# Europeiska unionens L 14/2014

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2014.014.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 14 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången18 januari 2014 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2014.014.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 14

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången18 januari 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2014/15/EU |
| | * | Rådets beslut Gusp av den 18 november 2013 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 1 |
| | | Avtal mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser | 2 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 40/2014 av den 17 januari 2014 om godkännande av ett annat hälsopåstående om livsmedel än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa och om ändring av förordning (EU) nr 432/2012 (
  1
  ) | 8 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 41/2014 av den 17 januari 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 11 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/16/Gusp |
| | * | Beslut EUBAM Libyen/1/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 januari 2014 om om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen) | 13 |
| | | 2014/17/Gusp |
| | * | Beslut EUBAM Libyen/2/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 januari 2014 om godtagande av bidrag från tredjestater till Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen) | 15 |
| | | 2014/18/Gusp |
| | * | Beslut EUCAP Sahel Niger/1/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 januari 2014 om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger) | 16 |
| | | 2014/19/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 juni 2013 om statligt stöd nr SA.30753 (C 34/10) (f.d. N 140/10) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för kapplöpningsbolag
  [delgivet med nr C(2013) 3554]

   (
  1
  ) | 17 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2014/15/EU

*

Rådets beslut Gusp av den 18 november 2013 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

1

Avtal mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

2

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 40/2014 av den 17 januari 2014 om godkännande av ett annat hälsopåstående om livsmedel än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa och om ändring av förordning (EU) nr 432/2012 (
  1
  )

1

8

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 41/2014 av den 17 januari 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

11

BESLUT

2014/16/Gusp

*

Beslut EUBAM Libyen/1/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 januari 2014 om om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen)

13

2014/17/Gusp

*

Beslut EUBAM Libyen/2/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 januari 2014 om godtagande av bidrag från tredjestater till Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen)

15

2014/18/Gusp

*

Beslut EUCAP Sahel Niger/1/2014 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 14 januari 2014 om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger)

16

2014/19/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 juni 2013 om statligt stöd nr SA.30753 (C 34/10) (f.d. N 140/10) som Frankrike planerar att genomföra till förmån för kapplöpningsbolag
  [delgivet med nr C(2013) 3554]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 3554]

1

17

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/50/EU av den 22 oktober 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG ( EUT L 294 av den 6.11.2013 ) | 35 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/50/EU av den 22 oktober 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG ( EUT L 294 av den 6.11.2013 )

( EUT L 294 av den 6.11.2013 )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/1

---

RÅDETS BESLUT GUSP

av den 18 november 2013

om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

(2014/15/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37, jämförd med artikel 218.5 och 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Villkoren för tredjestaters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande; i stället för att fastställas från fall till fall för varje aktuell insats. |
| --- | --- |

(1)

Villkoren för tredjestaters deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser bör anges i ett avtal om fastställande av en ram för ett eventuellt sådant framtida deltagande; i stället för att fastställas från fall till fall för varje aktuell insats.

| (2) | Efter antagandet av rådets beslut av den 13 november 2012 om bemyndigande att inleda förhandlingar har unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik förhandlat fram ett avtal mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(2)

Efter antagandet av rådets beslut av den 13 november 2012 om bemyndigande att inleda förhandlingar har unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik förhandlat fram ett avtal mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (nedan kallat avtalet).

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för unionen.

Artikel 3

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 16.1 i avtalet (1).

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 november 2013.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

1

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/2

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Georgien om fastställande av en ram för Georgiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser

EUROPEISKA UNIONEN (nedan kallad unionen eller EU),

å ena sidan,

och

GEORGIEN,

å andra sidan, nedan kallade parterna,

HAR ENATS OM FÖLJANDE

AV FÖLJANDE SKÄL:

| (1) | Unionen får besluta att vidta åtgärder på krishanteringens område, inbegripet fredsbevarande eller humanitära insatser. |
| --- | --- |

(1)

Unionen får besluta att vidta åtgärder på krishanteringens område, inbegripet fredsbevarande eller humanitära insatser.

| (2) | Unionen kommer att besluta huruvida tredjestater kommer att inbjudas att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats. Georgien kan tacka ja till unionens inbjudan och erbjuda ett bidrag. I sådana fall kommer unionen att besluta huruvida detta föreslagna bidrag ska accepteras. |
| --- | --- |

(2)

Unionen kommer att besluta huruvida tredjestater kommer att inbjudas att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats. Georgien kan tacka ja till unionens inbjudan och erbjuda ett bidrag. I sådana fall kommer unionen att besluta huruvida detta föreslagna bidrag ska accepteras.

| (3) | Villkoren för Georgiens deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser bör fastställas i ett avtal om fastställande av en ram för ett sådant eventuellt framtida deltagande i stället för att fastställas från fall till fall för varje enskild insats. |
| --- | --- |

(3)

Villkoren för Georgiens deltagande i EU-ledda krishanteringsinsatser bör fastställas i ett avtal om fastställande av en ram för ett sådant eventuellt framtida deltagande i stället för att fastställas från fall till fall för varje enskild insats.

| (4) | Ett sådant avtal bör inte påverka självständigheten i unionens beslutsfattande och bör inte påverka det faktum att Georgiens beslut att i enlighet med sitt rättssystem delta i en EU-ledd krishanteringsinsats fattas från fall till fall. |
| --- | --- |

(4)

Ett sådant avtal bör inte påverka självständigheten i unionens beslutsfattande och bör inte påverka det faktum att Georgiens beslut att i enlighet med sitt rättssystem delta i en EU-ledd krishanteringsinsats fattas från fall till fall.

| (5) | Ett sådant avtal bör endast avse framtida EU-ledda krishanteringsinsatser och bör inte påverka några befintliga avtal som reglerar Georgiens deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats som redan har inletts. |
| --- | --- |

(5)

Ett sådant avtal bör endast avse framtida EU-ledda krishanteringsinsatser och bör inte påverka några befintliga avtal som reglerar Georgiens deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats som redan har inletts.

HÄRIGENOM AVTALAS FÖLJANDE.

AVSNITT I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Beslut som rör deltagande

1.   Efter ett beslut av unionen att inbjuda Georgien att delta i en EU-ledd krishanteringsinsats och när Georgien har beslutat att delta i den ska Georgien lämna information om sitt föreslagna bidrag till unionen.

2.   Unionens bedömning av Georgiens föreslagna bidrag ska genomföras i samråd med den senare.

3.   Unionen ska i ett tidigt skede ge Georgien en uppskattning av det sannolika bidraget till de gemensamma kostnaderna för insatsen i syfte att bistå Georgien vid utformningen av dess erbjudande.

4.   Unionen ska meddela resultatet av bedömningen till Georgien skriftligen i syfte att säkerställa landets deltagande i enlighet med bestämmelserna i detta avtal.

Artikel 2

Ramar

1.   Georgien ska på grundval av det beslut som fattas i enlighet med artikel 1.1 ställa sig bakom det rådsbeslut genom vilket Europeiska unionens råd beslutar att unionen ska genomföra en krishanteringsinsats och varje annat beslut genom vilket Europeiska unionens råd beslutar att förlänga en EU-ledd krishanteringsinsats, i enlighet med bestämmelserna i detta avtal och de arrangemang som krävs för dess genomförande.

2.   Georgiens deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats ska inte påverka självständigheten i unionens beslutsfattande.

3.   Beslut om att avsluta insatsen ska fattas av unionen efter samråd med Georgien, om landet fortfarande deltar i den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen när insatsen avslutas.

Artikel 3

Status för personal och styrkor

1.   Statusen för den personal som utstationerats till en EU-ledd civil krishanteringsinsats och/eller för de styrkor som ställs till förfogande för en EU-ledd militär krishanteringsinsats från Georgien ska regleras av avtalet om statusen för styrkorna/uppdraget mellan unionen och den eller de stater i vilka insatsen genomförs, om ett sådant avtal har ingåtts.

2.   Statusen för personalen vid högkvarteret eller de ledningsenheter som finns utanför den eller de stater där den EU-ledda krishanteringsinsatsen genomförs ska regleras genom arrangemang mellan högkvarteret och de berörda ledningsenheterna och Georgiens behöriga myndigheter.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av det avtal om statusen för styrkorna/uppdraget som avses i punkt 1 ska Georgien utöva jurisdiktion över sin personal som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen. I de fall där Georgiens styrkor är verksamma ombord på en EU-medlemsstats fartyg eller luftfartyg ska den senare staten utöva jurisdiktion i enlighet med sina lagar och andra författningar.

4.   Georgien ska, utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 5 och med reservation för privilegier och immunitet som kan tillämpas, vara ansvarigt för att bemöta alla anspråk som är kopplade till landets deltagande i en EU-ledd krishanteringsinsats som kommer från eller rör någon georgisk medlem av personal och ska vara ansvarig för att vidta åtgärder, i synnerhet rättsliga eller disciplinära åtgärder, mot en medlem av sin personal i enlighet med georgisk lag.

5.   Parterna är eniga om att avstå från alla eventuella skadeståndsanspråk mot varandra, med undantag för avtalsgrundade anspråk, för skada på samt för förlust eller förstörelse av tillgångar som ägs eller handhas av endera parten eller för personskada eller dödsfall som drabbar någon parts personal till följd av tjänsteutövning i samband med verksamhet som omfattas av detta avtal, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

6.   Georgien åtar sig att avge en på ömsesidighet baserad förklaring om att Georgien avstår från att begära skadestånd från en annan stat som deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats där Georgien deltar och att avge förklaringen när detta avtal undertecknas.

7.   Unionen åtar sig att se till att EU-medlemsstaterna avger en förklaring om att de avstår från att begära skadestånd vid ett eventuellt framtida deltagande av Georgien i en EU-ledd krishanteringsinsats och att detta ska ske vid undertecknandet av detta avtal.

Artikel 4

Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Georgien ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter skyddas i enlighet med de säkerhetsbestämmelser för Europeiska unionens råd som återfinns i rådets beslut 2011/292/EG (1) och i enlighet med ytterligare riktlinjer som har utfärdats av de behöriga myndigheterna, inbegripet EU:s insatschef när det gäller en EU-ledd militär krishanteringsinsats eller uppdragschefen när det gäller en EU-ledd civil krishanteringsinsats.

2.   Efter att parterna har ingått ett avtal om säkerhetsförfaranden för utbytet av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska det avtalet tillämpas inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats.

AVSNITT II

BESTÄMMELSER OM DELTAGANDE I CIVILA KRISHANTERINGSINSATSER

Artikel 5

Personal som utstationerats till en EU-ledd civil krishanteringsinsats

1.   Georgien ska

| a) | se till att den personal som landet utstationerar till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen utför sitt uppdrag i enlighet med






  i) | det rådsbeslut och senare ändringar av det som avses i artikel 2.1, |
| --- | --- | --- |

a)

se till att den personal som landet utstationerar till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen utför sitt uppdrag i enlighet med

i)

det rådsbeslut och senare ändringar av det som avses i artikel 2.1,

| ii) | insatsplanen, |
| --- | --- |

ii)

insatsplanen,

| iii) | genomförandeåtgärderna, |
| --- | --- |

iii)

genomförandeåtgärderna,

| b) | i god tid underrätta uppdragschefen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) om alla ändringar avseende landets bidrag till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen, inklusive avslutande eller tillfälligt avbrytande av sitt deltagande. |
| --- | --- |

b)

i god tid underrätta uppdragschefen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) om alla ändringar avseende landets bidrag till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen, inklusive avslutande eller tillfälligt avbrytande av sitt deltagande.

2.   Personal som utstationeras till en EU-ledd civil krishanteringsinsats ska genomgå läkarundersökning, vaccineras och inneha friskintyg för tjänstgöringen som utfärdats av behörig myndighet från Georgien. Personal som utstationeras till den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen ska tillhandahålla en kopia av det intyget.

Artikel 6

Befälsordning

1.   Personal som utstationeras från Georgien ska fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart EU:s civila krishanteringsinsats bästa för ögonen.

2.   All georgisk personal som deltar i en EU-ledd krishanteringsinsats ska kvarstå under Georgiens övergripande befäl eller, när det gäller militär personal, fullt ut under Georgiens befäl.

3.   De nationella myndigheterna ska överföra den operativa ledningen till EU:s civila insatschef.

4.   EU:s civila insatschef ska ansvara för och utöva ledningen av den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen på strategisk nivå.

5.   Uppdragschefen ska ansvara för och utöva ledningen av den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen i insatsområdet och ansvara för den löpande verksamheten.

6.   Georgien ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de EU-medlemsstater som deltar i den, i enlighet med de rättsliga instrument som avses i artikel 2.1.

7.   Uppdragschefen ska ansvara för den disciplinära kontrollen över personalen inom den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen. Vid behov ska disciplinåtgärder vidtas av den berörda nationella myndigheten.

8.   Georgien ska utse en kontaktperson för den nationella kontingenten som ska företräda den nationella kontingenten inom insatsen. Kontaktpersonen ska avlägga rapport om nationella frågor till uppdragschefen och ansvara för kontingentens dagliga disciplin.

Artikel 7

Finansiella aspekter

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 ska Georgien ansvara för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen bortsett från de löpande kostnaderna enligt insatsens driftsbudget.

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den eller de stater där insatsen genomförs ska Georgien, när landets ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i det tillämpliga avtal om uppdragets status som avses i artikel 3.1.

Artikel 8

Bidrag till driftsbudgeten

1.   Georgien ska bidra till finansieringen av den EU-ledda civila krishanteringsinsatsens driftsbudget.

2.   Detta bidrag till driftsbudgeten ska beräknas på grundval av den av följande formler som resulterar i det lägre beloppet:

| a) | En andel av referensbeloppet som är proportionell mot Georgiens bruttonationalinkomsts (BNI) andel av den totala bruttonationalinkomsten för samtliga stater som bidrar till insatsens driftsbudget eller |
| --- | --- |

a)

En andel av referensbeloppet som är proportionell mot Georgiens bruttonationalinkomsts (BNI) andel av den totala bruttonationalinkomsten för samtliga stater som bidrar till insatsens driftsbudget eller

| b) | en andel av referensbeloppet för driftsbudgeten som är proportionell mot storleken på Georgiens personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen. |
| --- | --- |

b)

en andel av referensbeloppet för driftsbudgeten som är proportionell mot storleken på Georgiens personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen.

3.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 ska Georgien inte bidra till finansieringen av de dagtraktamenten som utbetalas till personal från EU-medlemsstaterna.

4.   Trots vad som sägs i punkt 1 ska unionen i princip undanta Georgien från finansiella bidrag till en särskild EU-ledd civil krishanteringsinsats när

| a) | Unionen beslutar att Georgien ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för insatsen eller |
| --- | --- |

a)

Unionen beslutar att Georgien ger ett avsevärt bidrag som är av grundläggande betydelse för insatsen eller

| b) | Georgien har en BNI per capita som inte överstiger BNI per capita i någon av EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Georgien har en BNI per capita som inte överstiger BNI per capita i någon av EU-medlemsstaterna.

5.   En överenskommelse om betalningen av bidrag från Georgien till driftsbudgeten för den EU-ledda civila krishanteringsinsatsen ska ingås mellan uppdragschefen och berörda förvaltningsmyndigheter i Georgien. Denna överenskommelse ska bland annat inbegripa bestämmelser om

| a) | storleken på det berörda finansiella bidraget, |
| --- | --- |

a)

storleken på det berörda finansiella bidraget,

| b) | arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och |
| --- | --- |

b)

arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och

| c) | revisionsförfarandet. |
| --- | --- |

c)

revisionsförfarandet.

AVSNITT III

BESTÄMMELSER OM DELTAGANDE I MILITÄRA KRISHANTERINGSINSATSER

Artikel 9

Deltagande i en EU-ledd militär krishanteringsinsats

1.   Georgien ska se till att dess styrkor och personal som deltar i en EU-ledd militär krishanteringsinsats utför sitt uppdrag i enlighet med

| a) | det rådsbeslut och senare ändringar av det som avses i artikel 2.1, |
| --- | --- |

a)

det rådsbeslut och senare ändringar av det som avses i artikel 2.1,

| b) | insatsplanen, |
| --- | --- |

b)

insatsplanen,

| c) | genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

c)

genomförandeåtgärderna.

2.   Personal som utstationeras från Georgien ska fullgöra sin tjänst och uppträda med enbart EU:s militära krishanteringsinsats bästa för ögonen.

3.   Georgien ska i god tid underrätta EU:s insatschef om alla ändringar avseende dess deltagande i insatsen, inklusive avslutande eller tillfälligt avbrytande av deltagandet.

Artikel 10

Befälsordning

1.   Alla georgiska styrkor och all georgisk personal som deltar i den EU-ledda militära krishanteringsinsatsen ska kvarstå fullt ut under Georgiens befäl eller, när det gäller civil personal, kvarstå under Georgiens övergripande befäl.

2.   De nationella myndigheterna ska överföra den operativa och taktiska ledningen över styrkor och personal till EU:s insatschef, som har rätt att delegera sina maktbefogenheter.

3.   Georgien ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av insatsen som de deltagande EU-medlemsstaterna.

4.   Efter samråd med Georgien får EU:s insatschef när som helst begära att bidraget från Georgien dras tillbaka.

5.   Georgien ska utse en högre militär företrädare att företräda den nationella kontingenten i den EU-ledda militära krishanteringsinsatsen. Företrädaren ska samråda med den EU-ledda styrkans befälhavare i alla frågor som rör insatsen och ska ansvara för den georgiska kontingentens dagliga disciplin.

Artikel 11

Finansiella aspekter

1.   Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 12 i ska Georgien ansvara för alla kostnader i samband med deltagandet i insatsen såvida kostnaderna inte betalas av gemensamma medel enligt de rättsliga instrument som det hänvisas till i artikel 2.1 i detta avtal och i rådets beslut 2011/871/Gusp (2).

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den eller de stater där insatsen genomförs ska Georgien, när landets ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i det tillämpliga avtal om styrkornas status som avses i artikel 3.1.

Artikel 12

Bidrag till de gemensamma kostnaderna

1.   Georgien ska bidra till finansieringen av den EU-ledda militära krishanteringsinsatsens gemensamma kostnader.

2.   Detta bidrag till de gemensamma kostnaderna ska beräknas på grundval av den av följande formler som resulterar i det lägre beloppet:

| a) | En andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot Georgiens BNI:s andel av den totala BNI för samtliga stater som bidrar till insatsens gemensamma kostnader eller |
| --- | --- |

a)

En andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot Georgiens BNI:s andel av den totala BNI för samtliga stater som bidrar till insatsens gemensamma kostnader eller

| b) | en andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot storleken på Georgiens personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen. |
| --- | --- |

b)

en andel av de gemensamma kostnaderna som är proportionell mot storleken på Georgiens personal i insatsen i förhållande till samtliga staters personal i insatsen.

Om formeln i led b används och Georgien endast bidrar med personal till det operativa högkvarteret eller styrkechefens högkvarter ska den andel som används vara dess personal i förhållande till högkvarterets totala personal. I andra fall ska andelen som används vara förhållandet mellan all personal från Georgien och insatsens totala personal.

3.   Trots vad som sägs i punkt 1 ska unionen i princip undanta Georgien från finansiella bidrag till en särskild EU-ledd militär krishanteringsinsats gemensamma kostnader när

| a) | Unionen beslutar att Georgien ger ett avsevärt bidrag till resurser och/eller kapacitet som är av grundläggande betydelse för denna insats, eller |
| --- | --- |

a)

Unionen beslutar att Georgien ger ett avsevärt bidrag till resurser och/eller kapacitet som är av grundläggande betydelse för denna insats, eller

| b) | Georgien har en BNI per capita som inte överstiger BNI per capita i någon EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Georgien har en BNI per capita som inte överstiger BNI per capita i någon EU-medlemsstat.

4.   En överenskommelse ska ingås mellan den förvaltare som föreskrivs i beslut 2011/871/Gusp och Georgiens behöriga administrativa myndigheter. Denna överenskommelse ska bland annat innehålla bestämmelser om

| a) | storleken på det berörda finansiella bidraget, |
| --- | --- |

a)

storleken på det berörda finansiella bidraget,

| b) | arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och |
| --- | --- |

b)

arrangemangen för utbetalning av det finansiella bidraget, och

| c) | revisionsförfarandet. |
| --- | --- |

c)

revisionsförfarandet.

AVSNITT IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 13

Arrangemang för avtalets genomförande

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8.5 och 12.4 ska de tekniska och administrativa arrangemang som behövs för att genomföra detta avtal fastställas gemensamt av parternas behöriga myndigheter.

Artikel 14

Bristande efterlevnad

Om en av parterna underlåter att uppfylla sina åtaganden enligt detta avtal, ska den andra parten ha rätt att säga upp detta avtal genom att skriftligen lämna varsel en månad i förväg.

Artikel 15

Tvistlösning

Tvister om tolkning eller tillämpning av detta avtal ska avgöras på diplomatisk väg mellan parterna.

Artikel 16

Ikraftträdande, löptid och upphävande

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de interna rättsliga förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Detta avtal ska regelbundet ses över.

3.   Detta avtal får ändras på grundval av en gemensam skriftlig överenskommelse mellan parterna. Ändringarna ska träda i kraft i enlighet med det förfarande som fastställs i punkt 1.

4.   Detta avtal får sägas upp av endera parten genom en skriftlig underrättelse om uppsägning som lämnas till den andra parten. Denna uppsägning ska träda i kraft sex månader efter det att den andra parten har mottagit uppsägningen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Detta avtal har utarbetats på engelska och georgiska, vilka båda texter är lika giltiga. Om en tvist angående tolkningen av detta avtal uppstår ska den engelska texten ha företräde.

Utfärdat i Vilnius den tjugonionde november år tjugohundratretton på engelska och georgiska i två exemplar.

För Europeiska unionen

För Georgien

---

(1)  Rådets beslut 2011/292/EU av den 31 mars 2011 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 141, 27.5.2011, s. 17).

1

(2)  Rådets beslut 2011/871/Gusp av den 19 december 2011 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) (EUT L 343, 23.12.2011, s. 35).

2

---

Förklaring av EU-medlemsstaterna

”De EU-medlemsstater som tillämpar ett rådsbeslut om en EU-ledd krishanteringsinsats där Georgien deltar kommer, så långt deras nationella rättsliga system tillåter det, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Georgien för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som de har i sin ägo och som används av den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal från Georgien vid tjänsteutövning inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal från Georgien vid tjänsteutövning inom ramen för en EU-ledd krishanteringsinsats, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Georgien, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom den EU-ledda krishanteringsinsatsen från Georgien gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Georgien, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom den EU-ledda krishanteringsinsatsen från Georgien gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

---

Förklaring av Georgien

”När Georgien tillämpar ett rådsbeslut om en EU-ledd krishanteringsinsats, kommer landet, så långt dess nationella rättsliga system tillåter det, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen för personskada eller dödsfall bland personalen, eller för skador på eller förlust av tillgångar som Georgien har i sin ägo och som används av den EU-ledda krishanteringsinsatsen, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för den EU-ledda krishanteringsinsatsen, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för den EU-ledda krishanteringsinsatsen, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom den EU-ledda krishanteringsinsatsen gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.” |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i den EU-ledda krishanteringsinsatsen, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med insatsen, utom då personal inom den EU-ledda krishanteringsinsatsen gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.”

---

FÖRORDNINGAR

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 40/2014

av den 17 januari 2014

om godkännande av ett annat hälsopåstående om livsmedel än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa och om ändring av förordning (EU) nr 432/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (1), särskilt artikel 18.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1924/2006 är hälsopåståenden om livsmedel förbjudna, såvida de inte godkänts av kommissionen i enlighet med den förordningen och ingår i en förteckning över tillåtna påståenden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1924/2006 är hälsopåståenden om livsmedel förbjudna, såvida de inte godkänts av kommissionen i enlighet med den förordningen och ingår i en förteckning över tillåtna påståenden.

| (2) | I enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1924/2006 antogs kommissionens förordning (EU) nr 432/2012 (2), i vilken det fastställs en förteckning över andra tillåtna hälsopåståenden om livsmedel än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1924/2006 antogs kommissionens förordning (EU) nr 432/2012 (2), i vilken det fastställs en förteckning över andra tillåtna hälsopåståenden om livsmedel än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa.

| (3) | I förordning (EG) nr 1924/2006 fastställs också att livsmedelsföretagare ska lämna ansökningar om godkännande av hälsopåståenden till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat. Den behöriga nationella myndigheten ska vidarebefordra giltiga ansökningar till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), nedan kallad myndigheten, för en vetenskaplig bedömning, samt till kommissionen och medlemsstaterna för kännedom. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1924/2006 fastställs också att livsmedelsföretagare ska lämna ansökningar om godkännande av hälsopåståenden till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat. Den behöriga nationella myndigheten ska vidarebefordra giltiga ansökningar till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), nedan kallad myndigheten, för en vetenskaplig bedömning, samt till kommissionen och medlemsstaterna för kännedom.

| (4) | Kommissionen ska fatta beslut om huruvida hälsopåståenden ska godkännas, med beaktande av myndighetens yttrande. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen ska fatta beslut om huruvida hälsopåståenden ska godkännas, med beaktande av myndighetens yttrande.

| (5) | I syfte att främja innovation ska hälsopåståenden som bygger på nyligen framtagen vetenskaplig dokumentation eller som innehåller en begäran om skydd av immaterialrättsligt skyddade uppgifter genomgå ett påskyndat godkännandeförfarande. |
| --- | --- |

(5)

I syfte att främja innovation ska hälsopåståenden som bygger på nyligen framtagen vetenskaplig dokumentation eller som innehåller en begäran om skydd av immaterialrättsligt skyddade uppgifter genomgå ett påskyndat godkännandeförfarande.

| (6) | Efter en ansökan från Nordic Sugar A/S, inlämnad enligt artikel 13.5 i förordning (EG) nr 1924/2006, ombads myndigheten yttra sig om ett hälsopåstående om effekterna av sockerbetsfiber när det gäller ökad avföringsvolym (fråga nr EFSA-Q-2011-00972) (3). Det påstående som sökanden föreslog hade följande lydelse: ”Sockerbetsfibrer ökar avföringsvolymen”. |
| --- | --- |

(6)

Efter en ansökan från Nordic Sugar A/S, inlämnad enligt artikel 13.5 i förordning (EG) nr 1924/2006, ombads myndigheten yttra sig om ett hälsopåstående om effekterna av sockerbetsfiber när det gäller ökad avföringsvolym (fråga nr EFSA-Q-2011-00972) (3). Det påstående som sökanden föreslog hade följande lydelse: ”Sockerbetsfibrer ökar avföringsvolymen”.

| (7) | Den 8 december 2011 tog kommissionen och medlemsstaterna emot det vetenskapliga yttrandet från myndigheten, som fann att man på grundval av de framlagda uppgifterna kunde fastställa ett orsakssamband mellan intag av sockerbetsfibrer och den påstådda effekten. Ett hälsopåstående som återger denna slutsats bör därför anses uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1924/2006 och tas upp i den unionsförteckning över tillåtna påståenden som upprättats genom förordning (EU) nr 432/2012. |
| --- | --- |

(7)

Den 8 december 2011 tog kommissionen och medlemsstaterna emot det vetenskapliga yttrandet från myndigheten, som fann att man på grundval av de framlagda uppgifterna kunde fastställa ett orsakssamband mellan intag av sockerbetsfibrer och den påstådda effekten. Ett hälsopåstående som återger denna slutsats bör därför anses uppfylla kraven i förordning (EG) nr 1924/2006 och tas upp i den unionsförteckning över tillåtna påståenden som upprättats genom förordning (EU) nr 432/2012.

| (8) | Ett syfte med förordning (EG) nr 1924/2006 är att säkerställa att hälsopåståenden är sanningsenliga, tydliga, tillförlitliga och meningsfulla för konsumenterna och att formuleringen och presentationen av dem beaktas i detta avseende. När lydelsen hos påståenden som sökanden använder har samma innebörd för konsumenterna som ett godkänt hälsopåstående, eftersom de visar på samma samband mellan en livsmedelskategori, ett livsmedel eller en av dess beståndsdelar och hälsa, bör de därför omfattas av samma villkor för användning som påståendena i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Ett syfte med förordning (EG) nr 1924/2006 är att säkerställa att hälsopåståenden är sanningsenliga, tydliga, tillförlitliga och meningsfulla för konsumenterna och att formuleringen och presentationen av dem beaktas i detta avseende. När lydelsen hos påståenden som sökanden använder har samma innebörd för konsumenterna som ett godkänt hälsopåstående, eftersom de visar på samma samband mellan en livsmedelskategori, ett livsmedel eller en av dess beståndsdelar och hälsa, bör de därför omfattas av samma villkor för användning som påståendena i bilagan till den här förordningen.

| (9) | I enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska registret över alla godkända näringspåståenden och hälsopåståenden uppdateras för att ta hänsyn till den här förordningen. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 1924/2006 ska registret över alla godkända näringspåståenden och hälsopåståenden uppdateras för att ta hänsyn till den här förordningen.

| (10) | Förordning (EU) nr 432/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EU) nr 432/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Samråd har skett med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

Samråd har skett med medlemsstaterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det hälsopåstående som anges i bilagan till den här förordningen ska tas upp i den unionsförteckning över tillåtna påståenden som avses i artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1924/2006.

Artikel 2

Bilagan till förordning (EU) nr 432/2012 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 432/2012 av den 16 maj 2012 om fastställande av en förteckning över andra godkända hälsopåståenden om livsmedel än sådana som avser minskad sjukdomsrisk och barns utveckling och hälsa (EUT L 136, 25.5.2012, s. 1).

2

(3)  The EFSA Journal, vol. 9(2011):12, artikelnr 2468.

3

The EFSA Journal

---

BILAGA

I bilagan till förordning (EU) nr 432/2012 ska följande post införas i alfabetisk ordning:

| Näringsämne, ämne, livsmedel eller livsmedelskategori | Påstående | Villkor för användning av påståendet | Villkor och/eller begränsningar för användning av livsmedlet och/eller kompletterande uttalande eller varning | The EFSA Journal-nummer | Berörd post i den konsoliderade förteckning som sänts till Efsa för bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Sockerbetsfibrer | Sockerbetsfibrer bidrar till att öka avföringsvolymen | Påståendet får endast användas om livsmedel som har ett högt innehåll av den kostfibern i enlighet med påståendet HÖGT KOSTFIBERINNEHÅLL i bilagan till förordning (EG) nr 1924/2006. | | vol. 9(2011):12, artikelnr 2468” | |

Näringsämne, ämne, livsmedel eller livsmedelskategori

Påstående

Villkor för användning av påståendet

Villkor och/eller begränsningar för användning av livsmedlet och/eller kompletterande uttalande eller varning

The EFSA Journal-nummer

Berörd post i den konsoliderade förteckning som sänts till Efsa för bedömning

”Sockerbetsfibrer

Sockerbetsfibrer bidrar till att öka avföringsvolymen

Påståendet får endast användas om livsmedel som har ett högt innehåll av den kostfibern i enlighet med påståendet HÖGT KOSTFIBERINNEHÅLL i bilagan till förordning (EG) nr 1924/2006.

vol. 9(2011):12, artikelnr 2468”

---

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 41/2014

av den 17 januari 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2014.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| IL | 182,0 |
| MA | 64,3 |
| TN | 99,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0707 00 05 | MA | 124,7 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,5 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 63,0 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | EG | 46,8 |
| MA | 59,6 |
| TR | 59,2 |
| ZA | 52,9 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 70,3 |
| ZZ | 118,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CL | 63,3 |
| IL | 139,7 |
| JM | 62,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 83,3 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 94,2 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | CN | 65,1 |
| MK | 32,8 |
| US | 134,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 144,6 |
| US | 176,0 |
| ZZ | 128,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

69,6

IL

182,0

MA

64,3

TN

99,0

TR

95,0

ZZ

102,0

0707 00 05

MA

124,7

TR

160,3

ZZ

142,5

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

63,0

TR

108,5

ZZ

85,8

0805 10 20

EG

46,8

MA

59,6

TR

59,2

ZA

52,9

ZZ

54,6

0805 20 10

IL

167,2

MA

70,3

ZZ

118,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CL

63,3

IL

139,7

JM

62,4

KR

142,4

MA

83,3

TR

74,3

ZZ

94,2

0805 50 10

EG

67,3

TR

73,6

ZZ

70,5

0808 10 80

CN

65,1

MK

32,8

US

134,8

ZZ

77,6

0808 30 90

CN

65,3

TR

144,6

US

176,0

ZZ

128,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/13

---

BESLUT EUBAM LIBYEN/1/2014 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 14 januari 2014 om

om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen)

(2014/16/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2013/233/Gusp av den 22 maj 2013 om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 10.3 i beslut 2013/233/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om inrättandet av en bidragande länders kommitté (nedan kallad kommittén) för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 10.3 i beslut 2013/233/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om inrättandet av en bidragande länders kommitté (nedan kallad kommittén) för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen).

| (2) | I slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg den 15–16 juni 2001 fastställdes riktlinjer och arrangemang för tredjestaters medverkan i polisuppdrag. Den 10 december 2002 godkände rådet dokumentet med titeln Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering, där arrangemangen för tredjestaters deltagande i civila krishanteringsinsatser fastställdes närmare, vilket även inbegriper inrättande av en kommitté. |
| --- | --- |

(2)

I slutsatserna från Europeiska rådet i Göteborg den 15–16 juni 2001 fastställdes riktlinjer och arrangemang för tredjestaters medverkan i polisuppdrag. Den 10 december 2002 godkände rådet dokumentet med titeln Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering, där arrangemangen för tredjestaters deltagande i civila krishanteringsinsatser fastställdes närmare, vilket även inbegriper inrättande av en kommitté.

| (3) | Kommittén bör vara ett forum för diskussion med de bidragande tredjestaterna om alla problem som rör ledningen av EU BAM Libyen. Kusp, som utövar den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av EU BAM Libyen, bör beakta kommitténs synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommittén bör vara ett forum för diskussion med de bidragande tredjestaterna om alla problem som rör ledningen av EU BAM Libyen. Kusp, som utövar den politiska kontrollen över och den strategiska ledningen av EU BAM Libyen, bör beakta kommitténs synpunkter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande och uppgifter

1.   Härmed inrättas en bidragande länders kommitté (nedan kallad kommittén) för Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen).

2.   Kommitténs uppgifter fastställs i dokumentet med titeln Samråd och föreskrifter för icke-medlemsstaters medverkan i EU:s civila krishantering.

Artikel 2

Sammansättning

1.   Kommitténs ledamöter ska utgöras av

| — | företrädare för alla medlemsstater, och |
| --- | --- |

—

företrädare för alla medlemsstater, och

| — | företrädare för de tredjestater som deltar i och bidrar till EU BAM Libyen. |
| --- | --- |

—

företrädare för de tredjestater som deltar i och bidrar till EU BAM Libyen.

2.   En företrädare för kommissionen får också närvara vid kommitténs möten.

Artikel 3

Information från uppdragschefen

Uppdragschefen ska regelbundet lämna information till kommittén.

Artikel 4

Ordförande

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik eller dennes företrädare ska fungera som ordförande för kommittén.

Artikel 5

Möten

1.   Kommittén ska regelbundet sammankallas av ordföranden. Om omständigheterna så kräver, får krismöten sammankallas på ordförandens initiativ eller på en ledamots begäran.

2.   Ordföranden ska i förväg skicka ut en preliminär dagordning samt dokument som rör mötet. Ordföranden ska ansvara för att Kusp informeras om resultatet av kommitténs diskussioner.

Artikel 6

Konfidentialitet

1.   I enlighet med rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 (2) ska rådets säkerhetsbestämmelser gälla för kommitténs möten och överläggningar. I synnerhet ska företrädarna i kommittén ha genomgått lämplig säkerhetsprövning.

2.   Kommitténs överläggningar ska omfattas av sekretess, såvida inte kommittén enhälligt beslutar något annat.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 januari 2014.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 138, 24.5.2013, s. 15.

1

(2)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

2

---

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/15

---

BESLUT EUBAM LIBYEN/2/2014 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 14 januari 2014

om godtagande av bidrag från tredjestater till Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen)

(2014/17/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2013/233/Gusp av den 22 maj 2013 om Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen) (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 10.3 i beslut 2013/233/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av bidrag från tredjestater till EUBAM Libyen. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 10.3 i beslut 2013/233/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av bidrag från tredjestater till EUBAM Libyen.

| (2) | Den civila operationschefen har rekommenderat Kusp att godta det föreslagna bidraget från Schweiziska edsförbundet till EUBAM Libyen och att betrakta det som betydande. |
| --- | --- |

(2)

Den civila operationschefen har rekommenderat Kusp att godta det föreslagna bidraget från Schweiziska edsförbundet till EUBAM Libyen och att betrakta det som betydande.

| (3) | Schweiziska edsförbundet bör undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för EUBAM Libyen. |
| --- | --- |

(3)

Schweiziska edsförbundet bör undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för EUBAM Libyen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tredjestaters bidrag

1.   Bidraget från Schweiziska edsförbundet till Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EUBAM Libyen) ska godtas och betraktas som betydande.

2.   Schweiziska edsförbundet ska undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till budgeten för EUBAM Libyen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 januari 2014.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 138, 24.5.2013, s. 15.

1

---

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/16

---

BESLUT EUCAP SAHEL NIGER/1/2014 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 14 januari 2014

om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger)

(2014/18/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2012/392/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger) (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 9.1 i beslut 2012/392/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger), vilket innefattar beslut om att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 9.1 i beslut 2012/392/Gusp bemyndigas kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att i enlighet med artikel 38 i fördraget fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger), vilket innefattar beslut om att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 12 november 2013 antog Kusp beslut Eucap Sahel Niger/2/2013 (2), och utnämnde Filip DE CEUNINCK till tillförordnad uppdragschef för Eucap Sahel Niger för perioden 1 november–31 december 2013. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 november 2013 antog Kusp beslut Eucap Sahel Niger/2/2013 (2), och utnämnde Filip DE CEUNINCK till tillförordnad uppdragschef för Eucap Sahel Niger för perioden 1 november–31 december 2013.

| (3) | Den 5 december 2013 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Filip DE CEUNINCKs mandat som tillförordnad uppdragschef för Eucap Sahel Niger ska förlängas från och med den 1 januari 2014 till dess att den nya uppdragschefen för Eucap Sahel Niger har utnämnts. |
| --- | --- |

(3)

Den 5 december 2013 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Filip DE CEUNINCKs mandat som tillförordnad uppdragschef för Eucap Sahel Niger ska förlängas från och med den 1 januari 2014 till dess att den nya uppdragschefen för Eucap Sahel Niger har utnämnts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Filip DE CEUNINCKs mandat som tillförordnad uppdragschef för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger) ska förlängas till dess att den nya uppdragschefen för Eucap Sahel Niger har utnämnts.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Utfärdat i Bryssel den 14 januari 2014.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 187, 17.7.2012, s. 48.

1

(2)  Beslut Eucap Sahel Niger/2/2013 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 12 november 2013 om utnämning av chefen för Europeiska unionens GSFP-uppdrag i Niger (Eucap Sahel Niger) (EUT L 305, 15.11.2013, s. 18).

2

---

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/17

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 juni 2013

om statligt stöd nr SA.30753 (C 34/10) (f.d. N 140/10)

som Frankrike planerar att genomföra till förmån för kapplöpningsbolag

[delgivet med nr C(2013) 3554]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/19/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2, första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (2) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 13 april 2010 anmälde Frankrike till kommissionen ett förslag om en skatteliknande avgift på totalisatorspel på kapplöpningar online för att finansiera ett uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som anförtrotts kapplöpningsbolagen. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 13 april 2010 anmälde Frankrike till kommissionen ett förslag om en skatteliknande avgift på totalisatorspel på kapplöpningar online för att finansiera ett uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som anförtrotts kapplöpningsbolagen.

| (2) | Genom en skrivelse av den 17 november 2010 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (nedan kallat inledningsbeslutet) vad gäller detta stöd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 17 november 2010 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (nedan kallat inledningsbeslutet) vad gäller detta stöd.

| (3) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda tredje parter att lägga fram sina synpunkter avseende åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). Kommissionen uppmanade berörda tredje parter att lägga fram sina synpunkter avseende åtgärden i fråga.

| (4) | Frankrike lade fram sina synpunkter i fråga om inledningsbeslutet den 18 januari 2011. |
| --- | --- |

(4)

Frankrike lade fram sina synpunkter i fråga om inledningsbeslutet den 18 januari 2011.

| (5) | Kommissionen tog emot flera synpunkter från berörda parter (se tabell 1 nedan):

  Tabell 1


  Berörda parter









  Ståndpunkt | Enhet | Kort beskrivning | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förespråkar åtgärden | Cheval français | Moderbolag inom travloppsverksamhet | 11.2.2011 |
| France Galop | Moderbolag inom verksamhet avseende galopp och hästhoppning | 11.2.2011 |
| Laboratoire des courses hippiques | Ideell organisation som genomför dopingkontroller, som helt och hållet finansieras av moderbolagen | 11.2.2011 |
| Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses | Ideell organisation som bedriver yrkesutbildning och social verksamhet inom området hästkapplöpning, som till 60 % finansieras av moderbolagen. | 11.2.2011 |
| Union Européenne du trot | Samlingsorganisation för de nationella travförbunden i 19 europeiska länder | 9.2.2011 |
| European and Mediterranean Horseracing Federation | Förbund som omfattar 18 myndigheter inom området hästkapplöpning (varav 14 är europeiska) vars mål är att främja hästkapplöpning. France Galop företräder Frankrike i detta förbund. | 14.2.2011 |
| Motsätter sig åtgärden | European Gaming & Betting Association | Ideell organisation, bildad enligt belgisk lagstiftning, som omfattar europeiska aktörer på området hasardspelstjänster | 14.2.2011 |
| Anonym | Ej tillgänglig | 14.2.2011 |

(5)

Kommissionen tog emot flera synpunkter från berörda parter (se tabell 1 nedan):

Tabell 1

Berörda parter

Ståndpunkt

Enhet

Kort beskrivning

Datum

Förespråkar åtgärden

Cheval français

Moderbolag inom travloppsverksamhet

11.2.2011

France Galop

Moderbolag inom verksamhet avseende galopp och hästhoppning

11.2.2011

Laboratoire des courses hippiques

Ideell organisation som genomför dopingkontroller, som helt och hållet finansieras av moderbolagen

11.2.2011

Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses

Ideell organisation som bedriver yrkesutbildning och social verksamhet inom området hästkapplöpning, som till 60 % finansieras av moderbolagen.

11.2.2011

Union Européenne du trot

Samlingsorganisation för de nationella travförbunden i 19 europeiska länder

9.2.2011

European and Mediterranean Horseracing Federation

Förbund som omfattar 18 myndigheter inom området hästkapplöpning (varav 14 är europeiska) vars mål är att främja hästkapplöpning. France Galop företräder Frankrike i detta förbund.

14.2.2011

Motsätter sig åtgärden

European Gaming & Betting Association

Ideell organisation, bildad enligt belgisk lagstiftning, som omfattar europeiska aktörer på området hasardspelstjänster

14.2.2011

Anonym

Ej tillgänglig

14.2.2011

| (6) | De berörda parternas synpunkter översändes till Frankrike den 28 februari 2011. Frankrike översände sina kommentarer avseende de berörda parternas synpunkter den 4 april 2011. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parternas synpunkter översändes till Frankrike den 28 februari 2011. Frankrike översände sina kommentarer avseende de berörda parternas synpunkter den 4 april 2011.

| (7) | Den 12 april 2011 vände sig kommissionen till de franska myndigheterna med en begäran om uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 april 2011 vände sig kommissionen till de franska myndigheterna med en begäran om uppgifter.

| (8) | Den 4 maj 2011 anordnades ett arbetsmöte mellan kommissionens avdelningar och de franska myndigheterna. |
| --- | --- |

(8)

Den 4 maj 2011 anordnades ett arbetsmöte mellan kommissionens avdelningar och de franska myndigheterna.

| (9) | Genom en skrivelse av den 11 maj 2011 begärde Frankrike en förlängning av tidsfristen för att besvara frågorna av den 12 april 2011, vilket beviljades av kommissionen genom en skrivelse av den 16 maj 2011. Frankrike besvarade kommissionens frågor den 20 juni 2011. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 11 maj 2011 begärde Frankrike en förlängning av tidsfristen för att besvara frågorna av den 12 april 2011, vilket beviljades av kommissionen genom en skrivelse av den 16 maj 2011. Frankrike besvarade kommissionens frågor den 20 juni 2011.

| (10) | Arbetsmöten mellan kommissionens avdelningar och de franska myndigheterna anordnades den 11 juli 2011 och den 9 december 2011. |
| --- | --- |

(10)

Arbetsmöten mellan kommissionens avdelningar och de franska myndigheterna anordnades den 11 juli 2011 och den 9 december 2011.

| (11) | Frankrike lämnade in ett ändringsförslag till sin ursprungliga anmälan den 14 december 2011. |
| --- | --- |

(11)

Frankrike lämnade in ett ändringsförslag till sin ursprungliga anmälan den 14 december 2011.

| (12) | Den 16 december 2011 vände sig kommissionen till Frankrike med frågor om den nya bestämmelse som lagts fram. De franska myndigheterna svarade den 1 mars 2012. |
| --- | --- |

(12)

Den 16 december 2011 vände sig kommissionen till Frankrike med frågor om den nya bestämmelse som lagts fram. De franska myndigheterna svarade den 1 mars 2012.

| (13) | Ett arbetsmöte mellan kommissionens avdelningar och de franska myndigheterna anordnades den 30 mars 2012 på grundval av den nya bestämmelse som planerades av de franska myndigheterna. |
| --- | --- |

(13)

Ett arbetsmöte mellan kommissionens avdelningar och de franska myndigheterna anordnades den 30 mars 2012 på grundval av den nya bestämmelse som planerades av de franska myndigheterna.

| (14) | Till följd av kommissionens krav på justeringar av denna nya bestämmelse tillhandahöll de franska myndigheterna kompletterande upplysningar den 6 december 2012, den 21 januari 2013 och den 27 februari 2013. |
| --- | --- |

(14)

Till följd av kommissionens krav på justeringar av denna nya bestämmelse tillhandahöll de franska myndigheterna kompletterande upplysningar den 6 december 2012, den 21 januari 2013 och den 27 februari 2013.

| (15) | Den 29 april 2013 lämnade de franska myndigheterna officiellt in en ändring till kommissionen av anmälan av den 13 april 2010 med den nya bestämmelse som man diskuterat med kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

(15)

Den 29 april 2013 lämnade de franska myndigheterna officiellt in en ändring till kommissionen av anmälan av den 13 april 2010 med den nya bestämmelse som man diskuterat med kommissionens avdelningar.

2   BESKRIVNING AV DEN ÅTGÄRD SOM URSPRUNGLIGEN ANMÄLDES

2.1   Bakgrund: avreglering av sektorn för hasardspelstjänster

| (16) | Frankrike avreglerade sektorn för hasardspelstjänster online genom lag nr 2010-476 av den 12 maj 2010 om avreglering och reglering av sektorn för hasardspelstjänster online (nedan kallad lagen av den 12 maj 2010). |
| --- | --- |

(16)

Frankrike avreglerade sektorn för hasardspelstjänster online genom lag nr 2010-476 av den 12 maj 2010 om avreglering och reglering av sektorn för hasardspelstjänster online (nedan kallad lagen av den 12 maj 2010).

| (17) | Lagen av den 12 maj 2010 syftar till att stävja det illegala utbud av hasardspelstjänster som breder ut sig på internet. Följande tre typer av spel har avreglerats, efter att ha valts ut mot bakgrund av deras popularitet bland spelarna och den låga risken i fråga om spelberoende: totalisatorspel på kapplöpningar, idrottsrelaterad vadslagning och pokerspel online. |
| --- | --- |

(17)

Lagen av den 12 maj 2010 syftar till att stävja det illegala utbud av hasardspelstjänster som breder ut sig på internet. Följande tre typer av spel har avreglerats, efter att ha valts ut mot bakgrund av deras popularitet bland spelarna och den låga risken i fråga om spelberoende: totalisatorspel på kapplöpningar, idrottsrelaterad vadslagning och pokerspel online.

| (18) | Aktörer inom spel eller vadslagning online ska inneha ett godkännande som utfärdats för en period på fem år på vissa villkor av myndigheten för reglering av onlinespel (Autorité de régulation des jeux en ligne, ARJEL), en oberoende administrativ myndighet som inrättades genom lagen av den 12 maj 2010. |
| --- | --- |

(18)

Aktörer inom spel eller vadslagning online ska inneha ett godkännande som utfärdats för en period på fem år på vissa villkor av myndigheten för reglering av onlinespel (Autorité de régulation des jeux en ligne, ARJEL), en oberoende administrativ myndighet som inrättades genom lagen av den 12 maj 2010.

| (19) | Till följd av avregleringen av onlinespel den 24 november 2010 avslutade kommissionen (4) det överträdelseförfarande som inletts mot Frankrike. Detta överträdelseförfarande (5) inleddes 2006 på grund av att kommissionen bedömde att de hinder som Frankrike satte upp för utländska aktörer var oproportionerliga. I samband med detta överträdelseförfarande avgav kommissionen ett motiverat yttrande 2007 (6). |
| --- | --- |

(19)

Till följd av avregleringen av onlinespel den 24 november 2010 avslutade kommissionen (4) det överträdelseförfarande som inletts mot Frankrike. Detta överträdelseförfarande (5) inleddes 2006 på grund av att kommissionen bedömde att de hinder som Frankrike satte upp för utländska aktörer var oproportionerliga. I samband med detta överträdelseförfarande avgav kommissionen ett motiverat yttrande 2007 (6).

| (20) | Före avregleringen innehades monopolet på totalisatorspel utanför kapplöpningsbanor av PMU (Pari mutuel urbain), som är en ekonomisk intresseorganisation (7) bestående av 2 moderbolag inom kapplöpning (8) och 49 kapplöpningsbolag ute i landet (vilka tillsammans går under samlingsbeteckningen kapplöpningsbolag nedan), såväl i fråga om vadslagning online via internet som vadslagning över disk inom PMU:s nät av försäljningsställen och vadslagning vid kapplöpningsbanor. |
| --- | --- |

(20)

Före avregleringen innehades monopolet på totalisatorspel utanför kapplöpningsbanor av PMU (Pari mutuel urbain), som är en ekonomisk intresseorganisation (7) bestående av 2 moderbolag inom kapplöpning (8) och 49 kapplöpningsbolag ute i landet (vilka tillsammans går under samlingsbeteckningen kapplöpningsbolag nedan), såväl i fråga om vadslagning online via internet som vadslagning över disk inom PMU:s nät av försäljningsställen och vadslagning vid kapplöpningsbanor.

| (21) | Vid tidpunkten för anmälan 2010 uppgick de insatser som PMU, den största aktören inom totalisatorspel i Europa och den näst största i världen, mottog för totalisatorspel på kapplöpningar till 9 342 miljoner euro. Onlinespelen stod för 8,5 % (9) av PMU:s omsättning 2010. PMU:s slutliga resultat, som uppgick till 790,9 miljoner euro 2010, överförs i sin helhet till kapplöpningsbolagen (10). Därigenom finansieras 80 % av hästbranschens verksamhet (uppfödning, träningsanläggningar, ridanläggningar osv.), som sysselsätter omkring 74 000 personer och som finns i landets alla regioner i form av sammanlagt 250 kapplöpningsbanor. |
| --- | --- |

(21)

Vid tidpunkten för anmälan 2010 uppgick de insatser som PMU, den största aktören inom totalisatorspel i Europa och den näst största i världen, mottog för totalisatorspel på kapplöpningar till 9 342 miljoner euro. Onlinespelen stod för 8,5 % (9) av PMU:s omsättning 2010. PMU:s slutliga resultat, som uppgick till 790,9 miljoner euro 2010, överförs i sin helhet till kapplöpningsbolagen (10). Därigenom finansieras 80 % av hästbranschens verksamhet (uppfödning, träningsanläggningar, ridanläggningar osv.), som sysselsätter omkring 74 000 personer och som finns i landets alla regioner i form av sammanlagt 250 kapplöpningsbanor.

2.2   Syftet med den åtgärd som ursprungligen anmäldes

| (22) | Med beaktande av PMU:s betydelse för hästbranschens finansiering befarade de franska myndigheterna att bärkraften hos denna bransch skulle hotas om avregleringen av hasardspelstjänster online skulle medföra en omfattande minskning av PMU:s intäkter av någon av följande anledningar:






  — | Konkurrens från andra aktörer med befogenhet att erbjuda totalisatorspel på kapplöpningar online. |
| --- | --- | --- |

(22)

Med beaktande av PMU:s betydelse för hästbranschens finansiering befarade de franska myndigheterna att bärkraften hos denna bransch skulle hotas om avregleringen av hasardspelstjänster online skulle medföra en omfattande minskning av PMU:s intäkter av någon av följande anledningar:

—

Konkurrens från andra aktörer med befogenhet att erbjuda totalisatorspel på kapplöpningar online.

| — | Att vissa kapplöpningsvadhållare med stöd av legaliseringen av idrottsrelaterad vadslagning online skulle övergå till idrottsrelaterad vadslagning, vilket skulle medföra en förändring av marknadens struktur. |
| --- | --- |

—

Att vissa kapplöpningsvadhållare med stöd av legaliseringen av idrottsrelaterad vadslagning online skulle övergå till idrottsrelaterad vadslagning, vilket skulle medföra en förändring av marknadens struktur.

| (23) | Frankrike beslutade sig därför att införa en skatteliknande avgift på totalisatorspel på kapplöpningar till förmån för hästbranschen i syfte att undvika att denna eventuellt skulle destabiliseras ekonomiskt genom avregleringen och de skadliga följder som detta skulle kunna medföra. Enligt de franska myndigheterna skulle den skatteliknande avgiften på totalisatorspel på kapplöpningar online komma att finansiera en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som anförtrotts kapplöpningsbolagen (se kapitel 2.3). |
| --- | --- |

(23)

Frankrike beslutade sig därför att införa en skatteliknande avgift på totalisatorspel på kapplöpningar till förmån för hästbranschen i syfte att undvika att denna eventuellt skulle destabiliseras ekonomiskt genom avregleringen och de skadliga följder som detta skulle kunna medföra. Enligt de franska myndigheterna skulle den skatteliknande avgiften på totalisatorspel på kapplöpningar online komma att finansiera en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som anförtrotts kapplöpningsbolagen (se kapitel 2.3).

| (24) | Intäkterna från den avgift som skulle tas ut på alla insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar online, inbegripet på insatser vid PMU:s fysiska anläggningar, skulle i sin helhet överföras till moderbolagen inom kapplöpning (proportionellt i förhållande till insatserna inom specialiteterna trav och galopp) som därefter skulle fördela motsvarande belopp mellan de olika mottagarna (11). Dessa intäkter skulle komplettera finansieringen från den vadslagning som äger rum inom nätet av PMU:s fysiska försäljningsställen (nedan kallat vadslagning över disk). Enligt en uppskattning på grundval av finansiella uppgifter för 2010 skulle avgiften kunna inbringa omkring 64 miljoner euro. |
| --- | --- |

(24)

Intäkterna från den avgift som skulle tas ut på alla insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar online, inbegripet på insatser vid PMU:s fysiska anläggningar, skulle i sin helhet överföras till moderbolagen inom kapplöpning (proportionellt i förhållande till insatserna inom specialiteterna trav och galopp) som därefter skulle fördela motsvarande belopp mellan de olika mottagarna (11). Dessa intäkter skulle komplettera finansieringen från den vadslagning som äger rum inom nätet av PMU:s fysiska försäljningsställen (nedan kallat vadslagning över disk). Enligt en uppskattning på grundval av finansiella uppgifter för 2010 skulle avgiften kunna inbringa omkring 64 miljoner euro.

| (25) | Nivån på den avgift som föreslogs för 2010 uppgick till 8 % av insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar online beräknat på grundval av de finansiella uppgifterna för 2008 och motsvarade förhållandet mellan kostnaderna för skyldigheten att verka i allmänhetens tjänst och summan av alla insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk. Den nivå som skulle tas ut syftade följaktligen till att lägga en likvärdig finansieringsbörda med avseende på verksamheten i allmänhetens tjänst på PMU och övriga aktörer inom totalisatorspel på kapplöpning. Nivån på denna avgift kunde korrigeras utifrån kostnadsutvecklingen vad gäller skyldigheten att verka i allmänhetens tjänst och insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar, normalt i enlighet med följande formel:



  I anmälan föreskrevs dock att denna nivå borde ligga kvar inom intervallet [7‒9 %]. Ovanstående formel gav upphov till en nivå på 8 % för 2012 på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010 (se skäl (113)). |
| --- | --- |

(25)

Nivån på den avgift som föreslogs för 2010 uppgick till 8 % av insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar online beräknat på grundval av de finansiella uppgifterna för 2008 och motsvarade förhållandet mellan kostnaderna för skyldigheten att verka i allmänhetens tjänst och summan av alla insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk. Den nivå som skulle tas ut syftade följaktligen till att lägga en likvärdig finansieringsbörda med avseende på verksamheten i allmänhetens tjänst på PMU och övriga aktörer inom totalisatorspel på kapplöpning. Nivån på denna avgift kunde korrigeras utifrån kostnadsutvecklingen vad gäller skyldigheten att verka i allmänhetens tjänst och insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar, normalt i enlighet med följande formel:

Formula

I anmälan föreskrevs dock att denna nivå borde ligga kvar inom intervallet [7‒9 %]. Ovanstående formel gav upphov till en nivå på 8 % för 2012 på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010 (se skäl (113)).

| (26) | Som ett komplement till de intäkter från vadslagning som samlas in via PMU:s nät av fysiska försäljningsställen och den skatteliknande avgiften bör det framhållas att kapplöpningsbolagen dessutom erhåller intäkter från verksamheter som rör idrottsrelaterad vadslagning och poker online, beträffande vilka PMU också har erhållit ett godkännande efter avregleringen av hasardspelstjänster online. |
| --- | --- |

(26)

Som ett komplement till de intäkter från vadslagning som samlas in via PMU:s nät av fysiska försäljningsställen och den skatteliknande avgiften bör det framhållas att kapplöpningsbolagen dessutom erhåller intäkter från verksamheter som rör idrottsrelaterad vadslagning och poker online, beträffande vilka PMU också har erhållit ett godkännande efter avregleringen av hasardspelstjänster online.

| (27) | Vid tidpunkten för anmälan av åtgärden skulle denna skatteliknande avgift för totalisatorspel på kapplöpningar online enligt planerna läggas till den beskattning enligt allmän lag som berörde totalisatorspel på kapplöpningar över disk och online sammantaget. Enligt den allmänna skattelagen skulle aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar betala en avgift på 5,7 % av insatserna (13). |
| --- | --- |

(27)

Vid tidpunkten för anmälan av åtgärden skulle denna skatteliknande avgift för totalisatorspel på kapplöpningar online enligt planerna läggas till den beskattning enligt allmän lag som berörde totalisatorspel på kapplöpningar över disk och online sammantaget. Enligt den allmänna skattelagen skulle aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar betala en avgift på 5,7 % av insatserna (13).

2.3   Kapplöpningsbolagens uppdrag att verka i allmänhetens tjänst

| (28) | Enligt de franska myndigheternas anmälan skulle kapplöpningsbolagen ombesörja ett uppdrag att verka i allmänhetens tjänst, med följande inslag:






  — | Förbättring av hästrasen. |
| --- | --- | --- |

(28)

Enligt de franska myndigheternas anmälan skulle kapplöpningsbolagen ombesörja ett uppdrag att verka i allmänhetens tjänst, med följande inslag:

—

Förbättring av hästrasen.

| — | Främjande av uppfödningen. |
| --- | --- |

—

Främjande av uppfödningen.

| — | Utbildning inom sektorn kapplöpning och hästuppfödning. |
| --- | --- |

—

Utbildning inom sektorn kapplöpning och hästuppfödning.

| — | Landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Landsbygdsutveckling.

| (29) | Detta uppdrag, som i övergripande form anförtrotts kapplöpningsbolagen, skulle ge en särskild roll åt moderbolagen inom kapplöpning, vilka spelar en central roll vid anordnandet av kapplöpningar och inom hästbranschen som helhet (14). I synnerhet Cheval Français och France Galop har ett avgörande ansvar inom följande områden:






  — | Utarbetande och upprätthållande av kapplöpningsreglerna. |
| --- | --- | --- |

(29)

Detta uppdrag, som i övergripande form anförtrotts kapplöpningsbolagen, skulle ge en särskild roll åt moderbolagen inom kapplöpning, vilka spelar en central roll vid anordnandet av kapplöpningar och inom hästbranschen som helhet (14). I synnerhet Cheval Français och France Galop har ett avgörande ansvar inom följande områden:

—

Utarbetande och upprätthållande av kapplöpningsreglerna.

| — | Anordnande av kapplöpningar. |
| --- | --- |

—

Anordnande av kapplöpningar.

| — | Villkor för tilldelning och fördelning av priser. |
| --- | --- |

—

Villkor för tilldelning och fördelning av priser.

| — | Reglering av kapplöpningar och av branschen. |
| --- | --- |

—

Reglering av kapplöpningar och av branschen.

| — | Nödvändig utrustning vid anordnande av kapplöpningar. |
| --- | --- |

—

Nödvändig utrustning vid anordnande av kapplöpningar.

| — | Urval av hästar. |
| --- | --- |

—

Urval av hästar.

| — | Yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Yrkesutbildning.

| (30) | Verkställandet av det uppdrag i allmänhetens tjänst som skulle anförtros kapplöpningsbolagen skulle i praktiken genomföras genom följande verksamheter:






  — | Fördelning av premier och bidrag till uppfödare, ägare och jockeyer med anknytning till hästar som placerar sig i kapplöpningsbolagens lopp. |
| --- | --- | --- |

(30)

Verkställandet av det uppdrag i allmänhetens tjänst som skulle anförtros kapplöpningsbolagen skulle i praktiken genomföras genom följande verksamheter:

—

Fördelning av premier och bidrag till uppfödare, ägare och jockeyer med anknytning till hästar som placerar sig i kapplöpningsbolagens lopp.

| — | Kapplöpningsbolagens anordnande av lopp, inbegripet underhåll och uppförande av kapplöpningsbanor. |
| --- | --- |

—

Kapplöpningsbolagens anordnande av lopp, inbegripet underhåll och uppförande av kapplöpningsbanor.

| — | Kapplöpningslaboratoriets dopingkontroller vid hästkapplöpningar. |
| --- | --- |

—

Kapplöpningslaboratoriets dopingkontroller vid hästkapplöpningar.

| — | Utbildningsverksamhet som bedrivs av kapplöpningsbolagens organisation för utbildning och social verksamhet (Association de formation et d’action sociale des sociétés de courses, AFASEC) och som omfattar samtliga kapplöpningsrelaterade yrken (jockey, travkusk, tränare osv.). |
| --- | --- |

—

Utbildningsverksamhet som bedrivs av kapplöpningsbolagens organisation för utbildning och social verksamhet (Association de formation et d’action sociale des sociétés de courses, AFASEC) och som omfattar samtliga kapplöpningsrelaterade yrken (jockey, travkusk, tränare osv.).

| (31) | Den totala nettokostnaden för detta allmännyttiga uppdrag skulle ha uppgått till omkring 747 miljoner euro 2010 (15) (se skäl (113)). I nedanstående diagram beskrivs fördelningen (uttryckt i kostnader) mellan ovannämnda verksamheter av denna summa.

  Diagram 1


  fördelning av kostnaderna för uppdraget att verka i allmänhetens tjänst (uppgifter för 2010) |
| --- | --- |

(31)

Den totala nettokostnaden för detta allmännyttiga uppdrag skulle ha uppgått till omkring 747 miljoner euro 2010 (15) (se skäl (113)). I nedanstående diagram beskrivs fördelningen (uttryckt i kostnader) mellan ovannämnda verksamheter av denna summa.

Diagram 1

fördelning av kostnaderna för uppdraget att verka i allmänhetens tjänst (uppgifter för 2010)

| (32) | Den största delen av de kostnader för att verka i allmänhetens tjänst som förekommer i anmälan (se diagram 1) motsvarade under 2010 premier och bidrag till uppfödare, ägare och jockeyer (493 miljoner euro, vilket utgör 63,6 % av de sammanlagda kostnaderna). Den näst största posten bland kostnaderna motsvarades av kostnader för anordnande av lopp (244 miljoner euro, vilket utgör omkring 31,48 % av de sammanlagda kostnaderna). |
| --- | --- |

(32)

Den största delen av de kostnader för att verka i allmänhetens tjänst som förekommer i anmälan (se diagram 1) motsvarade under 2010 premier och bidrag till uppfödare, ägare och jockeyer (493 miljoner euro, vilket utgör 63,6 % av de sammanlagda kostnaderna). Den näst största posten bland kostnaderna motsvarades av kostnader för anordnande av lopp (244 miljoner euro, vilket utgör omkring 31,48 % av de sammanlagda kostnaderna).

| (33) | Den sammanlagda kostnaden för Frankrike vad gäller det uppdrag i allmänhetens tjänst som beskrivs i anmälan skulle helt och hållet finansieras genom kapplöpningsbolagens intäkter från insatser vid vadslagning online som tas ut via internet av PMU, från insatser vid vadslagning över disk inom PMU:s nät av försäljningsställen, från insatser vid vadslagning vid hästkapplöpningsbanor och från andra medel tillhörande kapplöpningsbolagen (såsom inträdesavgifter till hästkapplöpningsbanorna). |
| --- | --- |

(33)

Den sammanlagda kostnaden för Frankrike vad gäller det uppdrag i allmänhetens tjänst som beskrivs i anmälan skulle helt och hållet finansieras genom kapplöpningsbolagens intäkter från insatser vid vadslagning online som tas ut via internet av PMU, från insatser vid vadslagning över disk inom PMU:s nät av försäljningsställen, från insatser vid vadslagning vid hästkapplöpningsbanor och från andra medel tillhörande kapplöpningsbolagen (såsom inträdesavgifter till hästkapplöpningsbanorna).

3   SKÄL TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (34) | Kommissionen konstaterade att alla villkor när det gäller begreppet statligt stöd uppfylldes. Efter att ha undersökt de möjligheter som erbjöd sig enligt gällande regler kunde kommissionen inte identifiera något tydligt sätt för att bedöma den anmälda åtgärdens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen konstaterade att alla villkor när det gäller begreppet statligt stöd uppfylldes. Efter att ha undersökt de möjligheter som erbjöd sig enligt gällande regler kunde kommissionen inte identifiera något tydligt sätt för att bedöma den anmälda åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.

| (35) | Framför allt uttryckte kommissionen allvarliga tvivel avseende Frankrikes kvalificering av det uppdrag som anförtrotts kapplöpningsbolagen som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, och följaktligen, avseende möjligheten att likställa den planerade stödåtgärden med en ersättning för offentliga tjänster och bedöma dess förenlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget och avseende gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (16). |
| --- | --- |

(35)

Framför allt uttryckte kommissionen allvarliga tvivel avseende Frankrikes kvalificering av det uppdrag som anförtrotts kapplöpningsbolagen som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, och följaktligen, avseende möjligheten att likställa den planerade stödåtgärden med en ersättning för offentliga tjänster och bedöma dess förenlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget och avseende gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (16).

| (36) | Inte heller uppstod det någon tydlig väg till förenlighet till följd av den preliminära granskning som kommissionen genomförde. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen hade tillång till föreföll det sig i själva verket som att det planerade statliga stödet varken uppfyllde de allmänna krav för förenlighet som anges i artikel 107.3 c i EUF-fördraget eller de särskilda krav som tas upp i olika instrument såsom riktlinjerna för stöd för regionala ändamål (17) eller riktlinjerna för jordbruket (18). |
| --- | --- |

(36)

Inte heller uppstod det någon tydlig väg till förenlighet till följd av den preliminära granskning som kommissionen genomförde. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen hade tillång till föreföll det sig i själva verket som att det planerade statliga stödet varken uppfyllde de allmänna krav för förenlighet som anges i artikel 107.3 c i EUF-fördraget eller de särskilda krav som tas upp i olika instrument såsom riktlinjerna för stöd för regionala ändamål (17) eller riktlinjerna för jordbruket (18).

| (37) | Med beaktande av den nära kopplingen mellan stödåtgärden och uttaget av den skatteliknande avgiften behövde dessutom avgiftens förenlighet med andra principer i fördraget också säkerställas och kommissionen hyste alltjämt tvivel om den skatteliknande avgiftens förenlighet med principen om frihet att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och principen om icke-diskriminering i artikel 110 i FEUF. |
| --- | --- |

(37)

Med beaktande av den nära kopplingen mellan stödåtgärden och uttaget av den skatteliknande avgiften behövde dessutom avgiftens förenlighet med andra principer i fördraget också säkerställas och kommissionen hyste alltjämt tvivel om den skatteliknande avgiftens förenlighet med principen om frihet att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och principen om icke-diskriminering i artikel 110 i FEUF.

4   ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| (38) | I väntan på kommissionens beslut antog Frankrike den 20 oktober 2010 en övergångsbestämmelse enligt vilken Frankrike tog ut avgiften på 8 % på totalisatorspel på kapplöpningar online retroaktivt från den 3 augusti 2010. Emellertid allokeras intäkterna från denna avgift inte till kapplöpningsbolagen utan tillfaller den franska statens allmänna budget. |
| --- | --- |

(38)

I väntan på kommissionens beslut antog Frankrike den 20 oktober 2010 en övergångsbestämmelse enligt vilken Frankrike tog ut avgiften på 8 % på totalisatorspel på kapplöpningar online retroaktivt från den 3 augusti 2010. Emellertid allokeras intäkterna från denna avgift inte till kapplöpningsbolagen utan tillfaller den franska statens allmänna budget.

| (39) | Parallellt med genomförandet av denna övergångsbestämmelse sänkte Frankrike skatten enligt allmän lag på totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk sammantaget. Nivån på denna avgift sänktes från 5,7 % till 4,6 % av insatsen. |
| --- | --- |

(39)

Parallellt med genomförandet av denna övergångsbestämmelse sänkte Frankrike skatten enligt allmän lag på totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk sammantaget. Nivån på denna avgift sänktes från 5,7 % till 4,6 % av insatsen.

5   DE FRANSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER

| (40) | De franska myndigheterna översände genom en skrivelse av den 18 januari 2011 sina synpunkter om inledningsbeslutet. |
| --- | --- |

(40)

De franska myndigheterna översände genom en skrivelse av den 18 januari 2011 sina synpunkter om inledningsbeslutet.

5.1   Förekomsten av ett statligt stöd

| (41) | De franska myndigheterna bestrider inte kvalificeringen som statligt stöd, vilken stämmer överens med anmälan, men ställer sig likväl undrande inför följande: |
| --- | --- |

(41)

De franska myndigheterna bestrider inte kvalificeringen som statligt stöd, vilken stämmer överens med anmälan, men ställer sig likväl undrande inför följande:

5.1.1   Förekomsten av en fördel till förmån för kapplöpningsbolagen

| (42) | De franska myndigheterna tvivlar på att åtgärden skulle kunna ge kapplöpningsbolagen en fördel i förhållande till situationen före avregleringen av marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. Åtgärden innebär helt enkelt en nödvändig anpassning till denna nya situation där det inte finns bara en enda spelaktör utan flera. Det ansvar som tidigare låg hos PMU skulle helt enkelt fördelas mellan samtliga aktörer. De franska myndigheterna anser dessutom att åtgärden inte skulle kunna ge PMU någon fördel då PMU skulle komma att överföra de samlade intäkterna från avgiften till kapplöpningsbolagen. |
| --- | --- |

(42)

De franska myndigheterna tvivlar på att åtgärden skulle kunna ge kapplöpningsbolagen en fördel i förhållande till situationen före avregleringen av marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. Åtgärden innebär helt enkelt en nödvändig anpassning till denna nya situation där det inte finns bara en enda spelaktör utan flera. Det ansvar som tidigare låg hos PMU skulle helt enkelt fördelas mellan samtliga aktörer. De franska myndigheterna anser dessutom att åtgärden inte skulle kunna ge PMU någon fördel då PMU skulle komma att överföra de samlade intäkterna från avgiften till kapplöpningsbolagen.

5.1.2   Inverkan på konkurrensen och påverkan på handeln

| (43) | De franska myndigheterna anser att det inte skulle föreligga någon möjlighet till snedvridning av konkurrensen på marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online eftersom avgiften tas ut enhetligt från alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online, och att det inte heller skulle föreligga någon snedvridning av konkurrensen med avseende på anordnandet av kapplöpningar eftersom kapplöpningsbolagen inte skulle komma att konkurrera utan samarbeta sinsemellan ‒ inte bara på europeisk nivå utan över hela världen (kapplöpningskalendern skulle exempelvis optimeras för att undvika överlappningar). |
| --- | --- |

(43)

De franska myndigheterna anser att det inte skulle föreligga någon möjlighet till snedvridning av konkurrensen på marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online eftersom avgiften tas ut enhetligt från alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online, och att det inte heller skulle föreligga någon snedvridning av konkurrensen med avseende på anordnandet av kapplöpningar eftersom kapplöpningsbolagen inte skulle komma att konkurrera utan samarbeta sinsemellan ‒ inte bara på europeisk nivå utan över hela världen (kapplöpningskalendern skulle exempelvis optimeras för att undvika överlappningar).

5.2   Kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamheter som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| (44) | De franska myndigheterna framhöll medlemsstaternas utrymme för fri bedömning i samband med definitionen och organiseringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(44)

De franska myndigheterna framhöll medlemsstaternas utrymme för fri bedömning i samband med definitionen och organiseringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (45) | Domstolen har vid flera tillfällen ansett att medlemsstaterna, vid definitionen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som anförtros vissa företag, kan ”beakta mål i sin nationella politik” (19). |
| --- | --- |

(45)

Domstolen har vid flera tillfällen ansett att medlemsstaterna, vid definitionen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som anförtros vissa företag, kan ”beakta mål i sin nationella politik” (19).

| (46) | De franska myndigheterna anser att kapplöpningsbolagens anordnande av kapplöpningar bidrar till en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för förbättring av hästrasen, främjande av hästuppfödningen, utbildning inom sektorn kapplöpning och hästuppfödning samt landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(46)

De franska myndigheterna anser att kapplöpningsbolagens anordnande av kapplöpningar bidrar till en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för förbättring av hästrasen, främjande av hästuppfödningen, utbildning inom sektorn kapplöpning och hästuppfödning samt landsbygdsutveckling.

| (47) | Den franska lagstiftaren ville genom lagen av den 12 maj 2010 klargöra att det finns ett uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som kapplöpningsbolagen bidrar till. Av artikel 3 i denna lag framgår det att de huvudsakliga målen för statens politik inom området hasardspelstjänster bland annat omfattar en balanserad och rättvis utveckling av olika slags spel i syfte att undvika all eventuell ekonomisk destabilisering av de berörda branscherna. I artikel 65 anges att kapplöpningsbolagen framför allt genom anordnandet av hästkapplöpningar bidrar till en offentlig tjänst i form av en förbättring av hästrasen och främjande av hästuppfödningen, utbildning inom sektorn kapplöpning och hästuppfödning samt landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(47)

Den franska lagstiftaren ville genom lagen av den 12 maj 2010 klargöra att det finns ett uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som kapplöpningsbolagen bidrar till. Av artikel 3 i denna lag framgår det att de huvudsakliga målen för statens politik inom området hasardspelstjänster bland annat omfattar en balanserad och rättvis utveckling av olika slags spel i syfte att undvika all eventuell ekonomisk destabilisering av de berörda branscherna. I artikel 65 anges att kapplöpningsbolagen framför allt genom anordnandet av hästkapplöpningar bidrar till en offentlig tjänst i form av en förbättring av hästrasen och främjande av hästuppfödningen, utbildning inom sektorn kapplöpning och hästuppfödning samt landsbygdsutveckling.

| (48) | Uppdraget uppfyllde gemenskapskraven i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eftersom det skulle vara allmänt, obligatoriskt och anförtros genom ett myndighetsbeslut och ha en specifik karaktär jämfört med ett vanligt, privat företags verksamhet. |
| --- | --- |

(48)

Uppdraget uppfyllde gemenskapskraven i fråga om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eftersom det skulle vara allmänt, obligatoriskt och anförtros genom ett myndighetsbeslut och ha en specifik karaktär jämfört med ett vanligt, privat företags verksamhet.

| (49) | Den dimension som gäller allmänintresset att förbättra hästrasen skulle ha erkänts av kommissionen i synnerhet genom följande:






  — | Direktivet om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar (20) där man erkänner intresset av att säkerställa en rationell utveckling av produktionen av hästdjur och av att främja möjligheten att skydda, utveckla och förbättra aveln. |
| --- | --- | --- |

(49)

Den dimension som gäller allmänintresset att förbättra hästrasen skulle ha erkänts av kommissionen i synnerhet genom följande:

—

Direktivet om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar (20) där man erkänner intresset av att säkerställa en rationell utveckling av produktionen av hästdjur och av att främja möjligheten att skydda, utveckla och förbättra aveln.

| — | Den ståndpunkt som intogs i målet Ladbroke/kommissionen (21), där kommissionen ansåg att bidraget till att utveckla och effektivisera sektorn för totalisatorspel, och i synnerhet förbättringen av hästaveln, [utgör] ett lagenligt syfte som är förenligt med gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

—

Den ståndpunkt som intogs i målet Ladbroke/kommissionen (21), där kommissionen ansåg att bidraget till att utveckla och effektivisera sektorn för totalisatorspel, och i synnerhet förbättringen av hästaveln, [utgör] ett lagenligt syfte som är förenligt med gemenskapens intresse.

| (50) | De franska myndigheterna framhöll även hästbranschens betydelse för landsbygdens utveckling genom i synnerhet de 250 kapplöpningsbanorna och genom bevarandet av ett visst kulturarv. |
| --- | --- |

(50)

De franska myndigheterna framhöll även hästbranschens betydelse för landsbygdens utveckling genom i synnerhet de 250 kapplöpningsbanorna och genom bevarandet av ett visst kulturarv.

| (51) | Slutligen hänvisade de franska myndigheterna till att Conseil d'État skulle ha fastställt att det föreligger en sådan tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i sitt yttrande av den 26 november 2009 (22) genom att hänvisa till såväl målen i ovannämnda direktiv som till mål med ett allmänintresse såsom främjande av uppfödningen och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(51)

Slutligen hänvisade de franska myndigheterna till att Conseil d'État skulle ha fastställt att det föreligger en sådan tjänst av allmänt ekonomiskt intresse i sitt yttrande av den 26 november 2009 (22) genom att hänvisa till såväl målen i ovannämnda direktiv som till mål med ett allmänintresse såsom främjande av uppfödningen och landsbygdsutveckling.

| (52) | Dessutom skulle statens råd ha ansett att främjandet av uppfödningen har anknytning till den fysiska planeringen och landsbygdsutvecklingen, vilket också skulle kunna betraktas som mål av allmänintresse. Hästkapplöpningar skulle bidra till dessa mål, särskilt mot bakgrund av det stora antalet kapplöpningsbanor i Frankrike. |
| --- | --- |

(52)

Dessutom skulle statens råd ha ansett att främjandet av uppfödningen har anknytning till den fysiska planeringen och landsbygdsutvecklingen, vilket också skulle kunna betraktas som mål av allmänintresse. Hästkapplöpningar skulle bidra till dessa mål, särskilt mot bakgrund av det stora antalet kapplöpningsbanor i Frankrike.

5.3   Åtgärdens förenlighet i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget

| (53) | De franska myndigheterna ansåg att de villkor för förenlighet som anges i artikel 106.2 i EUF-fördraget uppfylls. |
| --- | --- |

(53)

De franska myndigheterna ansåg att de villkor för förenlighet som anges i artikel 106.2 i EUF-fördraget uppfylls.

| (54) | De franska myndigheterna anser i synnerhet att ersättningen för genomförandet av uppdraget att verka i allmänhetens tjänst är nödvändig (kapplöpningspriserna skulle exempelvis utgöra jockeyernas lön) och proportionerlig. Nivån på den avgift som rör kapplöpningsbolagen skulle i själva verket noggrant fastställas på grundval av den sammanlagda kostnaden för skyldigheten att verka i allmänhetens tjänst och det sammanlagda belopp som de gjorda insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar uppgår till, vilket borde förhindra all eventuell överkompensation. Dessutom planeras i anmälan en kontrollmekanism mot överkompensation. |
| --- | --- |

(54)

De franska myndigheterna anser i synnerhet att ersättningen för genomförandet av uppdraget att verka i allmänhetens tjänst är nödvändig (kapplöpningspriserna skulle exempelvis utgöra jockeyernas lön) och proportionerlig. Nivån på den avgift som rör kapplöpningsbolagen skulle i själva verket noggrant fastställas på grundval av den sammanlagda kostnaden för skyldigheten att verka i allmänhetens tjänst och det sammanlagda belopp som de gjorda insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar uppgår till, vilket borde förhindra all eventuell överkompensation. Dessutom planeras i anmälan en kontrollmekanism mot överkompensation.

5.4   Åtgärdens förenlighet med principen om fri rörlighet för tjänster

| (55) | De franska myndigheterna framhöll att den skatteliknande avgiften inte innehåller diskriminerande inslag, eftersom den främjar följande:






  — | I första hand kapplöpningsbolag och i synnerhet kapplöpningsbolag som ingår i PMU, den godkända vadslagningsaktören. Emellertid erhåller dessa bolag ingen fördel i förhållande till andra aktörer, varken ekonomiskt eller ur konkurrenssynpunkt, eftersom denna intäkt uteslutande skulle användas för att finansiera det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som de blivit ålagda av de franska myndigheterna och i samband med vilket det inte görs någon skillnad mellan kapplöpningsdeltagarnas nationalitet. |
| --- | --- | --- |

(55)

De franska myndigheterna framhöll att den skatteliknande avgiften inte innehåller diskriminerande inslag, eftersom den främjar följande:

—

I första hand kapplöpningsbolag och i synnerhet kapplöpningsbolag som ingår i PMU, den godkända vadslagningsaktören. Emellertid erhåller dessa bolag ingen fördel i förhållande till andra aktörer, varken ekonomiskt eller ur konkurrenssynpunkt, eftersom denna intäkt uteslutande skulle användas för att finansiera det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som de blivit ålagda av de franska myndigheterna och i samband med vilket det inte görs någon skillnad mellan kapplöpningsdeltagarnas nationalitet.

| — | I sista hand (indirekt) samtliga godkända vadslagningsaktörer oavsett om dessa är franska eller utländska. Samtliga gynnas av de positiva externa effekterna av ytterst välanordnade och mycket attraktiva kapplöpningar. |
| --- | --- |

—

I sista hand (indirekt) samtliga godkända vadslagningsaktörer oavsett om dessa är franska eller utländska. Samtliga gynnas av de positiva externa effekterna av ytterst välanordnade och mycket attraktiva kapplöpningar.

6   DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (56) | Kommissionen mottog synpunkter från 8 berörda parter. Av dessa var 5 organisationer, 2 moderbolag inom kapplöpning och en önskade förbli anonym (se skäl (5)). |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen mottog synpunkter från 8 berörda parter. Av dessa var 5 organisationer, 2 moderbolag inom kapplöpning och en önskade förbli anonym (se skäl (5)).

6.1   Synpunkter från de berörda parterna till stöd för den anmälda åtgärden

| (57) | Sex av de berörda parterna ställde sig positiva till den anmälda åtgärden. Bland dessa återfanns de två moderbolag inom kapplöpning som utgör viktiga mottagare vad gäller denna åtgärd. De främsta argumenten från de berörda parter som ställde sig positiva till den anmälda åtgärden var följande: |
| --- | --- |

(57)

Sex av de berörda parterna ställde sig positiva till den anmälda åtgärden. Bland dessa återfanns de två moderbolag inom kapplöpning som utgör viktiga mottagare vad gäller denna åtgärd. De främsta argumenten från de berörda parter som ställde sig positiva till den anmälda åtgärden var följande:

6.1.1   Åtgärdens betydelse för kapplöpningarnas framtid

| (58) | Vissa berörda parter förklarade att hästkapplöpningar inom hela Europa skulle komma att finansieras genom intäkter från vadslagning och att de därigenom skulle komma att bli helt beroende av dessa intäkter. |
| --- | --- |

(58)

Vissa berörda parter förklarade att hästkapplöpningar inom hela Europa skulle komma att finansieras genom intäkter från vadslagning och att de därigenom skulle komma att bli helt beroende av dessa intäkter.

| (59) | Det skulle på så vis föreligga ett samband mellan den direkta sysselsättningen inom kapplöpningssektorn och de intäkter som totalisatorspel på kapplöpningar ger upphov till och som förs över till denna sektor. Minskade intäkter skulle få återverkningar på uppfödningsbranschen och skulle omöjliggöra säkerställandet av kapplöpningarnas uppdrag att förbättra hästrasen och att främja hästuppfödningen. |
| --- | --- |

(59)

Det skulle på så vis föreligga ett samband mellan den direkta sysselsättningen inom kapplöpningssektorn och de intäkter som totalisatorspel på kapplöpningar ger upphov till och som förs över till denna sektor. Minskade intäkter skulle få återverkningar på uppfödningsbranschen och skulle omöjliggöra säkerställandet av kapplöpningarnas uppdrag att förbättra hästrasen och att främja hästuppfödningen.

| (60) | Dessutom skulle hästkapplöpningssektorn utgöra en stor tillgång för Europa och de 250 kapplöpningsbanorna i Frankrike skulle spela en mycket viktig social roll vad gäller fransmännens känslomässiga band till kapplöpningstraditionen och även för att dessa ofta är belägna i missgynnade regioner i Frankrike. |
| --- | --- |

(60)

Dessutom skulle hästkapplöpningssektorn utgöra en stor tillgång för Europa och de 250 kapplöpningsbanorna i Frankrike skulle spela en mycket viktig social roll vad gäller fransmännens känslomässiga band till kapplöpningstraditionen och även för att dessa ofta är belägna i missgynnade regioner i Frankrike.

| (61) | Det skulle likaså vara viktigt att skydda totalisatorspelssystemet, vilket skulle tillhandahålla största möjliga garantier för öppenhet och integritet och som skulle ha som mål att garantera sporten en rättmätig återbäring. |
| --- | --- |

(61)

Det skulle likaså vara viktigt att skydda totalisatorspelssystemet, vilket skulle tillhandahålla största möjliga garantier för öppenhet och integritet och som skulle ha som mål att garantera sporten en rättmätig återbäring.

6.1.2   Förekomsten av ett statligt stöd

| (62) | Vissa berörda parter hävdade att den anmälda åtgärden inte utgör något statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, av följande skäl: |
| --- | --- |

(62)

Vissa berörda parter hävdade att den anmälda åtgärden inte utgör något statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget, av följande skäl:

| (63) | Den skulle inte ge de mottagande kapplöpningsbolagen någon ekonomisk fördel, eftersom intäkterna från den berörda avgiften, motsvarande 8 % av de gjorda insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar online, skulle vara mycket lägre än kostnaderna för moderbolagen inom kapplöpning när det gäller uppfyllandet av skyldigheterna med anknytning till den offentliga tjänsten (23). |
| --- | --- |

(63)

Den skulle inte ge de mottagande kapplöpningsbolagen någon ekonomisk fördel, eftersom intäkterna från den berörda avgiften, motsvarande 8 % av de gjorda insatserna vid totalisatorspel på kapplöpningar online, skulle vara mycket lägre än kostnaderna för moderbolagen inom kapplöpning när det gäller uppfyllandet av skyldigheterna med anknytning till den offentliga tjänsten (23).

| (64) | Dessutom skulle åtgärden inte påverka handeln och den skulle varken snedvrida eller kunna snedvrida konkurrensen eftersom det egentligen inte skulle finnas någon hästkapplöpningsmarknad som skulle kunna vara föremål för en sådan snedvridning av konkurrensen, utan bara en marknad för totalisatorspel på kapplöpningar. |
| --- | --- |

(64)

Dessutom skulle åtgärden inte påverka handeln och den skulle varken snedvrida eller kunna snedvrida konkurrensen eftersom det egentligen inte skulle finnas någon hästkapplöpningsmarknad som skulle kunna vara föremål för en sådan snedvridning av konkurrensen, utan bara en marknad för totalisatorspel på kapplöpningar.

| (65) | Även om kommissionen skulle behöva utgå från att det finns en hästkapplöpningsmarknad skulle de kapplöpningsbolag som utgör åtgärdens mottagare inte befinna sig i en konkurrenssituation med kapplöpningsbolag i andra medlemsstater eftersom kapplöpningsbolagen skulle samordna sin verksamhet på europeisk nivå, och till och med på världsnivå, för att undvika en sådan konkurrens, till exempel genom att anordna loppen vid olika datum. |
| --- | --- |

(65)

Även om kommissionen skulle behöva utgå från att det finns en hästkapplöpningsmarknad skulle de kapplöpningsbolag som utgör åtgärdens mottagare inte befinna sig i en konkurrenssituation med kapplöpningsbolag i andra medlemsstater eftersom kapplöpningsbolagen skulle samordna sin verksamhet på europeisk nivå, och till och med på världsnivå, för att undvika en sådan konkurrens, till exempel genom att anordna loppen vid olika datum.

| (66) | Om kommissionen å andra sidan skulle utvidga sin analys till att omfatta marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar skulle åtgärden inte heller ge upphov till snedvridning av den marknaden, eftersom den inte är diskriminerande mellan vadslagningsaktörer. |
| --- | --- |

(66)

Om kommissionen å andra sidan skulle utvidga sin analys till att omfatta marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar skulle åtgärden inte heller ge upphov till snedvridning av den marknaden, eftersom den inte är diskriminerande mellan vadslagningsaktörer.

| (67) | Slutligen framförde vissa berörda parter dessutom att kapplöpningsbolagens verksamhet är av lokal karaktär och att den följaktligen inte skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(67)

Slutligen framförde vissa berörda parter dessutom att kapplöpningsbolagens verksamhet är av lokal karaktär och att den följaktligen inte skulle kunna påverka handeln mellan medlemsstater.

6.1.3   Definitionen av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse

| (68) | Vissa berörda parter framhöll medlemsstaternas utrymme för fri bedömning i samband med definitionen och organiseringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(68)

Vissa berörda parter framhöll medlemsstaternas utrymme för fri bedömning i samband med definitionen och organiseringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| (69) | De förklarade dessutom att kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamhet som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse skulle kunna motiveras av den franska hästbranschens historiska, kulturella och ekonomiska dimension. Anordnandet av kapplöpningar skulle tillgodose en offentlig angelägenhet och valet att bevara ett genetiskt arv och kulturarv, samt specifik sakkunskap inom ramen för en rationell fysisk planering. Slutligen skulle anordnandet av kapplöpningar dessutom ha en idrottsrelaterad dimension. |
| --- | --- |

(69)

De förklarade dessutom att kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamhet som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse skulle kunna motiveras av den franska hästbranschens historiska, kulturella och ekonomiska dimension. Anordnandet av kapplöpningar skulle tillgodose en offentlig angelägenhet och valet att bevara ett genetiskt arv och kulturarv, samt specifik sakkunskap inom ramen för en rationell fysisk planering. Slutligen skulle anordnandet av kapplöpningar dessutom ha en idrottsrelaterad dimension.

| (70) | Vissa berörda parter framförde åter att hästkapplöpningar utgör en strukturellt obalanserad verksamhet som skulle vara beroende av ett deltagande utan återbetalning från ägarnas sida och av ett nätverk av 6 000 ideellt verksamma personer för att överleva. Hästkapplöpningar skulle således inte kunna erbjudas på ett marknadsmässigt tillfredsställande sätt, varför kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamhet som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skulle vara motiverad. |
| --- | --- |

(70)

Vissa berörda parter framförde åter att hästkapplöpningar utgör en strukturellt obalanserad verksamhet som skulle vara beroende av ett deltagande utan återbetalning från ägarnas sida och av ett nätverk av 6 000 ideellt verksamma personer för att överleva. Hästkapplöpningar skulle således inte kunna erbjudas på ett marknadsmässigt tillfredsställande sätt, varför kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamhet som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skulle vara motiverad.

6.1.4   Förenlighet i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget

| (71) | Vissa berörda parter hävdade att åtgärden, om den skulle betraktas som ett statligt stöd, skulle vara förenlig med de regler enligt vilka finansieringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse regleras. |
| --- | --- |

(71)

Vissa berörda parter hävdade att åtgärden, om den skulle betraktas som ett statligt stöd, skulle vara förenlig med de regler enligt vilka finansieringen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse regleras.

| (72) | De samlade medlen tillhörande moderbolagen inom kapplöpning skulle i själva verket påverkas av genomförandet av strukturellt obalanserade uppdrag att verka i allmänhetens tjänst och all eventuell överkompensation som skulle kunna främja konkurrerande verksamhet skulle på grund av sin karaktär vara utesluten. Det belopp som samlas in genom avgiften skulle för övrigt vara relativt obetydligt i förhållande till det samlade beloppet för kapplöpningsbolagens kostnader för genomförandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse som de skulle anförtros. |
| --- | --- |

(72)

De samlade medlen tillhörande moderbolagen inom kapplöpning skulle i själva verket påverkas av genomförandet av strukturellt obalanserade uppdrag att verka i allmänhetens tjänst och all eventuell överkompensation som skulle kunna främja konkurrerande verksamhet skulle på grund av sin karaktär vara utesluten. Det belopp som samlas in genom avgiften skulle för övrigt vara relativt obetydligt i förhållande till det samlade beloppet för kapplöpningsbolagens kostnader för genomförandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse som de skulle anförtros.

6.1.5   Förenlighet i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget

| (73) | Vissa berörda parter framhöll att de uppdrag som anförtros kapplöpningsbolagen bidrar till att utveckla hästuppfödningen, vilken skulle utgöra en näringssektor i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(73)

Vissa berörda parter framhöll att de uppdrag som anförtros kapplöpningsbolagen bidrar till att utveckla hästuppfödningen, vilken skulle utgöra en näringssektor i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (74) | I avsaknad av en hästsektor som är bärkraftig på lång sikt skulle inte hästkapplöpningarna kunna äga rum. Det skulle därför upprättas en direkt koppling mellan avgiften och anordnandet av hästkapplöpningar. I den mån kapplöpningsbolagens alla kostnader skulle bidra till anordnandet av kapplöpningar och därigenom skulle gynna samtliga aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar skulle det dessutom, enligt dessa berörda parter, vara möjligt att genom en strategi som utgår från artikel 107.3 c i EUF-fördraget godkänna finansiering genom en skatteliknande avgift av verksamheter som är av gemensamt intresse för en sektor. Kapplöpningsbolagens alla kostnader skulle beaktas genom en sådan strategi, vilket skulle motivera såväl den nivå på 8 % som föreslogs av de franska myndigheterna för den anmälda åtgärden som de planerade metoderna för att revidera denna avgift. |
| --- | --- |

(74)

I avsaknad av en hästsektor som är bärkraftig på lång sikt skulle inte hästkapplöpningarna kunna äga rum. Det skulle därför upprättas en direkt koppling mellan avgiften och anordnandet av hästkapplöpningar. I den mån kapplöpningsbolagens alla kostnader skulle bidra till anordnandet av kapplöpningar och därigenom skulle gynna samtliga aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar skulle det dessutom, enligt dessa berörda parter, vara möjligt att genom en strategi som utgår från artikel 107.3 c i EUF-fördraget godkänna finansiering genom en skatteliknande avgift av verksamheter som är av gemensamt intresse för en sektor. Kapplöpningsbolagens alla kostnader skulle beaktas genom en sådan strategi, vilket skulle motivera såväl den nivå på 8 % som föreslogs av de franska myndigheterna för den anmälda åtgärden som de planerade metoderna för att revidera denna avgift.

6.1.6   Avgiftens förenlighet med principen om friheten att tillhandahålla tjänster

| (75) | Den avgift som skulle införas på ett icke-diskriminerande sätt för alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online, inbegripet PMU, skulle inte på något sätt kunna strida mot den princip om friheten att tillhandahålla tjänster som anges i artikel 56 i EUF-fördraget eller den princip om icke-diskriminering som anges i artikel 110 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(75)

Den avgift som skulle införas på ett icke-diskriminerande sätt för alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online, inbegripet PMU, skulle inte på något sätt kunna strida mot den princip om friheten att tillhandahålla tjänster som anges i artikel 56 i EUF-fördraget eller den princip om icke-diskriminering som anges i artikel 110 i EUF-fördraget.

6.2   Synpunkter från de berörda parter som motsätter sig den anmälda åtgärden

| (76) | Två av de berörda parterna motsatte sig åtgärden, den ena en organisation och den andra en part som önskade att förbli anonym. De främsta argumenten från de berörda parter som motsatte sig den anmälda åtgärden var följande: |
| --- | --- |

(76)

Två av de berörda parterna motsatte sig åtgärden, den ena en organisation och den andra en part som önskade att förbli anonym. De främsta argumenten från de berörda parter som motsatte sig den anmälda åtgärden var följande:

6.2.1   Förekomsten av ett statligt stöd

| (77) | De berörda parterna betonade att det i det förfrågningsunderlag som medföljde som bilaga till dekret nr 2010-1314 av den 2 november 2010 om kapplöpningsbolagens skyldigheter att verka i allmänhetens tjänst och om villkoren för moderbolagens insatser anges att kapplöpningsbolagen ska garantera att kapplöpningar i Frankrike upprätthåller samma attraktionsnivå som de kapplöpningar som anordnas i andra medlemsstater. Denna bestämmelse skulle bekräfta åtgärdens inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och möjligheten till en snedvridning av konkurrensen i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(77)

De berörda parterna betonade att det i det förfrågningsunderlag som medföljde som bilaga till dekret nr 2010-1314 av den 2 november 2010 om kapplöpningsbolagens skyldigheter att verka i allmänhetens tjänst och om villkoren för moderbolagens insatser anges att kapplöpningsbolagen ska garantera att kapplöpningar i Frankrike upprätthåller samma attraktionsnivå som de kapplöpningar som anordnas i andra medlemsstater. Denna bestämmelse skulle bekräfta åtgärdens inverkan på handeln mellan medlemsstaterna och möjligheten till en snedvridning av konkurrensen i detta sammanhang.

| (78) | Eftersom PMU är en ekonomisk intressegruppering skulle PMU i själva verket höra ihop med kapplöpningsbolagen, vilka skulle vara både vadslagningsaktörer och anordnare av hästkapplöpningar. Åtskillnaden mellan de båda verksamheterna skulle vara påhittad. Följaktligen skulle den berörda avgiften i slutändan tvinga aktörer inom vadslagning online att finansiera sin konkurrent, vilket skulle innebära en uppenbar snedvridning av konkurrensen mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom PMU är en ekonomisk intressegruppering skulle PMU i själva verket höra ihop med kapplöpningsbolagen, vilka skulle vara både vadslagningsaktörer och anordnare av hästkapplöpningar. Åtskillnaden mellan de båda verksamheterna skulle vara påhittad. Följaktligen skulle den berörda avgiften i slutändan tvinga aktörer inom vadslagning online att finansiera sin konkurrent, vilket skulle innebära en uppenbar snedvridning av konkurrensen mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar.

6.2.2   Uppenbart bedömningsfel vad gäller den nya tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse

| (79) | Enligt de berörda parterna skulle de franska myndigheterna ha begått ett uppenbart fel när de kvalificerade kapplöpningsbolagens verksamheter som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

(79)

Enligt de berörda parterna skulle de franska myndigheterna ha begått ett uppenbart fel när de kvalificerade kapplöpningsbolagens verksamheter som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| (80) | Framför allt skulle det varken ha förekommit någon nationell debatt före skapandet av denna tjänst av allmänt ekonomiskt intresse eller någon särskild motivering från Conseil d'État avseende behovet av att skapa en sådan. |
| --- | --- |

(80)

Framför allt skulle det varken ha förekommit någon nationell debatt före skapandet av denna tjänst av allmänt ekonomiskt intresse eller någon särskild motivering från Conseil d'État avseende behovet av att skapa en sådan.

| (81) | Tvärtom skulle Conseil d'État vid flera tidigare tillfällen formellt ha slagit fast att anordnandet av kapplöpningar inte utgjorde en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (24) och, mer allmänt, att Frankrike sedan mer än ett århundrade skulle ha valt en struktur för hästkapplöpningssektorn som helt och hållet saknar karaktären av en offentlig tjänst. |
| --- | --- |

(81)

Tvärtom skulle Conseil d'État vid flera tidigare tillfällen formellt ha slagit fast att anordnandet av kapplöpningar inte utgjorde en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (24) och, mer allmänt, att Frankrike sedan mer än ett århundrade skulle ha valt en struktur för hästkapplöpningssektorn som helt och hållet saknar karaktären av en offentlig tjänst.

| (82) | Enligt de berörda parternas yttrande skulle avregleringen av onlinespelsmarknaden ha lett till en expansiv kommersiell strategi från PMU:s sida, vilken skulle stämma ganska illa överens med begreppet allmänt intresse och offentlig tjänst, framför allt för att PMU skulle få lov att bredda sin verksamhet till att omfatta idrottsrelaterad vadslagning och onlinepoker. |
| --- | --- |

(82)

Enligt de berörda parternas yttrande skulle avregleringen av onlinespelsmarknaden ha lett till en expansiv kommersiell strategi från PMU:s sida, vilken skulle stämma ganska illa överens med begreppet allmänt intresse och offentlig tjänst, framför allt för att PMU skulle få lov att bredda sin verksamhet till att omfatta idrottsrelaterad vadslagning och onlinepoker.

6.2.3   Behovet av åtgärden

| (83) | De berörda parterna uttryckte tvivel avseende den risk som de franska myndigheterna framhöll som ett motiv till åtgärden för en minskning av PMU:s intäkter, antingen på grund av konkurrens från andra aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar eller på grund av utkonkurrering av totalisatorspel på kapplöpningar till förmån för idrottsrelaterad vadslagning. |
| --- | --- |

(83)

De berörda parterna uttryckte tvivel avseende den risk som de franska myndigheterna framhöll som ett motiv till åtgärden för en minskning av PMU:s intäkter, antingen på grund av konkurrens från andra aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar eller på grund av utkonkurrering av totalisatorspel på kapplöpningar till förmån för idrottsrelaterad vadslagning.

| (84) | De ansåg i själva verket att denna risk var obetydlig mot bakgrund av följande:






  — | År 2010 skulle PMU:s internetomsättning ha ökat med 39 % totalt och med 10 % vad gäller totalisatorspel på kapplöpningar online. Tack vare avregleringen skulle PMU ha kunnat inleda onlinepokerverksamhet och idrottsrelaterad vadslagning, varigenom dess kundbas skulle ha utvidgats. PMU:s vinst skulle ha ökat med 18 % under 2010. |
| --- | --- | --- |

(84)

De ansåg i själva verket att denna risk var obetydlig mot bakgrund av följande:

—

År 2010 skulle PMU:s internetomsättning ha ökat med 39 % totalt och med 10 % vad gäller totalisatorspel på kapplöpningar online. Tack vare avregleringen skulle PMU ha kunnat inleda onlinepokerverksamhet och idrottsrelaterad vadslagning, varigenom dess kundbas skulle ha utvidgats. PMU:s vinst skulle ha ökat med 18 % under 2010.

| — | Enligt den franska konkurrensmyndigheten skulle PMU ha dominerat marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online med en marknadsandel på 85 % och haft en ytterst dominerande ställning om man inbegriper monopolet på vadslagning över disk. PMU skulle vara ledande även om man beaktar idrottsrelaterad vadslagning, varvid marknadsandelen skulle ligga mellan 40 % och 55 %. |
| --- | --- |

—

Enligt den franska konkurrensmyndigheten skulle PMU ha dominerat marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online med en marknadsandel på 85 % och haft en ytterst dominerande ställning om man inbegriper monopolet på vadslagning över disk. PMU skulle vara ledande även om man beaktar idrottsrelaterad vadslagning, varvid marknadsandelen skulle ligga mellan 40 % och 55 %.

| — | Det skulle inte föreligga någon utbytbarhet mellan idrottsrelaterad vadslagning och totalisatorspel på kapplöpningar eftersom den sakkunskap som krävs, ålders- och inkomstkategorierna bland spelarna samt utbudet av vad från aktörernas sida skulle vara mycket olika. |
| --- | --- |

—

Det skulle inte föreligga någon utbytbarhet mellan idrottsrelaterad vadslagning och totalisatorspel på kapplöpningar eftersom den sakkunskap som krävs, ålders- och inkomstkategorierna bland spelarna samt utbudet av vad från aktörernas sida skulle vara mycket olika.

| (85) | Dessutom skulle behovet av åtgärden inte vara säkerställt eftersom PMU:s monopol på vadslagning över disk skulle möjliggöra följande för PMU:






  — | Att genom spelarnas vinster erbjuda vadhållarna en högre utdelningsnivå i förhållande till insatserna än vad aktörerna inom vadslagning online skulle klara av. |
| --- | --- | --- |

(85)

Dessutom skulle behovet av åtgärden inte vara säkerställt eftersom PMU:s monopol på vadslagning över disk skulle möjliggöra följande för PMU:

—

Att genom spelarnas vinster erbjuda vadhållarna en högre utdelningsnivå i förhållande till insatserna än vad aktörerna inom vadslagning online skulle klara av.

| — | Att utnyttja sitt nät av 10 000 fysiska försäljningsställen och sina intäkter från detta nät för att finansiera och främja sin onlineverksamhet. |
| --- | --- |

—

Att utnyttja sitt nät av 10 000 fysiska försäljningsställen och sina intäkter från detta nät för att finansiera och främja sin onlineverksamhet.

6.2.4   Nivån på den skatteliknande avgiften och beräkning av de utgifter som ska finansieras

| (86) | De berörda parterna hävdade att avgiften i fråga inte skulle syfta till att täcka kostnaderna för uppdraget att verka i allmänhetens tjänst, mot bakgrund av att de franska myndigheterna inte hade lagt fram någon tydlig budget över de utgifter som skulle finansieras. Dessutom skulle avgiften komma att finansiera verksamheter som inte direkt skulle vara till nytta för anordnarna av totalisatorspel på kapplöpningar online. |
| --- | --- |

(86)

De berörda parterna hävdade att avgiften i fråga inte skulle syfta till att täcka kostnaderna för uppdraget att verka i allmänhetens tjänst, mot bakgrund av att de franska myndigheterna inte hade lagt fram någon tydlig budget över de utgifter som skulle finansieras. Dessutom skulle avgiften komma att finansiera verksamheter som inte direkt skulle vara till nytta för anordnarna av totalisatorspel på kapplöpningar online.

| (87) | Även om införandet av en sådan avgift skulle kunna vara motiverad skulle den nivå på 8 % som föreslagits av de franska myndigheterna vara oproportionerlig i förhållande till den vadslagningsskatt som aktörerna inom idrottsrelaterad vadslagning betalar till idrottsförbunden och som uppgår till 1 % av insatserna. |
| --- | --- |

(87)

Även om införandet av en sådan avgift skulle kunna vara motiverad skulle den nivå på 8 % som föreslagits av de franska myndigheterna vara oproportionerlig i förhållande till den vadslagningsskatt som aktörerna inom idrottsrelaterad vadslagning betalar till idrottsförbunden och som uppgår till 1 % av insatserna.

6.2.5   Diskriminering på grundval av hästarnas ursprung

| (88) | Vissa berörda parter betonade att det bland de premier och bidrag som fördelas av PMU fanns vissa premier till uppfödarna som skulle komma att förbehållas hästar som är födda i Frankrike. En sådan situation skulle strida mot principen om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(88)

Vissa berörda parter betonade att det bland de premier och bidrag som fördelas av PMU fanns vissa premier till uppfödarna som skulle komma att förbehållas hästar som är födda i Frankrike. En sådan situation skulle strida mot principen om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget.

6.2.6   Tilläggsåtgärder

| (89) | En berörd part framhöll följande andra åtgärder som PMU skulle komma att gynnas av:






  — | Övergångsbestämmelsen avseende uttaget av en avgift på 8 % av insatsen vid vadslagning online skulle, tillsammans med den minskade avgiftsnivån vad gäller totalisatorspel på kapplöpningar över disk och online sammantaget, gynna PMU och motverka effekterna av det inledningsbeslut som fattats av kommissionen. Medan onlineaktörerna, däribland PMU mot bakgrund av sin onlineverksamhet, skulle betala avgiften på 8 % skulle PMU i själva verket inte komma att betala den för sin verksamhet över disk. Dessutom gynnas PMU mer än de andra aktörerna av minskningen med 1,1 % av avgiftsnivån mot bakgrund av omfattningen på dess verksamhet i fråga om anordnande av vadslagning över disk. |
| --- | --- | --- |

(89)

En berörd part framhöll följande andra åtgärder som PMU skulle komma att gynnas av:

—

Övergångsbestämmelsen avseende uttaget av en avgift på 8 % av insatsen vid vadslagning online skulle, tillsammans med den minskade avgiftsnivån vad gäller totalisatorspel på kapplöpningar över disk och online sammantaget, gynna PMU och motverka effekterna av det inledningsbeslut som fattats av kommissionen. Medan onlineaktörerna, däribland PMU mot bakgrund av sin onlineverksamhet, skulle betala avgiften på 8 % skulle PMU i själva verket inte komma att betala den för sin verksamhet över disk. Dessutom gynnas PMU mer än de andra aktörerna av minskningen med 1,1 % av avgiftsnivån mot bakgrund av omfattningen på dess verksamhet i fråga om anordnande av vadslagning över disk.

| — | PMU och kapplöpningsbolagen skulle vara undantagna från vinstskatt. |
| --- | --- |

—

PMU och kapplöpningsbolagen skulle vara undantagna från vinstskatt.

| — | Den franska konkurrensmyndigheten skulle ha påpekat flera förfaringssätt från PMU:s sida som skulle kunna framhållas som missbruk av en dominerande ställning (25). Detta skulle bland annat röra sig om PMU:s användning av ett och samma märke (PMU-märket) för både sin monopolverksamhet och sin konkurrensutsatta verksamhet, användningen av vissa generiska namn (tiercé, trio osv.) för att identifiera vissa typer av vadslagning samt lanseringen av PMU-kortet som gör det möjligt att samla in uppgifter om de kunder som spelar över disk. Dessa uppgifter skulle därefter kunna användas för att locka samma kunder till vadslagningen online. |
| --- | --- |

—

Den franska konkurrensmyndigheten skulle ha påpekat flera förfaringssätt från PMU:s sida som skulle kunna framhållas som missbruk av en dominerande ställning (25). Detta skulle bland annat röra sig om PMU:s användning av ett och samma märke (PMU-märket) för både sin monopolverksamhet och sin konkurrensutsatta verksamhet, användningen av vissa generiska namn (tiercé, trio osv.) för att identifiera vissa typer av vadslagning samt lanseringen av PMU-kortet som gör det möjligt att samla in uppgifter om de kunder som spelar över disk. Dessa uppgifter skulle därefter kunna användas för att locka samma kunder till vadslagningen online.

| (90) | Det bör framhållas att detta beslut endast gäller förenligheten beträffande den av Frankrike anmälda åtgärden till förmån för kapplöpningsbolagen. Beslutet påverkar inte på något sätt ett eventuellt ställningstagande från kommissionen avseende ytterligare klagomål som anges i skäl 89 ovan. |
| --- | --- |

(90)

Det bör framhållas att detta beslut endast gäller förenligheten beträffande den av Frankrike anmälda åtgärden till förmån för kapplöpningsbolagen. Beslutet påverkar inte på något sätt ett eventuellt ställningstagande från kommissionen avseende ytterligare klagomål som anges i skäl 89 ovan.

7   FRANKRIKES SYNPUNKTER AVSEENDE DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER

| (91) | Frankrike översände sina kommentarer avseende de berörda parternas synpunkter den 4 april 2011. De franska myndigheterna hänvisar i sina kommentarer huvudsakligen till de synpunkter som de översände den 18 januari 2011. |
| --- | --- |

(91)

Frankrike översände sina kommentarer avseende de berörda parternas synpunkter den 4 april 2011. De franska myndigheterna hänvisar i sina kommentarer huvudsakligen till de synpunkter som de översände den 18 januari 2011.

| (92) | De franska myndigheterna framhöll likväl följande punkter:






  — | PMU skulle ha förlorat omkring 15 % av sin onlinemarknadsandel under 2010, vilket skulle bevisa att det föreligger en verklig risk för inkomstbortfall för hästbranschen. |
| --- | --- | --- |

(92)

De franska myndigheterna framhöll likväl följande punkter:

—

PMU skulle ha förlorat omkring 15 % av sin onlinemarknadsandel under 2010, vilket skulle bevisa att det föreligger en verklig risk för inkomstbortfall för hästbranschen.

| — | Konkurrensmyndighetens yttrande skulle sakna anknytning till det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

—

Konkurrensmyndighetens yttrande skulle sakna anknytning till det aktuella ärendet.

| — | Frankrikes politik avseende hasardspelstjänster skulle huvudsakligen röra sociala och offentliga mål och inte ekonomiska eller kommersiella mål. |
| --- | --- |

—

Frankrikes politik avseende hasardspelstjänster skulle huvudsakligen röra sociala och offentliga mål och inte ekonomiska eller kommersiella mål.

8   FRANKRIKES ÄNDRING AV ANMÄLAN

| (93) | Den 29 april 2013 översände de franska myndigheterna en ändring av sin ursprungliga anmälan till kommissionen. De franska myndigheterna planerade att den bestämmelse som införs genom denna ändrade anmälan skulle kunna genomföras från och med den 1 januari 2014, förutsatt att kommissionen gav sitt förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

(93)

Den 29 april 2013 översände de franska myndigheterna en ändring av sin ursprungliga anmälan till kommissionen. De franska myndigheterna planerade att den bestämmelse som införs genom denna ändrade anmälan skulle kunna genomföras från och med den 1 januari 2014, förutsatt att kommissionen gav sitt förhandsgodkännande.

| (94) | De franska myndigheterna åtog sig dessutom att två år efter det planerade ikraftträdandet av den nya bestämmelsen den 1 januari 2014 tillhandahålla kommissionen en rapport om genomförandet. |
| --- | --- |

(94)

De franska myndigheterna åtog sig dessutom att två år efter det planerade ikraftträdandet av den nya bestämmelsen den 1 januari 2014 tillhandahålla kommissionen en rapport om genomförandet.

8.1   Beskrivning av den nya bestämmelsen

| (95) | De franska myndigheterna lägger inte längre fram finansieringsåtgärden avseende hästkapplöpningar som en ersättning för en offentlig tjänst som anförtros kapplöpningsbolagen. Genom den ändrade anmälan skingras följaktligen kommissionens tvivel avseende kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamhet som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt möjligheten att godkänna åtgärden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(95)

De franska myndigheterna lägger inte längre fram finansieringsåtgärden avseende hästkapplöpningar som en ersättning för en offentlig tjänst som anförtros kapplöpningsbolagen. Genom den ändrade anmälan skingras följaktligen kommissionens tvivel avseende kvalificeringen av kapplöpningsbolagens verksamhet som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse samt möjligheten att godkänna åtgärden på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget.

| (96) | Den nya bestämmelsen läggs fram som ett stöd till en ekonomisk sektor, närmare bestämt hästbranschen, på grundval av det gemensamma intresse som PMU och de konkurrerande aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar tillmäter anordnandet av kapplöpningar i samband med vilka totalisatorspel äger rum. |
| --- | --- |

(96)

Den nya bestämmelsen läggs fram som ett stöd till en ekonomisk sektor, närmare bestämt hästbranschen, på grundval av det gemensamma intresse som PMU och de konkurrerande aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar tillmäter anordnandet av kapplöpningar i samband med vilka totalisatorspel äger rum.

| (97) | Följaktligen beräknas nivån på den avgift som ska tas ut från alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpning online uteslutande med beaktande av den kompensation för kostnader med anknytning till anordnandet av kapplöpningar som kommer alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online tillgodo (nedan kallat kostnader av gemensamt intresse). |
| --- | --- |

(97)

Följaktligen beräknas nivån på den avgift som ska tas ut från alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpning online uteslutande med beaktande av den kompensation för kostnader med anknytning till anordnandet av kapplöpningar som kommer alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online tillgodo (nedan kallat kostnader av gemensamt intresse).

| (98) | Vad gäller den åtgärd som planerades enligt den ursprungliga anmälan minskas nivån på de kostnader som ska finansieras genom intäkter från den skatteliknande avgiften med den nya bestämmelsen. De franska myndigheterna har i själva verket beräknat att nivån på avgiften skulle uppgå till högst 5,6 % (beräknat för 2012 på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010) medan den skulle ha kunnat uppgå till 8 % på grundval av den bestämmelse som planerades i den ursprungliga anmälan (se skäl (113)). |
| --- | --- |

(98)

Vad gäller den åtgärd som planerades enligt den ursprungliga anmälan minskas nivån på de kostnader som ska finansieras genom intäkter från den skatteliknande avgiften med den nya bestämmelsen. De franska myndigheterna har i själva verket beräknat att nivån på avgiften skulle uppgå till högst 5,6 % (beräknat för 2012 på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010) medan den skulle ha kunnat uppgå till 8 % på grundval av den bestämmelse som planerades i den ursprungliga anmälan (se skäl (113)).

8.2   Premielopp och övriga lopp

| (99) | För att fastställa kostnaderna av gemensamt intresse (se skäl (97)) inför de franska myndigheterna en åtskillnad mellan premielopp (i samband med vilka det förekommer vadslagning (26)) och övriga lopp (i samband med vilka det inte förekommer vadslagning). |
| --- | --- |

(99)

För att fastställa kostnaderna av gemensamt intresse (se skäl (97)) inför de franska myndigheterna en åtskillnad mellan premielopp (i samband med vilka det förekommer vadslagning (26)) och övriga lopp (i samband med vilka det inte förekommer vadslagning).

| (100) | Eftersom vadslagning och i synnerhet vadslagning online bara förekommer i samband med premielopp anser de franska myndigheterna att det är logiskt att likställa kostnaderna av gemensamt intresse med kostnaderna för anordnandet av premielopp. |
| --- | --- |

(100)

Eftersom vadslagning och i synnerhet vadslagning online bara förekommer i samband med premielopp anser de franska myndigheterna att det är logiskt att likställa kostnaderna av gemensamt intresse med kostnaderna för anordnandet av premielopp.

| (101) | De franska myndigheterna använder antalet hästar som deltar i premielopp för att fördela vissa fasta kostnader för moderbolagen mellan premielopp och övriga lopp. Fördelningen för vart och ett av moderbolagen inom kapplöpning anges i tabell 2 nedan:

  Tabell 2


  Antalet startande hästar i premielopp och övriga lopp | Cheval français (trav) | France Galop (galopp och hinder) |
| --- | --- | --- | --- |
| Startande hästar, totalt | 150 822 | 77 304 |
| Antal hästar som startar i premielopp | 58 112 (38,5 %) | 48 027 (62 %) |
| Antal hästar som startar i övriga lopp | 92 170 (61,5 %) | 29 277 (38 %) |

(101)

De franska myndigheterna använder antalet hästar som deltar i premielopp för att fördela vissa fasta kostnader för moderbolagen mellan premielopp och övriga lopp. Fördelningen för vart och ett av moderbolagen inom kapplöpning anges i tabell 2 nedan:

Tabell 2

Antalet startande hästar i premielopp och övriga lopp

Cheval français (trav)

France Galop (galopp och hinder)

Startande hästar, totalt

150 822

77 304

Antal hästar som startar i premielopp

58 112 (38,5 %)

48 027 (62 %)

Antal hästar som startar i övriga lopp

92 170 (61,5 %)

29 277 (38 %)

8.3   Fastställande av kostnaderna av gemensamt intresse och beräkning av nivån på avgiften

8.3.1   Fastställande av kostnaderna av gemensamt intresse

| (102) | De kostnader av gemensamt intresse som fastställts av de franska myndigheterna på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010 presenteras per kostnadskategori nedan: |
| --- | --- |

(102)

De kostnader av gemensamt intresse som fastställts av de franska myndigheterna på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010 presenteras per kostnadskategori nedan:

8.3.2   Incitament

| (103) | Incitamenten (493 miljoner euro 2010) består i att moderbolagen inom kapplöpning fördelar premier och bidrag till uppfödare, ägare och jockeyer med anknytning till hästar som placerat sig i kapplöpningsbolagens lopp. De franska myndigheterna föreslår att incitamenten med avseende på premieloppen ska inbegripas i kostnaderna av gemensamt intresse. Dessutom föreslår de att de premier som delas ut till ägare vid galopplopp som enbart hålls för hästar som fötts eller fötts upp i Frankrike ska uteslutas, varigenom man tillmötesgår kommissionens invändningar avseende avgiftens förenlighet med principerna om icke-diskriminering och om friheten att tillhandahålla tjänster om de premier som förbehålls hästar som fötts eller fötts upp i Frankrike finansieras genom den skatteliknande avgiften (se skälen (151)‒(156)). Slutligen föreslår de franska myndigheterna alltså att man behåller 321 miljoner euro av kostnaderna av gemensamt intresse i denna kategori (dvs. omkring 65 % av alla de incitament som beviljas av moderbolagen inom kapplöpning). |
| --- | --- |

(103)

Incitamenten (493 miljoner euro 2010) består i att moderbolagen inom kapplöpning fördelar premier och bidrag till uppfödare, ägare och jockeyer med anknytning till hästar som placerat sig i kapplöpningsbolagens lopp. De franska myndigheterna föreslår att incitamenten med avseende på premieloppen ska inbegripas i kostnaderna av gemensamt intresse. Dessutom föreslår de att de premier som delas ut till ägare vid galopplopp som enbart hålls för hästar som fötts eller fötts upp i Frankrike ska uteslutas, varigenom man tillmötesgår kommissionens invändningar avseende avgiftens förenlighet med principerna om icke-diskriminering och om friheten att tillhandahålla tjänster om de premier som förbehålls hästar som fötts eller fötts upp i Frankrike finansieras genom den skatteliknande avgiften (se skälen (151)‒(156)). Slutligen föreslår de franska myndigheterna alltså att man behåller 321 miljoner euro av kostnaderna av gemensamt intresse i denna kategori (dvs. omkring 65 % av alla de incitament som beviljas av moderbolagen inom kapplöpning).

8.3.3   Anordnandeutgifter för moderbolagen inom kapplöpning

| (104) | Anordnandeutgifterna för moderbolagen inom kapplöpning ([...] (27) euro 2010) omfattar utgifterna för driften av deras huvudkontor, utgifterna för deras personal och marknadsföring, driftskostnader och personalutgifter för deras kapplöpningsbanor samt avskrivningskostnader med anknytning till underhåll och uppförande av kapplöpningsbanor. |
| --- | --- |

(104)

Anordnandeutgifterna för moderbolagen inom kapplöpning ([...] (27) euro 2010) omfattar utgifterna för driften av deras huvudkontor, utgifterna för deras personal och marknadsföring, driftskostnader och personalutgifter för deras kapplöpningsbanor samt avskrivningskostnader med anknytning till underhåll och uppförande av kapplöpningsbanor.

| (105) | Dessa kostnader har av de franska myndigheterna bara tagits med i beräkningen av kostnaderna av gemensamt intresse när de kan tillskrivas anordnandet av premielopp. Vissa kostnader som på grund av sin karaktär bara kommer kapplöpningsbolagen till godo (marknadsföringskostnader) utesluts helt och hållet, medan andra såsom utgifterna för huvudkontor är föremål för en tilldelning på grundval av antalet hästar som startar i premieloppen. Sammanfattningsvis behåller de franska myndigheterna [...] euro (dvs. omkring [...] % av de sammanlagda anordnandeutgifterna för moderbolagen) av kostnaderna av gemensamt intresse i denna kategori. |
| --- | --- |

(105)

Dessa kostnader har av de franska myndigheterna bara tagits med i beräkningen av kostnaderna av gemensamt intresse när de kan tillskrivas anordnandet av premielopp. Vissa kostnader som på grund av sin karaktär bara kommer kapplöpningsbolagen till godo (marknadsföringskostnader) utesluts helt och hållet, medan andra såsom utgifterna för huvudkontor är föremål för en tilldelning på grundval av antalet hästar som startar i premieloppen. Sammanfattningsvis behåller de franska myndigheterna [...] euro (dvs. omkring [...] % av de sammanlagda anordnandeutgifterna för moderbolagen) av kostnaderna av gemensamt intresse i denna kategori.

8.3.4   Anordnandeutgifter för kapplöpningsbolagen ute i landet

| (106) | De sammanlagda kostnaderna för de 230 kapplöpningsbolagen ute i landet för anordnandet av kapplöpningar uppgick till [...] euro 2010. De franska myndigheterna inbegriper i kostnaderna av gemensamt intresse endast [...] euro (dvs. omkring [...] av de sammanlagda anordnandeutgifterna för kapplöpningsbolagen ute i landet), vilket motsvarar de utgifter som uppstår i samband med de premielopp som 49 av dem anordnar. |
| --- | --- |

(106)

De sammanlagda kostnaderna för de 230 kapplöpningsbolagen ute i landet för anordnandet av kapplöpningar uppgick till [...] euro 2010. De franska myndigheterna inbegriper i kostnaderna av gemensamt intresse endast [...] euro (dvs. omkring [...] av de sammanlagda anordnandeutgifterna för kapplöpningsbolagen ute i landet), vilket motsvarar de utgifter som uppstår i samband med de premielopp som 49 av dem anordnar.

8.3.5   Kostnader för bildupptagning och bildspridning från loppen

| (107) | Moderbolagen inom kapplöpning finansierar bildupptagning och bildspridning från premieloppen som tillhandahålls direkt till onlinespelsaktörerna. Genom dessa bilder kan framför allt loppens resultat kontrolleras vid målgång. De franska myndigheterna anser att dessa bilder, som bara gäller premieloppen, är till gagn för samtliga onlinespelsaktörer. Utan dem skulle man rent av se en betydande minskning av insatserna. De franska myndigheterna tar följaktligen med totalkostanden för bildupptagning och bildspridning från premieloppen i beräkningen av kostnaderna av gemensamt intresse, närmare bestämt [...] euro 2010. |
| --- | --- |

(107)

Moderbolagen inom kapplöpning finansierar bildupptagning och bildspridning från premieloppen som tillhandahålls direkt till onlinespelsaktörerna. Genom dessa bilder kan framför allt loppens resultat kontrolleras vid målgång. De franska myndigheterna anser att dessa bilder, som bara gäller premieloppen, är till gagn för samtliga onlinespelsaktörer. Utan dem skulle man rent av se en betydande minskning av insatserna. De franska myndigheterna tar följaktligen med totalkostanden för bildupptagning och bildspridning från premieloppen i beräkningen av kostnaderna av gemensamt intresse, närmare bestämt [...] euro 2010.

| (108) | I gengäld inbegrips inte andra marknadsföringskostnader för hästbranschen, i synnerhet gentemot tevebolagen, i kostnaderna av gemensamt intresse (28). Det bör framhållas att kostnaderna för bildupptagning och bildspridning från loppen inte inbegreps i de kostnader för att verka i allmänhetens tjänst som ursprungligen anmäldes. |
| --- | --- |

(108)

I gengäld inbegrips inte andra marknadsföringskostnader för hästbranschen, i synnerhet gentemot tevebolagen, i kostnaderna av gemensamt intresse (28). Det bör framhållas att kostnaderna för bildupptagning och bildspridning från loppen inte inbegreps i de kostnader för att verka i allmänhetens tjänst som ursprungligen anmäldes.

8.3.6   Bekämpning av dopning

| (109) | Bekämpningen av dopning, vilken berör premieloppen, är lika väsentlig för anordnandet av högkvalitativa kapplöpningar som för att garantera integriteten hos verksamheten för totalisatorspel på kapplöpningar. De franska myndigheterna inbegriper således summan av dessa kostnader, närmare bestämt [...] euro 2010, i kostnaderna av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(109)

Bekämpningen av dopning, vilken berör premieloppen, är lika väsentlig för anordnandet av högkvalitativa kapplöpningar som för att garantera integriteten hos verksamheten för totalisatorspel på kapplöpningar. De franska myndigheterna inbegriper således summan av dessa kostnader, närmare bestämt [...] euro 2010, i kostnaderna av gemensamt intresse.

8.3.7   Utbildning och social verksamhet

| (110) | De sammanlagda kostnaderna för utbildning och högt kvalificerad arbetskraft som är avsedd att verka inom kapplöpningsbranschen (travkuskar, jockeyer, stalldrängar osv.) uppgick till [...] euro 2010. De franska myndigheterna inbegriper [...] euro i kostnaderna av gemensamt intresse, vilket motsvarar premieloppens kvotandel. |
| --- | --- |

(110)

De sammanlagda kostnaderna för utbildning och högt kvalificerad arbetskraft som är avsedd att verka inom kapplöpningsbranschen (travkuskar, jockeyer, stalldrängar osv.) uppgick till [...] euro 2010. De franska myndigheterna inbegriper [...] euro i kostnaderna av gemensamt intresse, vilket motsvarar premieloppens kvotandel.

8.3.8   Kapplöpningsbolagens intäkter

| (111) | Kapplöpningsbolagens egna intäkter (t.ex. inträdesavgifter från åskådare) som har anknytning till anordnandet av kapplöpningar ([...] euro) dras av från kostnaderna av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(111)

Kapplöpningsbolagens egna intäkter (t.ex. inträdesavgifter från åskådare) som har anknytning till anordnandet av kapplöpningar ([...] euro) dras av från kostnaderna av gemensamt intresse.

8.3.9   Beräkning av avgiftens högsta nivå

| (112) | Enligt den nya bestämmelsen ska avgiftens högsta nivå för år N beräknas genom att kostnaderna av gemensamt intresse för år N-2 divideras med summan av de insatser som gjorts vid totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk under år N-2. |
| --- | --- |

(112)

Enligt den nya bestämmelsen ska avgiftens högsta nivå för år N beräknas genom att kostnaderna av gemensamt intresse för år N-2 divideras med summan av de insatser som gjorts vid totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk under år N-2.

Formula

| (113) | För år 2012, på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010 (se tabell 3 nedan), leder denna beräkning till en högsta nivå på 5,6 %, med beaktande av sammanlagda kostnader av gemensamt intresse på 519 miljoner euro. Den bestämmelse som planerades enligt den ursprungliga anmälan skulle ha lett till en nivå på 8 %, beräknat på grundval av sammanlagda kostnader på 747 miljoner euro.

  Tabell 3


  Beräkning av nivån på avgiften för 2012 | Kostnader av gemensamt intresse
  (2010)
  (i [...] euro) | Anmälda kostnader för att verka i allmänhetens tjänst
  (2010)
  (i [...]) euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Incitament | [...] | [...] |
| Moderbolagens anordnandeutgifter | [...] | [...] |
| Anordnandeutgifter för bolagen ute i landet | [...] | [...] |
| Bildupptagning och bildspridning från lopp | [...] | [...] (30) |
| Bekämpning av dopning | [...] | [...] |
| Utbildning och social verksamhet | [...] | [...] |
| a) | Sammanlagda kostnader |

(113)

För år 2012, på grundval av de finansiella uppgifterna för 2010 (se tabell 3 nedan), leder denna beräkning till en högsta nivå på 5,6 %, med beaktande av sammanlagda kostnader av gemensamt intresse på 519 miljoner euro. Den bestämmelse som planerades enligt den ursprungliga anmälan skulle ha lett till en nivå på 8 %, beräknat på grundval av sammanlagda kostnader på 747 miljoner euro.

Tabell 3

Beräkning av nivån på avgiften för 2012

Kostnader av gemensamt intresse

(2010)

(i [...] euro)

Anmälda kostnader för att verka i allmänhetens tjänst

(2010)

(i [...]) euro)

Incitament

[...]

[...]

Moderbolagens anordnandeutgifter

[...]

[...]

Anordnandeutgifter för bolagen ute i landet

[...]

[...]

Bildupptagning och bildspridning från lopp

[...]

[...] (30)

Bekämpning av dopning

[...]

[...]

Utbildning och social verksamhet

[...]

[...]

a)

Sammanlagda kostnader

[...]

[...]

| b) | Kapplöpningsbolagens egna intäkter |
| --- | --- |

b)

Kapplöpningsbolagens egna intäkter

[...]

Formula

519

747

| d) | Summan av insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk |
| --- | --- |

d)

Summan av insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar online och över disk

9 286

Formula

5,6 %

8 %

9   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (114) | I enlighet med vad som konstaterats i skäl 90 begränsar sig detta beslut till en granskning av förenligheten med den inre marknaden vad gäller den åtgärd som anmälts av Frankrike till förmån för kapplöpningsbolagen. I enlighet med vad som anges i skäl (90) påverkar beslutet inte kommissionens framtida ståndpunkt avseende de eventuella tilläggsåtgärder till förmån för PMU eller kapplöpningsbolagen som pekas ut av vissa berörda parter och som nämns i skäl (89). |
| --- | --- |

(114)

I enlighet med vad som konstaterats i skäl 90 begränsar sig detta beslut till en granskning av förenligheten med den inre marknaden vad gäller den åtgärd som anmälts av Frankrike till förmån för kapplöpningsbolagen. I enlighet med vad som anges i skäl (90) påverkar beslutet inte kommissionens framtida ståndpunkt avseende de eventuella tilläggsåtgärder till förmån för PMU eller kapplöpningsbolagen som pekas ut av vissa berörda parter och som nämns i skäl (89).

9.1   Förekomsten av ett statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (115) | I inledningsbeslutet drog kommissionen slutsatsen att den anmälda åtgärden utgjorde ett statligt stöd (31) i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna slutsats ifrågasattes aldrig av de franska myndigheterna, vilka inte heller bestrider kvalificeringen som statligt stöd efter ändringen av anmälan av den 29 april 2013. |
| --- | --- |

(115)

I inledningsbeslutet drog kommissionen slutsatsen att den anmälda åtgärden utgjorde ett statligt stöd (31) i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna slutsats ifrågasattes aldrig av de franska myndigheterna, vilka inte heller bestrider kvalificeringen som statligt stöd efter ändringen av anmälan av den 29 april 2013.

| (116) | De inslag som motiverar kvalificeringen som statligt stöd föreligger likväl nedan om man dessutom beaktar kommentarerna från vissa berörda parter. |
| --- | --- |

(116)

De inslag som motiverar kvalificeringen som statligt stöd föreligger likväl nedan om man dessutom beaktar kommentarerna från vissa berörda parter.

9.1.1   Statliga medel

| (117) | I enlighet med kommissionens praxis och domstolens rättspraxis omfattar begreppet statliga medel enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget alla penningmedel som de offentliga myndigheterna kan använda för att stödja ekonomiska aktörer, oberoende av om dessa medel tillhör nämnda offentliga myndigheters tillgångar permanent eller inte. Även om de belopp som motsvarar ifrågavarande åtgärd inte utgör offentliga myndigheters permanenta tillgångar räcker det följaktligen med att de förblir under offentlig kontroll, och därmed tillgängliga för behöriga nationella myndigheter, för att de ska kvalificeras som statliga medel (32). På samma sätt finns det inget som hindrar att medlen trots deras privata ursprung betraktas som statliga medel i enlighet med denna bestämmelse (33). |
| --- | --- |

(117)

I enlighet med kommissionens praxis och domstolens rättspraxis omfattar begreppet statliga medel enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget alla penningmedel som de offentliga myndigheterna kan använda för att stödja ekonomiska aktörer, oberoende av om dessa medel tillhör nämnda offentliga myndigheters tillgångar permanent eller inte. Även om de belopp som motsvarar ifrågavarande åtgärd inte utgör offentliga myndigheters permanenta tillgångar räcker det följaktligen med att de förblir under offentlig kontroll, och därmed tillgängliga för behöriga nationella myndigheter, för att de ska kvalificeras som statliga medel (32). På samma sätt finns det inget som hindrar att medlen trots deras privata ursprung betraktas som statliga medel i enlighet med denna bestämmelse (33).

| (118) | För att en stödordning till förmån för vissa ekonomiska aktörer inom en given sektor inte längre ska betraktas som ett statligt stöd räcker det enligt rättspraxis inte med att denna stödordning finansieras helt eller delvis genom bidrag som föreskrivs av den offentliga myndigheten och tas ut från berörda ekonomiska aktörer (34). |
| --- | --- |

(118)

För att en stödordning till förmån för vissa ekonomiska aktörer inom en given sektor inte längre ska betraktas som ett statligt stöd räcker det enligt rättspraxis inte med att denna stödordning finansieras helt eller delvis genom bidrag som föreskrivs av den offentliga myndigheten och tas ut från berörda ekonomiska aktörer (34).

| (119) | I detta fall fastställs avgiften för totalisatorspel på kapplöpningar online obligatoriskt genom de nationella bestämmelserna (lagen av den 12 maj 2010) och påverkar genom samma bestämmelser kapplöpningsbolagen, vilka utgör åtgärdens mottagare. Avgiften finansieras följaktligen genom statliga medel. |
| --- | --- |

(119)

I detta fall fastställs avgiften för totalisatorspel på kapplöpningar online obligatoriskt genom de nationella bestämmelserna (lagen av den 12 maj 2010) och påverkar genom samma bestämmelser kapplöpningsbolagen, vilka utgör åtgärdens mottagare. Avgiften finansieras följaktligen genom statliga medel.

9.1.2   Fördel

| (120) | Genom den anmälda åtgärden, som omfattar intäkten från den skatteliknande avgift som tas ut på totalisatorspel på kapplöpningar online för finansiering av verksamheter som för närvarande finansieras av kapplöpningsbolagen utifrån deras egna inkomster, tilldelas kapplöpningsbolagen på förhand en ekonomisk fördel. Kapplöpningsbolagens löpande verksamhet, t.ex. anordnandet av kapplöpningar, finansieras därmed till viss del genom statliga medel. |
| --- | --- |

(120)

Genom den anmälda åtgärden, som omfattar intäkten från den skatteliknande avgift som tas ut på totalisatorspel på kapplöpningar online för finansiering av verksamheter som för närvarande finansieras av kapplöpningsbolagen utifrån deras egna inkomster, tilldelas kapplöpningsbolagen på förhand en ekonomisk fördel. Kapplöpningsbolagens löpande verksamhet, t.ex. anordnandet av kapplöpningar, finansieras därmed till viss del genom statliga medel.

| (121) | Dessutom är kapplöpningsbolagen likaså även aktörer inom vadslagning online i egenskap av medlemmar i PMU. PMU är en ekonomisk intresseförening och har därmed en öppen struktur. Följaktligen överförs PMU:s intäkter från verksamhet med anknytning till totalisatorspel på kapplöpningar till kapplöpningsbolagen, vilka i sin tur finansierar utvecklingen av PMU och anordnandet av kapplöpningar genom de intäkter som totalisatorspel på kapplöpningar ger upphov till. Kapplöpningsbolagen är för övrigt ensamma om att rent av göra betydande investeringar för utvecklingen av PMU:s egen verksamhet när detta visar sig vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(121)

Dessutom är kapplöpningsbolagen likaså även aktörer inom vadslagning online i egenskap av medlemmar i PMU. PMU är en ekonomisk intresseförening och har därmed en öppen struktur. Följaktligen överförs PMU:s intäkter från verksamhet med anknytning till totalisatorspel på kapplöpningar till kapplöpningsbolagen, vilka i sin tur finansierar utvecklingen av PMU och anordnandet av kapplöpningar genom de intäkter som totalisatorspel på kapplöpningar ger upphov till. Kapplöpningsbolagen är för övrigt ensamma om att rent av göra betydande investeringar för utvecklingen av PMU:s egen verksamhet när detta visar sig vara nödvändigt.

| (122) | På så vis leder den åtgärd som syftar till att garantera kapplöpningsbolagen en viss intäktsnivå i händelse av en eventuell nedgång vad gäller PMU:s verksamhet på grund av avregleringen av marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online indirekt till att de kan skydda och stärka PMU:s ställning på samma marknad. |
| --- | --- |

(122)

På så vis leder den åtgärd som syftar till att garantera kapplöpningsbolagen en viss intäktsnivå i händelse av en eventuell nedgång vad gäller PMU:s verksamhet på grund av avregleringen av marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online indirekt till att de kan skydda och stärka PMU:s ställning på samma marknad.

9.1.3   Selektivitet

| (123) | I den mån intäkten från den skatteliknande avgift som tas ut från aktörerna på området totalisatorspel på kapplöpningar online skulle överföras till sin största del till kapplöpningsbolag som är medlemmar i PMU är åtgärden uppenbart selektiv. |
| --- | --- |

(123)

I den mån intäkten från den skatteliknande avgift som tas ut från aktörerna på området totalisatorspel på kapplöpningar online skulle överföras till sin största del till kapplöpningsbolag som är medlemmar i PMU är åtgärden uppenbart selektiv.

9.1.4   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (124) | Påverkan på handeln och snedvridningen av konkurrensen ska bedömas både vad gäller den verksamhet som omfattar anordnande av kapplöpningar och vad gäller den verksamhet som omfattar vadhållning. |
| --- | --- |

(124)

Påverkan på handeln och snedvridningen av konkurrensen ska bedömas både vad gäller den verksamhet som omfattar anordnande av kapplöpningar och vad gäller den verksamhet som omfattar vadhållning.

| (125) | Kommissionen gjorde i sitt meddelande 97/C 163/03 om stöd som förmodas ha beviljats kapplöpningsbolagen och PMU (35) bedömningen att det fanns en gemenskapsmarknad för vadhållning på hästkapplöpningar, att mottagandet av vad avseende hästkapplöpningar är föremål för handel inom gemenskapen och att de företag som mottar dessa vad sinsemellan befinner sig i en konkurrenssituation. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen gjorde i sitt meddelande 97/C 163/03 om stöd som förmodas ha beviljats kapplöpningsbolagen och PMU (35) bedömningen att det fanns en gemenskapsmarknad för vadhållning på hästkapplöpningar, att mottagandet av vad avseende hästkapplöpningar är föremål för handel inom gemenskapen och att de företag som mottar dessa vad sinsemellan befinner sig i en konkurrenssituation.

| (126) | Den avgift som enbart kommer att komma kapplöpningsbolag som godkänts av Frankrikes jordbruksminister till godo riskerar att leda till snedvridning av konkurrensen på den marknad för aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar och anordnande av kapplöpningar där kapplöpningsbolagen verkar på ett integrerat sätt. |
| --- | --- |

(126)

Den avgift som enbart kommer att komma kapplöpningsbolag som godkänts av Frankrikes jordbruksminister till godo riskerar att leda till snedvridning av konkurrensen på den marknad för aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar och anordnande av kapplöpningar där kapplöpningsbolagen verkar på ett integrerat sätt.

| (127) | Dessutom bör det framhållas att kapplöpningsbolagen, enligt dekret nr 2010-1314 av den 2 november 2010 om kapplöpningsbolagens skyldigheter att verka i allmänhetens tjänst och om villkoren för moderbolagen inom kapplöpnings insatser, ska se till att de franska försöksloppen behåller sin attraktionskraft i förhållande till försökslopp på jämförbar nivå i utlandet, i syfte att främja att de bästa individerna deltar. |
| --- | --- |

(127)

Dessutom bör det framhållas att kapplöpningsbolagen, enligt dekret nr 2010-1314 av den 2 november 2010 om kapplöpningsbolagens skyldigheter att verka i allmänhetens tjänst och om villkoren för moderbolagen inom kapplöpnings insatser, ska se till att de franska försöksloppen behåller sin attraktionskraft i förhållande till försökslopp på jämförbar nivå i utlandet, i syfte att främja att de bästa individerna deltar.

| (128) | Genom att göra det möjligt för premierna att ligga kvar på en hög nivå (36), vilket innebär att man kan hålla kvar de bästa hästarna (och t.ex. undvika att de säljs till utlandet) samt locka till sig vadhållare och maximera de franska kapplöpningsbolagens vadhållningsintäkter i förhållande till vadhållningsintäkterna från lopp som anordnas av andra kapplöpningsbolag i Europa, kan den åtgärd som anmälts av de franska myndigheterna snedvrida konkurrensen mellan kapplöpningsbolag i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(128)

Genom att göra det möjligt för premierna att ligga kvar på en hög nivå (36), vilket innebär att man kan hålla kvar de bästa hästarna (och t.ex. undvika att de säljs till utlandet) samt locka till sig vadhållare och maximera de franska kapplöpningsbolagens vadhållningsintäkter i förhållande till vadhållningsintäkterna från lopp som anordnas av andra kapplöpningsbolag i Europa, kan den åtgärd som anmälts av de franska myndigheterna snedvrida konkurrensen mellan kapplöpningsbolag i olika medlemsstater.

| (129) | Man kan dessutom konstatera att vadhållningsaktörer från andra medlemsstater är verksamma i samband med kapplöpningar i Frankrike (37). En åtgärd till förmån för kapplöpningsbolagen kan alltså påverka handeln mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

(129)

Man kan dessutom konstatera att vadhållningsaktörer från andra medlemsstater är verksamma i samband med kapplöpningar i Frankrike (37). En åtgärd till förmån för kapplöpningsbolagen kan alltså påverka handeln mellan medlemsstater.

9.2   Åtgärdens förenlighet med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget

| (130) | Kommissionen gör bedömningen att den anmälda åtgärden kan anses vara förenlig med den inre marknaden i enlighet med det undantag som anges i artikel 107.3 c i FEUF, enligt vilket det är tillåtet med stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen gör bedömningen att den anmälda åtgärden kan anses vara förenlig med den inre marknaden i enlighet med det undantag som anges i artikel 107.3 c i FEUF, enligt vilket det är tillåtet med stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (131) | På grundval av nämnda artikel har kommissionen i själva verket i flera fall förklarat sitt stöd till finansiering av gemensamma verksamheter till förmån för en hel sektor genom en avgift som tas ut från företagen i den givna sektorn, förenliga med den inre marknaden eftersom dessa åtgärder har syftat till spridning av tekniska framsteg, förbättring av företags kvalitet, konkurrenskraft och produktivitet samt anpassning av desamma till marknadens behov (38). |
| --- | --- |

(131)

På grundval av nämnda artikel har kommissionen i själva verket i flera fall förklarat sitt stöd till finansiering av gemensamma verksamheter till förmån för en hel sektor genom en avgift som tas ut från företagen i den givna sektorn, förenliga med den inre marknaden eftersom dessa åtgärder har syftat till spridning av tekniska framsteg, förbättring av företags kvalitet, konkurrenskraft och produktivitet samt anpassning av desamma till marknadens behov (38).

| (132) | Den nya bestämmelse som anmälts av de franska myndigheterna uppfyller kraven i denna strategi, i enlighet med följande: Åtgärden utgör ett stöd till hästsektorn som gynnar samtliga aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online som omfattas av avgiften. Den väsentliga fråga som ska kontrolleras för att avgöra stödets eventuella förenlighet gäller från och med när de kostnader som finansieras genom avgiften är av gemensamt intresse. Dessutom erinras i inledningsbeslutet, mot bakgrund av den nära kopplingen mellan den skatteliknande avgiften och stödet till kapplöpningsbolagen (39), om att stödets förenlighet inte kan bedömas utan en kontroll av avgiftens förenlighet med principen om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och principen om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget (40). |
| --- | --- |

(132)

Den nya bestämmelse som anmälts av de franska myndigheterna uppfyller kraven i denna strategi, i enlighet med följande: Åtgärden utgör ett stöd till hästsektorn som gynnar samtliga aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online som omfattas av avgiften. Den väsentliga fråga som ska kontrolleras för att avgöra stödets eventuella förenlighet gäller från och med när de kostnader som finansieras genom avgiften är av gemensamt intresse. Dessutom erinras i inledningsbeslutet, mot bakgrund av den nära kopplingen mellan den skatteliknande avgiften och stödet till kapplöpningsbolagen (39), om att stödets förenlighet inte kan bedömas utan en kontroll av avgiftens förenlighet med principen om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och principen om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget (40).

| (133) | I enlighet med den strategi som nämns i skäl (131) anser kommissionen att den anmälda åtgärden inte omfattas av några riktlinjer som för närvarande gäller för tillämpningen av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, utan kan godkännas direkt på grundval av denna bestämmelse i fördraget. För att fastställa om en stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget väger kommissionen åtgärdens positiva effekter (uppnåendet av ett mål av gemensamt intresse) mot dess eventuella negativa effekter (snedvriden handel och konkurrens) (41). Granskningen av åtgärden görs i tre steg på grundval av följande frågor:






  1. | Har stödåtgärden ett väldefinierat mål av gemensamt intresse? |
| --- | --- | --- |

(133)

I enlighet med den strategi som nämns i skäl (131) anser kommissionen att den anmälda åtgärden inte omfattas av några riktlinjer som för närvarande gäller för tillämpningen av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, utan kan godkännas direkt på grundval av denna bestämmelse i fördraget. För att fastställa om en stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget väger kommissionen åtgärdens positiva effekter (uppnåendet av ett mål av gemensamt intresse) mot dess eventuella negativa effekter (snedvriden handel och konkurrens) (41). Granskningen av åtgärden görs i tre steg på grundval av följande frågor:

1.

Har stödåtgärden ett väldefinierat mål av gemensamt intresse?

| 2. | Om svaret är ja, utgör stödåtgärden i så fall ett lämpligt instrument för uppnåendet av målet av gemensamt intresse? I detta avseende bör följande frågor undersökas:






  a) | Utgör stödet ett lämpligt instrument, eller finns det andra instrument och instrument som är mer lämpliga? |
| --- | --- | --- |

2.

Om svaret är ja, utgör stödåtgärden i så fall ett lämpligt instrument för uppnåendet av målet av gemensamt intresse? I detta avseende bör följande frågor undersökas:

a)

Utgör stödet ett lämpligt instrument, eller finns det andra instrument och instrument som är mer lämpliga?

| b) | Har stödet någon stimulanseffekt? |
| --- | --- |

b)

Har stödet någon stimulanseffekt?

| c) | Står stödet i proportion till de mål som eftersträvas? |
| --- | --- |

c)

Står stödet i proportion till de mål som eftersträvas?

| 3. | Sker snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln inom sådana gränser att åtgärdens samlade effekt är positiv? |
| --- | --- |

3.

Sker snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln inom sådana gränser att åtgärdens samlade effekt är positiv?

9.2.1   Mål av gemensamt intresse

| (134) | Genom en rättvis fördelning av finansieringsansvaret för de kapplöpningar som är föremål för vadslagning mellan de olika aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar online möjliggörs rättvis konkurrens mellan dessa aktörer på den nya avreglerade marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. Därigenom bidrar åtgärden även till målet om avreglering av onlinespelssektorn i enlighet med den princip om friheten att tillhandahålla tjänster inom EU som behandlas i artikel 56 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(134)

Genom en rättvis fördelning av finansieringsansvaret för de kapplöpningar som är föremål för vadslagning mellan de olika aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar online möjliggörs rättvis konkurrens mellan dessa aktörer på den nya avreglerade marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. Därigenom bidrar åtgärden även till målet om avreglering av onlinespelssektorn i enlighet med den princip om friheten att tillhandahålla tjänster inom EU som behandlas i artikel 56 i EUF-fördraget.

| (135) | Avregleringen av onlinespel i Frankrike är förenlig med målet i kommissionens grönbok av den 24 mars 2011 om onlinespel på den inre marknaden, om att bidra till att införa rättsliga ramar för onlinespel i medlemsstaterna och därigenom garantera en större rättssäkerhet för alla berörda parter (42). |
| --- | --- |

(135)

Avregleringen av onlinespel i Frankrike är förenlig med målet i kommissionens grönbok av den 24 mars 2011 om onlinespel på den inre marknaden, om att bidra till att införa rättsliga ramar för onlinespel i medlemsstaterna och därigenom garantera en större rättssäkerhet för alla berörda parter (42).

| (136) | Avregleringen av onlinespel i Frankrike är också förenlig med det mål som betonas i kommissionens meddelande av den 23 oktober 2012 om onlinespel, om att bidra till att införa rättsliga ramar för onlinespel i medlemsstaterna och att därigenom tillhandahålla en ökad rättslig klarhet för alla berörda parter (43). |
| --- | --- |

(136)

Avregleringen av onlinespel i Frankrike är också förenlig med det mål som betonas i kommissionens meddelande av den 23 oktober 2012 om onlinespel, om att bidra till att införa rättsliga ramar för onlinespel i medlemsstaterna och att därigenom tillhandahålla en ökad rättslig klarhet för alla berörda parter (43).

| (137) | Dessutom främjar den anmälda åtgärden en rationell utveckling av hästdjursproduktionen och hästuppfödningen, vilket också utgör ett mål av gemensamt intresse. I skälen i rådets direktiv 90/428/EEG av den 26 juni 1990 om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkoren för deltagande i tävlingar (44) erkänner kommissionen intresset av att säkerställa en rationell utveckling av produktionen av hästdjur och erinrar om att avel och uppfödning av hästdjur, i synnerhet hästar [...] i allmänhet räknas till jordbrukssektorn och utgör en inkomstkälla för en del av jordbrukarna. |
| --- | --- |

(137)

Dessutom främjar den anmälda åtgärden en rationell utveckling av hästdjursproduktionen och hästuppfödningen, vilket också utgör ett mål av gemensamt intresse. I skälen i rådets direktiv 90/428/EEG av den 26 juni 1990 om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkoren för deltagande i tävlingar (44) erkänner kommissionen intresset av att säkerställa en rationell utveckling av produktionen av hästdjur och erinrar om att avel och uppfödning av hästdjur, i synnerhet hästar [...] i allmänhet räknas till jordbrukssektorn och utgör en inkomstkälla för en del av jordbrukarna.

| (138) | Kommissionen drar således slutsatsen att det stöd som anmälts av de franska myndigheterna eftersträvar väl definierade mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen drar således slutsatsen att det stöd som anmälts av de franska myndigheterna eftersträvar väl definierade mål av gemensamt intresse.

9.2.2   Åtgärdens ändamålsenlighet

| (139) | En stödåtgärd anses vara nödvändig och rättvis när den utgör ett lämpligt instrument för att möjliggöra uppnåendet av ett fastställt mål av gemensamt intresse, när den har en stimulanseffekt på mottagarna och när den inte snedvrider konkurrensen. |
| --- | --- |

(139)

En stödåtgärd anses vara nödvändig och rättvis när den utgör ett lämpligt instrument för att möjliggöra uppnåendet av ett fastställt mål av gemensamt intresse, när den har en stimulanseffekt på mottagarna och när den inte snedvrider konkurrensen.

9.2.3   Stödet utgör ett lämpligt instrument

| (140) | Den franska staten har beslutat sig för att avreglera marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. Före denna avreglering finansierades hästkapplöpningarna nästan uteslutande genom intäkter från kapplöpningsbolagens anordnande av totalisatorspel på kapplöpningar genom PMU. Stödåtgärden syftar till att fördela ansvaret för finansieringen av hästkapplöpningarna mellan samtliga aktörer som är behöriga att erbjuda totalisatorspel på kapplöpningar online på den franska marknaden. Dess tydliga motiv är alltså att säkerställa rättvis konkurrens mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar genom att hindra PMU:s konkurrenter från att erhålla andelar av marknaden för vadslagning online utan att bidra till kostnaderna för anordnandet av kapplöpningarna. Åtgärden garanterar därigenom hästkapplöpningarnas bärkraft samt deras positiva återverkningar på hästuppfödningen och hela hästbranschen. |
| --- | --- |

(140)

Den franska staten har beslutat sig för att avreglera marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. Före denna avreglering finansierades hästkapplöpningarna nästan uteslutande genom intäkter från kapplöpningsbolagens anordnande av totalisatorspel på kapplöpningar genom PMU. Stödåtgärden syftar till att fördela ansvaret för finansieringen av hästkapplöpningarna mellan samtliga aktörer som är behöriga att erbjuda totalisatorspel på kapplöpningar online på den franska marknaden. Dess tydliga motiv är alltså att säkerställa rättvis konkurrens mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar genom att hindra PMU:s konkurrenter från att erhålla andelar av marknaden för vadslagning online utan att bidra till kostnaderna för anordnandet av kapplöpningarna. Åtgärden garanterar därigenom hästkapplöpningarnas bärkraft samt deras positiva återverkningar på hästuppfödningen och hela hästbranschen.

| (141) | I sin grönbok om onlinespel på den inre marknaden av den 24 mars 2011 påpekar kommissionen att en särskild egenskap hos hästkapplöpning jämfört med andra sporter är att den primärt lockar spelare. Därmed är den i högre grad än andra sportevenemang beroende av att en tillräcklig andel av spelintäkterna återinvesteras i verksamheten. (45) |
| --- | --- |

(141)

I sin grönbok om onlinespel på den inre marknaden av den 24 mars 2011 påpekar kommissionen att en särskild egenskap hos hästkapplöpning jämfört med andra sporter är att den primärt lockar spelare. Därmed är den i högre grad än andra sportevenemang beroende av att en tillräcklig andel av spelintäkterna återinvesteras i verksamheten. (45)

| (142) | Mot bakgrund av ovanstående visar sig den åtgärd som anmälts av de franska myndigheterna lämplig för att man ska uppnå målet om att säkerställa hästkapplöpningarnas bärkraft och garantera en rättvis konkurrens på den nya avreglerade marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online. |
| --- | --- |

(142)

Mot bakgrund av ovanstående visar sig den åtgärd som anmälts av de franska myndigheterna lämplig för att man ska uppnå målet om att säkerställa hästkapplöpningarnas bärkraft och garantera en rättvis konkurrens på den nya avreglerade marknaden för totalisatorspel på kapplöpningar online.

9.2.4   Stödets stimulanseffekt

| (143) | Utan åtgärden skulle konkurrensutvecklingen inom sektorn totalisatorspel på kapplöpningar på lång sikt leda till en minskning av kapplöpningsbolagens medel, vilket skulle innebära att sektorn krympte eller rent av försvann. |
| --- | --- |

(143)

Utan åtgärden skulle konkurrensutvecklingen inom sektorn totalisatorspel på kapplöpningar på lång sikt leda till en minskning av kapplöpningsbolagens medel, vilket skulle innebära att sektorn krympte eller rent av försvann.

| (144) | Med beaktande av att kapplöpningsbolagens verksamhet finansieras genom intäkterna från totalisatorspel på kapplöpningar har stödåtgärden en direkt effekt på kapplöpningsbolagens uppträdande, genom att dessa stimuleras att upprätthålla och utveckla sin verksamhet i fråga om anordnande av kapplöpningar. |
| --- | --- |

(144)

Med beaktande av att kapplöpningsbolagens verksamhet finansieras genom intäkterna från totalisatorspel på kapplöpningar har stödåtgärden en direkt effekt på kapplöpningsbolagens uppträdande, genom att dessa stimuleras att upprätthålla och utveckla sin verksamhet i fråga om anordnande av kapplöpningar.

9.2.5   Stödets proportionalitet

| (145) | Stödåtgärden syftar till att garantera en rättvist fördelad finansiering av de kostnader som är direkt kopplade till anordnandet av premielopp mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar. Mekanismen för att beräkna nivån på avgiften garanterar att det sammanlagda belopp som tas ut från totalisatorspel på kapplöpningar online, och därmed det stöd som beviljas kapplöpningsbolagen, inte kan överstiga det sammanlagda beloppet för kostnaderna av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(145)

Stödåtgärden syftar till att garantera en rättvist fördelad finansiering av de kostnader som är direkt kopplade till anordnandet av premielopp mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar. Mekanismen för att beräkna nivån på avgiften garanterar att det sammanlagda belopp som tas ut från totalisatorspel på kapplöpningar online, och därmed det stöd som beviljas kapplöpningsbolagen, inte kan överstiga det sammanlagda beloppet för kostnaderna av gemensamt intresse.

| (146) | Kapplöpningsbolagens övriga kostnader förblir således deras eget ansvar, oavsett om det rör sig om finansieringen av övriga lopp eller om kostnader som kan främja PMU men inte andra aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar. |
| --- | --- |

(146)

Kapplöpningsbolagens övriga kostnader förblir således deras eget ansvar, oavsett om det rör sig om finansieringen av övriga lopp eller om kostnader som kan främja PMU men inte andra aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar.

| (147) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att stödåtgärden uppfyller proportionalitetskriteriet. |
| --- | --- |

(147)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att stödåtgärden uppfyller proportionalitetskriteriet.

9.2.6   Konsekvenser för konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna

| (148) | Stödet till förmån för kapplöpningsbolag skulle kunna utgöra ett hinder för konkurrensen mellan de europeiska kapplöpningsaktörerna om det inte vore proportionellt. Eftersom åtgärden är proportionell (se skälen (145)‒(147)) undanröjs risken för att åtgärden på ett oproportionerligt sätt skulle gynna de franska kapplöpningsbolagen. |
| --- | --- |

(148)

Stödet till förmån för kapplöpningsbolag skulle kunna utgöra ett hinder för konkurrensen mellan de europeiska kapplöpningsaktörerna om det inte vore proportionellt. Eftersom åtgärden är proportionell (se skälen (145)‒(147)) undanröjs risken för att åtgärden på ett oproportionerligt sätt skulle gynna de franska kapplöpningsbolagen.

| (149) | Dessutom skulle vissa negativa konsekvenser av stödet för konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna kunna konstateras om det visade sig att dess finansieringsmetod i fallet med den avgift som tas ut på totalisatorspel på kapplöpningar online stred mot principerna om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget. På grundval av nedanstående analys drog kommissionen slutsatsen att det inte föreligger några sådana negativa konsekvenser. I själva verket främjar den antagna åtgärden i sin helhet konkurrensen i den meningen att rättvis konkurrens mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar online garanteras. |
| --- | --- |

(149)

Dessutom skulle vissa negativa konsekvenser av stödet för konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna kunna konstateras om det visade sig att dess finansieringsmetod i fallet med den avgift som tas ut på totalisatorspel på kapplöpningar online stred mot principerna om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget. På grundval av nedanstående analys drog kommissionen slutsatsen att det inte föreligger några sådana negativa konsekvenser. I själva verket främjar den antagna åtgärden i sin helhet konkurrensen i den meningen att rättvis konkurrens mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar online garanteras.

9.2.7   Avgiftens förenlighet med principerna om friheten att tillhandahålla tjänster och icke-diskriminering

| (150) | Kommissionen har identifierat tre möjliga nivåer på vilka det kan förekomma diskriminering och hinder för principen om friheten att tillhandahålla tjänster i den åtgärd som ursprungligen anmäldes. Dessa beskrivs nedan. De franska myndigheterna har bemött var och en av de risker som identifierats av kommissionen genom att ändra den bestämmelse som planerades enligt den ursprungliga anmälan eller genom att komplettera den med tillräckliga åtaganden. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen har identifierat tre möjliga nivåer på vilka det kan förekomma diskriminering och hinder för principen om friheten att tillhandahålla tjänster i den åtgärd som ursprungligen anmäldes. Dessa beskrivs nedan. De franska myndigheterna har bemött var och en av de risker som identifierats av kommissionen genom att ändra den bestämmelse som planerades enligt den ursprungliga anmälan eller genom att komplettera den med tillräckliga åtaganden.

9.2.8   Diskriminering vad gäller tilldelning av vissa premier

| (151) | Kommission har sett det som problematiskt att premier till uppfödaren och ägaren skulle finansieras genom avgiften om dessa förbehålls hästar som är födda och uppfödda i Frankrike (vilket skulle vara fallet beträffande galopplopp). På så vis skulle europeiska aktörer som inte är etablerade i Frankrike bli föremål för en avgift för att möjliggöra finansieringen av premier som uteslutande gynnar uppfödare och ägare av hästar som är födda och uppfödda i Frankrike. |
| --- | --- |

(151)

Kommission har sett det som problematiskt att premier till uppfödaren och ägaren skulle finansieras genom avgiften om dessa förbehålls hästar som är födda och uppfödda i Frankrike (vilket skulle vara fallet beträffande galopplopp). På så vis skulle europeiska aktörer som inte är etablerade i Frankrike bli föremål för en avgift för att möjliggöra finansieringen av premier som uteslutande gynnar uppfödare och ägare av hästar som är födda och uppfödda i Frankrike.

| (152) | För att undanröja den svårighet som nämns i föregående skäl har de franska myndigheterna från beräkningen uteslutit de gemensamma kostnaderna för att genom avgiften finansiera alla premier som är förbehållna hästar som är födda och uppfödda i Frankrike (se skäl (103)). |
| --- | --- |

(152)

För att undanröja den svårighet som nämns i föregående skäl har de franska myndigheterna från beräkningen uteslutit de gemensamma kostnaderna för att genom avgiften finansiera alla premier som är förbehållna hästar som är födda och uppfödda i Frankrike (se skäl (103)).

9.2.9   Diskriminering mellan aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar avseende fördelar som erhålls genom avgiften

| (153) | Den avgift genom vilken det sker en överföring från PMU:s konkurrenter till de kapplöpningsbolag som också är verksamma inom vadslagning online skulle vara diskriminerande om den finansierade kostnader som gynnade kapplöpningsbolagen och PMU mer än andra vadslagningsaktörer. |
| --- | --- |

(153)

Den avgift genom vilken det sker en överföring från PMU:s konkurrenter till de kapplöpningsbolag som också är verksamma inom vadslagning online skulle vara diskriminerande om den finansierade kostnader som gynnade kapplöpningsbolagen och PMU mer än andra vadslagningsaktörer.

| (154) | Kommissionen anser att risken för diskriminering mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar online vad gäller de fördelar som erhålls genom avgiften neutraliseras om de kostnader som finansieras är av gemensamt intresse för alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen anser att risken för diskriminering mellan aktörerna inom totalisatorspel på kapplöpningar online vad gäller de fördelar som erhålls genom avgiften neutraliseras om de kostnader som finansieras är av gemensamt intresse för alla aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar.

| (155) | Emellertid anser kommissionen också, i den mån dessa kostnader av gemensamt intresse skulle utvecklas, att det är nödvändigt att denna utveckling, som huvudsakligen är föremål för kapplöpningsbolagens val, i synnerhet vad gäller incitament, ska omfattas av kontroller. Man måste undvika att kapplöpningsbolagen lockas att höja incitamenten obetänksamt om kostnaderna för dessa delvis får bäras av PMU:s konkurrenter, vilka i så fall skulle drabbas av en högre avgift. |
| --- | --- |

(155)

Emellertid anser kommissionen också, i den mån dessa kostnader av gemensamt intresse skulle utvecklas, att det är nödvändigt att denna utveckling, som huvudsakligen är föremål för kapplöpningsbolagens val, i synnerhet vad gäller incitament, ska omfattas av kontroller. Man måste undvika att kapplöpningsbolagen lockas att höja incitamenten obetänksamt om kostnaderna för dessa delvis får bäras av PMU:s konkurrenter, vilka i så fall skulle drabbas av en högre avgift.

| (156) | För att undanröja ovannämnda risk och säkerställa att utvecklingen av kostnaderna av gemensamt intresse förblir rimlig har de franska myndigheterna åtagit sig att upprätthålla följande kontrollåtgärder:






  — | En sträng kontroll av kapplöpningsbolagen kommer att bedrivas genom statens finansiella kontroll via i synnerhet jordbruksministeriet och ekonomi- och finansministeriet beträffande samtliga kapplöpningsbolags finanser i enlighet med dekret nr 97-456 av den 5 maj 1997 om hästkapplöpningsbolag och totalisatorspel, vars avdelning V bär rubriken Om finansiell kontroll. |
| --- | --- | --- |

(156)

För att undanröja ovannämnda risk och säkerställa att utvecklingen av kostnaderna av gemensamt intresse förblir rimlig har de franska myndigheterna åtagit sig att upprätthålla följande kontrollåtgärder:

—

En sträng kontroll av kapplöpningsbolagen kommer att bedrivas genom statens finansiella kontroll via i synnerhet jordbruksministeriet och ekonomi- och finansministeriet beträffande samtliga kapplöpningsbolags finanser i enlighet med dekret nr 97-456 av den 5 maj 1997 om hästkapplöpningsbolag och totalisatorspel, vars avdelning V bär rubriken Om finansiell kontroll.

| — | Revisionsrättens lagstiftningsmässiga kontroll beträffande alla mottagare av skatteliknande avgifter. |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens lagstiftningsmässiga kontroll beträffande alla mottagare av skatteliknande avgifter.

| (157) | Kommissionen anser att ovannämnda kontrollmetoder gör det möjligt för de franska myndigheterna att garantera att utvecklingen av kostnaderna av gemensamt intresse förblir rimlig och inte kommer att öka de fördelar som kapplöpningsbolagen erhåller från uttaget av avgiften. Utvecklingen av kostnaderna av gemensamt intresse kommer dessutom att kontrolleras av kommissionen på grundval av den genomföranderapport som ska tillhandahållas av de franska myndigheterna (se skäl (94)). |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen anser att ovannämnda kontrollmetoder gör det möjligt för de franska myndigheterna att garantera att utvecklingen av kostnaderna av gemensamt intresse förblir rimlig och inte kommer att öka de fördelar som kapplöpningsbolagen erhåller från uttaget av avgiften. Utvecklingen av kostnaderna av gemensamt intresse kommer dessutom att kontrolleras av kommissionen på grundval av den genomföranderapport som ska tillhandahållas av de franska myndigheterna (se skäl (94)).

9.2.10   Diskriminering mellan aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar vad gäller skyldigheten att betala avgiften

| (158) | Det bör än en gång framhållas att PMU innehar ett monopol i fråga om att bedriva totalisatorspel på kapplöpningar över disk och att PMU i denna egenskap även främjar premielopp utan att för den skull omfattas av skyldigheten att betala den skatteliknande avgiften. Kommissionen anser att det är viktigt att säkerställa att PMU:s intäkter från monopolet på totalisatorspel på kapplöpningar över disk, på samma sätt som intäkterna för aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online, inbegripet PMU själv, på samma sätt bidrar till finansieringen av premielopp. |
| --- | --- |

(158)

Det bör än en gång framhållas att PMU innehar ett monopol i fråga om att bedriva totalisatorspel på kapplöpningar över disk och att PMU i denna egenskap även främjar premielopp utan att för den skull omfattas av skyldigheten att betala den skatteliknande avgiften. Kommissionen anser att det är viktigt att säkerställa att PMU:s intäkter från monopolet på totalisatorspel på kapplöpningar över disk, på samma sätt som intäkterna för aktörer inom totalisatorspel på kapplöpningar online, inbegripet PMU själv, på samma sätt bidrar till finansieringen av premielopp.

| (159) | De franska myndigheterna bedömer att neutraliteten mellan vadhållning över disk och online garanteras på följande grunder:






  — | De intäkter från PMU:s monopol som överförs till hästbranschen lägger sig på en strukturellt klart högre nivå än den skatteavgift som planeras avseende totalisatorspel på kapplöpningar online. Nivån på avkastningen till branschen 2011 och 2012, med den ordning som gäller enligt 2010 års lag, uppgick till nästan 10 % av insatserna (rapport om PMU:s slutliga resultat från insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar över disk). Denna nivå på 10 % är klart högre än nivån på den avgift som tas ut på totalisatorspel på kapplöpningar online, vilken uppgår till 5,6 %. |
| --- | --- | --- |

(159)

De franska myndigheterna bedömer att neutraliteten mellan vadhållning över disk och online garanteras på följande grunder:

—

De intäkter från PMU:s monopol som överförs till hästbranschen lägger sig på en strukturellt klart högre nivå än den skatteavgift som planeras avseende totalisatorspel på kapplöpningar online. Nivån på avkastningen till branschen 2011 och 2012, med den ordning som gäller enligt 2010 års lag, uppgick till nästan 10 % av insatserna (rapport om PMU:s slutliga resultat från insatser vid totalisatorspel på kapplöpningar över disk). Denna nivå på 10 % är klart högre än nivån på den avgift som tas ut på totalisatorspel på kapplöpningar online, vilken uppgår till 5,6 %.

| — | De kapplöpningsbolag som ingår i rådet för PMU:s förvaltare (Conseil d’administrateurs du PMU), och särskilt moderbolagen inom kapplöpningar vilka innehar 40 % av rösterna, har också ett intresse av att det bidrag från PMU som avgör nivån på deras medel under året inte minskar, eftersom varje minskning av PMU:s bidrag inte bara skulle inverka på anordnandet av premielopp utan även på anordnandet av övriga lopp som uteslutande finansieras på grundval av de intäkter som överförs till hästbranschen av PMU. |
| --- | --- |

—

De kapplöpningsbolag som ingår i rådet för PMU:s förvaltare (Conseil d’administrateurs du PMU), och särskilt moderbolagen inom kapplöpningar vilka innehar 40 % av rösterna, har också ett intresse av att det bidrag från PMU som avgör nivån på deras medel under året inte minskar, eftersom varje minskning av PMU:s bidrag inte bara skulle inverka på anordnandet av premielopp utan även på anordnandet av övriga lopp som uteslutande finansieras på grundval av de intäkter som överförs till hästbranschen av PMU.

| (160) | De franska myndigheterna har emellertid åtagit sig att genom statens företrädare i rådet för PMU:s förvaltare, vilka innehar 40 % av rösterna, begära att PMU varje år ska överföra till hästbranschen en andel av de insatser som görs över disk vid PMU:s fysiska försäljningsställen för totalisatorspel på kapplöpningar och som överstiger eller motsvarar nivån på den skatteliknande avgiften för totalisatorspel på kapplöpningar online. |
| --- | --- |

(160)

De franska myndigheterna har emellertid åtagit sig att genom statens företrädare i rådet för PMU:s förvaltare, vilka innehar 40 % av rösterna, begära att PMU varje år ska överföra till hästbranschen en andel av de insatser som görs över disk vid PMU:s fysiska försäljningsställen för totalisatorspel på kapplöpningar och som överstiger eller motsvarar nivån på den skatteliknande avgiften för totalisatorspel på kapplöpningar online.

| (161) | I händelse av att PMU skulle lägga fram en budget i vilken det finns planer på en lägre återbäring till branschen än nivån på den skatteliknande avgiften för totalisatorspel på kapplöpningar online, och om kapplöpningsbolagen skulle godkänna en sådan budget, varvid företrädarna för staten vid rådet för PMU:s förvaltare skulle hamna i minoritet, åtar sig de franska myndigheterna att se till att de behöriga ministrarna utövar sin rätt att förkasta budgeten i enlighet med artikel 33 i dekret nr 97-456 av den 5 maj 1997 om hästkapplöpningsbolag och totalisatorspel, vilken anges nedan: Budgeten för kapplöpningsbolagen och de gemensamma organ som nämns i artikel 12 [däribland PMU] och de ändringar som dessa är föremål för under budgetårets gång genomförs inte förrän efter godkännande från de myndigheter som avses i artikel 34 nedan: Detta godkännande kan tas för givet om myndigheterna under en tidsfrist på en månad från och med mottagandet av handlingarna inte yttrar sig. När inget beslut har fattats före budgetårets början får inga investeringsutgifter genomföras och de driftsrelaterade utgifter som förs till föregående budget får, reducerade med 5 %, förlängas fram till dess att budgetförslaget godkänts. |
| --- | --- |

(161)

I händelse av att PMU skulle lägga fram en budget i vilken det finns planer på en lägre återbäring till branschen än nivån på den skatteliknande avgiften för totalisatorspel på kapplöpningar online, och om kapplöpningsbolagen skulle godkänna en sådan budget, varvid företrädarna för staten vid rådet för PMU:s förvaltare skulle hamna i minoritet, åtar sig de franska myndigheterna att se till att de behöriga ministrarna utövar sin rätt att förkasta budgeten i enlighet med artikel 33 i dekret nr 97-456 av den 5 maj 1997 om hästkapplöpningsbolag och totalisatorspel, vilken anges nedan: Budgeten för kapplöpningsbolagen och de gemensamma organ som nämns i artikel 12 [däribland PMU] och de ändringar som dessa är föremål för under budgetårets gång genomförs inte förrän efter godkännande från de myndigheter som avses i artikel 34 nedan: Detta godkännande kan tas för givet om myndigheterna under en tidsfrist på en månad från och med mottagandet av handlingarna inte yttrar sig. När inget beslut har fattats före budgetårets början får inga investeringsutgifter genomföras och de driftsrelaterade utgifter som förs till föregående budget får, reducerade med 5 %, förlängas fram till dess att budgetförslaget godkänts.

| (162) | Kommissionen anser att avgiftens neutralitet mellan vad över disk och online kan betraktas som en garanti för de ovannämnda åtagandena från de franska myndigheternas sida, med beaktande av de särskilda förbindelserna mellan PMU, kapplöpningsbolagen och staten. Denna punkt kommer dessutom att verifieras av kommissionen på grundval av den genomföranderapport som ska tillhandahållas av de franska myndigheterna (se skäl (94)). |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen anser att avgiftens neutralitet mellan vad över disk och online kan betraktas som en garanti för de ovannämnda åtagandena från de franska myndigheternas sida, med beaktande av de särskilda förbindelserna mellan PMU, kapplöpningsbolagen och staten. Denna punkt kommer dessutom att verifieras av kommissionen på grundval av den genomföranderapport som ska tillhandahållas av de franska myndigheterna (se skäl (94)).

| (163) | Kommissionen drar av ovanstående analys slutsatsen att den avgift som finansierar stödet till kapplöpningsbolagen är förenlig med principerna om friheten att tillhandahålla tjänster och om icke-diskriminering. Det sätt på vilket åtgärden finansieras skadar alltså inte villkoren för handel i en sådan utsträckning att det strider mot det gemensamma intresset. Följaktligen anser kommissionen att åtgärden är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen drar av ovanstående analys slutsatsen att den avgift som finansierar stödet till kapplöpningsbolagen är förenlig med principerna om friheten att tillhandahålla tjänster och om icke-diskriminering. Det sätt på vilket åtgärden finansieras skadar alltså inte villkoren för handel i en sådan utsträckning att det strider mot det gemensamma intresset. Följaktligen anser kommissionen att åtgärden är förenlig med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

10   SAMMANFATTNING

| (164) | Kommissionen gör bedömningen att den anmälda stödåtgärden i dess ändrade lydelse utgör ett statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen gör bedömningen att den anmälda stödåtgärden i dess ändrade lydelse utgör ett statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (165) | Kommissionen gör dock bedömningen att stödet uppfyller villkoren för att vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen gör dock bedömningen att stödet uppfyller villkoren för att vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| (166) | Kommissionen anser i synnerhet att Frankrikes ändringar avseende stödets finansieringssätt gör det möjligt att garantera att avgiften är förenlig med principen om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och principen om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen anser i synnerhet att Frankrikes ändringar avseende stödets finansieringssätt gör det möjligt att garantera att avgiften är förenlig med principen om friheten att tillhandahålla tjänster i artikel 56 i EUF-fördraget och principen om icke-diskriminering i artikel 110 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Frankrike planerar att genomföra till förmån för kapplöpningsbolagen är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

Genomförandet av detta statliga stöd godkänns följaktligen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 19 juni 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget blivit artiklarna 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). I båda fallen är bestämmelserna identiska till innehållet. I detta beslut ska hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i tillämpliga fall tolkas som hänvisningar till artiklarna 87 respektive 88 i EG-fördraget. I EUF-fördraget införs dessutom vissa ändringar av terminologin, exempelvis att gemenskapen ersätts med unionen, den gemensamma marknaden med den inre marknaden och förstainstansrätten med tribunalen. Det är terminologin i EUF-fördraget som används i detta beslut.

1

gemenskapen

unionen

den gemensamma marknaden

den inre marknaden

förstainstansrätten

tribunalen

(2)  EUT C 10, 14.1.2011, s. 4.

2

(3)  Se fotnot 2 ovan.

3

(4)  Se särskilt IP/10/1597.

4

(5)  Se särskilt IP/06/1362.

5

(6)  Se särskilt IP/07/909.

6

(7)  En ekonomisk intresseorganisation är en öppen struktur utan aktiekapitel som bildats av medlemmarna själva för att samordna vissa av deras verksamheter.

7

(8)  Inom var och en av de specialiteter kring vilka loppen anordnas (trav, galopp, hästhoppning) godkänns ett kapplöpningsbolag av ministern med ansvar för jordbruk som moderbolag inom hästkapplöpning: Beträffande travlopp är Cheval Français moderbolag och beträffande galopp och hästhoppning är France Galop moderbolag. Dessa moderbolag spelar en avgörande roll vid anordnandet av loppen inom var och en av de specialiteter för vilka vadslagning äger rum.

8

(9)  5,8 % 2008 och 7,2 % 2009.

9

(10)  736,4 miljoner euro 2008 och 731,4 miljoner euro 2009.

10

(11)  Moderbolagen inom kapplöpning skulle säkerställa att intäkterna från avgiften fördelades mellan följande mottagare: kapplöpningsbolagen (inbegripet moderbolagen själva), Fédération nationale des courses françaises (Frankrikes nationella kapplöpningsförbund), Laboratoire des courses hippiques (hästkapplöpningslaboratoriet), Groupement technique des hippodromes parisiens (tekniska sammanslutningen för Paris kapplöpningsbanor), Association de formation et d'action sociale des écuries de courses (kapplöpningsstallens organisation för utbildning och social verksamhet) samt de regionala förbunden.

11

Fédération nationale des courses françaises

Laboratoire des courses hippiques

Groupement technique des hippodromes parisiens

Association de formation et d'action sociale des écuries de courses

(12)  Hänvisningen kommer att vara till år N-2 med hänsyn till tillgången till de finansiella uppgifter som krävs för att beräkna nivån på avgiften.

12

(13)  Artikel 302 a ZG i den allmänna skattelagen.

13

(14)  Dekret nr 2010-1314 av den 2 november 2010 om hästkapplöpningsbolagens skyldigheter i allmänhetens tjänst och om villkoren för moderbolagens insatser.

14

(15)  Motsvarande sammanlagda kostnader på 775 miljoner euro och intäkter på 28 miljoner euro.

15

(16)  Frankrikes myndigheter anmälde åtgärden på grundval av gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (EUT C 297, 29.11.2005).

16

(17)  Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål för perioden 2007–2013 (EUT C 54, 4.3.2006).

17

(18)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (EUT C 319, 27.12.2006).

18

(19)  Se domen av den 21 september 1999 i mål C-67/96, Albany, REG s. I-5751.

19

(20)  Rådets direktiv 90/428/EEG av den 26 juni 1990 om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar.

20

(21)  Se domen av den 27 januari 1998 i mål T-67/94, Ladbroke/kommissionen, REG s. II- 1, punkt 143.

21

(22)  Conseil d'État nr 383.270 – sammanträde torsdagen den 26 november 2009.

22

(23)  Enligt definitionen av dessa i lagen från 1891 och dekret nr 2010-1314 av den 2 november 2010.

23

(24)  Till exempel: Conseil d'État slog fast följande i tvist nr 141204 den 9 februari 1979: Det framgår såväl av lagen av den 2 juni 1891 som av regelverket för totalisatorspel att kapplöpningsbolag, som anordnare av kapplöpningar och totalisatorspel inte utövar något uppdrag att verka i allmänhetens tjänst och att de enligt privaträtten utgör juridiska personer som är föremål för myndighetskontroll.

24

Det framgår såväl av lagen av den 2 juni 1891 som av regelverket för totalisatorspel att kapplöpningsbolag, som anordnare av kapplöpningar och totalisatorspel inte utövar något uppdrag att verka i allmänhetens tjänst och att de enligt privaträtten utgör juridiska personer som är föremål för myndighetskontroll.

(25)  Yttrande av den 20 januari 2011 från den franska konkurrensmyndigheten om sektorn för hasardspelstjänster online.

25

(26)  I samband med premielopp kan insatser lämnas online men även över disk inom ramen för PMU:s nät av fysiska försäljningsställen.

26

(27)  Affärshemlighet

27

(28)  Framför allt inte kostnaderna med anknytning till programmet la minute hippique på France 3.

28

la minute hippique

(29)  Hänvisningen kommer att vara till år N-2 med hänsyn till tillgången till de finansiella uppgifter som krävs för att beräkna nivån på avgiften.

29

(30)  Kostnaderna för bildupptagning och bildspridning från loppen fanns inte med i beräkningen av de kostnader för att verka i allmänhetens tjänst som ursprungligen anmäldes.

30

(31)  Se skäl 79 i inledningsbeslutet.

31

(32)  Domstolens dom av den 16 maj 2000, Frankrike/Ladbroke Racing och kommissionen, C-83/98 P, REG s. I-3271, punkt 50 respektive av den 16 maj 2002, Frankrike/kommissionen, C-482/99, REG s. I-4397, punkt 37.

32

(33)  Tribunalens dom av den 12 december 1996, Air France/kommissionen, T-358/94, REG s. II-2109, punkterna 63–65 respektive av den 27 september 2012, Fedecom/kommissionen, T-243/09, ej offentliggjord i rättsfallssamlingen, punkt 48.

33

(34)  Domstolens dom av den 22 mars 1977, Steinike & Weinlig, 78/76, REG s. 595, punkt 22 respektive av den 11 november 1987, Frankrike/kommissionen, 259/85, REG s. 4393, punkt 23 och tribunalens ovannämnda dom Fedecom/kommissionen, punkt 49. Se även i detta avseende domstolens dom av den 2 juli 1974, Italien/kommissionen, 173/73, REG s. 709, punkterna 27 och 35.

34

(35)  Sidan 4 i nämnda meddelande 97/C 163/03 avseende mål C-4/97 (f.d. NN 35/93): Meddelande från kommissionen enligt artikel 93.2 i EG-fördraget till övriga medlemsstater och andra berörda om stöd som Frankrike förmodas ha beviljat Sociétés des courses, Pari Mutuel Urbain och Pari Mutuel Hippodrome.

35

(36)  De franska myndigheterna har för övrigt uppgett att nivån på de premier och bidrag som delas ut i Frankrike är högre än det europeiska genomsnittet.

36

(37)  Framför allt uppger PMU:s VD Philippe Germond i en artikel i Les Echos att utländska vadhållningsaktörers sändningar från franska lopp har ökat kraftigt: med 20 % under 2010. I samma artikel hänvisar han dessutom till viktiga kontrakt som tecknats mellan PMU och en grekisk aktör samt till det avtal som slutits med Ladbrokes i Belgien om distributionen av dess totalisatorspel.

37

(38)  Nedan följer några exempel på kommissionens praxis: Stöd N 472/2000 – skatteliknande avgift som tas ut i syfte att finansiera gemensamma initiativ av den branschövergripande kommittén för utvecklingen av läder-, lädervaru- och skoindustrin för att främja denna sektor. Stöd N 163/2002: Skatteliknande avgift som tas ut för att finansiera gemensamma initiativ från nationella branschövergripande byrån för konjaksbranschen till förmån för denna sektor. Stöd N 496/2000: Skatteliknande avgift som tas ut på urmakeri-, smyckes-, juvelerar- och guldsmedsprodukter för att finansiera den gemensamma verksamhet som bedrivs av yrkeskommittén för utveckling av urmakeri, smyckeskonst, juvelerarkonst och guldsmideri samt urmakarbranschens tekniska centrum till förmån för denna sektor.

38

(39)  Storleken på det beviljade stödet är direkt beroende av intäkterna från avgiften.

39

(40)  Se skäl 57 i inledningsbeslutet.

40

(41)  Se Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009, KOM(2005) 107 slutlig, punkterna 19–20.

41

(42)  Europeiska kommissionen, Grönbok om onlinespel på den inre marknaden, KOM(2011) 128 slutlig, s. 7.

42

(43)  Europeiska kommissionen, En övergripande europeisk ram för onlinespel, COM(2012) 596, s. 4.

43

(44)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 60–61.

44

(45)  Kommissionens grönbok av den 24 mars 2011 om onlinespel på den inre marknaden (KOM(2011) 128 slutlig), se s. 35.

45

---

Rättelser

| 18.1.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 14/35

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/50/EU av den 22 oktober 2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 294 av den 6 november 2013
  )

På sidan 27, artikel 5, första stycket, ska det

i stället för:

”Senast den 27 november 2015”

vara:

”Senast den 27 november 2018”

---