kaip „Safiran Payam Darya Shipping Lines“, „SAPID Shipping Company“)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheranas, Iranas.

„Safiran Payam Darya (SAPID)“ tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu.

2013 11 27

13.

„Shipping Computer Services Company“ (SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheranas, Iranas.

Bendrovę „Shipping Computer Services Company“ kontroliuoja IRISL.

2013 11 27

14.

„Soroush Saramin Asatir“ (SSA)

(dar žinoma kaip „Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company“, „Rabbaran Omid Darya Ship Management Company“, „Sealeaders“)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheranas, Iranas.

„Soroush Saramin Asatir“ (SSA) eksploatuoja ir valdo tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu ir jai teikia esmines paslaugas.

2013 11 27

15.

„South Way Shipping Agency Co. Ltd“

(dar žinoma kaip „Hoopad Darya Shipping Agent“)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheranas, Iranas;

Bandar Abbas filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iranas;

Imam Khomieni filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iranas;

Khorramshahr filialas: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iranas;

Assaluyeh filialas: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iranas;

Chabahar filialas: adresas nežinomas;

Bushehr filialas: adresas nežinomas.

„South Way Shipping Agency Co Ltd“ IRISL vardu valdo konteinerių terminalo operacijas Irane ir teikia laivyno personalo paslaugas Bandar Abbas. Taigi, „South Way Shipping Agency Co Ltd“ veikia IRISL vardu.

2013 11 27

16.

„Valfajr 8th Shipping Line“

(dar žinoma kaip „Valjafr 8th Shipping Line“, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155

Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheranas, Iranas;

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheranas, Iranas.

„Valfajr 8th Shipping Line“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

II.   Toliau išvardyti subjektai išbraukiami iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateikto sąrašo.

| | „Iran Transfo“ |
| --- | --- |

„Iran Transfo“

| | „Oil Turbo Compressor Company“ (OTC) |
| --- | --- |

„Oil Turbo Compressor Company“ (OTC)

| | „Sakhte Turbopomp va Kompressor“ (SATAK) (dar žinoma kaip „Turbo Compressor Manufacturer“, TCMFG) |
| --- | --- |

„Sakhte Turbopomp va Kompressor“ (SATAK) (dar žinoma kaip „Turbo Compressor Manufacturer“, TCMFG)

III.   Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede pateiktas įrašas apie toliau nurodytą subjektą pakeičiamas toliau pateiktu įrašu.

I.   Asmenys ir subjektai, dalyvaujantys branduolinėje arba su balistinėmis raketomis susijusioje veikloje, bei asmenys ir subjektai, teikiantys paramą Irano Vyriausybei

B.   Subjektai

| | Pavadinimas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | „MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants“ | P.O. Box 14395-1359, Teheranas, Iranas | Pavaldi AEOI ir „Novin Energy“ (abi įtrauktos į sąrašą pagal JT ST rezoliuciją 1737). Dalyvauja kuriant branduolinius reaktorius. | 2010 7 26 |

Pavadinimas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

„MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants“

P.O. Box 14395-1359, Teheranas, Iranas

Pavaldi AEOI ir „Novin Energy“ (abi įtrauktos į sąrašą pagal JT ST rezoliuciją 1737). Dalyvauja kuriant branduolinius reaktorius.

2010 7 26

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1204/2013

2013 m. lapkričio 25 d.

kuriuo dėl Moldovos Respublikos įrašo trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti tam tikrą mėsą, mėsos produktus, kiaušinius ir kiaušinių produktus, sąrašuose iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 798/2008

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (1), ypač į jos 8 straipsnio įžanginį sakinį, 8 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir 8 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (2), ypač į jo 11 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 2002/99/EB nustatytos bendrosios gyvūnų sveikatos taisyklės, reglamentuojančios žmonėms skirtų gyvūninių produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą Sąjungoje ir įvežimą iš trečiųjų šalių, be to, numatyta nustatyti konkrečias taisykles ir sertifikavimo reikalavimus, taikytinus vežant tas prekes; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 2002/99/EB nustatytos bendrosios gyvūnų sveikatos taisyklės, reglamentuojančios žmonėms skirtų gyvūninių produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą Sąjungoje ir įvežimą iš trečiųjų šalių, be to, numatyta nustatyti konkrečias taisykles ir sertifikavimo reikalavimus, taikytinus vežant tas prekes;

| (2) | 2008 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 798/2008, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Bendriją ir vežti tranzitu per Bendriją naminius paukščius ir naminių paukščių produktus, sąrašas ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (3), nustatyta, kad tam tikras prekes importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą galima tik iš to reglamento I priedo 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių. Tame reglamente taip pat nustatyti tokių prekių veterinarijos sertifikatų reikalavimai. Nustatant reikalavimus taip pat atsižvelgiama į tai, ar dėl tam tikrų ligų tose trečiosiose šalyse, teritorijose, zonose ar skyriuose reikalaujama pateikti papildomų garantijų. Papildomos garantijos, kurios turi būti pateiktos dėl tų prekių, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 2 dalyje; |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 798/2008, kuriuo nustatomas trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių, iš kurių galima importuoti į Bendriją ir vežti tranzitu per Bendriją naminius paukščius ir naminių paukščių produktus, sąrašas ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (3), nustatyta, kad tam tikras prekes importuoti į Sąjungą ir vežti tranzitu per Sąjungą galima tik iš to reglamento I priedo 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių, teritorijų, zonų ar skyrių. Tame reglamente taip pat nustatyti tokių prekių veterinarijos sertifikatų reikalavimai. Nustatant reikalavimus taip pat atsižvelgiama į tai, ar dėl tam tikrų ligų tose trečiosiose šalyse, teritorijose, zonose ar skyriuose reikalaujama pateikti papildomų garantijų. Papildomos garantijos, kurios turi būti pateiktos dėl tų prekių, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 2 dalyje;

| (3) | Moldovos Respublika yra įtraukta į 2011 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimą 2011/163/ES dėl trečiųjų šalių pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB 29 straipsnį pateiktų planų patvirtinimo (4) ir turi patvirtintą likučių kiaušiniuose monitoringo planą; |
| --- | --- |

(3)

Moldovos Respublika yra įtraukta į 2011 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimą 2011/163/ES dėl trečiųjų šalių pagal Tarybos direktyvos 96/23/EB 29 straipsnį pateiktų planų patvirtinimo (4) ir turi patvirtintą likučių kiaušiniuose monitoringo planą;

| (4) | Moldovos Respublika Komisijos paprašė leisti įvežti į Sąjungą kiaušinių gaminius ir pateikė atitinkamą informaciją. Kiaušinių produktams taikomas terminis apdorojimas iki nereikšmingo lygio sumažina galimus šių produktų pavojus gyvūnų sveikatai. Todėl tikslinga įtraukti šią trečiąją šalį į Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalyje pateiktą sąrašą; |
| --- | --- |

(4)

Moldovos Respublika Komisijos paprašė leisti įvežti į Sąjungą kiaušinių gaminius ir pateikė atitinkamą informaciją. Kiaušinių produktams taikomas terminis apdorojimas iki nereikšmingo lygio sumažina galimus šių produktų pavojus gyvūnų sveikatai. Todėl tikslinga įtraukti šią trečiąją šalį į Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo 1 dalyje pateiktą sąrašą;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 798/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 798/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

1

(2)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206.

2

(3)  OL L 226, 2008 8 23, p. 1.

3

(4)  OL L 70, 2011 3 17, p. 40.

4

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 798/2008 I priedo I dalyje po įrašo „KR – Korėjos Respublika“ įterpiamas Moldovos Respublikai skirtas įrašas:

| „MD – Moldovos Respublika | MD-0 | Visa šalies teritorija | EP“ | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„MD – Moldovos Respublika

MD-0

Visa šalies teritorija

EP“

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1205/2013

2013 m. lapkričio 26 d.

kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2013 m. vasario 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės soliarinio stiklo inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2013 m. vasario 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės soliarinio stiklo inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas gavus skundą, kurį 2013 m. sausio 15 d. gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 proc. viso soliarinio stiklo Sąjungoje, vardu pateikė ES „ProSun Glass“ (toliau – skundo pateikėjas). Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo pradžiai pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas gavus skundą, kurį 2013 m. sausio 15 d. gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 proc. viso soliarinio stiklo Sąjungoje, vardu pateikė ES „ProSun Glass“ (toliau – skundo pateikėjas). Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo pradžiai pagrįsti.

| (3) | Paskelbus pranešimą apie inicijavimą Komisijai pranešta, kad pranešimo apie inicijavimą 2 punkte produktas apibrėžtas neteisingai. Todėl Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbtas pranešimo apie inicijavimą klaidų ištaisymas, kuriame ta maža klaida buvo ištaisyta. |
| --- | --- |

(3)

Paskelbus pranešimą apie inicijavimą Komisijai pranešta, kad pranešimo apie inicijavimą 2 punkte produktas apibrėžtas neteisingai. Todėl Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbtas pranešimo apie inicijavimą klaidų ištaisymas, kuriame ta maža klaida buvo ištaisyta.

| (4) | 2013 m. balandžio 27 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbė apie lygiagretaus antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo KLR kilmės soliarinio stiklo inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą. |
| --- | --- |

(4)

2013 m. balandžio 27 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbė apie lygiagretaus antisubsidijų tyrimo dėl į Sąjungą importuojamo KLR kilmės soliarinio stiklo inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.

1.2.   Registracija

| (5) | Su skundu buvo gautas prašymas registruoti iš nagrinėjamosios šalies importuojamą soliarinį stiklą, tačiau tas prašymas 2013 m. spalio 2 d. atsiimtas. |
| --- | --- |

(5)

Su skundu buvo gautas prašymas registruoti iš nagrinėjamosios šalies importuojamą soliarinį stiklą, tačiau tas prašymas 2013 m. spalio 2 d. atsiimtas.

1.3.   Susijusios šalys

| (6) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems KLR eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir KLR valdžios institucijoms. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Komisija apie tyrimo inicijavimą taip pat pranešė galimų panašių šalių gamintojams ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(6)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems KLR eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams, tiekėjams ir KLR valdžios institucijoms. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Komisija apie tyrimo inicijavimą taip pat pranešė galimų panašių šalių gamintojams ir paragino juos dalyvauti tyrime.

1.3.1.   Atranka

a)   Sąjungos gamintojų atranka

| (7) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonę šiuo metu sudaro septyni aktyvūs gamintojai, iš kurių du – MVĮ. Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip soliarinio stiklo gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipiška panašaus produkto pardavimo nuo 2012 m. sausio 1 d. iki–2012 m. gruodžio 31 d. apimtimi. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau nei 50 proc. visos Sąjungos produkcijos. Apie siūlomus atrinktus Sąjungos gamintojus Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė pateikdama pastabą byloje, skirtoje suinteresuotosioms šalims susipažinti. Komisija taip pat nusiuntė raštą Sąjungos gamintojams ir pranešė jiems apie siūlomas atrinktas bendroves. Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl preliminariai atrinktų bendrovių. |
| --- | --- |

(7)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonę šiuo metu sudaro septyni aktyvūs gamintojai, iš kurių du – MVĮ. Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie iki tyrimo inicijavimo Komisijai buvo žinomi kaip soliarinio stiklo gamintojai. Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipiška panašaus produkto pardavimo nuo 2012 m. sausio 1 d. iki–2012 m. gruodžio 31 d. apimtimi. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau nei 50 proc. visos Sąjungos produkcijos. Apie siūlomus atrinktus Sąjungos gamintojus Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė pateikdama pastabą byloje, skirtoje suinteresuotosioms šalims susipažinti. Komisija taip pat nusiuntė raštą Sąjungos gamintojams ir pranešė jiems apie siūlomas atrinktas bendroves. Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys taip pat ragintos pareikšti savo nuomonę dėl preliminariai atrinktų bendrovių.

| (8) | Viena MVĮ pareiškė pageidavimą taip pat būti atrinkta. Komisija nusprendė atrinkti šią ir kitą MVĮ, nes pastarosios pardavimo apimtis buvo didesnė, ir iš atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti bendrovę, kurios pardavimo apimtis buvo mažiausia. Dėl preliminariai atrinktų bendrovių daugiau pastabų negauta. Taigi, Komisija į siūlomų atrinktų bendrovių sąrašą įtraukė dvi bendroves, o vieną bendrovę iš to sąrašo išbraukė. |
| --- | --- |

(8)

Viena MVĮ pareiškė pageidavimą taip pat būti atrinkta. Komisija nusprendė atrinkti šią ir kitą MVĮ, nes pastarosios pardavimo apimtis buvo didesnė, ir iš atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti bendrovę, kurios pardavimo apimtis buvo mažiausia. Dėl preliminariai atrinktų bendrovių daugiau pastabų negauta. Taigi, Komisija į siūlomų atrinktų bendrovių sąrašą įtraukė dvi bendroves, o vieną bendrovę iš to sąrašo išbraukė.

| (9) | Galiausiai, atlikusi tikrinamuosius vizitus, Komisija nusprendė iš atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti vieną iš penkių atrinktų bendrovių, nes nustatyta, kad ji nėra tipiška Sąjungos pramonės bendrovė. Ši bendrovė buvo ką tik pradėjusi savo veiklą (to nebuvo galima pasakyti apie visos Sąjungos pramonę), todėl jos pelningumo raida nebūtų atspindėjusi tikrosios Sąjungos pramonės padėties. |
| --- | --- |

(9)

Galiausiai, atlikusi tikrinamuosius vizitus, Komisija nusprendė iš atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti vieną iš penkių atrinktų bendrovių, nes nustatyta, kad ji nėra tipiška Sąjungos pramonės bendrovė. Ši bendrovė buvo ką tik pradėjusi savo veiklą (to nebuvo galima pasakyti apie visos Sąjungos pramonę), todėl jos pelningumo raida nebūtų atspindėjusi tikrosios Sąjungos pramonės padėties.

| (10) | Todėl galiausiai ji atrinko keturis Sąjungos gamintojus. Galutinai atrinktos bendrovės pardavė 79 proc. viso Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto kiekio. Todėl laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(10)

Todėl galiausiai ji atrinko keturis Sąjungos gamintojus. Galutinai atrinktos bendrovės pardavė 79 proc. viso Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto kiekio. Todėl laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

| (11) | Trys iš septynių Sąjungos gamintojų, remdamiesi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, paprašė jų tapatybę laikyti konfidencialia. Jie teigė, kad atskleidus jų tapatybę kiltų pavojus, kad jų verslo veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis. Išnagrinėjus jų prašymą nustatyta, kad jis pagrįstas. Atsižvelgiant į nedidelį Sąjungos gamintojų skaičių nuspręsta neatskleisti ir to neprašiusių Sąjungos gamintojų pavadinimų, nes neapdairiai atskleidus jų duomenis būtų galima nustatyti ir kitų bendrovių tapatybę. Tačiau bendrovės Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (toliau – GMB/IF) tapatybė jau žinoma, nes ji viešai paskelbė esanti viena iš skundo pateikėjų. |
| --- | --- |

(11)

Trys iš septynių Sąjungos gamintojų, remdamiesi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, paprašė jų tapatybę laikyti konfidencialia. Jie teigė, kad atskleidus jų tapatybę kiltų pavojus, kad jų verslo veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis. Išnagrinėjus jų prašymą nustatyta, kad jis pagrįstas. Atsižvelgiant į nedidelį Sąjungos gamintojų skaičių nuspręsta neatskleisti ir to neprašiusių Sąjungos gamintojų pavadinimų, nes neapdairiai atskleidus jų duomenis būtų galima nustatyti ir kitų bendrovių tapatybę. Tačiau bendrovės Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (toliau – GMB/IF) tapatybė jau žinoma, nes ji viešai paskelbė esanti viena iš skundo pateikėjų.

b)   Nesusijusių importuotojų atranka

| (12) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(12)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (13) | Keturi nesusiję importuotojai pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus, ir tik du importuotojai pateikė specialių klausimynų atsakymus. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių laikyta, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(13)

Keturi nesusiję importuotojai pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus, ir tik du importuotojai pateikė specialių klausimynų atsakymus. Todėl atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių laikyta, kad atranka nereikalinga.

c)   Eksportuojančių gamintojų atranka

| (14) | Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą laikotarpiu nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą laikotarpiu nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d.

| (15) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti dvylika Kinijos eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), tuo laikotarpiu eksportavusių daugiau kaip 95 proc. viso Kinijos į Sąjungą eksportuoto kiekio. |
| --- | --- |

(15)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti dvylika Kinijos eksportuojančių gamintojų (eksportuojančių gamintojų grupių), tuo laikotarpiu eksportavusių daugiau kaip 95 proc. viso Kinijos į Sąjungą eksportuoto kiekio.

| (16) | Remdamasi gauta informacija, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija preliminariai atrinko penkis eksportuojančius gamintojus, remdamasi didžiausiu tipišku soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą kiekiu, kurį pagrįstai būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. |
| --- | --- |

(16)

Remdamasi gauta informacija, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija preliminariai atrinko penkis eksportuojančius gamintojus, remdamasi didžiausiu tipišku soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą kiekiu, kurį pagrįstai būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį.

| (17) | Apie siūlomas atrinktas bendroves pranešta visoms suinteresuotosioms šalims ir KLR valdžios institucijoms ir paraginta teikti pastabų. Išnagrinėjusi gautas pastabas Komisija nusprendė patvirtinti siūlomas penkias atrinktas bendroves ir apie galutinai atrinktas bendroves atitinkamai pranešė visoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(17)

Apie siūlomas atrinktas bendroves pranešta visoms suinteresuotosioms šalims ir KLR valdžios institucijoms ir paraginta teikti pastabų. Išnagrinėjusi gautas pastabas Komisija nusprendė patvirtinti siūlomas penkias atrinktas bendroves ir apie galutinai atrinktas bendroves atitinkamai pranešė visoms suinteresuotosioms šalims.

| (18) | Vėliau atliekant tyrimą paaiškėjo, kad du atrinkti eksportuojantys gamintojai nurodė per didelį eksportui į Sąjungą parduotą kiekį, vadinasi, jie buvo atrinkti nepagrįstai. Todėl suteikus joms galimybę pateikti pastabų abi bendrovės buvo išbrauktos iš atrinktų bendrovių sąrašo. Deramai išnagrinėjusi tų bendrovių pateiktas pastabas Komisija padarė išvadą, kad neteisingus skaičius jos pateikė nesąmoningai, ir nusprendė, kad jos ir toliau turėtų būti laikomos bendradarbiaujančiomis šalimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(18)

Vėliau atliekant tyrimą paaiškėjo, kad du atrinkti eksportuojantys gamintojai nurodė per didelį eksportui į Sąjungą parduotą kiekį, vadinasi, jie buvo atrinkti nepagrįstai. Todėl suteikus joms galimybę pateikti pastabų abi bendrovės buvo išbrauktos iš atrinktų bendrovių sąrašo. Deramai išnagrinėjusi tų bendrovių pateiktas pastabas Komisija padarė išvadą, kad neteisingus skaičius jos pateikė nesąmoningai, ir nusprendė, kad jos ir toliau turėtų būti laikomos bendradarbiaujančiomis šalimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (19) | Išbraukus minėtas bendroves nagrinėta, ar reikia atrinkti kitų eksportuojančių gamintojų. Tačiau atsižvelgiant į faktą, kad abi bendrovės iš atrinktų bendrovių sąrašo išbrauktos vėlyvu tyrimo etapu, to padaryti nebebuvo galima, nes būtų kilęs pavojus, kad tyrimas nebus užbaigtas per teisės aktuose nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(19)

Išbraukus minėtas bendroves nagrinėta, ar reikia atrinkti kitų eksportuojančių gamintojų. Tačiau atsižvelgiant į faktą, kad abi bendrovės iš atrinktų bendrovių sąrašo išbrauktos vėlyvu tyrimo etapu, to padaryti nebebuvo galima, nes būtų kilęs pavojus, kad tyrimas nebus užbaigtas per teisės aktuose nustatytą terminą.

| (20) | Todėl pakeistas atrinktų soliarinį stiklą eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių sąrašas yra toks:






  — | Flat Solar Glass Group Co., Ltd, ir susijusios bendrovės (toliau – Flat Glass Group); |
| --- | --- | --- |

(20)

Todėl pakeistas atrinktų soliarinį stiklą eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių sąrašas yra toks:

—

Flat Solar Glass Group Co., Ltd, ir susijusios bendrovės (toliau – Flat Glass Group);

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (toliau – Xinyi) ir jos susiję prekiautojai; |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (toliau – Xinyi) ir jos susiję prekiautojai;

| — | Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, ir susijusios bendrovės (toliau – Hehe Group). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, ir susijusios bendrovės (toliau – Hehe Group).

| (21) | Gavusi informaciją apie nurodytą per didelį dviejų eksportuojančių gamintojų pardavimą eksportui (žr. 18 konstatuojamąją dalį) Komisija pakoregavo viso nagrinėjamojo produkto iš KLR pardavimo eksportui apimtį. Kaip nurodė bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, galutinai atrinktos bendrovės nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. į Sąjungą eksportavo daugiau kaip 50 proc. visos nagrinėjamojo produkto to laikotarpio eksporto į Sąjungą apimties. Todėl ši apimtis laikyta tipiška soliarinio stiklo eksporto iš KLR į Sąjungą apimtimi. |
| --- | --- |

(21)

Gavusi informaciją apie nurodytą per didelį dviejų eksportuojančių gamintojų pardavimą eksportui (žr. 18 konstatuojamąją dalį) Komisija pakoregavo viso nagrinėjamojo produkto iš KLR pardavimo eksportui apimtį. Kaip nurodė bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, galutinai atrinktos bendrovės nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. į Sąjungą eksportavo daugiau kaip 50 proc. visos nagrinėjamojo produkto to laikotarpio eksporto į Sąjungą apimties. Todėl ši apimtis laikyta tipiška soliarinio stiklo eksporto iš KLR į Sąjungą apimtimi.

d)   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (22) | Komisija klausimynus nusiuntė visiems to prašiusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, nesusijusiems importuotojams, jų asociacijoms ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešusiems naudotojams. |
| --- | --- |

(22)

Komisija klausimynus nusiuntė visiems to prašiusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, nesusijusiems importuotojams, jų asociacijoms ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą apie save pranešusiems naudotojams.

| (23) | Klausimyno atsakymus pateikė keturi Kinijos eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir 12 naudotojų. |
| --- | --- |

(23)

Klausimyno atsakymus pateikė keturi Kinijos eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir 12 naudotojų.

| (24) | Komisija rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją, reikalingą norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių arba jų grupių patalpose.






  (a) | Sąjungos gamintojai:






  — | GMB/IF ir kitos bendrovės, kurių tapatybė laikoma konfidencialia. |
| --- | --- | --- | --- |

(24)

Komisija rinko ir tikrino visą, jos nuomone, būtiną informaciją, reikalingą norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių arba jų grupių patalpose.

(a)

Sąjungos gamintojai:

—

GMB/IF ir kitos bendrovės, kurių tapatybė laikoma konfidencialia.

| (b) | Importuotojai






  — | Vetrad NV, Nyderlandai. |
| --- | --- | --- |

(b)

Importuotojai

—

Vetrad NV, Nyderlandai.

| (c) | Naudotojai






  — | Sunerg Solar SRL, Italija. |
| --- | --- | --- |

(c)

Naudotojai

—

Sunerg Solar SRL, Italija.

| (d) | KLR eksportuojantys gamintojai






  — | Atrinktos bendrovės






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (toliau – Flat Glass Group); |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

KLR eksportuojantys gamintojai

—

Atrinktos bendrovės

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (toliau – Flat Glass Group);

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ir Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (toliau – Xinyi Group); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ir Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (toliau – Xinyi Group);

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), ir Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (toliau – Hehe Group). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), ir Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (toliau – Hehe Group).

| — | Individualiai nagrinėta bendrovė –






  — | Henan Yuhua New Material Co., Ltd (toliau – Henan Yuhua). |
| --- | --- | --- |

—

Individualiai nagrinėta bendrovė –

—

Henan Yuhua New Material Co., Ltd (toliau – Henan Yuhua).

| (e) | Panašios šalies gamintojas






  — | KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems galėtų būti nesuteiktas rinkos ekonomikos režimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytos bendrovės patalpose atliktas tikrinamasis vizitas normaliajai vertei nustatyti remiantis Turkijos, kaip panašios šalies, duomenimis:






  — | Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkija. |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

Panašios šalies gamintojas

—

KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems galėtų būti nesuteiktas rinkos ekonomikos režimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau nurodytos bendrovės patalpose atliktas tikrinamasis vizitas normaliajai vertei nustatyti remiantis Turkijos, kaip panašios šalies, duomenimis:

—

Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkija.

1.3.2.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

| (25) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(25)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (26) | Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – soliarinis stiklas, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 proc. (matuojant pagal AM1,5 300–2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3) (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(26)

Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – soliarinis stiklas, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 proc. (matuojant pagal AM1,5 300–2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (27) | Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodai yra ex 7007 19 80. |
| --- | --- |

(27)

Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodai yra ex 7007 19 80.

| (28) | Soliarinis stiklas yra viena iš sudedamųjų dalių, naudojamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio, elektros energiją gaminančių plonasluoksnių fotovoltinių modulių ir karštą vandenį gaminančių šilumos kolektorių gamybai. |
| --- | --- |

(28)

Soliarinis stiklas yra viena iš sudedamųjų dalių, naudojamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio, elektros energiją gaminančių plonasluoksnių fotovoltinių modulių ir karštą vandenį gaminančių šilumos kolektorių gamybai.

2.2.   Panašus produktas

| (29) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, KLR gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto, Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Turkijos, kuri nagrinėta kaip panaši šalis, gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės bei techninės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tos pačios. Todėl jie preliminariai laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(29)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, KLR gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto, Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto, taip pat Turkijos, kuri nagrinėta kaip panaši šalis, gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės bei techninės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tos pačios. Todėl jie preliminariai laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (30) | Vienas importuotojas prašė į tyrimo aprėptį neįtraukti šiltnamių statybai naudojamo sodininkystei skirto stiklo ir tvirtino, kad šiltnamiams naudojamas labai įvairaus dydžio stiklas, o soliarinis stiklas gaminamas tik tam tikro nustatyto dydžio. Importuotojas taip pat pateikė sertifikatą, iš kurio matyti, kad importo dalį sudaro stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra didesnis kaip 300 ppm. Vadinasi, ta importuojama stiklo sodininkystei dalis akivaizdžiai nepatenka į šio tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(30)

Vienas importuotojas prašė į tyrimo aprėptį neįtraukti šiltnamių statybai naudojamo sodininkystei skirto stiklo ir tvirtino, kad šiltnamiams naudojamas labai įvairaus dydžio stiklas, o soliarinis stiklas gaminamas tik tam tikro nustatyto dydžio. Importuotojas taip pat pateikė sertifikatą, iš kurio matyti, kad importo dalį sudaro stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra didesnis kaip 300 ppm. Vadinasi, ta importuojama stiklo sodininkystei dalis akivaizdžiai nepatenka į šio tyrimo aprėptį.

| (31) | Kitas importuotojas teigė, kad jo importuojamo stiklo baldams (naudojamo stiklinėms lentynoms, plokščių užpildymui, stalų paviršiams, stumdomųjų durų plokštėms, paviršių plokštėms ir kt.) techninės savybės yra tos pačios arba labai panašios į soliarinio stiklo, tačiau jis prašė šio produkto į tyrimo aprėptį neįtraukti dėl skirtingos galutinio naudojimo paskirties. Tačiau iš pateiktų įrodymų galima manyti, kad didžiosios jo importuojamo stiklo dalies techninės savybės nėra visai tokios pačios kaip soliarinio stiklo, kaip aprašyta 26 konstatuojamojoje dalyje. Visų pirma, šešių rūšių importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra žymiai didesnis kaip 300 ppm, o vienos rūšies importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis nei 300 ppm, tačiau laidumas saulės energijai yra žymiai mažesnis nei 88 proc. – to reikia, kad stiklas būtų apibrėžiamas kaip soliarinis stiklas. Importuotojas tvirtino, kad net jeigu tų rūšių stiklui nėra būdinga viena iš soliarinio stiklo techninių savybių, kaip aprašyta 26 konstatuojamojoje dalyje, jis atitinka pirminį soliarinio stiklo klasifikavimo kriterijų, t. y. „grūdintas silikatinis lakštinis stiklas“. Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad į tyrimo aprėptį patenka tik tų rūšių stiklas, kuris pasižymi visomis soliarinio stiklo techninėmis savybėmis. Todėl daroma preliminari išvada, kad pirmiau nurodytų rūšių stiklas, kurį importuoja minėtas konkretus importuotojas, nepatenka į tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(31)

Kitas importuotojas teigė, kad jo importuojamo stiklo baldams (naudojamo stiklinėms lentynoms, plokščių užpildymui, stalų paviršiams, stumdomųjų durų plokštėms, paviršių plokštėms ir kt.) techninės savybės yra tos pačios arba labai panašios į soliarinio stiklo, tačiau jis prašė šio produkto į tyrimo aprėptį neįtraukti dėl skirtingos galutinio naudojimo paskirties. Tačiau iš pateiktų įrodymų galima manyti, kad didžiosios jo importuojamo stiklo dalies techninės savybės nėra visai tokios pačios kaip soliarinio stiklo, kaip aprašyta 26 konstatuojamojoje dalyje. Visų pirma, šešių rūšių importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra žymiai didesnis kaip 300 ppm, o vienos rūšies importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis nei 300 ppm, tačiau laidumas saulės energijai yra žymiai mažesnis nei 88 proc. – to reikia, kad stiklas būtų apibrėžiamas kaip soliarinis stiklas. Importuotojas tvirtino, kad net jeigu tų rūšių stiklui nėra būdinga viena iš soliarinio stiklo techninių savybių, kaip aprašyta 26 konstatuojamojoje dalyje, jis atitinka pirminį soliarinio stiklo klasifikavimo kriterijų, t. y. „grūdintas silikatinis lakštinis stiklas“. Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad į tyrimo aprėptį patenka tik tų rūšių stiklas, kuris pasižymi visomis soliarinio stiklo techninėmis savybėmis. Todėl daroma preliminari išvada, kad pirmiau nurodytų rūšių stiklas, kurį importuoja minėtas konkretus importuotojas, nepatenka į tyrimo aprėptį.

| (32) | Tačiau šiuo etapu bet kurios rūšies stiklas sodininkystei ir baldams, galintis pasižymėti panašiomis į soliarinio stiklo savybėmis, vis dar priskiriamas nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes gali būti naudojamas kaip soliarinis stiklas. |
| --- | --- |

(32)

Tačiau šiuo etapu bet kurios rūšies stiklas sodininkystei ir baldams, galintis pasižymėti panašiomis į soliarinio stiklo savybėmis, vis dar priskiriamas nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes gali būti naudojamas kaip soliarinis stiklas.

| (33) | Importuotojas taip pat tvirtino, kad į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį nereikėtų įtraukti flotacinio stiklo, nes jo gamybos procesas yra kitoks nei valcuotojo stiklo (pastarąjį importuotojas laiko vienintele soliarinio stiklo rūšimi). Be to, teigta, kad patalpų įrengimui skirtų flotacinio stiklo produktų negalima, kaip manoma, laikyti soliarinio stiklo produktų pakaitalais, todėl flotacinis stiklas neturėtų būti laikomas panašiu produktu ir neturėtų būti įtrauktas į tyrimo aprėptį. Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad flotacinio stiklo negalima neįtraukti į tyrimo aprėptį, nes jis pasižymi visomis 26 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis techninėmis savybėmis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad flotacinį stiklą galima naudoti kaip soliarinį stiklą ir jį gamina tiek Sąjungos pramonė, tiek Kinijos eksportuotojai. Todėl daroma preliminari išvada, kad flotacinis stiklas lieka įtrauktas į tyrimo aprėptį. |
| --- | --- |

(33)

Importuotojas taip pat tvirtino, kad į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį nereikėtų įtraukti flotacinio stiklo, nes jo gamybos procesas yra kitoks nei valcuotojo stiklo (pastarąjį importuotojas laiko vienintele soliarinio stiklo rūšimi). Be to, teigta, kad patalpų įrengimui skirtų flotacinio stiklo produktų negalima, kaip manoma, laikyti soliarinio stiklo produktų pakaitalais, todėl flotacinis stiklas neturėtų būti laikomas panašiu produktu ir neturėtų būti įtrauktas į tyrimo aprėptį. Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad flotacinio stiklo negalima neįtraukti į tyrimo aprėptį, nes jis pasižymi visomis 26 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis techninėmis savybėmis. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad flotacinį stiklą galima naudoti kaip soliarinį stiklą ir jį gamina tiek Sąjungos pramonė, tiek Kinijos eksportuotojai. Todėl daroma preliminari išvada, kad flotacinis stiklas lieka įtrauktas į tyrimo aprėptį.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (34) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant su importu iš KLR susijusius antidempingo tyrimus, normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(34)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant su importu iš KLR susijusius antidempingo tyrimus, normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis.

| (35) | Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:






  (1) | verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes; |
| --- | --- | --- |

(35)

Trumpai ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami šie kriterijai:

(1)

verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes;

| (2) | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį; |
| --- | --- |

(2)

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį;

| (3) | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

(3)

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| (4) | bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas ir |
| --- | --- |

(4)

bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas ir

| (5) | valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

(5)

valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (36) | Dešimt bendradarbiaujančių bendrovių kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER formą. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies d punktą atrinktos bendrovės ir individualiai nagrinėta bendrovė (žr. toliau 48 konstatuojamąją dalį) buvo patikrintos dėl RER taikymo. |
| --- | --- |

(36)

Dešimt bendradarbiaujančių bendrovių kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER formą. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies d punktą atrinktos bendrovės ir individualiai nagrinėta bendrovė (žr. toliau 48 konstatuojamąją dalį) buvo patikrintos dėl RER taikymo.

| (37) | Po to priimtas sprendimas dėl RER taikymo šioms bendrovėms ar bendrovių grupėms:






  — | Atrinktos bendrovės






  — | Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (toliau – Flat Glass Group); |
| --- | --- | --- | --- |

(37)

Po to priimtas sprendimas dėl RER taikymo šioms bendrovėms ar bendrovių grupėms:

—

Atrinktos bendrovės

—

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (toliau – Flat Glass Group);

| — | Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ir Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (toliau – Xinyi Group); |
| --- | --- |

—

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ir Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (toliau – Xinyi Group);

| — | Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), ir Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (toliau – Hehe Group). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), ir Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (toliau – Hehe Group).

| — | Individualiai nagrinėta bendrovė –






  — | Henan Yuhua New Material Co., Ltd (toliau – Henan Yuhua). |
| --- | --- | --- |

—

Individualiai nagrinėta bendrovė –

—

Henan Yuhua New Material Co., Ltd (toliau – Henan Yuhua).

| (38) | Komisija rinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(38)

Komisija rinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamų bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymuose pateiktą informaciją.

| (39) | Dėl susijusiųjų šalių Komisija turi išnagrinėti, ar visa susijusių bendrovių grupė atitinka sąlygas dėl RER. Todėl tais atvejais, kai filialas ar kita su pareiškėju susijusi KLR bendrovė tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvauja gaminant arba parduodant nagrinėjamąjį produktą, atskirai atliekamas kiekvienos bendrovės ir visos bendrovių grupės RER tyrimas. |
| --- | --- |

(39)

Dėl susijusiųjų šalių Komisija turi išnagrinėti, ar visa susijusių bendrovių grupė atitinka sąlygas dėl RER. Todėl tais atvejais, kai filialas ar kita su pareiškėju susijusi KLR bendrovė tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvauja gaminant arba parduodant nagrinėjamąjį produktą, atskirai atliekamas kiekvienos bendrovės ir visos bendrovių grupės RER tyrimas.

| (40) | Atitinkamai buvo išnagrinėti keturių eksportuojančių gamintojų (bendrovių grupių), t. y. vienuolikos juridinių asmenų prašymai taikyti RER. |
| --- | --- |

(40)

Atitinkamai buvo išnagrinėti keturių eksportuojančių gamintojų (bendrovių grupių), t. y. vienuolikos juridinių asmenų prašymai taikyti RER.

| (41) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi keturi RER prašantys eksportuojantys gamintojai (bendrovių grupės) neįrodė, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(41)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi keturi RER prašantys eksportuojantys gamintojai (bendrovių grupės) neįrodė, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.

| (42) | Tiksliau, trys eksportuojantys gamintojai, nei atskirai, nei kartu grupėje, neįrodė, kad turi vieną aiškų apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinį, todėl jie neatitinka 2 RER taikymo kriterijaus. |
| --- | --- |

(42)

Tiksliau, trys eksportuojantys gamintojai, nei atskirai, nei kartu grupėje, neįrodė, kad turi vieną aiškų apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinį, todėl jie neatitinka 2 RER taikymo kriterijaus.

| (43) | Be to, visi keturi eksportuojantys gamintojai, nei atskirai, nei kartu grupėje, neįrodė, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos nėra likusių didelių iškraipymų. Todėl šios bendrovės arba bendrovių grupės neatitinka 3 RER taikymo kriterijaus. Tiksliau, visi keturi eksportuojantys gamintojai ar eksportuojančių gamintojų grupės naudojosi lengvatinių mokesčių sistemomis. |
| --- | --- |

(43)

Be to, visi keturi eksportuojantys gamintojai, nei atskirai, nei kartu grupėje, neįrodė, kad iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos nėra likusių didelių iškraipymų. Todėl šios bendrovės arba bendrovių grupės neatitinka 3 RER taikymo kriterijaus. Tiksliau, visi keturi eksportuojantys gamintojai ar eksportuojančių gamintojų grupės naudojosi lengvatinių mokesčių sistemomis.

| (44) | Be to, vienas iš šių eksportuojančių gamintojų neatitinka 3 kriterijaus, nes kelioms tai grupei priklausančioms bendrovėms, nepaisant jų prastos finansinės padėties, iki TL ir per TL buvo skirtos didelės finansavimo sumos, taikant tokias normas, kurios įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis būtų taikomos tik toms bendrovėms, kurių finansinė padėtis gera. Dar viena eksportuojančių gamintojų grupė taip pat neatitinka 3 kriterijaus, nes tai grupei priklausančios bendrovės gamtines dujas pirko iš valstybei priklausančio tiekėjo mažesne kaina. |
| --- | --- |

(44)

Be to, vienas iš šių eksportuojančių gamintojų neatitinka 3 kriterijaus, nes kelioms tai grupei priklausančioms bendrovėms, nepaisant jų prastos finansinės padėties, iki TL ir per TL buvo skirtos didelės finansavimo sumos, taikant tokias normas, kurios įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis būtų taikomos tik toms bendrovėms, kurių finansinė padėtis gera. Dar viena eksportuojančių gamintojų grupė taip pat neatitinka 3 kriterijaus, nes tai grupei priklausančios bendrovės gamtines dujas pirko iš valstybei priklausančio tiekėjo mažesne kaina.

| (45) | RER tyrimo rezultatus Komisija atskleidė atitinkamoms bendrovėms, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui ir paragino juos pateikti pastabų. |
| --- | --- |

(45)

RER tyrimo rezultatus Komisija atskleidė atitinkamoms bendrovėms, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui ir paragino juos pateikti pastabų.

| (46) | Gautos pastabos neturėjo įtakos Komisijos preliminariems nustatytiems faktams. Pasikonsultavus su valstybėmis narėmis pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą 2013 m. rugsėjo 13 d. visiems pareiškėjams atskirai ir oficialiai pranešta apie Komisijos galutinį sprendimą dėl jų atitinkamų prašymų taikyti RER. |
| --- | --- |

(46)

Gautos pastabos neturėjo įtakos Komisijos preliminariems nustatytiems faktams. Pasikonsultavus su valstybėmis narėmis pagal 2 straipsnio 7 dalies c punktą 2013 m. rugsėjo 13 d. visiems pareiškėjams atskirai ir oficialiai pranešta apie Komisijos galutinį sprendimą dėl jų atitinkamų prašymų taikyti RER.

| (47) | Atitinkamai nė vienas iš keturių bendradarbiaujančių KLR eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kurie prašė taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad jie atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, todėl jų prašymai taikyti RER atmesti. |
| --- | --- |

(47)

Atitinkamai nė vienas iš keturių bendradarbiaujančių KLR eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kurie prašė taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad jie atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, todėl jų prašymai taikyti RER atmesti.

3.2.   Individualus nagrinėjimas

| (48) | Vienas iš dviejų eksportuojančių gamintojų, kurie iš pradžių buvo atrinkti, bet vėliau buvo išbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo (žr. 18 konstatuojamąja dalį), paprašė, tuo atveju, jei nebūtų atrinktas, jam taikyti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Išbraukus šią bendrovę iš atrinktų bendrovių sąrašo ir atsižvelgiant į faktą, kad tikrinamasis vizitas dėl RER jau įvyko (žr. 37 konstatuojamąją dalį), laikoma, kad šiai bendrovei suteikus individualų nagrinėjimą (toliau – IN) tyrimas nebūtų pernelyg apsunkintas. IN daugiau neprašė nė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas. |
| --- | --- |

(48)

Vienas iš dviejų eksportuojančių gamintojų, kurie iš pradžių buvo atrinkti, bet vėliau buvo išbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo (žr. 18 konstatuojamąja dalį), paprašė, tuo atveju, jei nebūtų atrinktas, jam taikyti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Išbraukus šią bendrovę iš atrinktų bendrovių sąrašo ir atsižvelgiant į faktą, kad tikrinamasis vizitas dėl RER jau įvyko (žr. 37 konstatuojamąją dalį), laikoma, kad šiai bendrovei suteikus individualų nagrinėjimą (toliau – IN) tyrimas nebūtų pernelyg apsunkintas. IN daugiau neprašė nė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas.

3.3.   Normalioji vertė

3.3.1.   Panašios šalies pasirinkimas

| (49) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Komisija pranešime apie inicijavimą numatė, kad normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje arba, nenustačius tinkamos trečiosios rinkos ekonomikos šalies, normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis Sąjungos kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. Prieš panaudodama Sąjungos kainas Komisija turėjo išnagrinėti visas tinkamos panašios šalies parinkimo galimybes. |
| --- | --- |

(49)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Komisija pranešime apie inicijavimą numatė, kad normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje arba, nenustačius tinkamos trečiosios rinkos ekonomikos šalies, normalioji vertė turėtų būti nustatoma remiantis Sąjungos kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. Prieš panaudodama Sąjungos kainas Komisija turėjo išnagrinėti visas tinkamos panašios šalies parinkimo galimybes.

| (50) | Suinteresuotosios šalys paragintos teikti pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo ir Sąjungos kainų. |
| --- | --- |

(50)

Suinteresuotosios šalys paragintos teikti pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo ir Sąjungos kainų.

| (51) | Pastabų gauta iš Kinijos lengvosios pramonės ir amatų importo ir eksporto prekybos rūmų (toliau – CCCLA), vieno nesusijusio importuotojo ir dviejų Kinijos eksportuojančių gamintojų, – jie visi prieštaravo tam, kad normaliajai vertei nustatyti būtų naudojamos Sąjungos kainos. Tinkamomis panašiomis šalimis pasiūlytos Turkija ir Indija. |
| --- | --- |

(51)

Pastabų gauta iš Kinijos lengvosios pramonės ir amatų importo ir eksporto prekybos rūmų (toliau – CCCLA), vieno nesusijusio importuotojo ir dviejų Kinijos eksportuojančių gamintojų, – jie visi prieštaravo tam, kad normaliajai vertei nustatyti būtų naudojamos Sąjungos kainos. Tinkamomis panašiomis šalimis pasiūlytos Turkija ir Indija.

| (52) | Komisija, savo ruožtu, siekdama išnagrinėti visas galimybes atrinkti tinkamą panašią šalį, nustatė vienuolika trečiųjų rinkos ekonomikos šalių, kurios gali gaminti soliarinį stiklą, ir, remdamasi viešai prieinama informacija, paragino 24 bendroves tose šalyse bendradarbiauti su Komisija. Tos šalys: Australija, Indija, Indonezija, Japonija, Saudo Arabija, Pietų Afrika, Pietų Korėja, Taivanas, Tailandas, Turkija ir JAV. |
| --- | --- |

(52)

Komisija, savo ruožtu, siekdama išnagrinėti visas galimybes atrinkti tinkamą panašią šalį, nustatė vienuolika trečiųjų rinkos ekonomikos šalių, kurios gali gaminti soliarinį stiklą, ir, remdamasi viešai prieinama informacija, paragino 24 bendroves tose šalyse bendradarbiauti su Komisija. Tos šalys: Australija, Indija, Indonezija, Japonija, Saudo Arabija, Pietų Afrika, Pietų Korėja, Taivanas, Tailandas, Turkija ir JAV.

| (53) | Remiantis Komisijos turima informacija, panašų produktą be KLR ir Sąjungos gamina tik Indija ir Turkija. Kad galėtų deramai įvertinti, ar Turkija ir Indija yra tinkamos panašios šalys, Komisija išnagrinėjo informaciją apie panašų produktą, ypač apie gamintojų skaičių, vidaus rinkos dydį, importo lygį ir prekybos bei ne prekybos kliūčių reikšmę abiejose šalyse. Tačiau tik viena Turkijos bendrovė pranešė apie save ir pareiškė norą bendradarbiauti su Komisija, nepaisant Komisijos pastangų skatinti bendradarbiauti ir Indijos gamintojus. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis Komisijos turima informacija, panašų produktą be KLR ir Sąjungos gamina tik Indija ir Turkija. Kad galėtų deramai įvertinti, ar Turkija ir Indija yra tinkamos panašios šalys, Komisija išnagrinėjo informaciją apie panašų produktą, ypač apie gamintojų skaičių, vidaus rinkos dydį, importo lygį ir prekybos bei ne prekybos kliūčių reikšmę abiejose šalyse. Tačiau tik viena Turkijos bendrovė pranešė apie save ir pareiškė norą bendradarbiauti su Komisija, nepaisant Komisijos pastangų skatinti bendradarbiauti ir Indijos gamintojus.

| (54) | Turkija yra trečioji rinkos ekonomikos šalis. Panašiam produktui taikomi 3 proc. importo muitai (didžiausio palankumo statusas). Dėl Turkijos ir ES muitų sąjungos abipusiai taikomi 0 proc. importo muitai. Kitų su panašiu produktu susijusių muitų ar didelių ne prekybos kliūčių, atrodo, nėra. |
| --- | --- |

(54)

Turkija yra trečioji rinkos ekonomikos šalis. Panašiam produktui taikomi 3 proc. importo muitai (didžiausio palankumo statusas). Dėl Turkijos ir ES muitų sąjungos abipusiai taikomi 0 proc. importo muitai. Kitų su panašiu produktu susijusių muitų ar didelių ne prekybos kliūčių, atrodo, nėra.

| (55) | Pasak Turkijos gamintojo, pareiškusio norą bendradarbiauti atliekant tyrimą, jis yra vienintelė bendrovė, Turkijoje gaminanti panašų produktą. Bendrovės produkcija yra reikšminga, jos gaminamas panašus produktas parduodamas tiek eksportui, tiek vidaus rinkoje, o eksportuojamas kiekis yra didesnis nei parduodamas vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(55)

Pasak Turkijos gamintojo, pareiškusio norą bendradarbiauti atliekant tyrimą, jis yra vienintelė bendrovė, Turkijoje gaminanti panašų produktą. Bendrovės produkcija yra reikšminga, jos gaminamas panašus produktas parduodamas tiek eksportui, tiek vidaus rinkoje, o eksportuojamas kiekis yra didesnis nei parduodamas vidaus rinkoje.

| (56) | Nepaisant to, kad nėra nei prekybos, nei ne prekybos kliūčių, per TL į Turkijos rinką soliarinio stiklo beveik visai neimportuota. Tuo pačiu metu, Komisijai atlikus tyrimą patvirtinta, kad bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pelnas per TL buvo pagrįstas ir ne pernelyg didelis. |
| --- | --- |

(56)

Nepaisant to, kad nėra nei prekybos, nei ne prekybos kliūčių, per TL į Turkijos rinką soliarinio stiklo beveik visai neimportuota. Tuo pačiu metu, Komisijai atlikus tyrimą patvirtinta, kad bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pelnas per TL buvo pagrįstas ir ne pernelyg didelis.

| (57) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir atsižvelgiant į šiuo tyrimo etapu turimą informaciją, Turkija preliminariai pasirinkta panašia šalimi, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(57)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir atsižvelgiant į šiuo tyrimo etapu turimą informaciją, Turkija preliminariai pasirinkta panašia šalimi, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

3.3.2.   Normalioji vertė

| (58) | Atsižvelgiant į tai, kad visi prašymai taikyti RER atmesti, normalioji vertė visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta informacija, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. |
| --- | --- |

(58)

Atsižvelgiant į tai, kad visi prašymai taikyti RER atmesti, normalioji vertė visiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams nustatyta remiantis iš panašios šalies gamintojo gauta informacija, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

| (59) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar Turkijoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad Turkijos bendradarbiaujančio gamintojo Turkijos vidaus rinkoje parduodamas panašaus produkto kiekis yra tipiškas, palyginti su atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekiu. |
| --- | --- |

(59)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar Turkijoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Nustatyta, kad Turkijos bendradarbiaujančio gamintojo Turkijos vidaus rinkoje parduodamas panašaus produkto kiekis yra tipiškas, palyginti su atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekiu.

| (60) | Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Turkijos gamintojo gamybos sąnaudos per TL. |
| --- | --- |

(60)

Komisija vėliau patikrino, ar toks pardavimas gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. Pelningais buvo laikomi pardavimo sandoriai, kai vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos Turkijos gamintojo gamybos sąnaudos per TL.

| (61) | Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų svertinį vidurkį, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. |
| --- | --- |

(61)

Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų svertinį vidurkį, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne.

| (62) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą. |
| --- | --- |

(62)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.

| (63) | Produkto rūšių, kurios nebuvo parduodamos pelningai, normalioji vertė apskaičiuota remiantis Turkijos gamintojo gamybos sąnaudomis, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir Turkijos gamintojo gautą pelną už pelningus produktus. |
| --- | --- |

(63)

Produkto rūšių, kurios nebuvo parduodamos pelningai, normalioji vertė apskaičiuota remiantis Turkijos gamintojo gamybos sąnaudomis, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir Turkijos gamintojo gautą pelną už pelningus produktus.

| (64) | Kadangi Turkijoje per TL gaminant soliarinį stiklą nebuvo taikoma nei dengimo technologija, nei flotavimo gamybos procesas, Turkijos vidaus rinkoje nebuvo parduodama įvairių rūšių produktų. Todėl tų rūšių produktų, kurie per TL nebuvo parduodami Turkijoje, bet buvo eksportuojami iš KLR į Sąjungą, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, remiantis Turkijos panašaus gamintojo gamybos sąnaudomis pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) išlaidas ir pelną. Dengimo ir flotavimo gamybos proceso sąnaudos nustatytos remiantis Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(64)

Kadangi Turkijoje per TL gaminant soliarinį stiklą nebuvo taikoma nei dengimo technologija, nei flotavimo gamybos procesas, Turkijos vidaus rinkoje nebuvo parduodama įvairių rūšių produktų. Todėl tų rūšių produktų, kurie per TL nebuvo parduodami Turkijoje, bet buvo eksportuojami iš KLR į Sąjungą, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, remiantis Turkijos panašaus gamintojo gamybos sąnaudomis pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) išlaidas ir pelną. Dengimo ir flotavimo gamybos proceso sąnaudos nustatytos remiantis Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis.

3.4.   Eksporto kainos

| (65) | Nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas už nagrinėjamąjį produktą. |
| --- | --- |

(65)

Nustatant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo atsižvelgiama į faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas už nagrinėjamąjį produktą.

3.5.   Palyginimas

| (66) | Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Dempingo skirtumai nustatyti lyginant individualias atrinktų eksportuotojų kainas EXW sąlygomis ir panašios šalies gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kainas arba, atitinkamai, apskaičiuotąją normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(66)

Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Dempingo skirtumai nustatyti lyginant individualias atrinktų eksportuotojų kainas EXW sąlygomis ir panašios šalies gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kainas arba, atitinkamai, apskaičiuotąją normaliąją vertę.

| (67) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(67)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

| (68) | Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(68)

Todėl koreguota siekiant atsižvelgti į transporto, jūrų frachto ir draudimo išlaidas, tvarkymo, krovos darbų ir papildomas išlaidas, eksporto muitus ir komisinius visais atvejais, kai buvo aišku, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.

3.6.   Dempingo skirtumas

| (69) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, kiekvienos rūšies Turkijos panašiam produktui apskaičiuota vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atrinktų eksportuojančių gamintojų atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(69)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, kiekvienos rūšies Turkijos panašiam produktui apskaičiuota vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atrinktų eksportuojančių gamintojų atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina.

| (70) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų ir vieno gamintojo, kuriam suteiktas IN, dempingo skirtumai buvo nustatyti kiekvienos rūšies Turkijoje gaminamo panašaus produkto vidutinę svertinę apskaičiuotą normaliąją vertę palyginus su kiekvienos bendrovės atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina ir išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi. |
| --- | --- |

(70)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, atrinktų eksportuojančių gamintojų ir vieno gamintojo, kuriam suteiktas IN, dempingo skirtumai buvo nustatyti kiekvienos rūšies Turkijoje gaminamo panašaus produkto vidutinę svertinę apskaičiuotą normaliąją vertę palyginus su kiekvienos bendrovės atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina ir išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.

| (71) | Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus. |
| --- | --- |

(71)

Vidutinis svertinis neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus.

| (72) | visiems kitiems KLR eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais. Tam Komisija nustatė KLR bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimties dalis palyginti su visa skunde nurodyta nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimtimi (žr. 15 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(72)

visiems kitiems KLR eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais. Tam Komisija nustatė KLR bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – tai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimties dalis palyginti su visa skunde nurodyta nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimtimi (žr. 15 konstatuojamąją dalį).

| (73) | Kadangi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas į Sąjungą per TL sudarė daugiau nei 80 proc. viso eksporto į Sąjungą, bendradarbiavimo lygis yra aukštas. Tuo remiantis visiems kitiems KLR eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas atitinka atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą. |
| --- | --- |

(73)

Kadangi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas į Sąjungą per TL sudarė daugiau nei 80 proc. viso eksporto į Sąjungą, bendradarbiavimo lygis yra aukštas. Tuo remiantis visiems kitiems KLR eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas atitinka atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, dempingo skirtumą.

| (74) | Nustatyti tokie, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, laikinieji dempingo skirtumai: | Bendrovės pavadinimas | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Atrinktos bendrovės | Flat Glass Group | 86,2 % |
| Hehe Group | 75,3 % |
| Xinyi Group | 74,0 % |
| Bendrovė, kuriai nustatytas individualus dempingo skirtumas | Henan Yuhua | 31,9 % |
| Neatrinktos bendradarbiaujančios bendrovės, kurioms bus taikomas atrinktų bendrovių vidurkis | | 79,8 % |
| Visos kitos bendrovės | | 86,2 % |

(74)

Nustatyti tokie, procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, laikinieji dempingo skirtumai:

Bendrovės pavadinimas

Laikinasis dempingo skirtumas

Atrinktos bendrovės

Flat Glass Group

86,2 %

Hehe Group

75,3 %

Xinyi Group

74,0 %

Bendrovė, kuriai nustatytas individualus dempingo skirtumas

Henan Yuhua

31,9 %

Neatrinktos bendradarbiaujančios bendrovės, kurioms bus taikomas atrinktų bendrovių vidurkis

79,8 %

Visos kitos bendrovės

86,2 %

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės ir Sąjungos produkcijos apibrėžtis

| (75) | Per TL panašų produktą Sąjungoje gamino aštuoni gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(75)

Per TL panašų produktą Sąjungoje gamino aštuoni gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau vadinami Sąjungos pramone.

| (76) | Norint nustatyti visą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skundo pateikėjo pateiktą informaciją, Sąjungos pramonės asociacijos („Glass for Europe“) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. Kadangi soliarinis stiklas į Sąjungą importuojamas pagal muitų poziciją 7007 19 80–(Kiti. Sluoksniuotasis beskeveldris stiklas), kuri taikoma ir kitiems, šiame tyrime nenagrinėjamiems produktams, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis skundo pateikėjo ir Sąjungos pramonės asociacijos pateiktais duomenimis. Kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su klausimyno atsakymais. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 21 734 000 m2 produkcijos. |
| --- | --- |

(76)

Norint nustatyti visą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skundo pateikėjo pateiktą informaciją, Sąjungos pramonės asociacijos („Glass for Europe“) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. Kadangi soliarinis stiklas į Sąjungą importuojamas pagal muitų poziciją 7007 19 80–(Kiti. Sluoksniuotasis beskeveldris stiklas), kuri taikoma ir kitiems, šiame tyrime nenagrinėjamiems produktams, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis skundo pateikėjo ir Sąjungos pramonės asociacijos pateiktais duomenimis. Kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su klausimyno atsakymais. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 21 734 000 m2 produkcijos.

| (77) | Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 79 proc. viso Sąjungoje parduoto panašaus produkto kiekio. |
| --- | --- |

(77)

Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 79 proc. viso Sąjungoje parduoto panašaus produkto kiekio.

4.2.   Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

| (78) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad nė vieno iš atrinktų Sąjungos gamintojų produkcija nebuvo skirta uždarajam naudojimui. |
| --- | --- |

(78)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad nė vieno iš atrinktų Sąjungos gamintojų produkcija nebuvo skirta uždarajam naudojimui.

| (79) | Todėl atliekant šį tyrimą uždarajam pardavimui skirti produktai atskirai nenagrinėti. |
| --- | --- |

(79)

Todėl atliekant šį tyrimą uždarajam pardavimui skirti produktai atskirai nenagrinėti.

4.3.   Sąjungos suvartojimas

| (80) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visu Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, atėmus jų eksportą ir pridėjus importą iš KLR bei importą iš kitų trečiųjų šalių. Kaip paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skundo pateikėjo ir Sąjungos pramonės asociacijos „Glass for Europe“ pateiktais duomenimis ir, kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais |
| --- | --- |

(80)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visu Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, atėmus jų eksportą ir pridėjus importą iš KLR bei importą iš kitų trečiųjų šalių. Kaip paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skundo pateikėjo ir Sąjungos pramonės asociacijos „Glass for Europe“ pateiktais duomenimis ir, kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais

| (81) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1   lentelė


  Sąjungos suvartojimas (1 000 m2) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 19 440 | 28 504 | 35 258 | 29 040 |
| Indeksas | 100 | 147 | 181 | 149 |
| Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundo pateikėjas. |

(81)

Sąjungos suvartojimo raida:

1   lentelė

Sąjungos suvartojimas (1 000 m2)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Bendras Sąjungos suvartojimas

19 440

28 504

35 258

29 040

Indeksas

100

147

181

149

Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundo pateikėjas.

| (82) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį nuo 2009 m. iki TL bendras suvartojimas Sąjungoje padidėjo 49 proc., tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Apskritai soliarinio stiklo suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, palyginti su 2009 m. lygiu. Taip buvo daugiausia dėl to, kad padidėjo galutinio produkto, ypač saulės energijos modulių, suvartojimas (žr. toliau pateiktą 142 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(82)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį nuo 2009 m. iki TL bendras suvartojimas Sąjungoje padidėjo 49 proc., tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Apskritai soliarinio stiklo suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, palyginti su 2009 m. lygiu. Taip buvo daugiausia dėl to, kad padidėjo galutinio produkto, ypač saulės energijos modulių, suvartojimas (žr. toliau pateiktą 142 konstatuojamąją dalį).

4.4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.4.1.   Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (83) | Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

  2   lentelė


  Importo apimtis (1 000 m2) ir rinkos dalis | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš KLR apimtis (1 000 m2) | 1 200 | 2 050 | 6 150 | 8 350 |
| Indeksas | 100 | 171 | 513 | 696 |
| Rinkos dalis | 6,2 % | 7,2 % | 17,4 % | 28,8 % |
| Indeksas | 100 | 117 | 283 | 466 |
| Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundo pateikėjas. |

(83)

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

2   lentelė

Importo apimtis (1 000 m2) ir rinkos dalis

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Importo iš KLR apimtis (1 000 m2)

1 200

2 050

6 150

8 350

Indeksas

100

171

513

696

Rinkos dalis

6,2 %

7,2 %

17,4 %

28,8 %

Indeksas

100

117

283

466

Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundo pateikėjas.

| (84) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į Sąjungą apimtis išaugo net 596 proc. Dėl to labai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į Sąjungą rinkos dalis. Pirmiausia, šio importo rinkos dalis padidėjo nuo 6,1 iki 28,7 proc. Apskritai nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL gerokai padidėjo. |
| --- | --- |

(84)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į Sąjungą apimtis išaugo net 596 proc. Dėl to labai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į Sąjungą rinkos dalis. Pirmiausia, šio importo rinkos dalis padidėjo nuo 6,1 iki 28,7 proc. Apskritai nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL gerokai padidėjo.

| (85) | Importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies labai padidėjo ir žymiai viršijo Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašių produktų suvartojimo padidėjimą. Todėl eksportuojantys gamintojai galėjo daug geriau pasinaudoti išaugusiu Sąjungos suvartojimu ir labai sustiprinti savo padėtį rinkoje. |
| --- | --- |

(85)

Importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies labai padidėjo ir žymiai viršijo Sąjungos nagrinėjamojo produkto ir panašių produktų suvartojimo padidėjimą. Todėl eksportuojantys gamintojai galėjo daug geriau pasinaudoti išaugusiu Sąjungos suvartojimu ir labai sustiprinti savo padėtį rinkoje.

4.4.2.   Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (86) | Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą vidutinės kainos raida:

  3   lentelė


  Importo kainos (EUR/m2) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 6,02 | 6,10 | 4,96 | 4,38 |
| Indeksas | 100 | 101 | 82 | 73 |
| Šaltinis – | Skundo pateikėjas ir Kinijos eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai. |

(86)

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą vidutinės kainos raida:

3   lentelė

Importo kainos (EUR/m2)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

KLR

6,02

6,10

4,96

4,38

Indeksas

100

101

82

73

Šaltinis –

Skundo pateikėjas ir Kinijos eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai.

| (87) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto vidutinė kaina sumažėjo. Vidutinė importo kaina sumažėjo 27,2 proc. nuo 6,02 EUR/kW 2009 m. iki 4,38 EUR/m2 per TL. |
| --- | --- |

(87)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto vidutinė kaina sumažėjo. Vidutinė importo kaina sumažėjo 27,2 proc. nuo 6,02 EUR/kW 2009 m. iki 4,38 EUR/m2 per TL.

| (88) | Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis atrinktų bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis jas padidinant, t. y. atsižvelgiant į muitinio įforminimo, tvarkymo ir krovos išlaidas. Atlikus šiuos koregavimus kaina padidėjo 7–15 proc., atsižvelgiant į produkto kontrolės numerį. |
| --- | --- |

(88)

Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis atrinktų bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis jas padidinant, t. y. atsižvelgiant į muitinio įforminimo, tvarkymo ir krovos išlaidas. Atlikus šiuos koregavimus kaina padidėjo 7–15 proc., atsižvelgiant į produkto kontrolės numerį.

| (89) | Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies kiekvieno numerio produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, kaip išdėstyta 88 konstatuojamojoje dalyje, ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 10,6–26,7 proc. vidutinis svertinis atrinktų Sąjungos gamintojų priverstinis kainų mažinimo skirtumas dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina. |
| --- | --- |

(89)

Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies kiekvieno numerio produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, kaip išdėstyta 88 konstatuojamojoje dalyje, ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 10,6–26,7 proc. vidutinis svertinis atrinktų Sąjungos gamintojų priverstinis kainų mažinimo skirtumas dėl nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina.

4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (90) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(90)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei, buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (91) | Kaip paaiškinta 7 ir 8 konstatuojamosiose dalyse, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka. |
| --- | --- |

(91)

Kaip paaiškinta 7 ir 8 konstatuojamosiose dalyse, tiriant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

| (92) | Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija analizavo remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. |
| --- | --- |

(92)

Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija analizavo remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

| (93) | Šiame tyrime įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(93)

Šiame tyrime įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

| (94) | Įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(94)

Įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.6.   Makroekonominiai rodikliai

4.6.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (95) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  4   lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (1 000 m2) | 39 000 | 44 611 | 48 511 | 54 615 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 114 | 124 | 140 |
| Gamybos apimtis (1 000 m2) | 17 540 | 29 245 | 31 245 | 21 734 |
| Indeksas | 100 | 167 | 178 | 124 |
| Pajėgumų panaudojimas | 45 % | 66 % | 64 % | 40 % |
| Indeksas | 100 | 146 | 143 | 88 |
| Šaltinis – Skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(95)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

4   lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Gamybos pajėgumai (1 000 m2)

39 000

44 611

48 511

54 615

2009 m. indeksas

100

114

124

140

Gamybos apimtis (1 000 m2)

17 540

29 245

31 245

21 734

Indeksas

100

167

178

124

Pajėgumų panaudojimas

45 %

66 %

64 %

40 %

Indeksas

100

146

143

88

Šaltinis – Skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (96) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir Sąjungos pramonės gamyba, ir suvartojimas. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau gamyba per TL sumažėjo 30 proc. Kadangi suvartojimas labai išaugo, Sąjungos pramonė savo gamybos pajėgumus nagrinėjamuoju laikotarpiu padidino 40 proc. Reaguodama į didelę paklausą Sąjungos pramonė padidino savo gamybos pajėgumus, todėl, net esant didesniam gamybos lygiui, Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 5 procentiniais punktais ir TL siekė 40 proc. |
| --- | --- |

(96)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo ir Sąjungos pramonės gamyba, ir suvartojimas. Daugiausia gaminta 2011 m., vėliau gamyba per TL sumažėjo 30 proc. Kadangi suvartojimas labai išaugo, Sąjungos pramonė savo gamybos pajėgumus nagrinėjamuoju laikotarpiu padidino 40 proc. Reaguodama į didelę paklausą Sąjungos pramonė padidino savo gamybos pajėgumus, todėl, net esant didesniam gamybos lygiui, Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 5 procentiniais punktais ir TL siekė 40 proc.

| (97) | Nors Sąjungos pramonė, reaguodama į išaugusį suvartojimą, padidino savo pajėgumus, Sąjungos pramonės gamybos lygis padidėjo mažiau nei suvartojimas, o pajėgumų naudojimas, žymiai išaugęs per pirmus trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus, tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo, – tuo pačiu metu padidėjo importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis. |
| --- | --- |

(97)

Nors Sąjungos pramonė, reaguodama į išaugusį suvartojimą, padidino savo pajėgumus, Sąjungos pramonės gamybos lygis padidėjo mažiau nei suvartojimas, o pajėgumų naudojimas, žymiai išaugęs per pirmus trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus, tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo, – tuo pačiu metu padidėjo importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis.

4.6.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (98) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  5   lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis (1 000 m2) | 17 540 | 25 568 | 27 821 | 19 667 |
| Indeksas | 100 | 146 | 159 | 112 |
| Rinkos dalis | 90,2 % | 89,7 % | 78,9 % | 67,7 % |
| Indeksas | 100 | 99 | 87 | 75 |
| Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundo pateikėjas. |

(98)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

5   lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Pardavimo apimtis (1 000 m2)

17 540

25 568

27 821

19 667

Indeksas

100

146

159

112

Rinkos dalis

90,2 %

89,7 %

78,9 %

67,7 %

Indeksas

100

99

87

75

Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundo pateikėjas.

| (99) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 12 proc. Tačiau 49 proc. padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 90,2 proc. 2009 m. iki 67,7 proc. per TL, vadinasi nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 25 proc. Sąjungos pramonės pardavimas išaugo žymiai mažiau nei importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Todėl Sąjungos gamintojai negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. |
| --- | --- |

(99)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 12 proc. Tačiau 49 proc. padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 90,2 proc. 2009 m. iki 67,7 proc. per TL, vadinasi nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 25 proc. Sąjungos pramonės pardavimas išaugo žymiai mažiau nei importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Todėl Sąjungos gamintojai negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

4.6.3.   Augimas

| (100) | Sąjungos pramonės augimą rodo gamybos, pardavimo ir ypač rinkos dalies apimties rodikliai. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis kartu su juo neaugo. Sąjungos pramonės rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo, o importo apimtis padidėjo. Per tą patį laikotarpį importo iš KLR rinkos dalis išaugo 366 proc. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(100)

Sąjungos pramonės augimą rodo gamybos, pardavimo ir ypač rinkos dalies apimties rodikliai. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis kartu su juo neaugo. Sąjungos pramonės rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo, o importo apimtis padidėjo. Per tą patį laikotarpį importo iš KLR rinkos dalis išaugo 366 proc. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.

4.6.4.   Užimtumas ir našumas

| (101) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6   lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE)) | 565 | 792 | 932 | 857 |
| Indeksas | 100 | 140 | 165 | 152 |
| Našumas (1 000 m2/VDDE) | 31 | 37 | 34 | 25 |
| Indeksas | 100 | 119 | 108 | 82 |
| Šaltinis – Skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(101)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6   lentelė

Užimtumas ir našumas

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))

565

792

932

857

Indeksas

100

140

165

152

Našumas (1 000 m2/VDDE)

31

37

34

25

Indeksas

100

119

108

82

Šaltinis – Skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (102) | Apskritai nuo 2009 m. iki TL užimtumas išaugo 52 proc. Tačiau jis labiausiai išaugo laikotarpiu iki 2011 m., t. y. siekė 932 visos darbo dienos ekvivalentus (VDDE), ir vėliau per TL sumažėjo iki 857 VDDE. 2009–2011 m. laikotarpiu našumas beveik nepakito. Taip iš dalies buvo dėl to, kad panašaus produkto gamyba yra itin automatizuota ir reikalauja nedaug darbuotojų. Tačiau per TL našumas sumažėjo 24,4 proc. palyginti su 2011 m. Taip atsitiko dėl tuo pačiu laikotarpiu maždaug 30 proc. sumažėjusios gamybos. |
| --- | --- |

(102)

Apskritai nuo 2009 m. iki TL užimtumas išaugo 52 proc. Tačiau jis labiausiai išaugo laikotarpiu iki 2011 m., t. y. siekė 932 visos darbo dienos ekvivalentus (VDDE), ir vėliau per TL sumažėjo iki 857 VDDE. 2009–2011 m. laikotarpiu našumas beveik nepakito. Taip iš dalies buvo dėl to, kad panašaus produkto gamyba yra itin automatizuota ir reikalauja nedaug darbuotojų. Tačiau per TL našumas sumažėjo 24,4 proc. palyginti su 2011 m. Taip atsitiko dėl tuo pačiu laikotarpiu maždaug 30 proc. sumažėjusios gamybos.

| (103) | Taigi, dėl Sąjungos panašaus produkto gamybos tendencijos per TL šiuo laikotarpiu sumažėjo ir užimtumas. |
| --- | --- |

(103)

Taigi, dėl Sąjungos panašaus produkto gamybos tendencijos per TL šiuo laikotarpiu sumažėjo ir užimtumas.

4.6.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (104) | Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu. |
| --- | --- |

(104)

Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.

| (105) | Kadangi tai pirmas antidempingo tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio dempingo nevertinamas. |
| --- | --- |

(105)

Kadangi tai pirmas antidempingo tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio dempingo nevertinamas.

4.6.6.   Mikroekonominiai rodikliai

| (106) | Kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, mikroekonominiai rodikliai analizuoti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimynų atsakymais. Daugumai atrinktų Sąjungos gamintojų 2009-tieji buvo jų pirmųjų investicijų ir panašaus produkto gamybos pradžios metai. Todėl šis pradinis etapas 2009 m. turėjo įtakos visiems toliau nagrinėjamiems rodikliams. Kad būtų galima pateikti tendenciją be atrinktų bendrovių pradinio etapo iškreipto poveikio, pateikiami ir 2010 m. indeksai. |
| --- | --- |

(106)

Kaip nurodyta 92 konstatuojamojoje dalyje, mikroekonominiai rodikliai analizuoti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimynų atsakymais. Daugumai atrinktų Sąjungos gamintojų 2009-tieji buvo jų pirmųjų investicijų ir panašaus produkto gamybos pradžios metai. Todėl šis pradinis etapas 2009 m. turėjo įtakos visiems toliau nagrinėjamiems rodikliams. Kad būtų galima pateikti tendenciją be atrinktų bendrovių pradinio etapo iškreipto poveikio, pateikiami ir 2010 m. indeksai.

4.6.7.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (107) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7   lentelė


  Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (EUR/m2) | 10,64 | 9,07 | 8,91 | 8,20 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 85 | 84 | 77 |
| 2010 m. indeksas | 117 | 100 | 98 | 90 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m2) | 13,00 | 8,34 | 8,42 | 9,30 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 64 | 65 | 72 |
| 2010 m. indeksas | 156 | 100 | 101 | 112 |
| Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(107)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7   lentelė

Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (EUR/m2)

10,64

9,07

8,91

8,20

2009 m. indeksas

100

85

84

77

2010 m. indeksas

117

100

98

90

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m2)

13,00

8,34

8,42

9,30

2009 m. indeksas

100

64

65

72

2010 m. indeksas

156

100

101

112

Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (108) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto pardavimo kainos nuolat mažėjo, tačiau per TL kainos sumažėjo net 7,9 proc. palyginti su 2011 m., 9,5 proc. – palyginti su 2010 m., ir 23 proc. – palyginti su 2009 m. |
| --- | --- |

(108)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto pardavimo kainos nuolat mažėjo, tačiau per TL kainos sumažėjo net 7,9 proc. palyginti su 2011 m., 9,5 proc. – palyginti su 2010 m., ir 23 proc. – palyginti su 2009 m.

| (109) | Nepaisant didelio skirtumo tarp Sąjungos pramonės vidutinės vieneto pardavimo kainos ir Kinijos importo kainos, kaip paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu faktinis priverstinis kainos mažinimas, nustatytas palyginus kiekvienos rūšies produktus, buvo žymiai mažesnis, t. y. 10,6–26,7 proc. |
| --- | --- |

(109)

Nepaisant didelio skirtumo tarp Sąjungos pramonės vidutinės vieneto pardavimo kainos ir Kinijos importo kainos, kaip paaiškinta 89 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu faktinis priverstinis kainos mažinimas, nustatytas palyginus kiekvienos rūšies produktus, buvo žymiai mažesnis, t. y. 10,6–26,7 proc.

| (110) | Vieneto gamybos sąnaudos nuo 2011 m. iki TL išaugo daugiau nei 10 proc., o 2010–2011 m. nekito. Gamybos sąnaudos apskritai atitiko 2009 m. – TL pardavimo kainų tendenciją. Vieneto gamybos sąnaudos padidėjo dėl sumažėjusios gamybos apimties, o visos gamybos sąnaudos nuo 2011 m. iki TL faktiškai sumažėjo. |
| --- | --- |

(110)

Vieneto gamybos sąnaudos nuo 2011 m. iki TL išaugo daugiau nei 10 proc., o 2010–2011 m. nekito. Gamybos sąnaudos apskritai atitiko 2009 m. – TL pardavimo kainų tendenciją. Vieneto gamybos sąnaudos padidėjo dėl sumažėjusios gamybos apimties, o visos gamybos sąnaudos nuo 2011 m. iki TL faktiškai sumažėjo.

4.6.8.   Darbo sąnaudos

| (111) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  8   lentelė


  Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 45 232 | 44 503 | 48 288 | 50 615 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 98 | 107 | 112 |
| 2010 m. indeksas | 102 | 100 | 109 | 114 |
| Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(111)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

8   lentelė

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

45 232

44 503

48 288

50 615

2009 m. indeksas

100

98

107

112

2010 m. indeksas

102

100

109

114

Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (112) | Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui nuo 2009 m. iki TL nuolat didėjo – iš viso jos padidėjo 12 proc. Tačiau jos labiausiai padidėjo nuo 2011 m. iki TL – 4,8 proc. Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti infliacija ir kai kurių Sąjungos gamintojų darbuotojų atleidimo iš darbo sąnaudomis, susijusiomis su pramonės veiklos sumažėjimu nuo 2011 m. iki TL. |
| --- | --- |

(112)

Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui nuo 2009 m. iki TL nuolat didėjo – iš viso jos padidėjo 12 proc. Tačiau jos labiausiai padidėjo nuo 2011 m. iki TL – 4,8 proc. Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti infliacija ir kai kurių Sąjungos gamintojų darbuotojų atleidimo iš darbo sąnaudomis, susijusiomis su pramonės veiklos sumažėjimu nuo 2011 m. iki TL.

4.6.9.   Atsargos

| (113) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9   lentelė


  Atsargos | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 m2) | 1 540 | 1 875 | 1 657 | 1 778 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 122 | 108 | 115 |
| 2010 m. indeksas | 82 | 100 | 88 | 95 |
| Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(113)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9   lentelė

Atsargos

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 m2)

1 540

1 875

1 657

1 778

2009 m. indeksas

100

122

108

115

2010 m. indeksas

82

100

88

95

Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (114) | Nuo 2011 m. iki TL atsargos padidėjo7,3 proc., nuo 2009 m. iki TL – 15 proc., o 2010–2011 m. jos sumažėjo 11,6 proc. |
| --- | --- |

(114)

Nuo 2011 m. iki TL atsargos padidėjo7,3 proc., nuo 2009 m. iki TL – 15 proc., o 2010–2011 m. jos sumažėjo 11,6 proc.

| (115) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad sumažėjus pardavimo apimčiai ir vertei Sąjungos gamintojai linkę turėti nedaug panašaus produkto atsargų. Todėl panašaus produkto atsargų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra svarbus rodiklis nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. |
| --- | --- |

(115)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad sumažėjus pardavimo apimčiai ir vertei Sąjungos gamintojai linkę turėti nedaug panašaus produkto atsargų. Todėl panašaus produkto atsargų padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį yra svarbus rodiklis nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala.

4.6.10.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (116) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10   lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | –20,3 % | 8,3 % | 8,2 % | –14,5 % |
| 2009 m. indeksas | 100 | 241 | 240 | 129 |
| 2010 m. | – 244 | 100 | 99 | – 174 |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | –21 550 | 29 574 | 33 425 | 6 200 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 337 | 355 | 229 |
| 2010 m. indeksas | –73 | 100 | 113 | 21 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 46 087 | 18 230 | 7 633 | 10 712 |
| 2009 m. indeksas | 100 | 40 | 17 | 23 |
| 2010 m. indeksas | 253 | 100 | 42 | 59 |
| Investicijų grąža | –6,9 % | 9,6 % | 13,3 % | –11,5 % |
| 2009 m. indeksas | 100 | 339 | 393 | 66 |
| 2010 m. indeksas | –72 | 100 | 139 | – 120 |
| Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(116)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10   lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Pelningumas

–20,3 %

8,3 %

8,2 %

–14,5 %

2009 m. indeksas

100

241

240

129

2010 m.

– 244

100

99

– 174

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

–21 550

29 574

33 425

6 200

2009 m. indeksas

100

337

355

229

2010 m. indeksas

–73

100

113

21

Investicijos (tūkst. EUR)

46 087

18 230

7 633

10 712

2009 m. indeksas

100

40

17

23

2010 m. indeksas

253

100

42

59

Investicijų grąža

–6,9 %

9,6 %

13,3 %

–11,5 %

2009 m. indeksas

100

339

393

66

2010 m. indeksas

–72

100

139

– 120

Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (117) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(117)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (118) | 2009 m. dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų dėl, kaip paaiškinta pirmiau, tuo metu pradėtos panašaus produkto gamybos patyrė nuostolių. 2010 m. vidutinis pelnas jau siekė 8,31 proc. Vėliau 2011 m. pradėjus augti importui dempingo kaina pelningumas šiek tiek sumažėjo. Galiausiai per TL pramonė patyrė reikšmingų nuostolių – 276,6 proc. nuosmūkį palyginti su 2011 m. |
| --- | --- |

(118)

2009 m. dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų dėl, kaip paaiškinta pirmiau, tuo metu pradėtos panašaus produkto gamybos patyrė nuostolių. 2010 m. vidutinis pelnas jau siekė 8,31 proc. Vėliau 2011 m. pradėjus augti importui dempingo kaina pelningumas šiek tiek sumažėjo. Galiausiai per TL pramonė patyrė reikšmingų nuostolių – 276,6 proc. nuosmūkį palyginti su 2011 m.

| (119) | Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija blogėjo – nuo 2011 m. iki TL jis sumažėjo 81 proc. Nuo 2010 m. grynųjų pinigų srautas laipsniškai didėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išaugo. |
| --- | --- |

(119)

Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija blogėjo – nuo 2011 m. iki TL jis sumažėjo 81 proc. Nuo 2010 m. grynųjų pinigų srautas laipsniškai didėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išaugo.

| (120) | Investicijų grąža išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu. |
| --- | --- |

(120)

Investicijų grąža išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu.

| (121) | Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad po pradinio etapo 2009 m., kuriuo pramonė labai daug investavo į panašų produktą, 2009–2011 m. investicijos nuolat mažėjo, o per TL vėl padidėjo. Tačiau per TL investicijų lygis palyginti su 2009 m. lygiu išliko žemas. Investicijos per TL daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir priežiūra veiksmingumui didinti. Pramonė visų pirma investavo į naujų rūšių produktus, kurie tuo pačiu laikotarpiu nebuvo importuojami iš KLR ir kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų. |
| --- | --- |

(121)

Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad po pradinio etapo 2009 m., kuriuo pramonė labai daug investavo į panašų produktą, 2009–2011 m. investicijos nuolat mažėjo, o per TL vėl padidėjo. Tačiau per TL investicijų lygis palyginti su 2009 m. lygiu išliko žemas. Investicijos per TL daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir priežiūra veiksmingumui didinti. Pramonė visų pirma investavo į naujų rūšių produktus, kurie tuo pačiu laikotarpiu nebuvo importuojami iš KLR ir kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų.

| (122) | Priešingai nei investicijos, investicijų grąža 2009–2012 m. sumažėjo 34 proc. Iki TL ji nuolat didėjo, t. y. 2009–2011 m. ji padidėjo 293 proc., tačiau per TL ji sumažėjo 186 proc. palyginti su 2011 m. |
| --- | --- |

(122)

Priešingai nei investicijos, investicijų grąža 2009–2012 m. sumažėjo 34 proc. Iki TL ji nuolat didėjo, t. y. 2009–2011 m. ji padidėjo 293 proc., tačiau per TL ji sumažėjo 186 proc. palyginti su 2011 m.

| (123) | Išanalizavus pajėgumą padidinti kapitalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis. |
| --- | --- |

(123)

Išanalizavus pajėgumą padidinti kapitalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja finansinė Sąjungos pramonės padėtis.

4.7.   Išvada dėl žalos

| (124) | Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių pokyčiai buvo aiškiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per TL sumažėjo dėl to, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kur kas labiau padidėjo suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams. |
| --- | --- |

(124)

Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių pokyčiai buvo aiškiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per TL sumažėjo dėl to, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kur kas labiau padidėjo suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.

| (125) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos ir Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu. |
| --- | --- |

(125)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos ir Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu.

| (126) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta tai, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos yra gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamu. |
| --- | --- |

(126)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta tai, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos yra gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamu.

| (127) | Tačiau nuo 2009 m. iki TL pelningumo raida buvo teigiama. Be to, nors investicijos nuo 2009 m. iki TL sumažėjo, laikotarpiu nuo 2011 m. iki TL jos išaugo. Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta 121 konstatuojamojoje dalyje, atrinktos bendrovės tęsė investicijas į panašų produktą ir, be kita ko, daugiausia investicijų skyrė produktų rūšims, esančioms rinkų nišose, kuriose tų konkrečių rūšių produktai dar neeksportuojami iš nagrinėjamosios šalies, ir toms rūšims, kurioms reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų. Tačiau akivaizdu, kad, norėdama sumažinti pastoviąsias išlaidas ir užtikrinti masto ekonomiją, Sąjungos pramonė taip pat turi sugebėti gaminti ir parduoti didelę apimtį pagrindinių rūšių produktų, kurie šiuo metu konkuruoja su iš KLR dempingo kaina importuojamais produktais. |
| --- | --- |

(127)

Tačiau nuo 2009 m. iki TL pelningumo raida buvo teigiama. Be to, nors investicijos nuo 2009 m. iki TL sumažėjo, laikotarpiu nuo 2011 m. iki TL jos išaugo. Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta 121 konstatuojamojoje dalyje, atrinktos bendrovės tęsė investicijas į panašų produktą ir, be kita ko, daugiausia investicijų skyrė produktų rūšims, esančioms rinkų nišose, kuriose tų konkrečių rūšių produktai dar neeksportuojami iš nagrinėjamosios šalies, ir toms rūšims, kurioms reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų. Tačiau akivaizdu, kad, norėdama sumažinti pastoviąsias išlaidas ir užtikrinti masto ekonomiją, Sąjungos pramonė taip pat turi sugebėti gaminti ir parduoti didelę apimtį pagrindinių rūšių produktų, kurie šiuo metu konkuruoja su iš KLR dempingo kaina importuojamais produktais.

| (128) | Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė per TL ne tik patyrė materialinės žalos, bet ir aktyviai ieškojo būdų, kaip sumažinti nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina jai daromą poveikį, ir kūrė inovacinius produktus, kurie iš nagrinėjamosios šalies dar neimportuojami. |
| --- | --- |

(128)

Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė per TL ne tik patyrė materialinės žalos, bet ir aktyviai ieškojo būdų, kaip sumažinti nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina jai daromą poveikį, ir kūrė inovacinius produktus, kurie iš nagrinėjamosios šalies dar neimportuojami.

| (129) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalies prasme. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalies prasme.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (130) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl; importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(130)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl; importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kaina nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (131) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas dempingo kaina labai padidėjo, t. y. jo apimtis išaugo net 596 proc., o rinkos dalis – 366 proc. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjo. Importas dempingo kaina akivaizdžiai išaugo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 89 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kaina per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(131)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas dempingo kaina labai padidėjo, t. y. jo apimtis išaugo net 596 proc., o rinkos dalis – 366 proc. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu ypač padidėjo. Importas dempingo kaina akivaizdžiai išaugo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 89 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo dempingo kaina per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

| (132) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kaina kainos sumažėjo 27,2 proc, todėl priverstinio kainų mažinimo skirtumai padidėjo. Kai buvo daromas toks didelis spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningu. Taigi Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo, o per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. |
| --- | --- |

(132)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kaina kainos sumažėjo 27,2 proc, todėl priverstinio kainų mažinimo skirtumai padidėjo. Kai buvo daromas toks didelis spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningu. Taigi Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo, o per TL Sąjungos pramonė patyrė nuostolių.

| (133) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina ir ypatingai išaugusi jo rinkos dalis taikant kainas, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamo poveikio Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(133)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina ir ypatingai išaugusi jo rinkos dalis taikant kainas, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, turėjo lemiamo poveikio Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

| (134) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11   lentelė


  Importas iš kitų trečiųjų šalių (1 000 m2) | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (m2) | 700 | 886 | 1 287 | 1 023 |
| Indeksas | 100 | 127 | 184 | 146 |
| Rinkos dalis | 3,6 % | 3,1 % | 3,7 % | 3,5 % |
| Indeksas | 100 | 86 | 101 | 98 |
| Vidutinė kaina EUR/m2 | 10,50 | 10,09 | 9,60 | 8,40 |
| Indeksas | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundas. |

(134)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11   lentelė

Importas iš kitų trečiųjų šalių (1 000 m2)

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Apimtis (m2)

700

886

1 287

1 023

Indeksas

100

127

184

146

Rinkos dalis

3,6 %

3,1 %

3,7 %

3,5 %

Indeksas

100

86

101

98

Vidutinė kaina EUR/m2

10,50

10,09

9,60

8,40

Indeksas

100

96

91

80

Šaltinis – „Glass for Europe“ ir skundas.

| (135) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 46 proc., tuo pačiu metu išaugo ir Sąjungos suvartojimas. Jų rinkos dalis per TL šiek tiek sumažėjo palyginti su 2011 m. (3,5 proc.), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pernelyg nekito. Turkija yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, o po jos – Indija. |
| --- | --- |

(135)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 46 proc., tuo pačiu metu išaugo ir Sąjungos suvartojimas. Jų rinkos dalis per TL šiek tiek sumažėjo palyginti su 2011 m. (3,5 proc.), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pernelyg nekito. Turkija yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, o po jos – Indija.

| (136) | Remiantis turima informacija apie importą iš visų trečiųjų šalių, vidutinė importo kaina buvo didesnė nei vidutinė Kinijos importo kaina. Tas pats pasakytina ir apie konkrečių nagrinėjamojo produkto rūšių vieneto kainą. Kita vertus, trečiųjų šalių vidutinė importo kaina buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės vidutinė kaina arba už ją didesnė. |
| --- | --- |

(136)

Remiantis turima informacija apie importą iš visų trečiųjų šalių, vidutinė importo kaina buvo didesnė nei vidutinė Kinijos importo kaina. Tas pats pasakytina ir apie konkrečių nagrinėjamojo produkto rūšių vieneto kainą. Kita vertus, trečiųjų šalių vidutinė importo kaina buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės vidutinė kaina arba už ją didesnė.

| (137) | Tuo remiantis ir ypač atsižvelgiant į importo iš trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalis, taip pat į šio importo kainą, galima daryti preliminarią išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(137)

Tuo remiantis ir ypač atsižvelgiant į importo iš trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalis, taip pat į šio importo kainą, galima daryti preliminarią išvadą, kad dėl importo iš trečiųjų šalių nenutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

5.2.2.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

| (138) | Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12   lentelė


  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo eksportui vertė (1 000 EUR) | 19 313 | 19 814 | 27 419 | 7 001 |
| Indeksas | 100 | 103 | 142 | 36 |
| Pardavimo eksportui apimtis (1 000 m2) | 1 460 | 1 713 | 2 708 | 760 |
| Indeksas | 100 | 117 | 185 | 52 |
| Vidutinė kaina (EUR/m2) | 13,22 | 11,56 | 10,12 | 9,21 |
| Indeksas | 100 | 87 | 77 | 70 |
| Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai. |

(138)

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12   lentelė

Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai

2009 m.

2010 m.

2011 m.

TL

Pardavimo eksportui vertė (1 000 EUR)

19 313

19 814

27 419

7 001

Indeksas

100

103

142

36

Pardavimo eksportui apimtis (1 000 m2)

1 460

1 713

2 708

760

Indeksas

100

117

185

52

Vidutinė kaina (EUR/m2)

13,22

11,56

10,12

9,21

Indeksas

100

87

77

70

Šaltinis – Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (139) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009–2011 m. padidėjo, tačiau per TL staiga 74 proc. sumažėjo jo vertė ir 71,9 proc. – apimtis. Remiantis atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymais, tai galima būtų paaiškinti labai mažomis Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis (pvz., JAV, Kanadą) kainomis. |
| --- | --- |

(139)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009–2011 m. padidėjo, tačiau per TL staiga 74 proc. sumažėjo jo vertė ir 71,9 proc. – apimtis. Remiantis atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymais, tai galima būtų paaiškinti labai mažomis Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis (pvz., JAV, Kanadą) kainomis.

| (140) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009 m. (pradiniu etapu) sudarė 20 proc. visos jų pardavimo apimties, 2010 m. – 11 proc., o didžiausio pakilimo 2011-aisiais metais – tik 14 proc. 2012 m., pradėjus konkuruoti su Kinijos eksportu mažomis kainomis į pagrindines trečiąsias paskirties šalis, pardavimas eksportui sumažėjo dar 5 proc. Vadinasi, kadangi Sąjungos rinka yra pagrindinė Sąjungos pramonės rinka, soliarinis stiklas yra palyginti sunkus ir dužus ir jį vežant dideliais atstumais dėl dužimo arba korozijos susidaro papildomų sąnaudų, šiuo etapu negalima daryti išvados, kad dėl pablogėjusių atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatų nutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(140)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009 m. (pradiniu etapu) sudarė 20 proc. visos jų pardavimo apimties, 2010 m. – 11 proc., o didžiausio pakilimo 2011-aisiais metais – tik 14 proc. 2012 m., pradėjus konkuruoti su Kinijos eksportu mažomis kainomis į pagrindines trečiąsias paskirties šalis, pardavimas eksportui sumažėjo dar 5 proc. Vadinasi, kadangi Sąjungos rinka yra pagrindinė Sąjungos pramonės rinka, soliarinis stiklas yra palyginti sunkus ir dužus ir jį vežant dideliais atstumais dėl dužimo arba korozijos susidaro papildomų sąnaudų, šiuo etapu negalima daryti išvados, kad dėl pablogėjusių atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatų nutrūksta importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

5.2.3.   Suvartojimo raida

| (141) | Kaip minėta pirmiau, Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 49 proc. 2011 m. jis buvo didžiausias – padidėjo 81 proc. palyginti su 2009 m. Tačiau Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu pasinaudoti negalėjo. Jos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir per TL sumažėjo 25 proc. palyginti su 2009 m. (– 14,1 proc. palyginti su 2011 m.). Kinijos rinkos dalis – priešingai – itin stipriai padidėjo: net sumažėjus suvartojimui nuo 2011 m. iki TL, tuo laikotarpiu ji padidėjo 64,8 proc., o apskritai per visą laikotarpį – 366 proc. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo padidėjimas buvo milžiniškas – 596 proc. |
| --- | --- |

(141)

Kaip minėta pirmiau, Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki TL padidėjo 49 proc. 2011 m. jis buvo didžiausias – padidėjo 81 proc. palyginti su 2009 m. Tačiau Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu pasinaudoti negalėjo. Jos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir per TL sumažėjo 25 proc. palyginti su 2009 m. (– 14,1 proc. palyginti su 2011 m.). Kinijos rinkos dalis – priešingai – itin stipriai padidėjo: net sumažėjus suvartojimui nuo 2011 m. iki TL, tuo laikotarpiu ji padidėjo 64,8 proc., o apskritai per visą laikotarpį – 366 proc. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo padidėjimas buvo milžiniškas – 596 proc.

| (142) | Kadangi Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, jo raida sustiprina augančio importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį, tačiau pats suvartojimas nėra Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis. Be to, net per TL, suvartojimui sumažėjus, Kinijos importas dempingo kaina pajėgė padidinti savo rinkos dalį ir darė žalos Sąjungos pramonei. Todėl galima daryti preliminarią išvadą, kad per TL suvartojimas sumažėjo ne tiek, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(142)

Kadangi Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, jo raida sustiprina augančio importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį, tačiau pats suvartojimas nėra Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis. Be to, net per TL, suvartojimui sumažėjus, Kinijos importas dempingo kaina pajėgė padidinti savo rinkos dalį ir darė žalos Sąjungos pramonei. Todėl galima daryti preliminarią išvadą, kad per TL suvartojimas sumažėjo ne tiek, kad nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

5.2.4.   Su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos

| (143) | Remiantis Komisijos turima informacija, apie 80–85 proc. soliarinio stiklo parduodama saulės energijos modulių (fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir plonasluoksnių fotovoltinių modulių) gamintojams, o apie 15–20 proc. parduodama karštą vandenį gaminančių saulės šilumos plokštinių kolektorių gamintojams. Taigi, su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos turi reikšmingos įtakos soliarinio stiklo suvartojimui. Tuo pačiu laikotarpiu (2009–2012 m.) saulės energijos modulių suvartojimas nuolat didėjo, ir nors 2012 m. jis sumažėjo, suvartojimo lygis tebebuvo 221 proc. didesnis nei 2009 m. ir 44 proc. didesnis nei 2010 m. (5). Taip pat nustatyta, kad nors iš pradžių modulių paklausa Sąjungoje atsirado dėl tiekimo tarifų, nebuvo galima padaryti išvados, kad dėl sumažintų tiekimo tarifų (2011 m. pabaigoje, 2012 m. pradžioje) nutrūktų importo dempingo kaina ir žalos priežastinis ryšys (6). Taip yra dėl to, kad tuo pačiu 2009–2012 m. laikotarpiu saulės energijos modulių paklausa buvo palyginti didelė. |
| --- | --- |

(143)

Remiantis Komisijos turima informacija, apie 80–85 proc. soliarinio stiklo parduodama saulės energijos modulių (fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir plonasluoksnių fotovoltinių modulių) gamintojams, o apie 15–20 proc. parduodama karštą vandenį gaminančių saulės šilumos plokštinių kolektorių gamintojams. Taigi, su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos turi reikšmingos įtakos soliarinio stiklo suvartojimui. Tuo pačiu laikotarpiu (2009–2012 m.) saulės energijos modulių suvartojimas nuolat didėjo, ir nors 2012 m. jis sumažėjo, suvartojimo lygis tebebuvo 221 proc. didesnis nei 2009 m. ir 44 proc. didesnis nei 2010 m. (5). Taip pat nustatyta, kad nors iš pradžių modulių paklausa Sąjungoje atsirado dėl tiekimo tarifų, nebuvo galima padaryti išvados, kad dėl sumažintų tiekimo tarifų (2011 m. pabaigoje, 2012 m. pradžioje) nutrūktų importo dempingo kaina ir žalos priežastinis ryšys (6). Taip yra dėl to, kad tuo pačiu 2009–2012 m. laikotarpiu saulės energijos modulių paklausa buvo palyginti didelė.

| (144) | Taigi, saulės energijos modulių suvartojimo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo didelis, tad ir soliarinio stiklo paklausa buvo didelė. Jos sumažėjimo 2012 m. negalima laikyti tokiu veiksniu, dėl kurio nutrūktų nustatytas importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(144)

Taigi, saulės energijos modulių suvartojimo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo didelis, tad ir soliarinio stiklo paklausa buvo didelė. Jos sumažėjimo 2012 m. negalima laikyti tokiu veiksniu, dėl kurio nutrūktų nustatytas importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

5.2.5.   Išvada

| (145) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir importo dempingo kaina iš KLR yra priežastinis ryšys. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių, suvartojimas ir kai kurių naudotojų (pvz., saulės energijos modulių gamintojų) rinkos padėtis, tačiau nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų, tiek atskirai, tiek ir bendrai, nenutrūksta nustatytas importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(145)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir importo dempingo kaina iš KLR yra priežastinis ryšys. Analizuotos kitos galimos žalos priežastys, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių, suvartojimas ir kai kurių naudotojų (pvz., saulės energijos modulių gamintojų) rinkos padėtis, tačiau nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų, tiek atskirai, tiek ir bendrai, nenutrūksta nustatytas importo dempingo kaina iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

| (146) | Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(146)

Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (147) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių subjektų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų bei žaliavų tiekėjų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(147)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių subjektų interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų bei žaliavų tiekėjų interesų, vertinimu.

6.1.   Sąjungos pramonės interesai

| (148) | Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 860 darbuotojų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinės žalos. Kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o kai kurie kiti tapo nemokūs. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų. |
| --- | --- |

(148)

Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 860 darbuotojų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinės žalos. Kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o kai kurie kiti tapo nemokūs. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.

| (149) | Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai. Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau didinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas soliarinio stiklo rinkoje. Galiausiai tikėtina, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl importo dempingo kaina iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti nutraukti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik esamų darbo vietų, bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti. |
| --- | --- |

(149)

Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus bus atkurtos sąžiningos prekybos sąlygos Sąjungos rinkoje, kuriomis pasinaudojusi Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas priderinti prie gamybos sąnaudų ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai. Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau didinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas soliarinio stiklo rinkoje. Galiausiai tikėtina, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl importo dempingo kaina iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti nutraukti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik esamų darbo vietų, bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.

| (150) | Manoma, kad nenustačius priemonių dar būtų prarasta rinkos dalis ir toliau blogėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpu ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kiti gamintojai taptų nemokiais ir trumpu ar vidutiniu laikotarpiu veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės, o tai turėtų neigiamų padarinių esamoms darbo vietoms. |
| --- | --- |

(150)

Manoma, kad nenustačius priemonių dar būtų prarasta rinkos dalis ir toliau blogėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpu ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kiti gamintojai taptų nemokiais ir trumpu ar vidutiniu laikotarpiu veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės, o tai turėtų neigiamų padarinių esamoms darbo vietoms.

| (151) | Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(151)

Todėl daroma preliminari išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

6.2.   Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai

| (152) | Dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu. Nagrinėjamąjį produktą jie abu importavo iš įvairių šaltinių, t. y. ne tik iš KLR, bet ir iš Sąjungos bei kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(152)

Dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu. Nagrinėjamąjį produktą jie abu importavo iš įvairių šaltinių, t. y. ne tik iš KLR, bet ir iš Sąjungos bei kitų trečiųjų šalių.

| (153) | Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus nebūtų panaikintas visas importas iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik arba daugiausia iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į galimybę importuoti iš kitų trečiųjų šalių galima tikėtis, kad importuotojai bus lankstūs ir prireikus pakeis savo tiekimo šaltinius. |
| --- | --- |

(153)

Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus nebūtų panaikintas visas importas iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik arba daugiausia iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į galimybę importuoti iš kitų trečiųjų šalių galima tikėtis, kad importuotojai bus lankstūs ir prireikus pakeis savo tiekimo šaltinius.

| (154) | Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai būtų padarytas tam tikras neigiamas poveikis, tačiau šį poveikį sumažina tai, kad importuotojai ir prekiautojai gali naudoti ir kitus tiekimo šaltinius, tiek iš trečiųjų šalių, tie iš Sąjungos pramonės, kuri gali padidinti savo gamybą, ir tas poveikis jokiu būdu nebus didesnis nei teigiamas poveikis kitoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(154)

Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai būtų padarytas tam tikras neigiamas poveikis, tačiau šį poveikį sumažina tai, kad importuotojai ir prekiautojai gali naudoti ir kitus tiekimo šaltinius, tiek iš trečiųjų šalių, tie iš Sąjungos pramonės, kuri gali padidinti savo gamybą, ir tas poveikis jokiu būdu nebus didesnis nei teigiamas poveikis kitoms suinteresuotosioms šalims.

6.3.   Žaliavų tiekėjų interesai

| (155) | Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas žaliavų tiekėjas. Kadangi duomenų iš tiekėjų negauta, nebuvo įrodymų, kad priemonės prieštarautų šių šalių interesams. |
| --- | --- |

(155)

Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas žaliavų tiekėjas. Kadangi duomenų iš tiekėjų negauta, nebuvo įrodymų, kad priemonės prieštarautų šių šalių interesams.

6.4.   Naudotojų interesai

| (156) | Visi atsakymus pateikę naudotojai yra saulės energijos modulių ir (arba) šilumos kolektorių gamintojai. Trys naudotojai tvirtai pritaria antidempingo muitų nustatymui ir teigia, kad Sąjungos pramonė gamina geresnės kokybės soliarinį stiklą, kokį ne visada gali tiekti Kinijos bendrovės. Kiti trys naudotojai nepritarė antidempingo priemonių nustatymui. Minėti naudotojai mano, kad nustačius antidempingo priemones jų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Jie mano dėl prastos saulės energijos modulių pramonės padėties negalėsią padidėjusių kainų perkelti galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

(156)

Visi atsakymus pateikę naudotojai yra saulės energijos modulių ir (arba) šilumos kolektorių gamintojai. Trys naudotojai tvirtai pritaria antidempingo muitų nustatymui ir teigia, kad Sąjungos pramonė gamina geresnės kokybės soliarinį stiklą, kokį ne visada gali tiekti Kinijos bendrovės. Kiti trys naudotojai nepritarė antidempingo priemonių nustatymui. Minėti naudotojai mano, kad nustačius antidempingo priemones jų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Jie mano dėl prastos saulės energijos modulių pramonės padėties negalėsią padidėjusių kainų perkelti galutiniams vartotojams.

| (157) | Remiantis naudotojų pateikta informacija, soliariniam stiklui tenka tik apie 6–8 proc. visų saulės energijos modulių sąnaudų. Vadinasi, soliariniam stiklui tenka tik nedidelė dalis fotovoltinių modulių sąnaudų ir galutinės vertės. Be to, galima apytikriai apskaičiuoti, kad iš KLR importuojamam soliariniam stiklui nustačius antidempingo priemones poveikis bendroms saulės energijos modulių sąnaudoms būtų mažesnis nei 1 proc. Taip yra iš esmės dėl to, kad bendradarbiaujantys naudotojai didelį kiekį soliarinio stiklo perka iš Sąjungos gamintojų. Taigi, nors nustačius antidempingo muitus saulės energijos modulių žaliavų kainos greičiausiai šiek tiek padidės, tačiau muitai neturėtų padaryti didelio neigiamo poveikio Sąjungos saulės energijos modulių pramonės sąnaudoms ir galutinėms kainoms. |
| --- | --- |

(157)

Remiantis naudotojų pateikta informacija, soliariniam stiklui tenka tik apie 6–8 proc. visų saulės energijos modulių sąnaudų. Vadinasi, soliariniam stiklui tenka tik nedidelė dalis fotovoltinių modulių sąnaudų ir galutinės vertės. Be to, galima apytikriai apskaičiuoti, kad iš KLR importuojamam soliariniam stiklui nustačius antidempingo priemones poveikis bendroms saulės energijos modulių sąnaudoms būtų mažesnis nei 1 proc. Taip yra iš esmės dėl to, kad bendradarbiaujantys naudotojai didelį kiekį soliarinio stiklo perka iš Sąjungos gamintojų. Taigi, nors nustačius antidempingo muitus saulės energijos modulių žaliavų kainos greičiausiai šiek tiek padidės, tačiau muitai neturėtų padaryti didelio neigiamo poveikio Sąjungos saulės energijos modulių pramonės sąnaudoms ir galutinėms kainoms.

| (158) | Be to, kai kurie naudotojai jau naudojasi kitais tiekimo šaltiniais, pvz., Turkija ir Indija, kurioms antidempingo muitų nustatymas neigiamo poveikio nepadarytų. Kiti naudotojai taip pat gali pradėti naudotis kitais tiekimo šaltiniais – trečiųjų šalių arba Sąjungos pramonės. |
| --- | --- |

(158)

Be to, kai kurie naudotojai jau naudojasi kitais tiekimo šaltiniais, pvz., Turkija ir Indija, kurioms antidempingo muitų nustatymas neigiamo poveikio nepadarytų. Kiti naudotojai taip pat gali pradėti naudotis kitais tiekimo šaltiniais – trečiųjų šalių arba Sąjungos pramonės.

| (159) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, kai kurių priemonių nustatymui prieštaraujančių naudotojų pateikti argumentai preliminariai atmetami. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, kai kurių priemonių nustatymui prieštaraujančių naudotojų pateikti argumentai preliminariai atmetami.

6.5.   Konkurencijos aspektai

| (160) | Vienas importuotojas teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai dalyvavo pasaulinio lakštinio stiklo (soliarinis stiklas – jo dalis) kartelio veikloje ir 2007 m. jiems buvo skirta Europos Komisijos bauda, todėl jie naudoja antidempingo priemonę kaip būdą nuostoliams, patirtiems gavus baudą už dalyvavimą kartelio veikloje ir netekus rinkos dalies Sąjungoje, kompensuoti. Be to, antidempingo muitais apribojus galimybes patekti į Sąjungos rinką Sąjungos gamintojai turėtų daugiau paskatų įsitraukti į kartelių veiklą arba imtis kitokių antikonkurencinių veiksmų gaminant produktus, kurių svertinis poveikis Sąjungoje mažas, pvz., patalpų įrengimui skirtus produktus. |
| --- | --- |

(160)

Vienas importuotojas teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai dalyvavo pasaulinio lakštinio stiklo (soliarinis stiklas – jo dalis) kartelio veikloje ir 2007 m. jiems buvo skirta Europos Komisijos bauda, todėl jie naudoja antidempingo priemonę kaip būdą nuostoliams, patirtiems gavus baudą už dalyvavimą kartelio veikloje ir netekus rinkos dalies Sąjungoje, kompensuoti. Be to, antidempingo muitais apribojus galimybes patekti į Sąjungos rinką Sąjungos gamintojai turėtų daugiau paskatų įsitraukti į kartelių veiklą arba imtis kitokių antikonkurencinių veiksmų gaminant produktus, kurių svertinis poveikis Sąjungoje mažas, pvz., patalpų įrengimui skirtus produktus.

| (161) | Šie argumentai preliminariai atmetami. Pirma, kartelis nutraukė savo veiklą dar 2007 m. Todėl kartelio veikla praeityje neturėjo poveikio pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu. Antra, su kartelio veikla nebuvo susijęs nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų ir dabartinių didžiausią pardavimo kiekį gaminančių Sąjungos gamintojų. Trečia, manoma, kad nustačius bet kokius antidempingo muitus nebus padaryta jokio poveikio Sąjungos pramonės konkurenciniam elgesiui, nes, viena vertus, dėl to nepakis Sąjungos rinkos struktūra, ir, antra vertus, bendrovės yra bendrai įsipareigojusios laikytis taikomų Sąjungos ir nacionalinių konkurencijos taisyklių, nepaisant to, ar muitai nustatyti, ar ne. |
| --- | --- |

(161)

Šie argumentai preliminariai atmetami. Pirma, kartelis nutraukė savo veiklą dar 2007 m. Todėl kartelio veikla praeityje neturėjo poveikio pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu. Antra, su kartelio veikla nebuvo susijęs nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų ir dabartinių didžiausią pardavimo kiekį gaminančių Sąjungos gamintojų. Trečia, manoma, kad nustačius bet kokius antidempingo muitus nebus padaryta jokio poveikio Sąjungos pramonės konkurenciniam elgesiui, nes, viena vertus, dėl to nepakis Sąjungos rinkos struktūra, ir, antra vertus, bendrovės yra bendrai įsipareigojusios laikytis taikomų Sąjungos ir nacionalinių konkurencijos taisyklių, nepaisant to, ar muitai nustatyti, ar ne.

| (162) | Vienas importuotojas taip pat teigė, kad nustačius muitus būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos soliarinio stiklo skaidrintosios dangos rinkai. Tvirtinama, kad šioje rinkoje, kurią importuotojas laiko susijusia rinka, svarbiausią vietą užima Sąjungos gamintojai ir kad nustačius priemones jų padėtis dar labiau sustiprėtų, o konkuruojančių skaidrintosios dangos tiekėjų padėtis pablogėtų. Be to, teigta, kad importuotojams buvo sunku gauti užsakymų iš Sąjungos gamintojų arba įvykdyti tokius užsakymus per pagrįstą laikotarpį pagrįstomis kainomis. |
| --- | --- |

(162)

Vienas importuotojas taip pat teigė, kad nustačius muitus būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos soliarinio stiklo skaidrintosios dangos rinkai. Tvirtinama, kad šioje rinkoje, kurią importuotojas laiko susijusia rinka, svarbiausią vietą užima Sąjungos gamintojai ir kad nustačius priemones jų padėtis dar labiau sustiprėtų, o konkuruojančių skaidrintosios dangos tiekėjų padėtis pablogėtų. Be to, teigta, kad importuotojams buvo sunku gauti užsakymų iš Sąjungos gamintojų arba įvykdyti tokius užsakymus per pagrįstą laikotarpį pagrįstomis kainomis.

| (163) | Pirma, skaidrintosios dangos rinka yra nagrinėjama tyrime ir nėra susijusi rinka. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, nepaisant jų palyginti didelių kainų, iš tiesų vis dar yra konkurencingi šioje nišinėje rinkoje, nes iš KLR importuojamas padengtas soliarinis stiklas yra lyg ir prastesnės kokybės. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad Sąjungos pramonė nepajėgtų patenkinti galimos padidėjusios skaidrintąja danga padengto soliarinio stiklo paklausos. Todėl šis argumentas šiuo etapu atmetamas. Dėl teiginių, kad Sąjungos gamintojai atsisakė suteikti užsakymų arba kad buvo sunku užsakymus įvykdyti laiku pagrįstomis kainomis, pasakytina, kad kiekvienas gamintojas pats renkasi savo komercinę strategiją ir vykdo ją taip, kad toks gamintojas vienas ar gamintojai visi kartu neužimtų vyraujančios padėties susijusioje rinkoje. Sąjungos rinkoje yra pakankamai konkurencijos, kad būtų galima pakeisti tiekėją ir (arba) rinktis iš įvairių tiekėjų. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas. |
| --- | --- |

(163)

Pirma, skaidrintosios dangos rinka yra nagrinėjama tyrime ir nėra susijusi rinka. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, nepaisant jų palyginti didelių kainų, iš tiesų vis dar yra konkurencingi šioje nišinėje rinkoje, nes iš KLR importuojamas padengtas soliarinis stiklas yra lyg ir prastesnės kokybės. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad Sąjungos pramonė nepajėgtų patenkinti galimos padidėjusios skaidrintąja danga padengto soliarinio stiklo paklausos. Todėl šis argumentas šiuo etapu atmetamas. Dėl teiginių, kad Sąjungos gamintojai atsisakė suteikti užsakymų arba kad buvo sunku užsakymus įvykdyti laiku pagrįstomis kainomis, pasakytina, kad kiekvienas gamintojas pats renkasi savo komercinę strategiją ir vykdo ją taip, kad toks gamintojas vienas ar gamintojai visi kartu neužimtų vyraujančios padėties susijusioje rinkoje. Sąjungos rinkoje yra pakankamai konkurencijos, kad būtų galima pakeisti tiekėją ir (arba) rinktis iš įvairių tiekėjų. Todėl šis argumentas preliminariai atmetamas.

6.6.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (164) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad atsižvelgus į visų šalių, taip pat Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(164)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad atsižvelgus į visų šalių, taip pat Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.

7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (165) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos. |
| --- | --- |

(165)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (166) | Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų. |
| --- | --- |

(166)

Nustatant šių priemonių lygį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatytų dempingo skirtumų.

| (167) | Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad dėl taikomų priemonių Sąjungos pramonė turėtų padengti savo gamybos sąnaudas ir pardavusi panašų produktą Sąjungoje gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokio tipo pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kaina. 8,3 proc. apyvartos pelno dydis laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo dempingo. Šis pelno dydis nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutiniu pelnu, gautu 2010 m., kuriais nagrinėjamojo produkto dar buvo importuojama nedaug, todėl įprastos konkurencijos sąlygos dar nebuvo sutrikdytos. |
| --- | --- |

(167)

Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, laikyta, kad dėl taikomų priemonių Sąjungos pramonė turėtų padengti savo gamybos sąnaudas ir pardavusi panašų produktą Sąjungoje gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokio tipo pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jei nebūtų importo dempingo kaina. 8,3 proc. apyvartos pelno dydis laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo dempingo. Šis pelno dydis nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutiniu pelnu, gautu 2010 m., kuriais nagrinėjamojo produkto dar buvo importuojama nedaug, todėl įprastos konkurencijos sąlygos dar nebuvo sutrikdytos.

| (168) | Tuo remiantis buvo apskaičiuota Sąjungos pramonei nežalinga panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 8,3 proc. pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL. |
| --- | --- |

(168)

Tuo remiantis buvo apskaičiuota Sąjungos pramonei nežalinga panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 8,3 proc. pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.

| (169) | Tuomet, remiantis KLR atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų per TL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu. |
| --- | --- |

(169)

Tuomet, remiantis KLR atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų per TL Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Taip palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu.

7.2.   Laikinosios priemonės

| (170) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(170)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (171) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus palyginus su dempingo skirtumais. Taigi, laikinųjų antidempingo muitų normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:








  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Laikinasis antidempingo muitas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Xinyi Group | 74,0 % | 39,3 % | 39,3 % |
| Hehe Group | 75,3 % | 32,3 % | 32,3 % |
| Flat Glass Group | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |
| Henan Yuhua | 31,9 % | 17,1 % | 17,1 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 79,8 % | 38,4 % | 38,4 % |
| Visos kitos bendrovės | 86,2 % | 42,1 % | 42,1 % |

(171)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus palyginus su dempingo skirtumais. Taigi, laikinųjų antidempingo muitų normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Laikinasis antidempingo muitas

Xinyi Group

74,0 %

39,3 %

39,3 %

Hehe Group

75,3 %

32,3 %

32,3 %

Flat Glass Group

86,2 %

42,1 %

42,1 %

Henan Yuhua

31,9 %

17,1 %

17,1 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

79,8 %

38,4 %

38,4 %

Visos kitos bendrovės

86,2 %

42,1 %

42,1 %

| (172) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Šios normos negali būti taikomos importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su tomis konkrečiomis bendrovėmis, – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Kadangi bendradarbiavo daug eksportuojančių gamintojų (daugiau nei 80 proc., žr. 15 konstatuojamąją dalį), ši muito norma apskaičiuota pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą didžiausią individualų žalos skirtumą Kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikomas muitas nustatytas remiantis atrinktų eksportuotojų svertiniu vidurkiu ir taikomas visoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, išskyrus Henan Yuhua, kuriai taikomas individualus muitas, nustatytas šiai bendrovei pateikus prašymą taikyti individualų nagrinėjimą (žr. 48 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(172)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Taigi šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkrečios bendrovės, t. y. nurodyti juridiniai asmenys. Šios normos negali būti taikomos importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su tomis konkrečiomis bendrovėmis, – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Kadangi bendradarbiavo daug eksportuojančių gamintojų (daugiau nei 80 proc., žr. 15 konstatuojamąją dalį), ši muito norma apskaičiuota pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą didžiausią individualų žalos skirtumą Kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikomas muitas nustatytas remiantis atrinktų eksportuotojų svertiniu vidurkiu ir taikomas visoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, išskyrus Henan Yuhua, kuriai taikomas individualus muitas, nustatytas šiai bendrovei pateikus prašymą taikyti individualų nagrinėjimą (žr. 48 konstatuojamąją dalį).

| (173) | Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti siunčiami Komisijai (7), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(173)

Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti siunčiami Komisijai (7), pateikiant visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir pardavimas eksportui, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

7.3.   Baigiamosios nuostatos

| (174) | Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Šiame reglamente išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniu tyrimo etapu. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones, |
| --- | --- |

(174)

Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Šiame reglamente išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniu tyrimo etapu. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 proc. (matuojant pagal AM1,5 300–2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3), ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 7007 19 80 (TARIC kodas 7007198010), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

| Bendrovė | Laikinasis antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd; | 39,3 % | B943 |
| Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd; | 32,3 % | B944 |
| Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd | 42,1 % | B945 |
| Henan Yuhua New Material Co., Ltd | 17,1 % | B946 |
| Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės | 38,4 % | |
| Visos kitos bendrovės | 42,1 % | B999 |

Bendrovė

Laikinasis antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;

39,3 %

B943

Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;

32,3 %

B944

Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

42,1 %

B945

Henan Yuhua New Material Co., Ltd

17,1 %

B946

Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

38,4 %

Visos kitos bendrovės

42,1 %

B999

3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio nuostatų, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo gali prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

2.   Remdamosi reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalimi, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabų dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 58, 2013 2 28, p. 6 ir klaidų ištaisymas, paskelbtas OL C 94, 2013 4 3, p. 11.

2

(3)  OL C 94, 2013 4 3, p. 11.

3

(4)  OL C 122, 2013 4 27, p. 24.

4

(5)  2013 m. birželio 4 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 513/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus, OL L 152, 2013 6 5, p. 5, (toliau – saulės baterijų plokščių reglamentas), 1-a ir 1-b lentelės 16 p. Vadovaujantis saulės baterijų plokščių reglamento B skirsniu, tame tyrime nagrinėjami fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio. Taigi, plonasluoksniai fotovoltiniai moduliai minėtame tyrime nenagrinėjami ir jų suvartojimas neanalizuojamas.

5

(6)  Žr. saulės baterijų plokščių reglamento 3.2 skirsnį.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgija.

7

---

I PRIEDAS

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti ir kurie individualiai nenagrinėti

| Pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd | B947 |
| Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation | B948 |
| Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;
  Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd | B949 |
| Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd | B950 |
| Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd | B951 |
| Pilkington Solar Taicang, Limited | B952 |
| Zibo Jinxing Glass Co., Ltd | B953 |
| Novatech Glass Co., Ltd | B954 |

Pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Henan Ancai Hi-Tech Co., Ltd

B947

Henan Succeed Photovoltaic Materials Corporation

B948

Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd;

Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

B949

Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd

B950

Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

B951

Pilkington Solar Taicang, Limited

B952

Zibo Jinxing Glass Co., Ltd

B953

Novatech Glass Co., Ltd

B954

---

II PRIEDAS

Šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti toks komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo pasirašytas pareiškimas:

| 1. | Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos. |
| --- | --- |

1.

Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

| 2. | Pateikiamas toks pareiškimas: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto soliarinio stiklo (papildomas TARIC kodas), parduoto eksportui į Europos Sąjungą, pagamino KLR (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

2.

Pateikiamas toks pareiškimas: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto soliarinio stiklo (papildomas TARIC kodas), parduoto eksportui į Europos Sąjungą, pagamino KLR (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

| 3. | Data ir parašas. |
| --- | --- |

3.

Data ir parašas.

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/29

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1206/2013

2013 m. lapkričio 26 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 26 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 40,3 |
| MK | 36,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | AL | 52,8 |
| TR | 84,7 |
| ZZ | 68,8 |
| 0709 93 10 | MA | 148,6 |
| TR | 139,6 |
| ZZ | 144,1 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| TR | 76,1 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 73,8 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,7 |
| 0805 50 10 | TR | 70,6 |
| ZZ | 70,6 |
| 0808 10 80 | BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 135,1 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 84,7 |
| 0808 30 90 | TR | 116,7 |
| ZZ | 116,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

48,7

MA

40,3

MK

36,9

TR

65,0

ZZ

47,7

0707 00 05

AL

52,8

TR

84,7

ZZ

68,8

0709 93 10

MA

148,6

TR

139,6

ZZ

144,1

0805 20 10

MA

67,0

TR

76,1

ZA

87,1

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

73,8

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,7

0805 50 10

TR

70,6

ZZ

70,6

0808 10 80

BA

45,7

MK

41,5

US

135,1

ZA

116,3

ZZ

84,7

0808 30 90

TR

116,7

ZZ

116,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/31

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 15 d.

kuriuo Rumunijai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio

(2013/676/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | raštu, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2013 m. kovo 13 d., Rumunija paprašė pratęsti nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio nukrypti leidžiančios specialios priemonės taikymą medienos gaminiams; |
| --- | --- |

(1)

raštu, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2013 m. kovo 13 d., Rumunija paprašė pratęsti nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio nukrypti leidžiančios specialios priemonės taikymą medienos gaminiams;

| (2) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija 2013 m. birželio 17 d. raštu pranešė kitoms valstybėms narėms apie Rumunijos prašymą. 2013 m. birželio 18 d. raštu Komisija pranešė Rumunijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą Komisija 2013 m. birželio 17 d. raštu pranešė kitoms valstybėms narėms apie Rumunijos prašymą. 2013 m. birželio 18 d. raštu Komisija pranešė Rumunijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti;

| (3) | Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje numatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) mokesčių administratoriui paprastai moka apmokestinamasis asmuo, tiekiantis prekes ar teikiantis paslaugas; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnyje numatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) mokesčių administratoriui paprastai moka apmokestinamasis asmuo, tiekiantis prekes ar teikiantis paslaugas;

| (4) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/583/ES (2) Rumunijai buvo leista pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnį taikyti nukrypstančią priemonę, pagal kurią, apmokestinamiems asmenims tiekiant medienos gaminius, tų gaminių gavėjas būtų laikomas asmeniu, kuris turi sumokėti PVM; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/583/ES (2) Rumunijai buvo leista pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnį taikyti nukrypstančią priemonę, pagal kurią, apmokestinamiems asmenims tiekiant medienos gaminius, tų gaminių gavėjas būtų laikomas asmeniu, kuris turi sumokėti PVM;

| (5) | kol nebuvo gavusi ankstesnio leidimo taikyti atvirkštinį apmokestinimą, Rumunija susidurdavo su problemomis medienos rinkoje dėl šios rinkos pobūdžio ir joje dalyvaujančių įmonių. Šiame sektoriuje veikia daug smulkių įmonių, kurias Rumunijos institucijoms sunku kontroliuoti. Rumunijos valdžios institucijų nuomone, nustačius, kad asmuo, kuris turi sumokėti PVM, yra gavėjas, šiame sektoriuje buvo užkirstas kelias mokesčių slėpimui ir vengimui; todėl pagrįsta toliau taikyti šią nuostatą; |
| --- | --- |

(5)

kol nebuvo gavusi ankstesnio leidimo taikyti atvirkštinį apmokestinimą, Rumunija susidurdavo su problemomis medienos rinkoje dėl šios rinkos pobūdžio ir joje dalyvaujančių įmonių. Šiame sektoriuje veikia daug smulkių įmonių, kurias Rumunijos institucijoms sunku kontroliuoti. Rumunijos valdžios institucijų nuomone, nustačius, kad asmuo, kuris turi sumokėti PVM, yra gavėjas, šiame sektoriuje buvo užkirstas kelias mokesčių slėpimui ir vengimui; todėl pagrįsta toliau taikyti šią nuostatą;

| (6) | priemonė yra proporcinga siekiamiems tikslams, nes ją numatoma taikyti ne bendrai, o tik labai konkretiems sandoriams ir sektoriui, kuris kelia nemažai problemų, susijusių su PVM surinkimu arba slėpimu ar vengimu; |
| --- | --- |

(6)

priemonė yra proporcinga siekiamiems tikslams, nes ją numatoma taikyti ne bendrai, o tik labai konkretiems sandoriams ir sektoriui, kuris kelia nemažai problemų, susijusių su PVM surinkimu arba slėpimu ar vengimu;

| (7) | Komisijos nuomone, priemonės taikymas neturėtų jokio neigiamo poveikio sukčiavimo mažmeninės prekybos lygmenyje ar kituose sektoriuose arba kitose valstybėse narėse prevencijai; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos nuomone, priemonės taikymas neturėtų jokio neigiamo poveikio sukčiavimo mažmeninės prekybos lygmenyje ar kituose sektoriuose arba kitose valstybėse narėse prevencijai;

| (8) | leidimas turėtų būti ribotos trukmės – iki 2016 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(8)

leidimas turėtų būti ribotos trukmės – iki 2016 m. gruodžio 31 d.;

| (9) | jeigu Rumunijai reikėtų priemonės taikymo laikotarpį dar pratęsti po 2016 m., ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d. Komisijai turėtų būti pateikta ataskaita ir prašymas pratęsti galiojimą. Atsižvelgiant į iki tos dienos įgytą patirtį, turėtų būti atliktas vertinimas, ar nukrypti leidžiančios nuostatos tolesnis taikymas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(9)

jeigu Rumunijai reikėtų priemonės taikymo laikotarpį dar pratęsti po 2016 m., ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d. Komisijai turėtų būti pateikta ataskaita ir prašymas pratęsti galiojimą. Atsižvelgiant į iki tos dienos įgytą patirtį, turėtų būti atliktas vertinimas, ar nukrypti leidžiančios nuostatos tolesnis taikymas yra pagrįstas;

| (10) | nukrypti leidžianti nuostata neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, sukauptiems iš PVM, |
| --- | --- |

(10)

nukrypti leidžianti nuostata neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, sukauptiems iš PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 193 straipsnio, Rumunijai leidžiama iki 2016 m. gruodžio 31 d. nustatyti, kad prievolė sumokėti mokestį tenka apmokestinamajam asmeniui, kuriam tiekiamos šio sprendimo 2 straipsnyje nurodytos prekės arba teikiamos jame minimos paslaugos.

2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma, kai apmokestinamieji asmenys tiekia medienos gaminius, įskaitant statų mišką, apvaliąją ar apdorotą skaldytąją medieną, malkinę medieną, padarinės medienos gaminius, pjautinę medieną ar medžio skiedras ir šiurkščiąją, apdorotą ar iš dalies apdorotą medieną.

3 straipsnis

Bet koks prašymas pratęsti šiame sprendime numatytos priemonės taikymą pateikiamas Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d., kartu su ataskaita, kurioje pateikiama priemonės veiksmingumo apžvalga ir sukčiavimo rizikos medienos sektoriuje įvertinimas.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2010/583/ES, kuriuo Rumunijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio (OL L 256, 2010 9 30, p. 27).

2

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/33

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 15 d.

leisti Liuksemburgui taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio

(2013/677/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | raštu, kurį Komisijos Generalinis sekretoriatas užregistravo 2012 m. spalio 24 d., Liuksemburgas paprašė leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio ir kuria Liuksemburgui leidžiama nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta yra ne didesnė kaip 25 000 EUR. Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo visų arba kai kurių su PVM susijusių prievolių, nurodytų Direktyvos 2006/112/EB XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose; |
| --- | --- |

(1)

raštu, kurį Komisijos Generalinis sekretoriatas užregistravo 2012 m. spalio 24 d., Liuksemburgas paprašė leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio ir kuria Liuksemburgui leidžiama nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta yra ne didesnė kaip 25 000 EUR. Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo visų arba kai kurių su PVM susijusių prievolių, nurodytų Direktyvos 2006/112/EB XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose;

| (2) | remdamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. lapkričio 9 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Liuksemburgo prašymą. 2012 m. lapkričio 12 d. raštu Komisija pranešė Liuksemburgui, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. lapkričio 9 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Liuksemburgo prašymą. 2012 m. lapkričio 12 d. raštu Komisija pranešė Liuksemburgui, kad turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją;

| (3) | pagal Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnį valstybės narės, kurios nepasinaudojo galimybe pagal Antrosios Tarybos direktyvos 67/228/EEB (2) 14 straipsnį, gali nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 5 000 EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir taip pat gali suteikti laipsnišką mokesčio lengvatą apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta viršija valstybių narių nustatytą ir taikomą atleidimui nuo mokesčio aukščiausią ribą; |
| --- | --- |

(3)

pagal Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnį valstybės narės, kurios nepasinaudojo galimybe pagal Antrosios Tarybos direktyvos 67/228/EEB (2) 14 straipsnį, gali nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 5 000 EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir taip pat gali suteikti laipsnišką mokesčio lengvatą apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta viršija valstybių narių nustatytą ir taikomą atleidimui nuo mokesčio aukščiausią ribą;

| (4) | Liuksemburgas pranešė Komisijai, kad šiuo metu nuo PVM atleidžia apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 10 000 EUR, ir kad naudojasi galimybe suteikti laipsnišką mokesčio lengvatą apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta sudaro nuo 10 000 iki 25 000 EUR. Kaip nukrypti leidžiančios priemonės, Liuksemburgas paprašė leidimo nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR; |
| --- | --- |

(4)

Liuksemburgas pranešė Komisijai, kad šiuo metu nuo PVM atleidžia apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 10 000 EUR, ir kad naudojasi galimybe suteikti laipsnišką mokesčio lengvatą apmokestinamiesiems asmenims, kurių metinė apyvarta sudaro nuo 10 000 iki 25 000 EUR. Kaip nukrypti leidžiančios priemonės, Liuksemburgas paprašė leidimo nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR;

| (5) | didesnė riba taikant specialiąją schemą yra paprastinimo priemonė, kadangi ja galima smarkiai sumažinti mažųjų įmonių PVM prievoles ir Liuksemburgas galėtų nebetaikyti verslą apsunkinančios laipsniškos mokesčio lengvatos schemos. Apmokestinamiesiems asmenims turėtų būti ir toliau leista rinktis įprastines PVM procedūras; |
| --- | --- |

(5)

didesnė riba taikant specialiąją schemą yra paprastinimo priemonė, kadangi ja galima smarkiai sumažinti mažųjų įmonių PVM prievoles ir Liuksemburgas galėtų nebetaikyti verslą apsunkinančios laipsniškos mokesčio lengvatos schemos. Apmokestinamiesiems asmenims turėtų būti ir toliau leista rinktis įprastines PVM procedūras;

| (6) | Komisija 2004 m. spalio 29 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (3), siekdama supaprastinti su PVM susijusias prievoles; jame įtrauktos nuostatos, kuriomis pagal atleidimo nuo PVM schemą valstybėms narėms leidžiama nustatyti viršutinę metinės apyvartos ribą neviršijant 100 000 EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir suteikiama galimybė šią sumą kasmet atnaujinti. Šis sprendimas atitinka tą pasiūlymą; |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2004 m. spalio 29 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (3), siekdama supaprastinti su PVM susijusias prievoles; jame įtrauktos nuostatos, kuriomis pagal atleidimo nuo PVM schemą valstybėms narėms leidžiama nustatyti viršutinę metinės apyvartos ribą neviršijant 100 000 EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir suteikiama galimybė šią sumą kasmet atnaujinti. Šis sprendimas atitinka tą pasiūlymą;

| (7) | nukrypti leidžianti priemonė turi tik nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etapu surenkamų mokesčių sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM, |
| --- | --- |

(7)

nukrypti leidžianti priemonė turi tik nežymų poveikį bendrai galutinio vartojimo etapu surenkamų mokesčių sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio, Liuksemburgui leidžiama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 25 000 EUR.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

Šis sprendimas taikomas iki ankstesnės iš šių datų: kol įsigalios Sąjungos taisyklės, kuriomis patikslinamos metinės apyvartos ribos sumos, iki kurių apmokestinamieji asmenys gali būti atleidžiami nuo PVM, arba iki 2016 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  1967 m. balandžio 11 d. Antroji Tarybos direktyva 67/228/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo, bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos struktūros ir taikymo tvarkos (OL 71, 1967 4 14, p. 1303/67).

2

(3)  1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo — Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13, p. 1).

3

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/35

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 15 d.

kuriuo Italijos Respublikai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio

(2013/678/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | raštu, kurį Komisijos Generalinis sekretoriatas užregistravo 2013 m. rugpjūčio 8 d., Italija paprašė leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio, kad galėtų toliau atleisti nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tam tikrus apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta yra mažesnė už tam tikrą ribą, ir padidinti šią ribą nuo 30 000 iki 65 000 EUR. Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam tikrų ar visų su PVM susijusių prievolių, nurodytų Direktyvos 2006/112/EB XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose; |
| --- | --- |

(1)

raštu, kurį Komisijos Generalinis sekretoriatas užregistravo 2013 m. rugpjūčio 8 d., Italija paprašė leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio, kad galėtų toliau atleisti nuo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) tam tikrus apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta yra mažesnė už tam tikrą ribą, ir padidinti šią ribą nuo 30 000 iki 65 000 EUR. Pagal šią priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam tikrų ar visų su PVM susijusių prievolių, nurodytų Direktyvos 2006/112/EB XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose;

| (2) | 2013 m. birželio 10 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Italijos prašymą. 2013 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Italijai, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. birželio 10 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Italijos prašymą. 2013 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Italijai, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją;

| (3) | valstybėms narėms jau suteikta galimybė taikyti specialią mažosioms įmonėms skirtą schemą pagal Direktyvos 2006/112/EB XII antraštinę dalį. Italijai taikant šią pratęsto galiojimo priemonę nuo PVM direktyvos 285 straipsnio nukrypstama tik tada, kai taikant schemą metinės apyvartos riba yra didesnė nei 5 000 EUR; |
| --- | --- |

(3)

valstybėms narėms jau suteikta galimybė taikyti specialią mažosioms įmonėms skirtą schemą pagal Direktyvos 2006/112/EB XII antraštinę dalį. Italijai taikant šią pratęsto galiojimo priemonę nuo PVM direktyvos 285 straipsnio nukrypstama tik tada, kai taikant schemą metinės apyvartos riba yra didesnė nei 5 000 EUR;

| (4) | Tarybos sprendimu 2008/737/EB (2) Italijai iki 2010 m. gruodžio 31 d. buvo leista taikyti nukrypti leidžiančią priemonę ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 30 000 EUR. Tos nukrypti leidžiančios priemonės taikymas vėliau pratęstas Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/688/ES (3) iki 2013 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į tai, kad dėl tos ribos sumažėjo mažesniųjų įmonių PVM prievolės, Italijai turėtų būti leista taikyti tą priemonę tolesnį ribotą laikotarpį ir padidinti ribą iki 65 000 EUR. Apmokestinamieji asmenys turėtų ir toliau turėti galimybę rinktis įprastines PVM procedūras; |
| --- | --- |

(4)

Tarybos sprendimu 2008/737/EB (2) Italijai iki 2010 m. gruodžio 31 d. buvo leista taikyti nukrypti leidžiančią priemonę ir nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 30 000 EUR. Tos nukrypti leidžiančios priemonės taikymas vėliau pratęstas Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/688/ES (3) iki 2013 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į tai, kad dėl tos ribos sumažėjo mažesniųjų įmonių PVM prievolės, Italijai turėtų būti leista taikyti tą priemonę tolesnį ribotą laikotarpį ir padidinti ribą iki 65 000 EUR. Apmokestinamieji asmenys turėtų ir toliau turėti galimybę rinktis įprastines PVM procedūras;

| (5) | siekiant suteikti galimybę priemone naudotis didesniam mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) skaičiui ir taip atsižvelgiant į Komisijos komunikato „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ tikslus, Italijai turėtų būti leista nuo 30 000 iki 65 000 EUR padidinti metinės apyvartos ribą, kurios nesiekiančius tam tikrus apmokestinamuosius asmenis būtų galima atleisti nuo PVM; |
| --- | --- |

(5)

siekiant suteikti galimybę priemone naudotis didesniam mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) skaičiui ir taip atsižvelgiant į Komisijos komunikato „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ tikslus, Italijai turėtų būti leista nuo 30 000 iki 65 000 EUR padidinti metinės apyvartos ribą, kurios nesiekiančius tam tikrus apmokestinamuosius asmenis būtų galima atleisti nuo PVM;

| (6) | Komisija 2004 m. spalio 29 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (4), siekdama supaprastinti su PVM susijusias prievoles; jame įtrauktos nuostatos, kuriomis pagal atleidimo nuo PVM schemą valstybėms narėms leidžiama nustatyti viršutinę metinės apyvartos ribą neviršijant 100 000 EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir suteikiama galimybė šią sumą kasmet persvarstyti. Italijos pateiktas prašymas pratęsti priemonės galiojimą atitinka tą pasiūlymą, dėl kurio Taryba dar nepasiekė susitarimo; |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2004 m. spalio 29 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (4), siekdama supaprastinti su PVM susijusias prievoles; jame įtrauktos nuostatos, kuriomis pagal atleidimo nuo PVM schemą valstybėms narėms leidžiama nustatyti viršutinę metinės apyvartos ribą neviršijant 100 000 EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir suteikiama galimybė šią sumą kasmet persvarstyti. Italijos pateiktas prašymas pratęsti priemonės galiojimą atitinka tą pasiūlymą, dėl kurio Taryba dar nepasiekė susitarimo;

| (7) | remiantis Italijos pateikta informacija, nukrypti leidžianti priemonė turi tik nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų mokesčių pajamų sumai, ir neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM, |
| --- | --- |

(7)

remiantis Italijos pateikta informacija, nukrypti leidžianti priemonė turi tik nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų mokesčių pajamų sumai, ir neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio, Italijai leidžiama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 65 000 EUR.

Italija gali padidinti tą viršutinę ribą, kad būtų išlaikytas realus neapmokestinimo lygis.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

Šis sprendimas taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki ankstesnės iš šių datų: arba kol įsigalios direktyva, kuria iš dalies keičiamos viršutinės metinės apyvartos ribos, iki kurios apmokestinamieji asmenys gali būti atleidžiami nuo PVM, sumos, arba iki 2016 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2008/737/EB, kuriuo Italijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio (OL L 249, 2008 9 18, p. 13).

2

(3)  2010 m. spalio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2010/688/ES, kuriuo Italijos Respublikai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 285 straipsnio (OL L 294, 2010 11 12, p. 12).

3

(4)  1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo — Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13, p. 1).

4

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/37

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/441/EB, leidžiantis Italijos Respublikai taikyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio

(2013/679/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. balandžio 2 d. Komisijos Generalinio sekretoriato užregistruotame rašte Italija paprašė leidimo pratęsti priemonės, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio, taikymą, kad su tam tikromis variklinėmis kelių transporto priemonėmis, kurios naudojamos ne vien verslo tikslais, susijusioms išlaidoms būtų galima toliau taikyti teisės į PVM atskaitą apribojimą; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. balandžio 2 d. Komisijos Generalinio sekretoriato užregistruotame rašte Italija paprašė leidimo pratęsti priemonės, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio, taikymą, kad su tam tikromis variklinėmis kelių transporto priemonėmis, kurios naudojamos ne vien verslo tikslais, susijusioms išlaidoms būtų galima toliau taikyti teisės į PVM atskaitą apribojimą;

| (2) | 2013 m. birželio 10 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Italijos prašymą. 2013 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Italijai, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. birželio 10 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Italijos prašymą. 2013 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Italijai, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją;

| (3) | Tarybos sprendimu 2007/441/EB (2) Italijai suteiktas leidimas iki 40 % apriboti teisę į atskaitą įtraukti pridėtinės vertės mokestį (PVM), apskaičiuotą už išlaidas, susijusias su variklinėmis kelių transporto priemonėmis, kurios naudojamos ne vien verslo tikslais. Be to, Sprendime 2007/441/EB nustatyta, kad transporto priemonių, kurioms pagal tą sprendimą taikomas teisės į PVM atskaitą apribojimas, naudojimas privačiais tikslais neturi būti laikomas paslaugų teikimu už atlygį. Sprendime 2007/441/EB taip pat pateiktos transporto priemonių ir išlaidų, kurioms taikomas tas sprendimas, apibrėžtys ir transporto priemonių, kurioms jis specialiai netaikomas, sąrašas. Sprendimas 2007/441/EB iš dalies pakeistas Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/748/ES (3), kuriame nustatyta galiojimo pabaigos data – 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos sprendimu 2007/441/EB (2) Italijai suteiktas leidimas iki 40 % apriboti teisę į atskaitą įtraukti pridėtinės vertės mokestį (PVM), apskaičiuotą už išlaidas, susijusias su variklinėmis kelių transporto priemonėmis, kurios naudojamos ne vien verslo tikslais. Be to, Sprendime 2007/441/EB nustatyta, kad transporto priemonių, kurioms pagal tą sprendimą taikomas teisės į PVM atskaitą apribojimas, naudojimas privačiais tikslais neturi būti laikomas paslaugų teikimu už atlygį. Sprendime 2007/441/EB taip pat pateiktos transporto priemonių ir išlaidų, kurioms taikomas tas sprendimas, apibrėžtys ir transporto priemonių, kurioms jis specialiai netaikomas, sąrašas. Sprendimas 2007/441/EB iš dalies pakeistas Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/748/ES (3), kuriame nustatyta galiojimo pabaigos data – 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (4) | remdamasi Sprendimo 2007/441/EB 6 straipsniu, Italija Komisijai pateikė to sprendimo taikymo ataskaitą, įskaitant procentinio apribojimo peržiūrą. Iš Italijos pateiktos informacijos vis dar matyti, kad teisės į PVM atskaitą apribojimas iki 40 % atitinka esamas susijusių transporto priemonių naudojimo verslo ir ne verslo tikslais, aplinkybes. Todėl Italijai turėtų būti leidžiama toliau ribotą laikotarpį (iki 2016 m. gruodžio 31 d.) taikyti priemonę; |
| --- | --- |

(4)

remdamasi Sprendimo 2007/441/EB 6 straipsniu, Italija Komisijai pateikė to sprendimo taikymo ataskaitą, įskaitant procentinio apribojimo peržiūrą. Iš Italijos pateiktos informacijos vis dar matyti, kad teisės į PVM atskaitą apribojimas iki 40 % atitinka esamas susijusių transporto priemonių naudojimo verslo ir ne verslo tikslais, aplinkybes. Todėl Italijai turėtų būti leidžiama toliau ribotą laikotarpį (iki 2016 m. gruodžio 31 d.) taikyti priemonę;

| (5) | jeigu Italija prašytų priemonės taikymo laikotarpį dar pratęsti po 2016 m., ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d. Komisijai turėtų būti pateikta ataskaita ir pratęsimo prašymas; |
| --- | --- |

(5)

jeigu Italija prašytų priemonės taikymo laikotarpį dar pratęsti po 2016 m., ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d. Komisijai turėtų būti pateikta ataskaita ir pratęsimo prašymas;

| (6) | Komisija 2004 m. spalio 29 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (4), siekdama supaprastinti su PVM susijusias prievoles. Šiame įgyvendinimo sprendime numatyta leidžianti nukrypti priemonė turėtų nustoti galioti tos direktyvos, kuria iš dalies keičiama ankstesnė direktyva, įsigaliojimo dieną, jei ta data bus ankstesnė nei šiame įgyvendinimo sprendime numatyta jo galiojimo pabaigos data; |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2004 m. spalio 29 d. priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (4), siekdama supaprastinti su PVM susijusias prievoles. Šiame įgyvendinimo sprendime numatyta leidžianti nukrypti priemonė turėtų nustoti galioti tos direktyvos, kuria iš dalies keičiama ankstesnė direktyva, įsigaliojimo dieną, jei ta data bus ankstesnė nei šiame įgyvendinimo sprendime numatyta jo galiojimo pabaigos data;

| (7) | leidžianti nukrypti priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM; |
| --- | --- |

(7)

leidžianti nukrypti priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM;

| (8) | todėl Sprendimas 2007/441/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(8)

todėl Sprendimas 2007/441/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2007/441/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis
  Bet koks prašymas dėl šiame sprendime numatytų priemonių taikymo laikotarpio pratęsimo pateikiamas Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d.
  Su bet kokiu prašymu dėl šių priemonių taikymo laikotarpio pratęsimo pateikiama ataskaita, įskaitant teisei į atskaitą įtraukti PVM, apskaičiuotą už išlaidas, susijusias su variklinėmis kelių transporto priemonėmis, kurios naudojamos ne vien verslo tikslais, taikomą procentinio apribojimo peržiūrą.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Bet koks prašymas dėl šiame sprendime numatytų priemonių taikymo laikotarpio pratęsimo pateikiamas Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d.

Su bet kokiu prašymu dėl šių priemonių taikymo laikotarpio pratęsimo pateikiama ataskaita, įskaitant teisei į atskaitą įtraukti PVM, apskaičiuotą už išlaidas, susijusias su variklinėmis kelių transporto priemonėmis, kurios naudojamos ne vien verslo tikslais, taikomą procentinio apribojimo peržiūrą.“;

| 2) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Šis sprendimas nustoja galioti tą dieną, kai įsigalioja Sąjungos taisyklės, kuriomis nustatomos su variklinėmis kelių transporto priemonėmis susijusios išlaidos, kurioms negali būti taikoma visa PVM atskaita, ir ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

2)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti tą dieną, kai įsigalioja Sąjungos taisyklės, kuriomis nustatomos su variklinėmis kelių transporto priemonėmis susijusios išlaidos, kurioms negali būti taikoma visa PVM atskaita, ir ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2007 m. birželio 18 d. Tarybos sprendimas 2007/441/EB, leidžiantis Italijos Respublikai taikyti priemones, nukrypstančias nuo Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio (OL L 165, 2007 6 27, p. 33).

2

(3)  2010 m. lapkričio 29 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2010/748/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/441/EB, leidžiantis Italijos Respublikai taikyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 straipsnio (OL L 318, 2010 12 4, p. 45).

3

(4)  1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13, p. 1).

4

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/39 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/39

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 15 d.

kuriuo Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei leidžiama pratęsti specialios priemonės, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168, 169, 170 ir 171 straipsnių, taikymo laikotarpį

(2013/680/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Danija ir Švedija raštais, kuriuos Komisijos Generalinis sekretoriatas užregistravo atitinkamai 2013 m. balandžio 3 ir 4 d., paprašė leidimo pratęsti nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168, 169, 170 ir 171 straipsnių, pagal kuriuos apmokestinamieji asmenys įpareigojami naudotis savo teise pridėtinės vertės mokestį (PVM) išskaičiuoti arba susigrąžinti toje valstybėje narėje, kurioje jis sumokėtas, leidžiančios nuostatos taikymo laikotarpį; |
| --- | --- |

(1)

Danija ir Švedija raštais, kuriuos Komisijos Generalinis sekretoriatas užregistravo atitinkamai 2013 m. balandžio 3 ir 4 d., paprašė leidimo pratęsti nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 168, 169, 170 ir 171 straipsnių, pagal kuriuos apmokestinamieji asmenys įpareigojami naudotis savo teise pridėtinės vertės mokestį (PVM) išskaičiuoti arba susigrąžinti toje valstybėje narėje, kurioje jis sumokėtas, leidžiančios nuostatos taikymo laikotarpį;

| (2) | 2013 m. birželio 12 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Danijos ir Švedijos prašymus. 2013 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Danijai ir Švedijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymams įvertinti; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. birželio 12 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Danijos ir Švedijos prašymus. 2013 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Danijai ir Švedijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymams įvertinti;

| (3) | tie prašymai dėl nukrypti leidžiančios nuostatos susiję su PVM, sumokėto už rinkliavą naudojantis Zundo tilto linija tarp Danijos ir Švedijos, grąžinimu. Pagal PVM taisykles, taikomas paslaugų, susijusių su nekilnojamuoju turtu, teikimo vietai, dalis PVM nuo rinkliavų už naudojimąsi Zundo tilto linija mokėtina Danijai, kita dalis – Švedijai; |
| --- | --- |

(3)

tie prašymai dėl nukrypti leidžiančios nuostatos susiję su PVM, sumokėto už rinkliavą naudojantis Zundo tilto linija tarp Danijos ir Švedijos, grąžinimu. Pagal PVM taisykles, taikomas paslaugų, susijusių su nekilnojamuoju turtu, teikimo vietai, dalis PVM nuo rinkliavų už naudojimąsi Zundo tilto linija mokėtina Danijai, kita dalis – Švedijai;

| (4) | nukrypstant nuo reikalavimo, pagal kurį apmokestinamieji asmenys turi naudotis savo teise PVM išskaičiuoti arba susigrąžinti toje valstybėje narėje, kurioje jis sumokėtas, Danijai ir Švedijai leista taikyti specialią priemonę, pagal kurią mokesčių mokėtojai gali susigrąžinti PVM iš vienos administracijos. Pirmą sykį leidimas suteiktas Tarybos sprendimu 2000/91/EB (2); vėliau leidimas pratęstas Tarybos sprendimais 2003/65/EB (3) ir 2007/132/EB (4); |
| --- | --- |

(4)

nukrypstant nuo reikalavimo, pagal kurį apmokestinamieji asmenys turi naudotis savo teise PVM išskaičiuoti arba susigrąžinti toje valstybėje narėje, kurioje jis sumokėtas, Danijai ir Švedijai leista taikyti specialią priemonę, pagal kurią mokesčių mokėtojai gali susigrąžinti PVM iš vienos administracijos. Pirmą sykį leidimas suteiktas Tarybos sprendimu 2000/91/EB (2); vėliau leidimas pratęstas Tarybos sprendimais 2003/65/EB (3) ir 2007/132/EB (4);

| (5) | teisinės ir faktinės aplinkybės, kuriomis grindžiama nukrypti leidžianti nuostata, nepakito ir toliau egzistuoja. Todėl Danijai ir Švedijai reikėtų leisti taikyti specialią priemonę tolesnį ribotą laikotarpį; |
| --- | --- |

(5)

teisinės ir faktinės aplinkybės, kuriomis grindžiama nukrypti leidžianti nuostata, nepakito ir toliau egzistuoja. Todėl Danijai ir Švedijai reikėtų leisti taikyti specialią priemonę tolesnį ribotą laikotarpį;

| (6) | nukrypti leidžianti nuostata neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM, |
| --- | --- |

(6)

nukrypti leidžianti nuostata neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168, 169, 170 ir 171 straipsnių, Švedijai ir Danijai leidžiama PVM, sumokėto už rinkliavą naudojantis Zundo tilto linija tarp šių dviejų šalių, susigrąžinimui taikyti šią procedūrą:

| a) | Danijoje įsisteigę apmokestinamieji asmenys gali pasinaudoti savo teise išskaičiuoti PVM, sumokėtą naudojantis tilto linijos dalimi, esančia Švedijos teritorijoje, jį įtraukdami į periodines PVM deklaracijas, teikiamas Danijoje; |
| --- | --- |

a)

Danijoje įsisteigę apmokestinamieji asmenys gali pasinaudoti savo teise išskaičiuoti PVM, sumokėtą naudojantis tilto linijos dalimi, esančia Švedijos teritorijoje, jį įtraukdami į periodines PVM deklaracijas, teikiamas Danijoje;

| b) | Švedijoje įsisteigę apmokestinamieji asmenys gali pasinaudoti savo teise išskaičiuoti PVM, sumokėtą naudojantis tilto linijos dalimi, esančia Danijos teritorijoje, jį įtraukdami į periodines PVM deklaracijas, teikiamas Švedijoje; |
| --- | --- |

b)

Švedijoje įsisteigę apmokestinamieji asmenys gali pasinaudoti savo teise išskaičiuoti PVM, sumokėtą naudojantis tilto linijos dalimi, esančia Danijos teritorijoje, jį įtraukdami į periodines PVM deklaracijas, teikiamas Švedijoje;

| c) | nė vienoje iš šių valstybių narių neįsisteigę apmokestinamieji asmenys dėl PVM, sumokėto už rinkliavą naudojantis Zundo tilto linija, įskaitant PVM sumokėtą už naudojimąsi tilto linijos dalimi, esančia Danijos teritorijoje, susigrąžinimo turi kreiptis į Švedijos valdžios institucijas pagal tvarką, nustatytą Tarybos direktyva 2008/9/EB (5) arba Tarybos direktyva 86/560/EEB (6). |
| --- | --- |

c)

nė vienoje iš šių valstybių narių neįsisteigę apmokestinamieji asmenys dėl PVM, sumokėto už rinkliavą naudojantis Zundo tilto linija, įskaitant PVM sumokėtą už naudojimąsi tilto linijos dalimi, esančia Danijos teritorijoje, susigrąžinimo turi kreiptis į Švedijos valdžios institucijas pagal tvarką, nustatytą Tarybos direktyva 2008/9/EB (5) arba Tarybos direktyva 86/560/EEB (6).

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2000 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas 2000/91/EB, leidžiantis Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos (77/338/EEB) dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnio (OL L 28, 2000 2 3, p. 38).

2

(3)  2003 m. sausio 21 d. Tarybos sprendimas 2003/65/EB, pratęsiantis Tarybos sprendimo 2000/91/EB, leidžiančio Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos (77/338/EEB) dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnio, taikymą (OL L 25, 2003 1 30, p. 40).

3

(4)  2007 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas 2007/132/EB, pratęsiantis Sprendimo 2000/91/EB, leidžiančio Danijos Karalystei ir Švedijos Karalystei taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos (77/388/EEB) dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnio, taikymą (OL L 57, 2007 2 24, p. 10).

4

(5)  2008 m. vasario 12 d. Tarybos direktyva 2008/9/EB, nustatanti Direktyvoje 2006/112/EB numatyto pridėtinės vertės mokesčio grąžinimo apmokestinamiesiems asmenims, kurie nėra įsisteigę PVM grąžinančioje valstybėje narėje, o yra įsisteigę kitoje valstybėje narėje, išsamias taisykles (OL L 44, 2008 2 20, p. 23).

5

(6)  1986 m. lapkričio 17 d. Tryliktoji Tarybos direktyva 86/560/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų suderinimo – pridėtinės vertės mokesčio grąžinimo apmokestinamiesiems asmenims, kurie nėra įsisteigę Bendrijos teritorijoje, tvarkos (OL L 326, 1986 11 21, p. 40).

6

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/41

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/884/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių

(2013/681/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Komisijos Generalinio sekretoriato 2013 m. balandžio 2 d. užregistruotu raštu Jungtinė Karalystė paprašė leidimo pratęsti nukrypti leidžiančios priemonės taikymą, kad būtų ir toliau ribojama automobilių nuomininkų ar išperkamosios nuomos būdu automobilius įsigijusių asmenų teisė į pridėtinės vertės mokesčio (PVM), taikomo nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidoms, atskaitą, kai tie automobiliai naudojami ne vien verslo tikslais; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos Generalinio sekretoriato 2013 m. balandžio 2 d. užregistruotu raštu Jungtinė Karalystė paprašė leidimo pratęsti nukrypti leidžiančios priemonės taikymą, kad būtų ir toliau ribojama automobilių nuomininkų ar išperkamosios nuomos būdu automobilius įsigijusių asmenų teisė į pridėtinės vertės mokesčio (PVM), taikomo nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidoms, atskaitą, kai tie automobiliai naudojami ne vien verslo tikslais;

| (2) | 2013 m. birželio 19 d. raštu Komisija informavo kitas valstybes nares apie Jungtinės Karalystės pateiktą prašymą. 2013 m. birželio 20 d. raštu Komisija pranešė Jungtinei Karalystei turinti visą prašymui apsvarstyti reikalingą informaciją; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. birželio 19 d. raštu Komisija informavo kitas valstybes nares apie Jungtinės Karalystės pateiktą prašymą. 2013 m. birželio 20 d. raštu Komisija pranešė Jungtinei Karalystei turinti visą prašymui apsvarstyti reikalingą informaciją;

| (3) | Tarybos sprendimu 2007/884/EB (2), iš dalies pakeistu Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/37/ES (3), Taryba leido Jungtinei Karalystei iki 50 % apriboti automobilių nuomininkų arba išperkamosios nuomos būdu automobilius įsigijusių asmenų teisę į pirkimo PVM, taikomo automobilių nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidoms, atskaitą, jeigu automobiliai naudojami ne vien verslo tikslais. Jungtinei Karalystei taip pat leista apmokestinamojo asmens verslui išsinuomoto ar išperkamosios nuomos būdu įsigyto automobilio naudojimo asmeniniais tikslais nepripažinti paslaugų teikimu už atlygį. Ši supaprastinimo priemonė panaikino būtinybę automobilio nuomininkui ar išperkamosios nuomos būdu automobilį įsigijusiam asmeniui įtraukti į apskaitą verslui išsinuomotų automobilių asmeniniais tikslais nuvažiuotą atstumą ir apskaičiuoti mokestį, mokėtiną už asmeniniais tikslais kiekvienu automobiliu faktiškai nuvažiuotą atstumą; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos sprendimu 2007/884/EB (2), iš dalies pakeistu Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/37/ES (3), Taryba leido Jungtinei Karalystei iki 50 % apriboti automobilių nuomininkų arba išperkamosios nuomos būdu automobilius įsigijusių asmenų teisę į pirkimo PVM, taikomo automobilių nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidoms, atskaitą, jeigu automobiliai naudojami ne vien verslo tikslais. Jungtinei Karalystei taip pat leista apmokestinamojo asmens verslui išsinuomoto ar išperkamosios nuomos būdu įsigyto automobilio naudojimo asmeniniais tikslais nepripažinti paslaugų teikimu už atlygį. Ši supaprastinimo priemonė panaikino būtinybę automobilio nuomininkui ar išperkamosios nuomos būdu automobilį įsigijusiam asmeniui įtraukti į apskaitą verslui išsinuomotų automobilių asmeniniais tikslais nuvažiuotą atstumą ir apskaičiuoti mokestį, mokėtiną už asmeniniais tikslais kiekvienu automobiliu faktiškai nuvažiuotą atstumą;

| (4) | pagal Jungtinės Karalystės pateiktą ataskaitą apribojimas iki 50 % vis dar atitinka esamas aplinkybes, susijusias su automobilio nuomininko ar išperkamosios nuomos būdu automobilį įsigijusio asmens atitinkamų transporto priemonių naudojimu verslo ir kitais tikslais. Todėl Jungtinei Karalystei turėtų būti leidžiama taikyti priemonę iki 2016 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(4)

pagal Jungtinės Karalystės pateiktą ataskaitą apribojimas iki 50 % vis dar atitinka esamas aplinkybes, susijusias su automobilio nuomininko ar išperkamosios nuomos būdu automobilį įsigijusio asmens atitinkamų transporto priemonių naudojimu verslo ir kitais tikslais. Todėl Jungtinei Karalystei turėtų būti leidžiama taikyti priemonę iki 2016 m. gruodžio 31 d.;

| (5) | jeigu Jungtinė Karalystė manytų, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2016 m., ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d. ji Komisijai turėtų pateikti ataskaitą, į kurią būtų įtraukta taikomos procentinės dalies peržiūra, ir prašymą dėl pratęsimo; |
| --- | --- |

(5)

jeigu Jungtinė Karalystė manytų, kad priemonės taikymą būtina pratęsti po 2016 m., ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d. ji Komisijai turėtų pateikti ataskaitą, į kurią būtų įtraukta taikomos procentinės dalies peržiūra, ir prašymą dėl pratęsimo;

| (6) | 2004 m. spalio 29 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (4) ir kuria, be kita ko, suvienodinamos išlaidų kategorijos, kurioms galima taikyti teisės į atskaitą išimtis. Direktyva 77/388/EEB buvo pakeista Direktyva 2006/112/EB. Pagal tą pasiūlymą teisės į atskaitą išimtys gali būti taikomos variklinėms kelių transporto priemonėms. Šiame sprendime numatytų nukrypti leidžiančių priemonių galiojimas turėtų baigtis tą dieną, kai įsigalios minėta keičiančioji direktyva, jeigu tai bus anksčiau nei 2016 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(6)

2004 m. spalio 29 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB (4) ir kuria, be kita ko, suvienodinamos išlaidų kategorijos, kurioms galima taikyti teisės į atskaitą išimtis. Direktyva 77/388/EEB buvo pakeista Direktyva 2006/112/EB. Pagal tą pasiūlymą teisės į atskaitą išimtys gali būti taikomos variklinėms kelių transporto priemonėms. Šiame sprendime numatytų nukrypti leidžiančių priemonių galiojimas turėtų baigtis tą dieną, kai įsigalios minėta keičiančioji direktyva, jeigu tai bus anksčiau nei 2016 m. gruodžio 31 d.;

| (7) | nukrypti leidžianti nuostata turi tik nežymų poveikį bendrai mokestinių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM; |
| --- | --- |

(7)

nukrypti leidžianti nuostata turi tik nežymų poveikį bendrai mokestinių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM;

| (8) | todėl Sprendimas 2007/884/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(8)

todėl Sprendimas 2007/884/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/884/EB 3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Šis sprendimas nustoja galioti tą dieną, kai įsigalioja Sąjungos taisyklės, kuriomis nustatomos su variklinėmis kelių transporto priemonėmis susijusios išlaidos, kurios negali būti įtrauktos į visą PVM atskaitą, arba 2016 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė.

Prie prašymo pratęsti šiame sprendime numatytų priemonių taikymą pridedama ataskaita, pateikiama Komisijai ne vėliau kaip 2016 m. balandžio 1 d., į kurią įtraukta teisei į PVM, mokėtino už ne vien verslo tikslais naudojamų automobilių nuomą arba išperkamąją nuomą, atskaitą taikomo procentinio apribojimo peržiūra.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

Šis sprendimas taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

(2)  2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2007/884/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei ir toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių (OL L 346, 2007 12 29, p. 21).

2

(3)  2011 m. sausio 18 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/37/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/884/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių (OL L 19, 2011 1 22, p. 11).

3

(4)  1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo — Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13, p. 1).

4

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/43

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 19 d.

kuriuo skiriamas Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos narys

(2013/682/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą (1), ypač į jo 79 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 79 straipsnyje numatyta, kad Taryba Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos (toliau – Valdančioji taryba) nariais turi skirti po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 79 straipsnyje numatyta, kad Taryba Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos (toliau – Valdančioji taryba) nariais turi skirti po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės;

| (2) | Taryba savo 2011 m. gegužės 17 d. Sprendimu (2) paskyrė 15 Valdančiosios tarybos narių; |
| --- | --- |

(2)

Taryba savo 2011 m. gegužės 17 d. Sprendimu (2) paskyrė 15 Valdančiosios tarybos narių;

| (3) | Rumunijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Rumunijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo kandidatūrą, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2015 m. gegužės 31 d., |
| --- | --- |

(3)

Rumunijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Rumunijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo kandidatūrą, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2015 m. gegužės 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Rumunijos pilietė Liliana Luminița TÎRCHILĂ, gimusi 1960 m. vasario 1 d., skiriama Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nare vietoj Ionuț GEORGESCU laikotarpiui nuo 2013 m. lapkričio 19 d. iki 2015 m. gegužės 31 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

1

(2)  OL C 151, 2011 5 21, p. 1.

2

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/44

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 19 d.

kuriuo skiriamas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Prancūzijai atstovaujantis narys

(2013/683/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 302 straipsnį,

atsižvelgdama į Prancūzijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1); |
| --- | --- |

(1)

2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/570/ES, Euratomas, kuriuo skiriami Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariai laikotarpiui nuo 2010 m. rugsėjo 21 d. iki 2015 m. rugsėjo 20 d. (1);

| (2) | pasibaigus Gilbert BROS kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Gilbert BROS kadencijai tapo laisva Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariu skiriamas Christophe HILLAIRET (membre du Bureau de l’APCA).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 8.

1

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/45

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 19 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Austrijai atstovaujantis pakaitinis narys

(2013/684/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Austrijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Gabriele BURGSTALLER kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Gabriele BURGSTALLER kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitine nare skiriama:

| — | Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag. |
| --- | --- |

—

Brigitta PALLAUF, Landtagspräsidentin Salzburger Landtag.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 19 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/46

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/685/BUSP

2013 m. lapkričio 26 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2007/140/BUSP (1), ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui;

| (2) | 2013 m. rugsėjo 16 d. Sprendimu (T-489/10) (2) Europos Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos sprendimus įtraukti „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines (HDSL)“, „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Club“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Leadmarine“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID)“, „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“ į Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. rugsėjo 16 d. Sprendimu (T-489/10) (2) Europos Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos sprendimus įtraukti „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines (HDSL)“, „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Club“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Leadmarine“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID)“, „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“ į Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

| (3) | „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines (HDSL)“, „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID)“, „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“, remiantis naujais motyvų pareiškimais dėl kiekvieno iš tų subjektų, turėtų būti vėl įtrauktos į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

„Islamic Republic of Iran Shipping Lines“, „Bushehr Shipping Co. Ltd“, „Hafize Darya Shipping Lines (HDSL)“, „Irano – Misr Shipping Co.“, „Irinvestship Ltd“, „IRISL (Malta) Ltd“, „IRISL Europe GmbH“, „IRISL Marine Services and Engineering Co.“, „ISI Maritime Ltd“, „Khazar Shipping Lines“, „Marble Shipping Ltd“, „Safiran Payam Darya Shipping Lines (SAPID)“, „Shipping Computer Services Co.“, „Soroush Saramin Asatir Ship Management“, „South Way Shipping Agency Co. Ltd“ ir „Valfajr 8th Shipping Line Co.“, remiantis naujais motyvų pareiškimais dėl kiekvieno iš tų subjektų, turėtų būti vėl įtrauktos į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

| (4) | su vienu subjektu, esančiu Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktu asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąraše, susijusi identifikuojamoji informacija turėtų būti iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(4)

su vienu subjektu, esančiu Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktu asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąraše, susijusi identifikuojamoji informacija turėtų būti iš dalies pakeista;

| (5) | atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimus T-392/11 (3), T-404/11 (4) ir T-63/2012 (5)„Iran Transfo“, „Sakhte Turbopomp va Kompressor“ (SATAK) (dar žinoma kaip „Turbo Compressor Manufacturer“ (TCMFG)) ir „Oil Turbo Compressor Co.“ neįtraukiamos į Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą, |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimus T-392/11 (3), T-404/11 (4) ir T-63/2012 (5)„Iran Transfo“, „Sakhte Turbopomp va Kompressor“ (SATAK) (dar žinoma kaip „Turbo Compressor Manufacturer“ (TCMFG)) ir „Oil Turbo Compressor Co.“ neįtraukiamos į Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2010/413/BUSP II priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL L 195, 2010 7 27, p. 39.

1

(2)  2013 m. rugsėjo 16 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-489/10 Islamic Republic of Iran Shipping Lines prieš Europos Sąjungos Tarybą.

2

10 Islamic Republic of Iran Shipping Lines prieš Europos Sąjungos Tarybą

(3)  2013 m. gegužės 16 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-392/11 Iran Transfo prieš Europos Sąjungos Tarybą.

3

Iran Transfo prieš Europos Sąjungos Tarybą

(4)  2013 m. balandžio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-404/11 Turbo Compressor Manufacturer (TCMFG) prieš Europos Sąjungos Tarybą.

4

Turbo Compressor Manufacturer (TCMFG) prieš Europos Sąjungos Tarybą

(5)  2012 m. spalio 26 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-63/12 Oil Turbo Compressor Co. prieš Europos Sąjungos Tarybą.

5

Oil Turbo Compressor Co. prieš Europos Sąjungos Tarybą

---

PRIEDAS

I.   Toliau išvardyti subjektai įtraukiami į Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktą sąrašą

III.   Irano Islamo Respublikos laivybos linijos (IRISL) (angl. Islamic Republic of Iran shipping Lines, IRISL)

B.   Subjektai

| | Pavadinimas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Irano Islamo Respublikos laivybos linijos (IRISL) (angl. Islamic Republic of Iran shipping Lines, IRISL) | No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheranas, Iranas;
  IRISL IMO numeriai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990 | IRISL dalyvavo vežant su ginklais susijusias medžiagas iš Irano, pažeidžiant JT ST rezoliucijos 1747(2007) 5 punktą. 2009 m. JT Saugumo Tarybos Sankcijų Iranui komitetui buvo pranešta apie tris aiškius pažeidimus. | 2013 11 27 |
| 2. | „Bushehr Shipping Company Limited“ (dar žinoma kaip „Bimeh Iran“) | 143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;
  Registracijos Nr.: C 37422; c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas;
  IMO Nr. 9270658 | „Bushehr Shipping Company Limited“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 3. | „Hafiz Darya Shipping Lines“ (HDSL)
  (dar žinoma kaip „HDS Lines“) | No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas. | HDSL tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, HDSL veikia IRISL vardu. | 2013 11 27 |
| 4. | „Irano Misr Shipping Company“
  (dar žinoma kaip „Nefertiti Shipping“) | 6, El Horeya Rd., El Attarein, Aleksandrija, Egiptas;
  Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egiptas;
  403, El NahdaSt., Port Said, Port Saidas, Egiptas. | „Irano Misr Shipping Company“, veikdama kaip IRISL agentė Egipte, teikia esmines paslaugas IRISL. | 2013 11 27 |
| 5. | „Irinvestship Ltd“ | 10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Jungtinė Karalystė;
  Įmonės įregistravimo numeris # 41101 79 | „Irinvestship Ltd“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 6. | „IRISL (Malta) Ltd“ | Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;
  registracijos Nr.: C 33735 | „IRISL (Malta) Ltd“ didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL ir yra valdoma per „IRISL Europe GmbH“, kuri savo ruožtu nuosavybės teise priklauso IRISL. Taigi, bendrovę „IRISL Malta Ltd“ kontroliuoja IRISL. | 2013 11 27 |
| 7. | „IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas) | Schottweg 5, 22087 Hamburgas, Vokietija;
  PVM mokėtojo kodas DE217283818
  Registracijos Nr. HRB 81573 | „IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas) nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 8. | „IRISL Marine Services and Engineering Company“ | Sarbandar Gas Station PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iranas;
  Karim Khan Zand Avenue (arba: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (arba: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheranas, Iranas;
  Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iranas. | Bendrovę „IRISL Marine Services and Engineering Company“ kontroliuoja IRISL. | 2013 11 27 |
| 9. | „ISI Maritime Limited“ (Malta) | 147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;
  registracijos Nr. C 28940
  c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheranas, Iranas | „ISI Maritime Limited“ (Malta) nuosavybės teise visiškai priklauso „Irano Hind Shipping Company“, o pastarosios didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL. Todėl bendrovę „ISI Maritime Limited“ (Malta) kontroliuoja IRISL. JT nustatė, kad „Irano Hind Shipping Company“ nuosavybės teise priklauso IRISL, yra jos kontroliuojama arba veikia jos vardu. | 2013 11 27 |
| 10. | „Khazar Shipping Lines“ (Bandar Anzali) | End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145. | „Khazar Shipping Lines“
  nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 11. | „Marble Shipping Limited“
  (Malta) | 143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta;
  registracijos Nr. C 41949 | „Marble Shipping Limited“ (Malta) nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |
| 12. | „Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company“
  (dar žinoma kaip „Safiran Payam Darya Shipping Lines“, „SAPID Shipping Company“) | 33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheranas, Iranas. | „Safiran Payam Darya (SAPID)“ tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu. | 2013 11 27 |
| 13. | „Shipping Computer Services Company“
  (SCSCOL) | No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheranas, Iranas. | Bendrovę „Shipping Computer Services Company“ kontroliuoja IRISL. | 2013 11 27 |
| 14. | „Soroush Saramin Asatir“ (SSA)
  (dar žinoma kaip „Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company“, „Rabbaran Omid Darya Ship Management Company“, „Sealeaders“) | No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheranas, Iranas. | „Soroush Saramin Asatir“ (SSA) eksploatuoja ir valdo tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu ir jai teikia esmines paslaugas. | 2013 11 27 |
| 15. | „South Way Shipping Agency Co. Ltd“
  (dar žinoma kaip „Hoopad Darya Shipping Agent“) | Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheranas, Iranas;
  Bandar Abbas filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iranas;
  Imam Khomieni filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iranas;
  Khorramshahr filialas: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iranas;
  Assaluyeh filialas: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iranas;
  Chabahar filialas: adresas nežinomas;
  Bushehr filialas: adresas nežinomas. | „South Way Shipping Agency Co Ltd“ IRISL vardu valdo konteinerių terminalo operacijas Irane ir teikia laivyno personalo paslaugas Bandar Abbas. Taigi, „South Way Shipping Agency Co Ltd“ veikia IRISL vardu. | 2013 11 27 |
| 16. | „Valfajr 8th Shipping Line“
  (dar žinoma kaip „Valjafr 8th Shipping Line“, Valfajr) | No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155
  Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheranas, Iranas;
  Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheranas, Iranas. | „Valfajr 8th Shipping Line“ nuosavybės teise priklauso IRISL. | 2013 11 27 |

Pavadinimas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

Irano Islamo Respublikos laivybos linijos (IRISL) (angl. Islamic Republic of Iran shipping Lines, IRISL)

No. 37, Aseman Tower (Sky Tower), Sayyade Shirazee Square, Pasdaran Ave., PO Box 19395-1311, Teheranas, Iranas;

IRISL IMO numeriai: 9051624; 9465849; 7632826; 7632814; 9465760; 8107581; 9226944; 7620550; 9465863; 9226956; 7375363; 9465758; 9270696; 9193214; 8107579; 9193197; 8108559; 8105284; 9465746; 9346524; 9465851; 8112990

IRISL dalyvavo vežant su ginklais susijusias medžiagas iš Irano, pažeidžiant JT ST rezoliucijos 1747(2007) 5 punktą. 2009 m. JT Saugumo Tarybos Sankcijų Iranui komitetui buvo pranešta apie tris aiškius pažeidimus.

2013 11 27

2.

„Bushehr Shipping Company Limited“ (dar žinoma kaip „Bimeh Iran“)

143/1 Tower Road Sliema, Slm 1604, Malta;

Registracijos Nr.: C 37422; c/o Hafiz Darya Shipping Company, No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas;

IMO Nr. 9270658

„Bushehr Shipping Company Limited“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

3.

„Hafiz Darya Shipping Lines“ (HDSL)

(dar žinoma kaip „HDS Lines“)

No. 60, Ehteshamiyeh Square, 7th Neyestan Street, Pasdaran Avenue, Teheranas, Iranas.

HDSL tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, HDSL veikia IRISL vardu.

2013 11 27

4.

„Irano Misr Shipping Company“

(dar žinoma kaip „Nefertiti Shipping“)

6, El Horeya Rd., El Attarein, Aleksandrija, Egiptas;

Inside Damietta Port, New Damietta City, Damietta, Egiptas;

403, El NahdaSt., Port Said, Port Saidas, Egiptas.

„Irano Misr Shipping Company“, veikdama kaip IRISL agentė Egipte, teikia esmines paslaugas IRISL.

2013 11 27

5.

„Irinvestship Ltd“

10 Greycoat Place, London SW1P 1SB, Jungtinė Karalystė;

Įmonės įregistravimo numeris # 41101 79

„Irinvestship Ltd“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

6.

„IRISL (Malta) Ltd“

Flat 1, 143 Tower Road, Sliema SLM 1604, Malta;

registracijos Nr.: C 33735

„IRISL (Malta) Ltd“ didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL ir yra valdoma per „IRISL Europe GmbH“, kuri savo ruožtu nuosavybės teise priklauso IRISL. Taigi, bendrovę „IRISL Malta Ltd“ kontroliuoja IRISL.

2013 11 27

7.

„IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas)

Schottweg 5, 22087 Hamburgas, Vokietija;

PVM mokėtojo kodas DE217283818

Registracijos Nr. HRB 81573

„IRISL Europe GmbH“ (Hamburgas) nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

8.

„IRISL Marine Services and Engineering Company“

Sarbandar Gas Station PO Box 199, Bandar Imam Khomeini, Iranas;

Karim Khan Zand Avenue (arba: Karimkhan Avenue), Iran Shahr Shomai (arba: Northern Iranshahr Street), No 221, Teheranas, Iranas;

Shahaid Rajaee Port Road, Kilometer of 8, Before Tavanir Power Station, Bandar Abbas, Iranas.

Bendrovę „IRISL Marine Services and Engineering Company“ kontroliuoja IRISL.

2013 11 27

9.

„ISI Maritime Limited“ (Malta)

147/1 St. Lucia Street, Valetta, Vlt 1185, Malta;

registracijos Nr. C 28940

c/o IranoHind Shipping Co. Ltd., Mehrshad Street, Sedaghat St., opp. Park Mellat vali-e-asr Ave., Teheranas, Iranas

„ISI Maritime Limited“ (Malta) nuosavybės teise visiškai priklauso „Irano Hind Shipping Company“, o pastarosios didžioji dalis nuosavybės teise priklauso IRISL. Todėl bendrovę „ISI Maritime Limited“ (Malta) kontroliuoja IRISL. JT nustatė, kad „Irano Hind Shipping Company“ nuosavybės teise priklauso IRISL, yra jos kontroliuojama arba veikia jos vardu.

2013 11 27

10.

„Khazar Shipping Lines“ (Bandar Anzali)

End of Shahid Mostafa, Khomeini St., Tohid Square, Bandar Anzali 1711-324, Iran, P.O. Box 43145.

„Khazar Shipping Lines“

nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

11.

„Marble Shipping Limited“

(Malta)

143/1 Tower Road, Sliema, Slm 1604, Malta;

registracijos Nr. C 41949

„Marble Shipping Limited“ (Malta) nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

12.

„Safiran Payam Darya (SAPID) Shipping Company“

(dar žinoma kaip „Safiran Payam Darya Shipping Lines“, „SAPID Shipping Company“)

33241 - Narenjestan 8th ST, Artesh Blvd, Aghdasieh, PO Box 19635-1116, Teheranas, Iranas.

„Safiran Payam Darya (SAPID)“ tikrojo savininko teisėmis perėmė tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu.

2013 11 27

13.

„Shipping Computer Services Company“

(SCSCOL)

No 37, Asseman, Shahid Sayyad Shirazees Ave, P.O. Box 1587553-1351, Teheranas, Iranas.

Bendrovę „Shipping Computer Services Company“ kontroliuoja IRISL.

2013 11 27

14.

„Soroush Saramin Asatir“ (SSA)

(dar žinoma kaip „Soroush Sarzamin Asatir Ship Management Company“, „Rabbaran Omid Darya Ship Management Company“, „Sealeaders“)

No 14 (alt. 5), Shabnam Alley, Fajr Street, Shahid Motahhari Avenue, PO Box 196365-1114, Teheranas, Iranas.

„Soroush Saramin Asatir“ (SSA) eksploatuoja ir valdo tam tikrus „Islamic Republic of Iran Shipping Lines“ (IRISL) laivus. Taigi, ši bendrovė veikia IRISL vardu ir jai teikia esmines paslaugas.

2013 11 27

15.

„South Way Shipping Agency Co. Ltd“

(dar žinoma kaip „Hoopad Darya Shipping Agent“)

Hoopad Darya Shipping Agency Company, No 101, Shabnam Alley, Ghaem Magham Street, Teheranas, Iranas;

Bandar Abbas filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building, Imam Khomeini Blvd, Bandar Abbas, Iranas;

Imam Khomieni filialas: Hoopad Darya Shipping Agency building B.I.K. port complex, Bandar Imam Khomeini, Iranas;

Khorramshahr filialas: Flat no.2-2nd floor, SSL Building, Coastal Blvd, between City Hall and Post Office, Khorramshahr, Iranas;

Assaluyeh filialas: Opposite to city post office, no.2 telecommunication center, Bandar Assaluyeh, Iranas;

Chabahar filialas: adresas nežinomas;

Bushehr filialas: adresas nežinomas.

„South Way Shipping Agency Co Ltd“ IRISL vardu valdo konteinerių terminalo operacijas Irane ir teikia laivyno personalo paslaugas Bandar Abbas. Taigi, „South Way Shipping Agency Co Ltd“ veikia IRISL vardu.

2013 11 27

16.

„Valfajr 8th Shipping Line“

(dar žinoma kaip „Valjafr 8th Shipping Line“, Valfajr)

No 119, Corner Shabnam Alley, Shoaa Square, Ghaem Magam Farahani, Tehran, Iran P.O. Box 15875/4155

Abyar Alley, Corner of Shahid Azodi St. & Karim Khan Zand Ave., Teheranas, Iranas;

Shahid Azodi St., Karim Khan Zand Ave., Abiar Alley, PO Box 4155, Teheranas, Iranas.

„Valfajr 8th Shipping Line“ nuosavybės teise priklauso IRISL.

2013 11 27

II.   Sprendimo 2010/413/BUSP II priede pateiktas įrašas apie toliau nurodytą subjektą pakeičiamas toliau pateiktu įrašu

I.   Asmenys ir subjektai, dalyvaujantys branduolinėje arba su balistinėmis raketomis susijusioje veikloje, bei asmenys ir subjektai, teikiantys paramą Irano Vyriausybei

B.   Subjektai

| | Pavadinimas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | „MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants“ | P.O. Box 14395-1359, Teheranas, Iranas | Pavaldi AEOI ir „Novin Energy“ (abi įtrauktos į sąrašą pagal JT ST rezoliuciją 1737). Dalyvauja kuriant branduolinius reaktorius. | 2010 7 26 |

Pavadinimas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

1.

„MASNA (Modierat Saakht Niroogahye Atomi Iran) Managing Company for the Construction of Nuclear Power Plants“

P.O. Box 14395-1359, Teheranas, Iranas

Pavaldi AEOI ir „Novin Energy“ (abi įtrauktos į sąrašą pagal JT ST rezoliuciją 1737). Dalyvauja kuriant branduolinius reaktorius.

2010 7 26

---

| 27.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 316/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 316/50

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/861/EB dėl pereinamojo laikotarpio priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, taikomų reikalavimų neatitinkančiam žaliam pienui tam tikrose Bulgarijos pieno perdirbimo įmonėse

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 8031)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/686/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 853/2004 maisto tvarkymo subjektams nustatyti konkretūs gyvūninių maisto produktų higienos reikalavimai. Jie apima žalio pieno ir pieno gaminių higienos reikalavimus; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 853/2004 maisto tvarkymo subjektams nustatyti konkretūs gyvūninių maisto produktų higienos reikalavimai. Jie apima žalio pieno ir pieno gaminių higienos reikalavimus;

| (2) | Komisijos sprendime 2009/861/EB (2) numatytos tam tikros nuostatos, leidžiančios tame sprendime išvardytoms pieno perdirbimo įmonėms nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriaus II ir III poskyriuose nustatytų reikalavimų. Tas sprendimas taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendime 2009/861/EB (2) numatytos tam tikros nuostatos, leidžiančios tame sprendime išvardytoms pieno perdirbimo įmonėms nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo IX skirsnio I skyriaus II ir III poskyriuose nustatytų reikalavimų. Tas sprendimas taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | todėl tam tikros Sprendimo 2009/861/EB I priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės, nukrypdamos nuo atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatų, gali perdirbti reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį pieną, jei reikalavimus atitinkantis ir jų neatitinkantis pienas perdirbami atskirose gamybos linijose. Be to, tam tikros to sprendimo II priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės gali perdirbti reikalavimų neatitinkantį pieną be atskirų gamybos linijų; |
| --- | --- |

(3)

todėl tam tikros Sprendimo 2009/861/EB I priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės, nukrypdamos nuo atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatų, gali perdirbti reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį pieną, jei reikalavimus atitinkantis ir jų neatitinkantis pienas perdirbami atskirose gamybos linijose. Be to, tam tikros to sprendimo II priede išvardytos pieno perdirbimo įmonės gali perdirbti reikalavimų neatitinkantį pieną be atskirų gamybos linijų;

| (4) | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Bulgarija išsiuntė Komisijai peržiūrėtą ir atnaujintą tokių pieno perdirbimo įmonių sąrašą; |
| --- | --- |

(4)

2013 m. rugpjūčio 12 d. Bulgarija išsiuntė Komisijai peržiūrėtą ir atnaujintą tokių pieno perdirbimo įmonių sąrašą;

| (5) | iš šio sąrašo išbrauktos įmonės, kurių pozicijos Sprendimo 2009/861/EB I priedo lentelėje yra Nr. 1 (BG 0412010 „Bi Si Si Handel“ OOD), Nr. 4 (BG 2012020 „Yotovi“ OOD) ir Nr. 5 (BG 2512020 „Mizia-Milk“ OOD), nes šiuo metu joms leidžiama perdirbti tik reikalavimus atitinkantį pieną, tiekiamą Sąjungos vidaus rinkai; |
| --- | --- |

(5)

iš šio sąrašo išbrauktos įmonės, kurių pozicijos Sprendimo 2009/861/EB I priedo lentelėje yra Nr. 1 (BG 0412010 „Bi Si Si Handel“ OOD), Nr. 4 (BG 2012020 „Yotovi“ OOD) ir Nr. 5 (BG 2512020 „Mizia-Milk“ OOD), nes šiuo metu joms leidžiama perdirbti tik reikalavimus atitinkantį pieną, tiekiamą Sąjungos vidaus rinkai;

| (6) | be to, šiuo metu Sprendimo 2009/861/EB III priede nurodytos 4 įmonės buvo išbrauktos, nes joms leista pateikti pieno produktus Sąjungos vidaus rinkai, kadangi jos naudoja tik reikalavimus atitinkantį pieną. Šių įmonių pozicijos Sprendimo 2009/861/EB II priedo lentelėje yra Nr. 8 (1312023 „Inter-D“ OOD), Nr. 71 (BG 2512001 „Mladost -2002“ OOD), Nr. 91 (BG 2012019 „Hemus-Milk komers“ OOD) ir Nr. 95 (2712005 „Nadezhda“ OOD); |
| --- | --- |

(6)

be to, šiuo metu Sprendimo 2009/861/EB III priede nurodytos 4 įmonės buvo išbrauktos, nes joms leista pateikti pieno produktus Sąjungos vidaus rinkai, kadangi jos naudoja tik reikalavimus atitinkantį pieną. Šių įmonių pozicijos Sprendimo 2009/861/EB II priedo lentelėje yra Nr. 8 (1312023 „Inter-D“ OOD), Nr. 71 (BG 2512001 „Mladost -2002“ OOD), Nr. 91 (BG 2012019 „Hemus-Milk komers“ OOD) ir Nr. 95 (2712005 „Nadezhda“ OOD);

| (7) | be to, Bulgarija pranešė Komisijai, kad įsigaliojus Sprendimui 2009/861/EB gerokai padidėjo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 reikalavimus atitinkančio žalio pieno, pristatyto į tos valstybės narės pieno perdirbimo įmones, dalis. Bulgarija taip pat parengė veiksmų planą, kuriuo siekiama, kad visa pieno gamybos grandinė toje valstybėje narėje atitiktų Sąjungos taisykles; |
| --- | --- |

(7)

be to, Bulgarija pranešė Komisijai, kad įsigaliojus Sprendimui 2009/861/EB gerokai padidėjo Reglamento (EB) Nr. 853/2004 reikalavimus atitinkančio žalio pieno, pristatyto į tos valstybės narės pieno perdirbimo įmones, dalis. Bulgarija taip pat parengė veiksmų planą, kuriuo siekiama, kad visa pieno gamybos grandinė toje valstybėje narėje atitiktų Sąjungos taisykles;

| (8) | tačiau pagal Bulgarijos ataskaitas, pateiktas remiantis Sprendimo 2009/861/EB 5 straipsniu ir 2013 m. rugpjūčio 1 d. šios valstybės narės Komisijai pateikta informacija, Bulgarijos pieno sektoriaus padėtis vis dar nevisiškai atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 reikalavimus; |
| --- | --- |

(8)

tačiau pagal Bulgarijos ataskaitas, pateiktas remiantis Sprendimo 2009/861/EB 5 straipsniu ir 2013 m. rugpjūčio 1 d. šios valstybės narės Komisijai pateikta informacija, Bulgarijos pieno sektoriaus padėtis vis dar nevisiškai atitinka Reglamento (EB) Nr. 853/2004 reikalavimus;

| (9) | atsižvelgiant į Bulgarijos pastangas, kad jos pieno sektorius atitiktų Sąjungos taisykles, ir į tai, kad nuo 2009 m. nuolat mažėja ūkių, kuriuose gaminamas reikalavimų neatitinkantis pienas, tikslinga Sprendime 2009/861/EB numatytų priemonių taikymą pratęsti iki 2015 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į Bulgarijos pastangas, kad jos pieno sektorius atitiktų Sąjungos taisykles, ir į tai, kad nuo 2009 m. nuolat mažėja ūkių, kuriuose gaminamas reikalavimų neatitinkantis pienas, tikslinga Sprendime 2009/861/EB numatytų priemonių taikymą pratęsti iki 2015 m. gruodžio 31 d.;

| (10) | Bulgarija turėtų Komisijai reguliariai teikti naujausią informaciją apie pasiektą pažangą kaip įrodymą, kad atitiktį Sąjungos kriterijams ji galės pasiekti prieš pasibaigiant šiuo sprendimu pratęstam Sprendimo 2009/861/EB taikymo laikotarpiui; |
| --- | --- |

(10)

Bulgarija turėtų Komisijai reguliariai teikti naujausią informaciją apie pasiektą pažangą kaip įrodymą, kad atitiktį Sąjungos kriterijams ji galės pasiekti prieš pasibaigiant šiuo sprendimu pratęstam Sprendimo 2009/861/EB taikymo laikotarpiui;

| (11) | todėl Sprendimas 2009/861/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(11)

todėl Sprendimas 2009/861/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (12) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2009/861/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnyje data „2013 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

1.

2 straipsnyje data „2013 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“

| 2. | 3 straipsnyje data „2013 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

2.

3 straipsnyje data „2013 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“

| 3. | įterpiamas šis 4a straipsnis:
  „4a straipsnis
  1.   Bulgarija imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad ūkių, gaminančių reikalavimų neatitinkantį pieną, skaičius sumažėtų taip:






  a) | iki 2014 m. lapkričio 30 d. – bent 30 % palyginti su tokių gamybos ūkių skaičiumi, kuris buvo užregistruotas 2013 m. rugsėjo 1 d.; |
| --- | --- | --- |

3.

įterpiamas šis 4a straipsnis:

„4a straipsnis

1.   Bulgarija imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad ūkių, gaminančių reikalavimų neatitinkantį pieną, skaičius sumažėtų taip:

a)

iki 2014 m. lapkričio 30 d. – bent 30 % palyginti su tokių gamybos ūkių skaičiumi, kuris buvo užregistruotas 2013 m. rugsėjo 1 d.;

| b) | iki 2015 m. gegužės 31 d. – bent 60 % palyginti su tokių gamybos ūkių skaičiumi, kuris buvo užregistruotas 2013 m. rugsėjo 1 d. |
| --- | --- |

b)

iki 2015 m. gegužės 31 d. – bent 60 % palyginti su tokių gamybos ūkių skaičiumi, kuris buvo užregistruotas 2013 m. rugsėjo 1 d.

2.   Bulgarijai nepasiekus 1 dalyje nurodytų ūkių skaičiaus sumažinimo tikslų, Komisija imasi reikiamų priemonių.“

| 4. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  1.   Bulgarija teikia Komisijai ataskaitas apie priemones, kurių imtasi pagal 4a straipsnio 1 dalį, ir apie pažangą, padarytą užtikrinant, kad Reglamentą (EB) Nr. 853/2004 atitiktų:






  a) | reikalavimų neatitinkantį pieną gaminantys gamybos ūkiai; |
| --- | --- | --- |

4.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Bulgarija teikia Komisijai ataskaitas apie priemones, kurių imtasi pagal 4a straipsnio 1 dalį, ir apie pažangą, padarytą užtikrinant, kad Reglamentą (EB) Nr. 853/2004 atitiktų:

a)

reikalavimų neatitinkantį pieną gaminantys gamybos ūkiai;

| b) | reikalavimų neatitinkančio pieno surinkimo ir vežimo sistema. |
| --- | --- |

b)

reikalavimų neatitinkančio pieno surinkimo ir vežimo sistema.

2014 m. ataskaitos Komisijai pateikiamos ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. ir 2014 m. gruodžio 31 d., o 2015 m. ataskaitos – ne vėliau kaip 2015 m. gegužės 31 d. ir 2015 m. spalio 31 d.

Ataskaitos teikiamos III priede nurodyta forma.

2.   Komisija atidžiai stebi pažangą, daromą įgyvendinant I ir II prieduose išvardytų įmonių perdirbtam žaliam pienui taikomus Reglamento (EB) Nr. 853/2004 reikalavimus.“

| 5. | 6 straipsnyje data „2013 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“ |
| --- | --- |

5.

6 straipsnyje data „2013 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“

| 6. | I ir II priedai pakeičiami šio sprendimo priede pateikiamu tekstu. |
| --- | --- |

6.

I ir II priedai pakeičiami šio sprendimo priede pateikiamu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 25 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

1

(2)  OL L 314, 2009 12 1, p. 83.

2

---

PRIEDAS

I PRIEDAS

2 straipsnyje nurodytų pieno įmonių, kurioms leista perdirbti reikalavimus atitinkantį ir jų neatitinkantį pieną, sąrašas

| Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 0612027 | „Mlechen ray - 2“ EOOD | gr. Vratsa
  kv. „Bistrets“ |
| 2 | BG 0612043 | ET „Zorov- 91 - Dimitar Zorov“ | gr. Vratsa
  Mestnost „Parshevitsa“ |
| 3 | BG 2112001 | „Rodopeya - Belev“ EOOD | Ul. „Trakya“ 20 Smolyan |
| 4 | BG 1212001 | „S i S - 7“ EOOD | gr. Montana |
| „Vrachansko shose“ 1 |

Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas

1

BG 0612027

„Mlechen ray - 2“ EOOD

gr. Vratsa

kv. „Bistrets“

2

BG 0612043

ET „Zorov- 91 - Dimitar Zorov“

gr. Vratsa

Mestnost „Parshevitsa“

3

BG 2112001

„Rodopeya - Belev“ EOOD

Ul. „Trakya“ 20 Smolyan

4

BG 1212001

„S i S - 7“ EOOD

gr. Montana

„Vrachansko shose“ 1

5

BG 2812003

„Balgarski yogurt“ OOD

s. Veselinovo,

obl. Yambolska

II PRIEDAS

3 straipsnyje nurodytų pieno įmonių, kurioms leista perdirbti reikalavimų neatitinkantį pieną, sąrašas

| Nr. | Veterinarinis Nr. | Įmonės pavadinimas | Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | BG 2412037 | „Stelimeks“ EOOD | s. Asen |
| 2 | 0912015 | „Anmar“ OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 3 | 0912016 | OOD „Persenski“ | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 4 | 1012014 | ET „Georgi Gushterov DR“ | s. Yahinovo |
| 5 | 1012018 | „Evro miyt end milk“ EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 6 | 1112017 | ET „Rima-Rumen Borisov“ | s. Vrabevo |
| 7 | 1612049 | „Alpina -Milk“ EOOD | s. Zhelyazno |
| 8 | 1612064 | OOD „Ikay“ | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 9 | 2112008 | MK „Rodopa milk“ | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 10 | 2412039 | „Penchev“ EOOD | gr. Chirpan |
| ul. „Septemvriytsi“ 58 |

Nr.

Veterinarinis Nr.

Įmonės pavadinimas

Miestas/gatvė arba gyvenvietė/regionas

1

BG 2412037

„Stelimeks“ EOOD

s. Asen

2

0912015

„Anmar“ OOD

s. Padina

obsht. Ardino

3

0912016

OOD „Persenski“

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

4

1012014

ET „Georgi Gushterov DR“

s. Yahinovo

5

1012018

„Evro miyt end milk“ EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

6

1112017

ET „Rima-Rumen Borisov“

s. Vrabevo

7

1612049

„Alpina -Milk“ EOOD

s. Zhelyazno

8

1612064

OOD „Ikay“

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

9

2112008

MK „Rodopa milk“

s. Smilyan

obsht. Smolyan

10

2412039

„Penchev“ EOOD

gr. Chirpan

ul. „Septemvriytsi“ 58

11

2512021

„Keya-Komers-03“ EOOD

s. Svetlen

12

0112014

ET „Veles-Kostadin Velev“

| gr. Razlog |
| --- |
| ul. „Golak“ 14 |

gr. Razlog

ul. „Golak“ 14

13

2312041

„Danim-D.Stoyanov“ EOOD

gr. Elin Pelin

m-st Mansarovo

14

0712001

„Ben Invest“ OOD

s. Kostenkovtsi

obsht. Gabrovo

15

1512012

ET „Ahmed Tatarla“

s. Dragash voyvoda,

obsht. Nikopol

16

2212027

„Ekobalkan“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| bul. „Evropa“ 138 |

gr. Sofia

bul. „Evropa“ 138

17

2312030

ET „Favorit- D.Grigorov“

s. Aldomirovtsi

18

2312031

ET „Belite kamani“

s. Dragotintsi

19

BG 1512033

ET „Voynov-Ventsislav Hristakiev“

s. Milkovitsa

obsht. Gulyantsi

20

BG 1512029

„Lavena“ OOD

s. Dolni Dębnik

obl. Pleven

21

BG 1612028

ET „Slavka Todorova“

s. Trud

obsht. Maritsa

22

BG 1612051

ET „Radev-Radko Radev“

s. Kurtovo Konare

obl. Plovdiv

23

BG 1612066

„Lakti ko“ OOD

s. Bogdanitza

24

BG 2112029

ET „Karamfil Kasakliev“

gr. Dospat

25

BG 0912004

„Rodopchanka“ OOD

s. Byal izvor

obsht. Ardino

26

0112003

ET „Vekir“

s. Godlevo

27

0112013

ET „Ivan Kondev“

gr. Razlog

Stopanski dvor

28

0212037

„Megakomers“ OOD

s. Lyulyakovo

obsht. Ruen

29

0512003

SD „LAF-Velizarov i sie“

s. Dabravka

obsht. Belogradchik

30

0612035

OOD „Nivego“

s. Chiren

31

0612041

ET „Ekoprodukt-Megiya- Bogorodka Dobrilova“

| gr. Vratsa |
| --- |
| ul. „Ilinden“ 3 |

gr. Vratsa

ul. „Ilinden“ 3

32

0612042

ET „Mlechen puls - 95 - Tsvetelina Tomova“

gr. Krivodol

ul. „Vasil Levski“

33

1012008

„Kentavar“ OOD

s. Konyavo

obsht. Kyustendil

34

1212031

„ADL“ OOD

s. Vladimirovo

obsht. Boychinovtsi

35

1512006

„Mandra“ OOD

s. Obnova

obsht. Levski

36

1512008

ET „Petar Tonovski-Viola“

| gr. Koynare |
| --- |
| ul. „Hr.Botev“ 14 |

gr. Koynare

ul. „Hr.Botev“ 14

37

1512010

ET „Militsa Lazarova-90“

| gr. Slavyanovo, |
| --- |
| ul. „Asen Zlatarev“ 2 |

gr. Slavyanovo,

ul. „Asen Zlatarev“ 2

38

1612024

SD „Kostovi - EMK“

| gr. Saedinenie |
| --- |
| ul. Karavelov“ 5 |

gr. Saedinenie

ul. Karavelov“ 5

39

1612043

ET „Dimitar Bikov“

s. Karnare

obsht. „Sopot“

40

1712046

ET „Stem-Tezdzhan Ali“

| gr. Razgrad |
| --- |
| ul. „Knyaz Boris“ 23 |

gr. Razgrad

ul. „Knyaz Boris“ 23

41

2012012

ET „Olimp-P.Gurtsov“

gr. Sliven

m-t „Matsulka“

42

2112003

„Milk- inzhenering“ OOD

| gr. Smolyan |
| --- |
| ul. „Chervena skala“ 21 |

gr. Smolyan

ul. „Chervena skala“ 21

43

2112027

„Keri“ OOD

s. Borino,

obsht. Borino

44

2312023

„Mogila“ OOD

| gr. Godech, |
| --- |
| ul. „Ruse“ 4 |

gr. Godech,

ul. „Ruse“ 4

45

2512018

„Biomak“ EOOD

| gr. Omurtag |
| --- |
| ul. „Rodopi“ 2 |

gr. Omurtag

ul. „Rodopi“ 2

46

2712013

„Ekselans“ OOD

s. Osmar,

obsht. V. Preslav

47

2812018

ET „Bulmilk-Nikolay Nikolov“

s. General Inzovo,

obl. Yambolska

48

2812010

ET „Mladost-2-Yanko Yanev“

| gr. Yambol, |
| --- |
| ul. „Yambolen” 13 |

gr. Yambol,

ul. „Yambolen” 13

49

BG 1012020

ET „Petar Mitov-Universal“

s. Gorna Grashtitsa

obsht. Kyustendil

50

BG 1112016

Mandra „IPZHZ“

| gr. Troyan |
| --- |
| ul. „V. Levski“ 281 |

gr. Troyan

ul. „V. Levski“ 281

51

BG 1712042

ET „Madar“

s. Terter

52

BG 0912011

ET „Alada-Mohamed Banashak“

s. Byal izvor

obsht. Ardino

53

1112026

„ABLAMILK“ EOOD

| gr. Lukovit |
| --- |
| ul. „Yordan Yovkov“ 13 |

gr. Lukovit

ul. „Yordan Yovkov“ 13

54

1312005

„Ravnogor“ OOD

s. Ravnogor

55

1712010

„Bulagrotreyd-chastna kompaniya“ EOOD

s. Yuper

Industrialen kvartal

56

2012011

ET „Ivan Gardev 52“

| gr. Kermen |
| --- |
| ul. „Hadzhi Dimitar“ 2 |

gr. Kermen

ul. „Hadzhi Dimitar“ 2

57

2012024

ET „Denyo Kalchev 53“

| gr. Sliven |
| --- |
| ul. „Samuilovsko shose“ 17 |

gr. Sliven

ul. „Samuilovsko shose“ 17

58

2112015

OOD „Rozhen Milk“

s. Davidkovo,

obsht. Banite

59

2112026

ET „Vladimir Karamitev“

s. Varbina

obsht. Madan

60

2312007

ET „Agropromilk“

| gr. Ihtiman |
| --- |
| ul. „P.Slaveikov“ 19 |

gr. Ihtiman

ul. „P.Slaveikov“ 19

61

BG 1812008

„Vesi“ OOD

s. Novo selo

62

BG 2512003

„Si Vi Es“ OOD

gr. Omurtag

Promishlena zona

63

BG 2612034

ET „Eliksir-Petko Petev“

s. Gorski izvor

64

0812030

„FAMA“ AD

| gr. Dobrich |
| --- |
| bul. „Dobrudzha“ 2 |

gr. Dobrich

bul. „Dobrudzha“ 2

65

0912003

„Koveg-mlechni produkti“ OOD

gr. Kardzhali

Promishlena zona

66

1412015

ET „Boycho Videnov - Elbokada 2000“

s. Stefanovo

obsht. Radomir

67

1712017

„Diva 02“ OOD

gr. Isperih

ul. „An.Kanchev“

68

1712037

ET „Ali Isliamov“

s. Yasenovets

69

1712043

„Maxima milk“ OOD

s. Samuil

70

2012010

„Saray“ OOD

s. Mokren

71

2012032

„Kiveks“ OOD

s. Kovachite

72

2012036

„Minchevi“ OOD

s. Korten

73

2212009

„Serdika -94“ OOD

gr. Sofia

kv. Zheleznitza

74

2312028

ET „Sisi Lyubomir Semkov“

s. Anton

75

2312033

„Balkan spetsial“ OOD

s. Gorna Grashtitsa

76

2312039

EOOD „Laktoni“

s. Ravno pole,

obl. Sofiyska

77

2412040

„Inikom“ OOD

| gr. Galabovo |
| --- |
| ul. „G. S.Rakovski“ 11 |

gr. Galabovo

ul. „G. S.Rakovski“ 11

78

2512011

ET „Sevi 2000- Sevie Ibryamova“

s. Krepcha

obsht. Opaka

79

2612015

ET „Detelina 39“

s. Brod

80

2812002

„Arachievi“ OOD

s. Kirilovo,

obl. Yambolska’

81

BG 1612021

ET „Deni-Denislav Dimitrov-Ilias Islamov“

s. Briagovo

obsht. Gulyantsi

82

2012008

„Raftis“ EOOD

s. Byala

83

2112023

ET „Iliyan Isakov“

s. Trigrad

obsht. Devin

84

2312020

„MAH 2003“ EOOD

| gr. Etropole |
| --- |
| bul. „Al. Stamboliyski“ 21 |

gr. Etropole

bul. „Al. Stamboliyski“ 21

---