# Den Europæiske Unions L 414/2020

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 414 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 63. årgang9. december 2020 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 414

Dansk udgave

Retsforskrifter

63. årgang9. december 2020

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2006 af 8. december 2020 om nedsættelse af fiskekvoterne for visse bestande i 2020 på grund af overfiskning af andre bestande i de foregående år og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2007 af 8. december 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-decanol, 1,4-dimethylnaphthalen, 6-benzyladenin, acequinocyl, Adoxophyes orana granulovirus, aluminiumsulfat, amisulbrom, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), azadirachtin, Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, bixafen, bupirimat, Candida oleophila stamme O, chlorantraniliprol, dinatriumphosphonat, dithianon, dodin, emamectin, flubendiamid, fluometuron, fluxapyroxad, flutriafol, hexythiazox, imazamox, ipconazol, isoxaben, L-ascorbinsyre, svovlkalk, orangeolie, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, pendimethalin, penflufen, penthiopyrad, kaliumphosphonater, prosulfuron, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam, quinmerac, S-abscisinsyre, sedaxan, sintofen, natriumsølvthiosulfat, spinetoram, spirotetramat, Streptomyces lydicus stamme WYEC 108, tau-fluvalinat, tebufenozid, tembotrion, thiencarbazon, valifenalat, zinkphosphid | 10 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2020/2008 af 8. december 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 for så vidt angår deres anvendelsesperiode og andre relevante tilpasninger (
  1
  ) | 15 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2009 af 22. juni 2020 om fastlæggelse af bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier
  (meddelt under nummer C(2020) 4050)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2010 af 8. december 2020 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2020) 8910)

   (
  1
  ) | 79 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2006 af 8. december 2020 om nedsættelse af fiskekvoterne for visse bestande i 2020 på grund af overfiskning af andre bestande i de foregående år og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2007 af 8. december 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-decanol, 1,4-dimethylnaphthalen, 6-benzyladenin, acequinocyl, Adoxophyes orana granulovirus, aluminiumsulfat, amisulbrom, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), azadirachtin, Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, bixafen, bupirimat, Candida oleophila stamme O, chlorantraniliprol, dinatriumphosphonat, dithianon, dodin, emamectin, flubendiamid, fluometuron, fluxapyroxad, flutriafol, hexythiazox, imazamox, ipconazol, isoxaben, L-ascorbinsyre, svovlkalk, orangeolie, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, pendimethalin, penflufen, penthiopyrad, kaliumphosphonater, prosulfuron, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam, quinmerac, S-abscisinsyre, sedaxan, sintofen, natriumsølvthiosulfat, spinetoram, spirotetramat, Streptomyces lydicus stamme WYEC 108, tau-fluvalinat, tebufenozid, tembotrion, thiencarbazon, valifenalat, zinkphosphid

Adoxophyes orana granulovirus

Aureobasidium pullulans

Bacillus pumilus

Candida oleophila

Paecilomyces fumosoroseus

Pseudomonas sp

Streptomyces lydicus

10

*

Kommissionens forordning (EU) 2020/2008 af 8. december 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 for så vidt angår deres anvendelsesperiode og andre relevante tilpasninger (
  1
  )

1

15

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2009 af 22. juni 2020 om fastlæggelse af bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier
  (meddelt under nummer C(2020) 4050)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2020) 4050)

1

19

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2010 af 8. december 2020 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater
  (meddelt under nummer C(2020) 8910)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2020) 8910)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 9.12.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 414/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/2006

af 8. december 2020

om nedsættelse af fiskekvoterne for visse bestande i 2020 på grund af overfiskning af andre bestande i de foregående år og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (1), særlig artikel 105, stk. 1, 2, 3 og 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fiskekvoterne for 2019 blev fastsat ved Rådets forordning (EU) 2018/1628 (2), (EU) 2018/2025 (3), (EU) 2018/2058 (4) og (EU) 2019/124 (5). |
| --- | --- |

(1)

Fiskekvoterne for 2019 blev fastsat ved Rådets forordning (EU) 2018/1628 (2), (EU) 2018/2025 (3), (EU) 2018/2058 (4) og (EU) 2019/124 (5).

| (2) | Fiskekvoterne for 2020 blev fastsat ved Rådets forordning (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838 (6), (EU) 2019/2236 (7) og (EU) 2020/123 (8). |
| --- | --- |

(2)

Fiskekvoterne for 2020 blev fastsat ved Rådets forordning (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838 (6), (EU) 2019/2236 (7) og (EU) 2020/123 (8).

| (3) | Hvis Kommissionen fastslår, at en medlemsstat har overskredet de fiskekvoter, som den har fået tildelt, skal Kommissionen i henhold til artikel 105, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 nedsætte denne medlemsstats fremtidige fiskekvoter. |
| --- | --- |

(3)

Hvis Kommissionen fastslår, at en medlemsstat har overskredet de fiskekvoter, som den har fået tildelt, skal Kommissionen i henhold til artikel 105, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 nedsætte denne medlemsstats fremtidige fiskekvoter.

| (4) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 (9) nedsættes fiskekvoterne for 2020 for visse bestande på grund af tidligere års overfiskning. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 (9) nedsættes fiskekvoterne for 2020 for visse bestande på grund af tidligere års overfiskning.

| (5) | For nogle medlemsstaters vedkommende, nemlig Danmark, Spanien og Frankrig, kunne kvoterne for de overfiskede bestande imidlertid ikke nedsættes ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, eftersom disse medlemsstater ikke råder over kvoter for de pågældende bestande for 2020. |
| --- | --- |

(5)

For nogle medlemsstaters vedkommende, nemlig Danmark, Spanien og Frankrig, kunne kvoterne for de overfiskede bestande imidlertid ikke nedsættes ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, eftersom disse medlemsstater ikke råder over kvoter for de pågældende bestande for 2020.

| (6) | Hvis det ikke er muligt at nedsætte kvoterne for den overfiskede bestand i året efter overfiskningen, fordi den pågældende medlemsstat ikke har nogen kvote til rådighed for denne bestand, kan kvoterne i henhold til artikel 105, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 efter høring af de pågældende medlemsstater nedsættes for andre bestande i det samme geografiske område eller med den samme handelsværdi. I henhold til Kommissionens meddelelse 2012/C 72/07 med retningslinjer for nedsættelse af kvoter efter artikel 105, stk. 1, 2 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 (10) (»retningslinjerne«) bør nedsættelserne så vidt muligt vedrøre det eller de følgende års kvoter for bestande, der befiskes af den samme flåde som den flåde, der overskred kvoten. |
| --- | --- |

(6)

Hvis det ikke er muligt at nedsætte kvoterne for den overfiskede bestand i året efter overfiskningen, fordi den pågældende medlemsstat ikke har nogen kvote til rådighed for denne bestand, kan kvoterne i henhold til artikel 105, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 efter høring af de pågældende medlemsstater nedsættes for andre bestande i det samme geografiske område eller med den samme handelsværdi. I henhold til Kommissionens meddelelse 2012/C 72/07 med retningslinjer for nedsættelse af kvoter efter artikel 105, stk. 1, 2 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 (10) (»retningslinjerne«) bør nedsættelserne så vidt muligt vedrøre det eller de følgende års kvoter for bestande, der befiskes af den samme flåde som den flåde, der overskred kvoten.

| (7) | De berørte medlemsstater er blevet hørt om nedsættelser af kvoterne for visse andre bestande end de overfiskede bestande. |
| --- | --- |

(7)

De berørte medlemsstater er blevet hørt om nedsættelser af kvoterne for visse andre bestande end de overfiskede bestande.

| (8) | Nogle af de nedsættelser, der er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, er desuden større end den tilpassede kvote, der er til rådighed i 2020, og kan derfor ikke foretages fuldt ud i dette år. I henhold til retningslinjerne bør de resterende mængder trækkes fra de tilpassede kvoter i de efterfølgende år, indtil den samlede overfiskede mængde er blevet kompenseret. |
| --- | --- |

(8)

Nogle af de nedsættelser, der er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, er desuden større end den tilpassede kvote, der er til rådighed i 2020, og kan derfor ikke foretages fuldt ud i dette år. I henhold til retningslinjerne bør de resterende mængder trækkes fra de tilpassede kvoter i de efterfølgende år, indtil den samlede overfiskede mængde er blevet kompenseret.

| (9) | De spanske fiskerimyndigheder opdagede desuden, at de fangsttal for 2019, der blev anvendt til beregning af overfiskningen af storøjet tun i Atlanterhavet (BET/ATLANT), var ukorrekte, og at kvoten faktisk blev overskredet med en mindre mængde end den, der er taget højde for i forbindelse med de nedsættelser, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247. De fangsttal, det kvoteforbrug, de overfiskede mængder og den nedsættelse af den spanske 2020-kvote for storøjet tun i Atlanterhavet, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, bør derfor tilpasses. |
| --- | --- |

(9)

De spanske fiskerimyndigheder opdagede desuden, at de fangsttal for 2019, der blev anvendt til beregning af overfiskningen af storøjet tun i Atlanterhavet (BET/ATLANT), var ukorrekte, og at kvoten faktisk blev overskredet med en mindre mængde end den, der er taget højde for i forbindelse med de nedsættelser, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247. De fangsttal, det kvoteforbrug, de overfiskede mængder og den nedsættelse af den spanske 2020-kvote for storøjet tun i Atlanterhavet, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, bør derfor tilpasses.

| (10) | I 2019 overskred Portugal sin kvote for hvid tun i Atlanterhavet nord for 5°N (ALB/AN05N). Den 14. juli 2020 anmodede Portugal om, at nedsættelsen blev fordelt over to år. I henhold til punkt 3, litra c), i retningslinjerne kan nedsættelsen fordeles over to eller flere år, hvis dette er fastsat i henhold til særlige internationale regler (som f.eks. regionale fiskeriorganisationers regler) vedrørende tilbagebetaling i forbindelse med den pågældende bestand. I lyset af de oplysninger, som Portugal har fremlagt, og under hensyntagen til at det i punkt 7 i ICCAT's supplerende henstilling 16-06 om det flerårige bevarelses- og forvaltningsprogram for nordatlantisk hvid tun (11) fastsættes, at enhver overskridelse af de kontraherende parters kvote/fangstbegrænsning for 2019 skal trækkes fra de respektive kvoter/fangstbegrænsninger i løbet af eller før tilpasningsåret 2021, bør en ligelig fordeling af nedsættelsen over to år accepteres, herunder de relevante gældende multiplikationsfaktorer. Den nedsættelse af kvoten for 2020, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, bør derfor tilpasses. |
| --- | --- |

(10)

I 2019 overskred Portugal sin kvote for hvid tun i Atlanterhavet nord for 5°N (ALB/AN05N). Den 14. juli 2020 anmodede Portugal om, at nedsættelsen blev fordelt over to år. I henhold til punkt 3, litra c), i retningslinjerne kan nedsættelsen fordeles over to eller flere år, hvis dette er fastsat i henhold til særlige internationale regler (som f.eks. regionale fiskeriorganisationers regler) vedrørende tilbagebetaling i forbindelse med den pågældende bestand. I lyset af de oplysninger, som Portugal har fremlagt, og under hensyntagen til at det i punkt 7 i ICCAT's supplerende henstilling 16-06 om det flerårige bevarelses- og forvaltningsprogram for nordatlantisk hvid tun (11) fastsættes, at enhver overskridelse af de kontraherende parters kvote/fangstbegrænsning for 2019 skal trækkes fra de respektive kvoter/fangstbegrænsninger i løbet af eller før tilpasningsåret 2021, bør en ligelig fordeling af nedsættelsen over to år accepteres, herunder de relevante gældende multiplikationsfaktorer. Den nedsættelse af kvoten for 2020, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247, bør derfor tilpasses.

| (11) | Der kan blive foretaget yderligere ajourføringer eller korrektioner, hvis der for det indeværende eller tidligere regnskabsår konstateres fejl, udeladelser eller urigtige oplysninger i de af medlemsstaterne angivne fangsttal, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(11)

Der kan blive foretaget yderligere ajourføringer eller korrektioner, hvis der for det indeværende eller tidligere regnskabsår konstateres fejl, udeladelser eller urigtige oplysninger i de af medlemsstaterne angivne fangsttal, jf. artikel 33 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

| (12) | Gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(12)

Gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De fiskekvoter for 2020, der er fastsat i forordning (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838, (EU) 2019/2236 og (EU) 2020/123 som omhandlet i bilag I til nærværende forordning, nedsættes, ved at kvoterne for andre bestande nedsættes som angivet i nævnte bilag.

Artikel 2

Gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2018/1628 af 30. oktober 2018 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2018/120, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande (EUT L 272 af 31.10.2018, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EU) 2018/2025 af 17. december 2018 om fastsættelse af EU-fiskerfartøjers fiskerimuligheder for visse dybhavsbestande for 2019 og 2020 (EUT L 325 af 20.12.2018, s. 7).

3

(4)  Rådets forordning (EU) 2018/2058 af 17. december 2018 om fastsættelse for 2019 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Sortehavet (EUT L 329 af 27.12.2018, s. 8).

4

(5)  Rådets forordning (EU) 2019/124 af 30. januar 2019 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 29 af 31.1.2019, s. 1).

5

(6)  Rådets forordning (EU) 2019/1838 af 30. oktober 2019 om fastsættelse for 2020 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder i andre farvande (EUT L 281 af 31.10.2019, s. 1).

6

(7)  Rådets forordning (EU) 2019/2236 af 16. december 2019 om fastsættelse for 2020 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i Middelhavet og Sortehavet (EUT L 336 af 30.12.2019, s. 14).

7

(8)  Rådets forordning (EU) 2020/123 af 27. januar 2020 om fastsættelse for 2020 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 25 af 30.1.2020, s. 1).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 af 2. september 2020 om nedsættelse af fiskekvoter for 2020 for visse bestande på grund af tidligere års overfiskning (EUT L 288 af 3.9.2020, s. 21).

9

(10)  Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for nedsættelse af kvoter efter artikel 105, stk. 1, 2 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 (2012/C 72/07) (EUT C 72 af 10.3.2012, s. 27).

10

(11)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2016-06-e.pdf.

11

---

BILAG I

NEDSÆTTELSE AF FISKEKVOTER FOR 2020, DER ANVENDES FOR ALTERNATIVE BESTANDE

| OVERFISKEDE BESTANDE | | ALTERNATIVE BESTANDE |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstat | Artskode | Områdekode | Artsnavn | Områdenavn | Mængde, som ikke kan trækkes fra fiskekvoten for 2020 for den overfiskede bestand (i kg) | | Medlemsstat | Artskode | Områdekode | Artsnavn | Områdenavn | Mængde, som skal trækkes fra fiskekvoten for 2020 for de alternative bestande (i kg) |
| DK | POK | 1N2AB. | Sej | Norske farvande i 1 og 2 | 33 968 | | DK | HER | 1/2- | Sild | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i 1 og 2 | 33 968 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Hellefisk | Norske farvande i 1 og 2 | 18 338 | | ES | REB | 1N2AB. | Rødfiskarter | Norske farvande i 1 og 2 | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Andre arter | Norske farvande i 1 og 2 | 3 895 | | ES | REB | 1N2AB. | Rødfiskarter | Norske farvande i 1 og 2 | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | Sej | Norske farvande i 1 og 2 | 2 607 | | ES | REB | 1N2AB. | Rødfiskarter | Norske farvande i 1 og 2 | 2 607 |
| FR | SWO | AS05N | Sværdfisk | Atlanterhavet, syd for 5°N | 3 500 | | FR | ALB | AS05N | Sydlig hvid tun | Atlanterhavet, syd for 5°N | 3 500 |

OVERFISKEDE BESTANDE

ALTERNATIVE BESTANDE

Medlemsstat

Artskode

Områdekode

Artsnavn

Områdenavn

Mængde, som ikke kan trækkes fra fiskekvoten for 2020 for den overfiskede bestand (i kg)

Medlemsstat

Artskode

Områdekode

Artsnavn

Områdenavn

Mængde, som skal trækkes fra fiskekvoten for 2020 for de alternative bestande (i kg)

DK

POK

1N2AB.

Sej

Norske farvande i 1 og 2

33 968

DK

HER

1/2-

Sild

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i 1 og 2

33 968

ES

GHL

1N2AB.

Hellefisk

Norske farvande i 1 og 2

18 338

ES

REB

1N2AB.

Rødfiskarter

Norske farvande i 1 og 2

18 338

ES

OTH

1N2AB.

Andre arter

Norske farvande i 1 og 2

3 895

ES

REB

1N2AB.

Rødfiskarter

Norske farvande i 1 og 2

3 895

ES

POK

1N2AB.

Sej

Norske farvande i 1 og 2

2 607

ES

REB

1N2AB.

Rødfiskarter

Norske farvande i 1 og 2

2 607

FR

SWO

AS05N

Sværdfisk

Atlanterhavet, syd for 5°N

3 500

FR

ALB

AS05N

Sydlig hvid tun

Atlanterhavet, syd for 5°N

3 500

---

BILAG II

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1247 affattes således:

»BILAG

NEDSÆTTELSE AF FISKEKVOTER FOR 2020 FOR OVERFISKEDE BESTANDE

| Medlemsstat | Artskode | Områdekode | Artsnavn | Områdenavn | Oprindelig kvote 2019 (i kg) | Tilladte landinger 2019 (samlet tilpasset mængde i kg) (1) | Fangster i alt 2019 (mængde i kg) | Kvoteforbrug i forhold til tilladte landinger | Overfiskning i forhold til tilladt landing (mængde i kg) | Multiplikationsfaktor (2) | Yderligere multiplikationsfaktor (3)
   (4) | Udestående nedsættelser fra tidligere år (5) (mængde i kg) | Nedsættelser af fiskekvoter for 2020 (6) og de følgende år (mængde i kg) | Nedsættelser af 2020-kvoterne for de overfiskede bestande (7) (mængde i kg) | Nedsættelser af 2020-kvoterne for de alternative bestande (mængde i kg) | Nedsættelser, der skal anvendes på fiskekvoter for 2021 og de følgende år (mængde i kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 | 1 721 170 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrel | 3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32 | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 | 683 557 | / | / |
| DK | MAC | 2CX14- | Makrel | 6, 7, 8a, 8b, 8d og 8e; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 2a, 12 og 14 | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 | 5 457 | / | / |
| DK | MAC | 2A34 | Makrel | 3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32 | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 | 691 561 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Makrel | Norske farvande i 2a og 4a | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 | 945 122 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Sej | Norske farvande i 1 og 2 | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 | / | 33 968 | / |
| ES | BET | ATLANT | Storøjet tun | Atlanterhavet | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 090 055 | 101,67 % | 148 904 | / | C (8) | / | 148 904 | 148 904 | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | Torsk | 1 og 2b | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 | 7 274 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Hellefisk | Norske farvande i 1 og 2 | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 | / | 18 338 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Andre arter | Norske farvande i 1 og 2 | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 | / | 3 895 | / |
| ES | POK | 1N2AB. | Sej | Norske farvande i 1 og 2 | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 | / | 2 607 | / |
| ES | RED | N3LN. | Rødfiskarter | NAFO 3 L N | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 | 2 706 | / | / |
| ES | RJU | 9-C | Broget rokke | EU-farvande i 9 | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511 (9) | Ikke relevant | Ikke relevant | 2 067 | 2 067 | 0 | / | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | Storøjet tun | Atlanterhavet | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 | 883 747 | / | / |
| FR | RJE | 7FG. | Småøjet rokke | EU-farvande i 7f og 7g | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 | 1 086 | / | / |
| FR | RJU | 7DE. | Broget rokke | EU-farvande i 7d og 7e | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 | 9 718 | / | / |
| FR | SWO | AS05N | Sværdfisk | Atlanterhavet, syd for 5°N | / | / | 3 500 | Ikke relevant | 3 500 | / | / | / | 3 500 | / | 3 500 | / |
| GB | COD | N1GL14 | Torsk | Grønlandske farvande i NAFO 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14 | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 | 4 167 | / | / |
| GB | HER | 4AB. | Sild | EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 | 287 432 | / | / |
| GB | MAC | 2CX14- | Makrel | 6, 7, 8a, 8b, 8d og 8e; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 2a, 12 og 14 | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (8) | / | 8 304 059 | 8 304 059 | / | / |
| GB | RJU | 7DE. | Broget rokke | EU-farvande i 7d og 7e | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 | 1 933 | / | / |
| EL | BFT | AE45WM | Almindelig tun | Atlanterhavet øst for 45°V og Middelhavet | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (8) | / | 8 580 | 8 580 | / | / |
| IE | ALB | AN05N | Nordlig hvid tun | Atlanterhavet, nord for 5°N | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (8) | / | 97 750 | 97 750 | / | / |
| NL | HER | 4CXB7D | Sild | 4c, 7d undtagen Blackwater-bestanden | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 | 15 176 | / | / |
| NL | MAC | 2A34. | Makrel | 3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32 | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 | 725 654 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | Nordlig hvid tun | Atlanterhavet, nord for 5°N | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 | 635 513 (10) | / | 635 513 (10) |
| PT | ALF | 3X14- | Beryxarter | EU-farvande og internationale farvande i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 og 14 | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (8) | / | 7 722 | 7 722 | / | / |
| PT | BUM | ATLANT | Blå marlin | Atlanterhavet | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 | 16 410 | / | / |
| PT | RJU | 9-C | Broget rokke | EU-farvande i 9 | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 | 2 884 | / | / |
| PT | SWO | AN05N | Sværdfisk | Atlanterhavet, nord for 5°N | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 | 3 943 | / | / |
| SE | MAC | 2A34. | Makrel | 3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32 | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 | 130 636 | / | / |

Medlemsstat

Artskode

Områdekode

Artsnavn

Områdenavn

Oprindelig kvote 2019 (i kg)

Tilladte landinger 2019 (samlet tilpasset mængde i kg) (1)

Fangster i alt 2019 (mængde i kg)

Kvoteforbrug i forhold til tilladte landinger

Overfiskning i forhold til tilladt landing (mængde i kg)

Multiplikationsfaktor (2)

Yderligere multiplikationsfaktor (3)
   (4)

Udestående nedsættelser fra tidligere år (5) (mængde i kg)

Nedsættelser af fiskekvoter for 2020 (6) og de følgende år (mængde i kg)

Nedsættelser af 2020-kvoterne for de overfiskede bestande (7) (mængde i kg)

Nedsættelser af 2020-kvoterne for de alternative bestande (mængde i kg)

Nedsættelser, der skal anvendes på fiskekvoter for 2021 og de følgende år (mængde i kg)

DE

HER

4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

1 721 170

/

/

DE

MAC

2CX14-

Makrel

3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

683 557

/

/

DK

MAC

2CX14-

Makrel

6, 7, 8a, 8b, 8d og 8e; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 2a, 12 og 14

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

5 457

/

/

DK

MAC

2A34

Makrel

3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

691 561

/

/

DK

MAC

2A4A-N

Makrel

Norske farvande i 2a og 4a

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

945 122

/

/

DK

POK

1N2AB.

Sej

Norske farvande i 1 og 2

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

/

33 968

/

ES

BET

ATLANT

Storøjet tun

Atlanterhavet

9 415 300

8 941 151

9 090 055

101,67 %

148 904

/

C (8)

/

148 904

148 904

/

/

ES

COD

1/2B.

Torsk

1 og 2b

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

7 274

/

/

ES

GHL

1N2AB.

Hellefisk

Norske farvande i 1 og 2

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

/

18 338

/

ES

OTH

1N2AB.

Andre arter

Norske farvande i 1 og 2

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

/

3 895

/

ES

POK

1N2AB.

Sej

Norske farvande i 1 og 2

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

/

2 607

/

ES

RED

N3LN.

Rødfiskarter

NAFO 3 L N

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

2 706

/

/

ES

RJU

9-C

Broget rokke

EU-farvande i 9

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511 (9)

Ikke relevant

Ikke relevant

2 067

2 067

0

/

2 067

FR

BET

ATLANT

Storøjet tun

Atlanterhavet

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

883 747

/

/

FR

RJE

7FG.

Småøjet rokke

EU-farvande i 7f og 7g

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

1 086

/

/

FR

RJU

7DE.

Broget rokke

EU-farvande i 7d og 7e

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

9 718

/

/

FR

SWO

AS05N

Sværdfisk

Atlanterhavet, syd for 5°N

/

/

3 500

Ikke relevant

3 500

/

/

/

3 500

/

3 500

/

GB

COD

N1GL14

Torsk

Grønlandske farvande i NAFO 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

4 167

/

/

GB

HER

4AB.

Sild

EU-farvande og norske farvande i 4 nord for 53°30′N

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

287 432

/

/

GB

MAC

2CX14-

Makrel

6, 7, 8a, 8b, 8d og 8e; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 2a, 12 og 14

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (8)

/

8 304 059

8 304 059

/

/

GB

RJU

7DE.

Broget rokke

EU-farvande i 7d og 7e

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

1 933

/

/

EL

BFT

AE45WM

Almindelig tun

Atlanterhavet øst for 45°V og Middelhavet

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (8)

/

8 580

8 580

/

/

IE

ALB

AN05N

Nordlig hvid tun

Atlanterhavet, nord for 5°N

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (8)

/

97 750

97 750

/

/

NL

HER

4CXB7D

Sild

4c, 7d undtagen Blackwater-bestanden

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

15 176

/

/

NL

MAC

2A34.

Makrel

3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

725 654

/

/

PT

ALB

AN05N

Nordlig hvid tun

Atlanterhavet, nord for 5°N

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

635 513 (10)

/

635 513 (10)

PT

ALF

3X14-

Beryxarter

EU-farvande og internationale farvande i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 og 14

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (8)

/

7 722

7 722

/

/

PT

BUM

ATLANT

Blå marlin

Atlanterhavet

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

16 410

/

/

PT

RJU

9-C

Broget rokke

EU-farvande i 9

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

2 884

/

/

PT

SWO

AN05N

Sværdfisk

Atlanterhavet, nord for 5°N

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

3 943

/

/

SE

MAC

2A34.

Makrel

3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

130 636

/

/

---

(1)  Kvoter til rådighed for en medlemsstat i henhold til de relevante forordninger om fiskerimuligheder efter hensyntagen til udveksling af fiskerimuligheder i overensstemmelse med artikel 16, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22), kvoteoverførsler fra 2018 til 2019 i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3) og med artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller omfordeling og nedsættelse af fiskerimuligheder i overensstemmelse med artikel 37 og 105 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

1

(2)  Som fastsat i artikel 105, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009. Nedsættelser svarende til overfiskning * 1,00 finder anvendelse i alle tilfælde af overfiskning, der svarer til eller er mindre end 100 ton.

2

(3)  Som fastsat i artikel 105, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009, og forudsat at graden af overfiskning overstiger 10 %.

3

(4)  Bogstavet »A« angiver, at en yderligere multiplikationsfaktor på 1,5 er blevet anvendt som følge af overfiskning i 2017, 2018 og 2019. Bogstavet »C« angiver, at en yderligere multiplikationsfaktor på 1,5 er blevet anvendt, fordi bestanden er omfattet af en flerårig plan.

4

(5)  Resterende mængder fra tidligere år.

5

(6)  Nedsættelser i 2020.

6

(7)  Nedsættelser i 2020, der rent faktisk kunne foretages, når de respektive kvoter pr. 10. september 2020 tages i betragtning.

7

(8)  Yderligere multiplikationsfaktor er ikke relevant, fordi overfiskningen ikke overstiger 10 % af de tilladte landinger.

8

(9)  Mængder på under et ton tages ikke i betragtning.

9

(10)  Efter anmodning fra Portugal vil nedsættelsen på 1 271 026 kg for 2020 blive ligeligt fordelt over to år (2020 og 2021).

10

---

| 9.12.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 414/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 414/10

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/2007

af 8. december 2020

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 1-decanol, 1,4-dimethylnaphthalen, 6-benzyladenin, acequinocyl, Adoxophyes orana granulovirus, aluminiumsulfat, amisulbrom, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), azadirachtin, Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, bixafen, bupirimat, Candida oleophila stamme O, chlorantraniliprol, dinatriumphosphonat, dithianon, dodin, emamectin, flubendiamid, fluometuron, fluxapyroxad, flutriafol, hexythiazox, imazamox, ipconazol, isoxaben, L-ascorbinsyre, svovlkalk, orangeolie, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, pendimethalin, penflufen, penthiopyrad, kaliumphosphonater, prosulfuron, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam, quinmerac, S-abscisinsyre, sedaxan, sintofen, natriumsølvthiosulfat, spinetoram, spirotetramat, Streptomyces lydicus stamme WYEC 108, tau-fluvalinat, tebufenozid, tembotrion, thiencarbazon, valifenalat, zinkphosphid

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 17, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2) indeholder en liste over de aktivstoffer, der betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, mens del B indeholder de aktivstoffer, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, og del E indeholder deaktivstoffer, som er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 som kandidater til substitution. |
| --- | --- |

(1)

Del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (2) indeholder en liste over de aktivstoffer, der betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, mens del B indeholder de aktivstoffer, der er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, og del E indeholder deaktivstoffer, som er godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 som kandidater til substitution.

| (2) | Godkendelsene af aktivstofferne 1-decanol, 6-benzyladenin, acequinocyl, aluminiumsulfat, amisulbrom, azadirachtin, bupirimat, Candida oleophila stamme O, chlorantraniliprol, dithianon, dodin, emamectin, flubendiamid, fluometuron, flutriafol, hexythiazox, imazamox, ipconazol, isoxaben, L-ascorbinsyre, svovlkalk, orangeolie, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, pendimethalin, prosulfuron, quinmerac, S-abscisinsyre, sintofen, natriumsølvthiosulfat, spinetoram, spirotetramat, tau-fluvalinat, tebufenozid, tembotrion, thiencarbazon, valifenalat og zinkphosphid udløber mellem den 30. april 2024 og 31. oktober 2024. Da Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 (3) finder anvendelse på disse aktivstoffer og fremrykker indgivelsesdatoen for dossieret til støtte for fornyelse af godkendelsen med tre måneder, er det dog nødvendigt med en kort forlængelse af deres respektive godkendelsesperioder for at fastholde indgivelsesdatoen for dossieret i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (4)
  , da ansøgerne skal have tid til at udarbejde og indgive dossiererne i det krævede format. |
| --- | --- |

(2)

Godkendelsene af aktivstofferne 1-decanol, 6-benzyladenin, acequinocyl, aluminiumsulfat, amisulbrom, azadirachtin, bupirimat, Candida oleophila stamme O, chlorantraniliprol, dithianon, dodin, emamectin, flubendiamid, fluometuron, flutriafol, hexythiazox, imazamox, ipconazol, isoxaben, L-ascorbinsyre, svovlkalk, orangeolie, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, pendimethalin, prosulfuron, quinmerac, S-abscisinsyre, sintofen, natriumsølvthiosulfat, spinetoram, spirotetramat, tau-fluvalinat, tebufenozid, tembotrion, thiencarbazon, valifenalat og zinkphosphid udløber mellem den 30. april 2024 og 31. oktober 2024. Da Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 (3) finder anvendelse på disse aktivstoffer og fremrykker indgivelsesdatoen for dossieret til støtte for fornyelse af godkendelsen med tre måneder, er det dog nødvendigt med en kort forlængelse af deres respektive godkendelsesperioder for at fastholde indgivelsesdatoen for dossieret i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (4)
  , da ansøgerne skal have tid til at udarbejde og indgive dossiererne i det krævede format.

| (3) | Derudover fremgår det af de oplysninger om emamectin, som ansøgeren har fremlagt, at der som følge af covid-19-pandemien er sket forsinkelser i udarbejdelsen af fornyelsesdossieret, selv om ansøgeren har forsøgt at mindske sådanne forsinkelser. Den udpegede rapporterende medlemsstat for emamectin, Nederlandene, accepterede undtagelsesvis indgivelsen af ansøgningen om fornyelse af godkendelse som påkrævet i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 senest den 30. november 2021. Godkendelsesperioden for emamectin bør derfor forlænges under hensyntagen til denne yderligere periode. |
| --- | --- |

(3)

Derudover fremgår det af de oplysninger om emamectin, som ansøgeren har fremlagt, at der som følge af covid-19-pandemien er sket forsinkelser i udarbejdelsen af fornyelsesdossieret, selv om ansøgeren har forsøgt at mindske sådanne forsinkelser. Den udpegede rapporterende medlemsstat for emamectin, Nederlandene, accepterede undtagelsesvis indgivelsen af ansøgningen om fornyelse af godkendelse som påkrævet i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 senest den 30. november 2021. Godkendelsesperioden for emamectin bør derfor forlænges under hensyntagen til denne yderligere periode.

| (4) | Desuden fremgår det af de oplysninger om chlorantraniliprol, som ansøgeren har fremlagt, at der som følge af covid-19-pandemien er sket forsinkelser i udarbejdelsen af ansøgningen om fornyelse, selv om ansøgeren har forsøgt at mindske sådanne forsinkelser. Den udpegede rapporterende medlemsstat for chlorantraniliprol, Irland, accepterede undtagelsesvis indgivelsen af ansøgningen om fornyelse af godkendelse som påkrævet i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 senest den 31. december 2021. Godkendelsesperioden for chlorantraniliprol bør derfor forlænges under hensyntagen til denne yderligere periode. |
| --- | --- |

(4)

Desuden fremgår det af de oplysninger om chlorantraniliprol, som ansøgeren har fremlagt, at der som følge af covid-19-pandemien er sket forsinkelser i udarbejdelsen af ansøgningen om fornyelse, selv om ansøgeren har forsøgt at mindske sådanne forsinkelser. Den udpegede rapporterende medlemsstat for chlorantraniliprol, Irland, accepterede undtagelsesvis indgivelsen af ansøgningen om fornyelse af godkendelse som påkrævet i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 senest den 31. december 2021. Godkendelsesperioden for chlorantraniliprol bør derfor forlænges under hensyntagen til denne yderligere periode.

| (5) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse C/2018/3434 (5) blev der udarbejdet et arbejdsprogram, hvori aktivstoffer, der ligner hinanden, samles i grupper, og hvori der fastsættes prioriteter på grundlag af sikkerhedsrisici for menneskers og dyrs sundhed eller miljøet. |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse C/2018/3434 (5) blev der udarbejdet et arbejdsprogram, hvori aktivstoffer, der ligner hinanden, samles i grupper, og hvori der fastsættes prioriteter på grundlag af sikkerhedsrisici for menneskers og dyrs sundhed eller miljøet.

| (6) | For at sikre en ligelig fordeling af ansvarsområder og arbejde blandt de medlemsstater, der er rapporterende og medrapporterende, og tilgængeligheden af de ressourcer, der er nødvendige med henblik på behandling og beslutningstagning, bør godkendelsesperioderne for visse aktivstoffer forlænges, jf. gennemførelsesafgørelse C/2018/3434. Godkendelsesperioderne for 1,4-dimethylnaphthalen, Adoxophyes orana granulovirus, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam og Streptomyces lydicus stamme WYEC 108 bør forlænges med et år. Af samme årsag bør godkendelsesperioderne for aktivstofferne bixafen, Candida oleophila stamme O, dinatriumphosphonat, fluxapyroxad, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, penflufen, penthiopyrad, kaliumphosphonater og sedaxan forlænges med et og tre år. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en ligelig fordeling af ansvarsområder og arbejde blandt de medlemsstater, der er rapporterende og medrapporterende, og tilgængeligheden af de ressourcer, der er nødvendige med henblik på behandling og beslutningstagning, bør godkendelsesperioderne for visse aktivstoffer forlænges, jf. gennemførelsesafgørelse C/2018/3434. Godkendelsesperioderne for 1,4-dimethylnaphthalen, Adoxophyes orana granulovirus, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaxyl-M, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, pyridalyl, pyriofenon, pyroxsulam og Streptomyces lydicus stamme WYEC 108 bør forlænges med et år. Af samme årsag bør godkendelsesperioderne for aktivstofferne bixafen, Candida oleophila stamme O, dinatriumphosphonat, fluxapyroxad, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, penflufen, penthiopyrad, kaliumphosphonater og sedaxan forlænges med et og tre år.

| (7) | Forordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

| (8) | Under hensyntagen til formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 vil Kommissionen i tilfælde, hvor der ikke indgives nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen, jf. artikel 5, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740, inden for 3 år før den relevante udløbsdato, der er fastsat i bilaget til nærværende forordning, fastsætte udløbsdatoen til den dato, der var gældende før nærværende forordnings ikrafttræden, eller på den tidligst mulige dato derefter. |
| --- | --- |

(8)

Under hensyntagen til formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 vil Kommissionen i tilfælde, hvor der ikke indgives nogen ansøgning om fornyelse af godkendelsen, jf. artikel 5, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740, inden for 3 år før den relevante udløbsdato, der er fastsat i bilaget til nærværende forordning, fastsætte udløbsdatoen til den dato, der var gældende før nærværende forordnings ikrafttræden, eller på den tidligst mulige dato derefter.

| (9) | Under hensyntagen til formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning om, at godkendelsen af et af de i nærværende forordnings bilag omhandlede aktivstoffer ikke fornyes, fordi det ikke opfylder godkendelseskriterierne, fastsætter Kommissionen udløbsdatoen til den seneste af følgende datoer: den dato, der var gældende før nærværende forordnings vedtagelse, eller datoen for vedtagelsen af forordningen om, at godkendelsen af aktivstoffet ikke fornyes. For så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vedtager en forordning, hvorved fornyelsen af godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof fornyes, vil Kommissionen, afhængigt af omstændighederne, fastsætte den tidligst mulige anvendelsesdato. |
| --- | --- |

(9)

Under hensyntagen til formålet med artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009, hvor Kommissionen vil vedtage en forordning om, at godkendelsen af et af de i nærværende forordnings bilag omhandlede aktivstoffer ikke fornyes, fordi det ikke opfylder godkendelseskriterierne, fastsætter Kommissionen udløbsdatoen til den seneste af følgende datoer: den dato, der var gældende før nærværende forordnings vedtagelse, eller datoen for vedtagelsen af forordningen om, at godkendelsen af aktivstoffet ikke fornyes. For så vidt angår tilfælde, hvor Kommissionen vedtager en forordning, hvorved fornyelsen af godkendelsen af et i nærværende forordnings bilag omhandlet aktivstof fornyes, vil Kommissionen, afhængigt af omstændighederne, fastsætte den tidligst mulige anvendelsesdato.

| (10) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EU) nr. 540/2011 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1740 af 20. november 2020 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (EUT L 392 af 23.11.2020, s. 20).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 6. juni 2018 om udarbejdelsen af et arbejdsprogram for behandling af ansøgninger om fornyelse af godkendelser af aktivstoffer, der udløber i 2022, 2023 og 2024, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009. C/2018/3434 final. (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 20).

5

---

BILAG

I bilaget til forordning (EU) nr. 540/2011 foretages følgende ændringer:

I del A foretages følgende ændringer:

| 1) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 311, quinmerac, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

1)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 311, quinmerac, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 2) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 314, zinkphosphid, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

2)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 314, zinkphosphid, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 3) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 317, 6-benzyladenin, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

3)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 317, 6-benzyladenin, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 4) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 323, dodin, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

4)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 323, dodin, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 5) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 328, tau-fluvalinat, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

5)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 328, tau-fluvalinat, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 6) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 330, bupirimat, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

6)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 330, bupirimat, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 7) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 333, 1-decanol, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

7)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 333, 1-decanol, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 8) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 334, isoxaben, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

8)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 334, isoxaben, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 9) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 335, fluometuron, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

9)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 335, fluometuron, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 10) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 341, sintofen, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

10)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 341, sintofen, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 11) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 343, azadirachtin, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

11)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 343, azadirachtin, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 12) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 345, svovlkalk, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

12)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 345, svovlkalk, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 13) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 346, aluminiumsulfat, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

13)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 346, aluminiumsulfat, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 14) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 350, tebufenozid, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

14)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 350, tebufenozid, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 15) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 351, dithianon, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

15)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 351, dithianon, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 16) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 352, hexythiazox, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

16)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 352, hexythiazox, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

| 17) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 353, flutriafol, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024. |
| --- | --- |

17)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 353, flutriafol, fra den 31. maj 2024 til den 31. august 2024.

I del B foretages følgende ændringer:

| 1) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 24, fluxapyroxad, fra den 31. december 2022 til den 31. maj 2025. |
| --- | --- |

1)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 24, fluxapyroxad, fra den 31. december 2022 til den 31. maj 2025.

| 2) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 26, Adoxophyes orana granulovirus, fra den 31. januar 2023 til den 31. januar 2024. |
| --- | --- |

2)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 26, Adoxophyes orana granulovirus, fra den 31. januar 2023 til den 31. januar 2024.

| 3) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 37,C
  andid
  a oleophila stamme O, fra den 30. september 2023 til den 31. december 2024. |
| --- | --- |

3)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 37,C
  andid
  a oleophila stamme O, fra den 30. september 2023 til den 31. december 2024.

| 4) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 39, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, fra den 30. september 2023 til den 31. december 2024. |
| --- | --- |

4)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 39, Paecilomyces fumosoroseus stamme FE9901, fra den 30. september 2023 til den 31. december 2024.

| 5) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 40, kaliumphosphonater, fra den 30. september 2023 til den 31. januar 2026. |
| --- | --- |

5)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 40, kaliumphosphonater, fra den 30. september 2023 til den 31. januar 2026.

| 6) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 43, bixafen, fra den 30. september 2023 til den 31. maj 2025. |
| --- | --- |

6)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 43, bixafen, fra den 30. september 2023 til den 31. maj 2025.

| 7) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 48, sedaxan, fra den 31. januar 2024 til den 31. maj 2025. |
| --- | --- |

7)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 48, sedaxan, fra den 31. januar 2024 til den 31. maj 2025.

| 8) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 49, emamectin, fra den 30. april 2024 til den 30. november 2024. |
| --- | --- |

8)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 49, emamectin, fra den 30. april 2024 til den 30. november 2024.

| 9) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 50, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2025. |
| --- | --- |

9)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 50, Pseudomonas sp. stamme DSMZ 13134, fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2025.

| 10) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 52, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2025. |
| --- | --- |

10)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 52, Aureobasidium pullulans (stamme DSM 14940 og DSM 14941), fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2025.

| 11) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 53, pyriofenon, fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2025. |
| --- | --- |

11)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 53, pyriofenon, fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2025.

| 12) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 54, dinatriumphosphonat, fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2026. |
| --- | --- |

12)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 54, dinatriumphosphonat, fra den 31. januar 2024 til den 31. januar 2026.

| 13) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 55, penflufen, fra den 31. januar 2024 til den 31. maj 2025. |
| --- | --- |

13)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 55, penflufen, fra den 31. januar 2024 til den 31. maj 2025.

| 14) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 56, orangeolie, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

14)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 56, orangeolie, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 15) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 57, penthiopyrad, fra den 30. april 2024 til den 31. maj 2025. |
| --- | --- |

15)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 57, penthiopyrad, fra den 30. april 2024 til den 31. maj 2025.

| 16) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 58, benalaxyl-M, fra den 30. april 2024 til den 30. april 2025. |
| --- | --- |

16)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 58, benalaxyl-M, fra den 30. april 2024 til den 30. april 2025.

| 17) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 59, tembotrion, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

17)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 59, tembotrion, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 18) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 60, spirotetramat, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

18)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 60, spirotetramat, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 19) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 61, pyroxsulam, fra den 30. april 2024 til den 30. april 2025. |
| --- | --- |

19)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 61, pyroxsulam, fra den 30. april 2024 til den 30. april 2025.

| 20) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 62, chlorantraniliprol, fra den 30. april 2024 til den 31. december 2024. |
| --- | --- |

20)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 62, chlorantraniliprol, fra den 30. april 2024 til den 31. december 2024.

| 21) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 63, natriumsølvthiosulfat, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

21)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 63, natriumsølvthiosulfat, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 22) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 64, pyridalyl, fra den 30. juni 2024 til den 30. juni 2025. |
| --- | --- |

22)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 64, pyridalyl, fra den 30. juni 2024 til den 30. juni 2025.

| 23) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 68, 1,4-dimethylnaphthalen, fra den 30. juni 2024 til den 30. juni 2025. |
| --- | --- |

23)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 68, 1,4-dimethylnaphthalen, fra den 30. juni 2024 til den 30. juni 2025.

| 24) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 69, amisulbrom, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024. |
| --- | --- |

24)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 69, amisulbrom, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024.

| 25) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 65, S-abscisinsyre, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024. |
| --- | --- |

25)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 65, S-abscisinsyre, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024.

| 26) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 66, L-ascorbinsyre, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024. |
| --- | --- |

26)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 66, L-ascorbinsyre, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024.

| 27) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 67, spinetoram, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024. |
| --- | --- |

27)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 67, spinetoram, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024.

| 28) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 70, valifenalat, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024. |
| --- | --- |

28)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 70, valifenalat, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024.

| 29) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 71, thiencarbazon, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024. |
| --- | --- |

29)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 71, thiencarbazon, fra den 30. juni 2024 til den 30. september 2024.

| 30) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 72, acequinocyl, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024. |
| --- | --- |

30)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 72, acequinocyl, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024.

| 31) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 73, ipconazol, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024. |
| --- | --- |

31)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 73, ipconazol, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024.

| 32) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 74, flubendiamid, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024. |
| --- | --- |

32)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 74, flubendiamid, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024.

| 33) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 75, Bacillus pumilus QST 2808, fra den 31. august 2024 til den 31. august 2025. |
| --- | --- |

33)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 75, Bacillus pumilus QST 2808, fra den 31. august 2024 til den 31. august 2025.

| 34) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 79, Streptomyces lydicus stamme WYEC 108, fra den 31. december 2024 til den 31. december 2025. |
| --- | --- |

34)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 79, Streptomyces lydicus stamme WYEC 108, fra den 31. december 2024 til den 31. december 2025.

I del E foretages følgende ændringer:

| 1) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 6, prosulfuron, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024. |
| --- | --- |

1)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 6, prosulfuron, fra den 30. april 2024 til den 31. juli 2024.

| 2) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 7, pendimethalin, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024. |
| --- | --- |

2)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 7, pendimethalin, fra den 31. august 2024 til den 30. november 2024.

| 3) | I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 8, imazamox, fra den 31. oktober 2024 til den 31. januar 2025. |
| --- | --- |

3)

I sjette kolonne ændres udløbsdatoen for godkendelse af række 8, imazamox, fra den 31. oktober 2024 til den 31. januar 2025.

---

| 9.12.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 414/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 414/15

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2020/2008

af 8. december 2020

om ændring af forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 for så vidt angår deres anvendelsesperiode og andre relevante tilpasninger

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 1, stk. 1, og artikel 2, stk. 1,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (2) anvendes indtil den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (2) anvendes indtil den 31. december 2020.

| (2) | Den 8. september 2018 iværksatte Kommissionen en revision af forordning (EU) nr. 702/2014 med henblik på at erstatte den med en ny forordning for perioden 2021-2027. Udformningen af den fælles landbrugspolitik bør dog tages i betragtning ved udarbejdelsen af den nye forordning. Særlig relevant er forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik (3), i henhold til hvilken medlemsstaterne gennemfører de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. september 2018 iværksatte Kommissionen en revision af forordning (EU) nr. 702/2014 med henblik på at erstatte den med en ny forordning for perioden 2021-2027. Udformningen af den fælles landbrugspolitik bør dog tages i betragtning ved udarbejdelsen af den nye forordning. Særlig relevant er forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik (3), i henhold til hvilken medlemsstaterne gennemfører de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik fra den 1. januar 2021.

| (3) | Lovgivningsproceduren omkring reformen af den fælles landbrugspolitik er dog endnu ikke afsluttet, og de retlige rammer, herunder de deraf følgende delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, vil ikke blive vedtaget i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(3)

Lovgivningsproceduren omkring reformen af den fælles landbrugspolitik er dog endnu ikke afsluttet, og de retlige rammer, herunder de deraf følgende delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, vil ikke blive vedtaget i den nærmeste fremtid.

| (4) | For at sikre at medlemsstaterne fortsat kan have deres statsstøtteordninger undtaget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 702/2014, og gøre det muligt at afslutte revisionen af forordningen efter vedtagelsen af reformen af den fælles landbrugspolitik, bør anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 702/2014 derfor forlænges indtil den 31. december 2022. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre at medlemsstaterne fortsat kan have deres statsstøtteordninger undtaget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 702/2014, og gøre det muligt at afslutte revisionen af forordningen efter vedtagelsen af reformen af den fælles landbrugspolitik, bør anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 702/2014 derfor forlænges indtil den 31. december 2022.

| (5) | Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 (4) og (EU) nr. 1388/2014 (5) finder også anvendelse frem til den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 (4) og (EU) nr. 1388/2014 (5) finder også anvendelse frem til den 31. december 2020.

| (6) | Den 29. april 2019 og den 2. maj 2019 iværksatte Kommissionen en revision af henholdsvis forordning (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 med henblik på at erstatte dem med nye forordninger for perioden 2021-2027. Disse forordninger bør fortsat være sammenhængende og i overensstemmelse med andre regler, der er relevante for vurderingen af statsstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren, navnlig forordningen om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) (6). Særlig relevant er forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EHFF, i henhold til hvilken EHFF etableres fra den 1. januar 2021 (7). Lovgivningsproceduren omkring reformen af EHFF er dog endnu ikke afsluttet. For at sikre at medlemsstaterne fortsat kan yde mindre støttebeløb i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 717/2014, og have deres statsstøtteordninger undtaget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1388/2014, og gøre det muligt at afslutte revisionen af forordningerne efter vedtagelsen af EHFF-reformen, bør anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 derfor forlænges indtil den 31. december 2022. |
| --- | --- |

(6)

Den 29. april 2019 og den 2. maj 2019 iværksatte Kommissionen en revision af henholdsvis forordning (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 med henblik på at erstatte dem med nye forordninger for perioden 2021-2027. Disse forordninger bør fortsat være sammenhængende og i overensstemmelse med andre regler, der er relevante for vurderingen af statsstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren, navnlig forordningen om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) (6). Særlig relevant er forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EHFF, i henhold til hvilken EHFF etableres fra den 1. januar 2021 (7). Lovgivningsproceduren omkring reformen af EHFF er dog endnu ikke afsluttet. For at sikre at medlemsstaterne fortsat kan yde mindre støttebeløb i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 717/2014, og have deres statsstøtteordninger undtaget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1388/2014, og gøre det muligt at afslutte revisionen af forordningerne efter vedtagelsen af EHFF-reformen, bør anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 derfor forlænges indtil den 31. december 2022.

| (7) | Som følge af forlængelsen af anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 702/2014 og (EU) nr. 1388/2014 vil nogle medlemsstater kunne ønske at forlænge foranstaltninger, som de i overensstemmelse med nævnte forordninger har fremsendt kortfattede oplysninger om. For at mindske den administrative byrde bør kortfattede oplysninger om forlængelse af disse foranstaltninger, herunder en potentiel budgetforhøjelse, anses for at være meddelt Kommissionen og offentliggjort, forudsat at der ikke foretages væsentlige ændringer af de pågældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Som følge af forlængelsen af anvendelsesperioden for forordning (EU) nr. 702/2014 og (EU) nr. 1388/2014 vil nogle medlemsstater kunne ønske at forlænge foranstaltninger, som de i overensstemmelse med nævnte forordninger har fremsendt kortfattede oplysninger om. For at mindske den administrative byrde bør kortfattede oplysninger om forlængelse af disse foranstaltninger, herunder en potentiel budgetforhøjelse, anses for at være meddelt Kommissionen og offentliggjort, forudsat at der ikke foretages væsentlige ændringer af de pågældende foranstaltninger.

| (8) | I betragtning af de økonomiske og finansielle følger, som covid-19-pandemien har for virksomhederne, og for at sikre overensstemmelse med de overordnede politiske tiltag, som Kommissionen har vedtaget, navnlig i perioden 2020-2021, bør forordning (EU) nr. 702/2014 og (EU) nr. 1388/2014 ændres. Navnlig bør virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 31. december 2019, men blev kriseramte i perioden fra 1. januar 2020 til 30. juni 2021, fortsat være støtteberettigede i henhold til disse forordninger. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af de økonomiske og finansielle følger, som covid-19-pandemien har for virksomhederne, og for at sikre overensstemmelse med de overordnede politiske tiltag, som Kommissionen har vedtaget, navnlig i perioden 2020-2021, bør forordning (EU) nr. 702/2014 og (EU) nr. 1388/2014 ændres. Navnlig bør virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 31. december 2019, men blev kriseramte i perioden fra 1. januar 2020 til 30. juni 2021, fortsat være støtteberettigede i henhold til disse forordninger.

| (9) | I artikel 1 og artikel 13-43 i forordning (EU) nr. 1388/2014 refereres til forordning (EU) nr. 508/2014 om EHFF for at definere ikkestøtteberettigede operationer og betingelserne for støttetildeling i henhold til disse bestemmelser. For at sikre retssikkerheden i forlængelsesperioden for forordning (EU) nr. 1388/2014, bør disse henvisninger forstås som henvisninger til den udgave af forordning (EU) nr. 508/2014, der er gældende den 31. december 2020, uanset om forordningen er ophævet. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 1 og artikel 13-43 i forordning (EU) nr. 1388/2014 refereres til forordning (EU) nr. 508/2014 om EHFF for at definere ikkestøtteberettigede operationer og betingelserne for støttetildeling i henhold til disse bestemmelser. For at sikre retssikkerheden i forlængelsesperioden for forordning (EU) nr. 1388/2014, bør disse henvisninger forstås som henvisninger til den udgave af forordning (EU) nr. 508/2014, der er gældende den 31. december 2020, uanset om forordningen er ophævet.

| (10) | Forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014 bør derfor ændres.

| (11) | For at sikre kontinuiteten af eksisterende støtte under forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014, og for at gøre det muligt for virksomheder, der blev kriseramte efter den 1. januar 2020 som følge af covid-19 pandemien, at være støtteberettigede fra den 1. januar 2020, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(11)

For at sikre kontinuiteten af eksisterende støtte under forordning (EU) nr. 702/2014, (EU) nr. 717/2014 og (EU) nr. 1388/2014, og for at gøre det muligt for virksomheder, der blev kriseramte efter den 1. januar 2020 som følge af covid-19 pandemien, at være støtteberettigede fra den 1. januar 2020, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EU) nr. 702/2014

I forordning (EU) nr. 702/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1, stk. 6, tilføjes følgende som litra c):






  »c) | støtte til virksomheder, der ikke var kriseramte den 31. december 2019, men som blev kriseramte i perioden fra den 1. januar 2020 til den 30. juni 2021.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1, stk. 6, tilføjes følgende som litra c):

»c)

støtte til virksomheder, der ikke var kriseramte den 31. december 2019, men som blev kriseramte i perioden fra den 1. januar 2020 til den 30. juni 2021.«

| 2) | I artikel 9 tilføjes følgende som stk. 8:

  »8.   Uanset stk. 1, 2 og 6 anses kortfattede oplysninger om forlængelse af foranstaltninger, som en medlemsstat måtte ønske at forlænge, og som den har fremsendt kortfattede oplysninger om til Kommissionen, for at være meddelt Kommissionen og offentliggjort, forudsat at der ud over en budgetforhøjelse ikke foretages væsentlige ændringer af de pågældende foranstaltninger.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 9 tilføjes følgende som stk. 8:

»8.   Uanset stk. 1, 2 og 6 anses kortfattede oplysninger om forlængelse af foranstaltninger, som en medlemsstat måtte ønske at forlænge, og som den har fremsendt kortfattede oplysninger om til Kommissionen, for at være meddelt Kommissionen og offentliggjort, forudsat at der ud over en budgetforhøjelse ikke foretages væsentlige ændringer af de pågældende foranstaltninger.«

| 3) | Artikel 52, stk. 2, affattes således:

  »Den anvendes indtil den 31. december 2022.«. |
| --- | --- |

3)

Artikel 52, stk. 2, affattes således:

»Den anvendes indtil den 31. december 2022.«.

Artikel 2

Ændring af forordning (EU) nr. 717/2014

Artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) nr. 717/2014 affattes således:

»Den anvendes indtil den 31. december 2022.«.

Artikel 3

Ændring af forordning (EU) nr. 1388/2014

I forordning (EU) nr. 1388/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 3, litra d), affattes således:






  »d) | støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af støtte, der har til formål at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer, og støtte til virksomheder, der ikke var kriseramte den 31. december 2019, men som blev kriseramte i perioden fra den 1. januar 2020 til den 30. juni 2021«. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 3, litra d), affattes således:

»d)

støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af støtte, der har til formål at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer, og støtte til virksomheder, der ikke var kriseramte den 31. december 2019, men som blev kriseramte i perioden fra den 1. januar 2020 til den 30. juni 2021«.

| 2) | Følgende indsættes som artikel 11a:

  »Artikel 11a

  Undtagelse fra kravene om information og offentliggørelse
  Uanset artikel 9, stk. 5, og artikel 11, litra a), anses kortfattede oplysninger om forlængelse af foranstaltninger, som en medlemsstat måtte ønske at forlænge, og som den har fremsendt kortfattede oplysninger om til Kommissionen, for at være meddelt Kommissionen og offentliggjort, forudsat at der ud over en budgetforhøjelse ikke foretages væsentlige ændringer af de pågældende foranstaltninger.«. |
| --- | --- |

2)

Følgende indsættes som artikel 11a:

»Artikel 11a

Undtagelse fra kravene om information og offentliggørelse

Uanset artikel 9, stk. 5, og artikel 11, litra a), anses kortfattede oplysninger om forlængelse af foranstaltninger, som en medlemsstat måtte ønske at forlænge, og som den har fremsendt kortfattede oplysninger om til Kommissionen, for at være meddelt Kommissionen og offentliggjort, forudsat at der ud over en budgetforhøjelse ikke foretages væsentlige ændringer af de pågældende foranstaltninger.«.

| 3) | Artikel 47, stk. 2, affattes således:

  »Den anvendes indtil den 31. december 2022.«. |
| --- | --- |

3)

Artikel 47, stk. 2, affattes således:

»Den anvendes indtil den 31. december 2022.«.

Artikel 4

Anvendelse af henvisninger til forordning (EU) nr. 508/2014 i forordning (EU) nr. 1388/2014.

Henvisningerne til bestemmelserne i forordning (EU) nr. 508/2014 i artikel 1 og artikel 13-43 i forordning (EU) nr. 1388/2014 forstås som henvisninger til den udgave af disse bestemmelser, der er gældende den 31. december 2020, uanset om forordningen er ophævet.

Artikel 5

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2020.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 248 af 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).

2

(3)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (COM(2018) 392 final).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 717/2014 af 27. juni 2014 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på de minimis-støtte i fiskeri- og akvakultursektoren (EUT L 190 af 28.6.2014, s. 45).

4

(5)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1388/2014 af 16. december 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af statsstøtte til virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer og akvakulturprodukter (EUT L 369 af 24.12.2014, s. 37).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

6

(7)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (COM(2018) 390 final).

7

---

AFGØRELSER

| 9.12.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 414/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 414/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/2009

af 22. juni 2020

om fastlæggelse af bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner i forbindelse med overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier

(meddelt under nummer C(2020) 4050)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner bør lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder bør fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(1)

Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner bør lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder bør fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i BAT-konklusionerne.

| (2) | Forummet bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikkestatslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2), forelagde den 18. november 2019 Kommissionen sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet om overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier. Udtalelsen er offentligt tilgængelig. |
| --- | --- |

(2)

Forummet bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikkestatslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og som blev oprettet ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2), forelagde den 18. november 2019 Kommissionen sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet om overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier. Udtalelsen er offentligt tilgængelig.

| (3) | BAT-konklusionerne, der er vedlagt i bilaget til denne afgørelse, er det væsentligste element i BAT-referencedokumentet. |
| --- | --- |

(3)

BAT-konklusionerne, der er vedlagt i bilaget til denne afgørelse, er det væsentligste element i BAT-referencedokumentet.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1.

Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusionerne om overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier, som fastsat i bilaget vedtages.

Artikel 2.

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 2020.

På Kommissionens vegne

Virginius SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af informationer i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3).

2

---

BILAG

Bedste Tilgængelige Teknik (BAT)-konklusioner for overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, jf. bilag I til direktiv 2010/75/EU:

| 6.7: | Behandling af overflader på stoffer, genstande eller produkter under anvendelse af organiske opløsningsmidler, navnlig med henblik på appretering, påtrykning, påføring af overfladelag, affedtning, imprægnering, kachering, lakering, rensning eller vædning, med en forbrugskapacitet med hensyn til opløsningsmiddel på mere end 150 kg/time eller mere end 200 ton/år. |
| --- | --- |

6.7:

Behandling af overflader på stoffer, genstande eller produkter under anvendelse af organiske opløsningsmidler, navnlig med henblik på appretering, påtrykning, påføring af overfladelag, affedtning, imprægnering, kachering, lakering, rensning eller vædning, med en forbrugskapacitet med hensyn til opløsningsmiddel på mere end 150 kg/time eller mere end 200 ton/år.

| 6.10: | Beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier, hvor produktionskapaciteten er større end 75 m3/dag, bortset fra behandling udelukkende mod blåsplint. |
| --- | --- |

6.10:

Beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier, hvor produktionskapaciteten er større end 75 m3/dag, bortset fra behandling udelukkende mod blåsplint.

| 6.11: | Uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra aktiviteter, der er omhandlet i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

6.11:

Uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra aktiviteter, der er omhandlet i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU.

Disse BAT-konklusioner vedrører også den kombinerede rensning af spildevand af forskellig oprindelse, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra de aktiviteter, der er anført i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og at spildevandsrensningen ikke er omfattet af Rådets direktiv 91/271/EØF (1).

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:

For behandling af overflader på stoffer, genstande eller produkter under anvendelse af organiske opløsningsmidler:

| — | imprægnering af tekstiler under anvendelse af andre midler end en opløsningsmiddelbaseret kontinuerlig film. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for tekstilindustrien (TXT) |
| --- | --- |

—

imprægnering af tekstiler under anvendelse af andre midler end en opløsningsmiddelbaseret kontinuerlig film. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for tekstilindustrien (TXT)

| — | påtryk, kachering og imprægnering af tekstiler. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for tekstilindustrien (TXT) |
| --- | --- |

—

påtryk, kachering og imprægnering af tekstiler. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for tekstilindustrien (TXT)

| — | laminering af træbaserede plader |
| --- | --- |

—

laminering af træbaserede plader

| — | omdannelse af gummi |
| --- | --- |

—

omdannelse af gummi

| — | fremstilling af blandinger til overfladebehandling, lakker, malinger, trykfarve, halvledere, klæbemidler eller farmaceutiske produkter |
| --- | --- |

—

fremstilling af blandinger til overfladebehandling, lakker, malinger, trykfarve, halvledere, klæbemidler eller farmaceutiske produkter

| — | fyringsanlæg på stedet, medmindre den frembragte varme gas anvendes til direkte opvarmning, tørring eller anden behandling af genstande eller materialer. Disse kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg eller direktiv (EU) 2015/2193. (2) |
| --- | --- |

—

fyringsanlæg på stedet, medmindre den frembragte varme gas anvendes til direkte opvarmning, tørring eller anden behandling af genstande eller materialer. Disse kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg eller direktiv (EU) 2015/2193. (2)

For beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier:

| — | kemisk modifikation og hydrofobisation (f.eks. ved brug af harpikser) af træ og træprodukter |
| --- | --- |

—

kemisk modifikation og hydrofobisation (f.eks. ved brug af harpikser) af træ og træprodukter

| — | behandling af træ og træprodukter mod blåsplint |
| --- | --- |

—

behandling af træ og træprodukter mod blåsplint

| — | ammoniakbehandling af træ og træprodukter |
| --- | --- |

—

ammoniakbehandling af træ og træprodukter

| — | fyringsanlæg på stedet. Disse kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193. |
| --- | --- |

—

fyringsanlæg på stedet. Disse kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193.

Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner, er følgende:

| — | økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM) |
| --- | --- |

—

økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM)

| — | emissioner fra oplagring (EFS) |
| --- | --- |

—

emissioner fra oplagring (EFS)

| — | energieffektivitet (ENE) |
| --- | --- |

—

energieffektivitet (ENE)

| — | affaldsbehandling (WT) |
| --- | --- |

—

affaldsbehandling (WT)

| — | store fyringsanlæg (LCP) |
| --- | --- |

—

store fyringsanlæg (LCP)

| — | overfladebehandling af metal og plast (STM). |
| --- | --- |

—

overfladebehandling af metal og plast (STM).

| — | overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM). |
| --- | --- |

—

overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM).

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

| Generelle udtryk |
| --- |
| Udtryk | Definition |
| Basislak | Maling, som bestemmer farven og effekten (f.eks. metal- eller perlemorsglans), når den påføres et emne. |
| Batchudledning | Udledning af en afgrænset mængde vand. |
| Klar overlak | Overfladedækkende materiale, der, når det påføres et emne, danner en sammenhængende transparent film med beskyttende, dekorative eller specifikke tekniske egenskaber. |
| Kombilinje | Kombination af varmgalvanisering og coil coating i samme proceslinje. |
| Kontinuerlig måling | Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet til kontinuerlig overvågning af emissioner i henhold til EN 14181. |
| Direkte udledning | Udledning til en vandrecipient uden yderligere spildevandsrensning i efterfølgende led. |
| Emissionsfaktorer | Koefficienter, der kan multipliceres med kendte data som f.eks. anlægs-/procesdata eller gennemløbsdata for at anslå emissionerne. |
| Bestående anlæg | Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. |
| Diffuse emissioner | Diffuse emissioner, jf. artikel 57, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU. |
| Creosot, klasse B eller C | Typer af creosot, som er specificeret i EN 13991. |
| Indirekte udledning | Udledning, der ikke er direkte udledning. |
| Væsentlig opgradering af anlæg | En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr. |
| Nyt anlæg | Et anlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner. |
| Afgas | Den gas, der udvindes ved en proces, et stykke udstyr eller et område, som enten ledes direkte til rensning eller ledes direkte til luften gennem en skorsten. |
| Organisk forbindelse | Organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 44), i direktiv 2010/75/EU. |
| Organisk opløsningsmiddel | Organisk opløsningsmiddel, jf. artikel 3, nr. 46), i direktiv 2010/75/EU. |
| Anlæg | Alle de dele af et anlæg, der udfører en aktivitet, som er nævnt i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og enhver anden hermed direkte forbundet aktivitet, der kan påvirke forbruget og/eller emissionerne.
  Anlæg kan være nye anlæg eller bestående anlæg. |
| Primerlak | Maling, der er beregnet til brug som et lag på en præpareret overflade for at sikre god vedhæftning, beskyttelse af lag derunder og udfyldning af uregelmæssigheder på overfladen. |
| Sektor | Enhver af de overfladebehandlingsaktiviteter, som er en del af de aktiviteter, der er nævnt i punkt 6.7 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og som der refereres til i afsnit 1 i disse BAT-konklusioner. |
| Følsomme omgivelser | Områder, der har behov for særlig beskyttelse såsom:






  — | beboelsesområder |

Generelle udtryk

Udtryk

Definition

Basislak

Maling, som bestemmer farven og effekten (f.eks. metal- eller perlemorsglans), når den påføres et emne.

Batchudledning

Udledning af en afgrænset mængde vand.

Klar overlak

Overfladedækkende materiale, der, når det påføres et emne, danner en sammenhængende transparent film med beskyttende, dekorative eller specifikke tekniske egenskaber.

Kombilinje

Kombination af varmgalvanisering og coil coating i samme proceslinje.

Kontinuerlig måling

Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet til kontinuerlig overvågning af emissioner i henhold til EN 14181.

Direkte udledning

Udledning til en vandrecipient uden yderligere spildevandsrensning i efterfølgende led.

Emissionsfaktorer

Koefficienter, der kan multipliceres med kendte data som f.eks. anlægs-/procesdata eller gennemløbsdata for at anslå emissionerne.

Bestående anlæg

Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg.

Diffuse emissioner

Diffuse emissioner, jf. artikel 57, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU.

Creosot, klasse B eller C

Typer af creosot, som er specificeret i EN 13991.

Indirekte udledning

Udledning, der ikke er direkte udledning.

Væsentlig opgradering af anlæg

En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr.

Nyt anlæg

Et anlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner.

Afgas

Den gas, der udvindes ved en proces, et stykke udstyr eller et område, som enten ledes direkte til rensning eller ledes direkte til luften gennem en skorsten.

Organisk forbindelse

Organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 44), i direktiv 2010/75/EU.

Organisk opløsningsmiddel

Organisk opløsningsmiddel, jf. artikel 3, nr. 46), i direktiv 2010/75/EU.

Anlæg

Alle de dele af et anlæg, der udfører en aktivitet, som er nævnt i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og enhver anden hermed direkte forbundet aktivitet, der kan påvirke forbruget og/eller emissionerne.

Anlæg kan være nye anlæg eller bestående anlæg.

Primerlak

Maling, der er beregnet til brug som et lag på en præpareret overflade for at sikre god vedhæftning, beskyttelse af lag derunder og udfyldning af uregelmæssigheder på overfladen.

Sektor

Enhver af de overfladebehandlingsaktiviteter, som er en del af de aktiviteter, der er nævnt i punkt 6.7 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og som der refereres til i afsnit 1 i disse BAT-konklusioner.

Følsomme omgivelser

Områder, der har behov for særlig beskyttelse såsom:

—

beboelsesområder

| — | områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler eller plejehjem). |
| --- | --- |

—

områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler eller plejehjem).

Tørstofinput

Den samlede masse af tørstoffer, jf. del 5, punkt 3, litra a), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

Opløsningsmiddel

Ved "opløsningsmiddel" forstås "organisk opløsningsmiddel".

Input af opløsningsmiddel

Den samlede mængde anvendte organiske opløsningsmidler, jf. del 7, punkt 3, litra b), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

Opløsningsmiddelbaseret

Type af maling, trykfarve eller andet overfladebehandlingsmateriale, hvor opløsningsmiddel(-midler) er bærer(e). I forbindelse med beskyttelse af træ og træprodukter henviser det til typen af behandlingskemikalier.

Opløsningsmiddelbaseret blanding

Opløsningsmiddelbaseret overfladebehandling, hvor et af lagene er vandbaseret.

Massebalance for opløsningsmidler

En massebalanceberegning, der udføres mindst én gang om året i overensstemmelse med del 7 i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

Overfladeafstrømningsvand

Vand fra nedbør, der løber over land eller uigennemtrængelige overflader, f.eks. belagte gader og oplagringsområder, tagflader osv., og som ikke trænger ned i jorden.

Samlede emissioner

Summen af diffuse emissioner og emissioner i spildgasser, jf. artikel 57, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU.

Behandlingskemikalier

Kemikalier, der anvendes i træ og træprodukter, f.eks. biocider, kemikalier til imprægnering (f.eks. olie og emulsioner) og flammehæmmende midler. Dette omfatter også bæreren af aktivstoffer (f.eks. vand eller opløsningsmiddel).

Gyldig timetimemiddelværdi/halvtimesmiddelværdi

En timemiddelværdi/halvtimesmiddelværdi betragtes som gyldig, når der ikke er vedligeholdelse eller fejl i det automatiske målesystem.

Spildgasser

Spildgasser, jf. artikel 57, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU.

Vandbaseret

Type maling, trykfarve eller andet overfladebehandlingsmateriale, hvor vand erstatter hele indholdet af opløsningsmidler eller en del af det. I forbindelse med beskyttelse af træ og træprodukter henviser det til typen af behandlingskemikalier.

Træbeskyttelse

Aktiviteter, der har til formål at beskytte træ og træprodukter mod de skadelige virkninger af svampe, bakterier, insekter, vand, vejrlig eller brand, at bevare den strukturelle integritet på lang sigt og forbedre træs og træprodukters modstandsdygtighed.

| Forurenende stoffer og parametre |
| --- |
| Udtryk | Definition |
| AOX | Adsorberbar organisk halogenforbindelse udtrykt som Cl, herunder adsorberbar organisk bundet klor, brom og jod. |
| CO | Carbonmonoxid. |
| COD | Kemisk iltforbrug Den mængde ilt, der kræves til fuldstændig oxidation af det organiske stof til kuldioxid ved anvendelse af dichromat. COD er en indikator for de organiske forbindelsers massekoncentration. |
| Krom | Krom, udtrykt som Cr, herunder alle uorganiske og organiske kromforbindelser, opløste eller partikelbundne. |
| DMF | N,N-dimethylformamid. |
| Støv | Samlet mængde partikler (i luft). |
| F- | Fluorid. |
| Hexavalent krom | Hexavalent krom, udtrykt som Cr(VI), herunder alle kromforbindelser, hvor krom er på oxidationstrin +6 (opløst eller partikelbundet). |
| HOI | Kulbrinteolieindeks. Summen af forbindelser, der kan ekstraheres med et kulbrinteopløsningsmiddel (herunder langkædede eller forgrenede alifatiske, alicykliske, aromatiske eller alkylsubstituerede aromatiske kulbrinter). |
| IPA | Isopropylalkohol: propan-2-ol (også kaldet isopropanol). |
| Nikkel | Nikkel, udtrykt som Ni, herunder alle uorganiske og organiske nikkelforbindelser, opløste eller partikelbundne. |
| NOX | Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2. |
| PAH | Polycyklisk aromatisk kulbrinte. |
| TOC | Totalt organisk kulstof, udtrykt som C (i vand). |
| TVOC | Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft). |
| TSS | Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri. |
| VOC | Flygtig organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU. |
| Zink | Zink, udtrykt som Zn, herunder alle uorganiske og organiske zinkforbindelser, opløste eller partikelbundne. |

Forurenende stoffer og parametre

Udtryk

Definition

AOX

Adsorberbar organisk halogenforbindelse udtrykt som Cl, herunder adsorberbar organisk bundet klor, brom og jod.

CO

Carbonmonoxid.

COD

Kemisk iltforbrug Den mængde ilt, der kræves til fuldstændig oxidation af det organiske stof til kuldioxid ved anvendelse af dichromat. COD er en indikator for de organiske forbindelsers massekoncentration.

Krom

Krom, udtrykt som Cr, herunder alle uorganiske og organiske kromforbindelser, opløste eller partikelbundne.

DMF

N,N-dimethylformamid.

Støv

Samlet mængde partikler (i luft).

F-

Fluorid.

Hexavalent krom

Hexavalent krom, udtrykt som Cr(VI), herunder alle kromforbindelser, hvor krom er på oxidationstrin +6 (opløst eller partikelbundet).

HOI

Kulbrinteolieindeks. Summen af forbindelser, der kan ekstraheres med et kulbrinteopløsningsmiddel (herunder langkædede eller forgrenede alifatiske, alicykliske, aromatiske eller alkylsubstituerede aromatiske kulbrinter).

IPA

Isopropylalkohol: propan-2-ol (også kaldet isopropanol).

Nikkel

Nikkel, udtrykt som Ni, herunder alle uorganiske og organiske nikkelforbindelser, opløste eller partikelbundne.

NOX

Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2.

PAH

Polycyklisk aromatisk kulbrinte.

TOC

Totalt organisk kulstof, udtrykt som C (i vand).

TVOC

Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft).

TSS

Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri.

VOC

Flygtig organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU.

Zink

Zink, udtrykt som Zn, herunder alle uorganiske og organiske zinkforbindelser, opløste eller partikelbundne.

AKRONYMER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:

| Akronym (forkortelse) | Definition |
| --- | --- |
| BPR | Biocidforordningen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter, EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1). |
| DWI | Drawn and Wall Ironed (en dåsetype i metalemballageindustrien)). |
| EMS | Miljøledelsessystem |
| IED | Direktivet om industrielle emissioner (2010/75/EU). |
| IR | Infrarød. |
| LEL | Nedre eksplosionsgrænse — den laveste koncentration (procent) af en gas eller damp i luft, som kan frembringe en flamme under tilstedeværelsen af en antændelseskilde. Koncentrationer, der er lavere end LEL, er for små til at brænde. Kaldes også laveste eksplosive grænse. |
| OTNOC | Andre betingelser end normale driftsbetingelser. |
| STS | Overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler. |
| UV | Ultraviolet. |
| WPC | Beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier. |

Akronym (forkortelse)

Definition

BPR

Biocidforordningen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter, EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1).

DWI

Drawn and Wall Ironed (en dåsetype i metalemballageindustrien)).

EMS

Miljøledelsessystem

IED

Direktivet om industrielle emissioner (2010/75/EU).

IR

Infrarød.

LEL

Nedre eksplosionsgrænse — den laveste koncentration (procent) af en gas eller damp i luft, som kan frembringe en flamme under tilstedeværelsen af en antændelseskilde. Koncentrationer, der er lavere end LEL, er for små til at brænde. Kaldes også laveste eksplosive grænse.

OTNOC

Andre betingelser end normale driftsbetingelser.

STS

Overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler.

UV

Ultraviolet.

WPC

Beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier.

GENERELLE BETRAGTNINGER

De bedste tilgængelige teknikker

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, kan disse BAT-konklusioner anvendes generelt.

Emissionsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er)

BAT-AEL'er for totale og diffuse VOC-emissioner

For totale VOC-emissioner er de emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige (BAT-AEL'er), anført i disse BAT-konklusioner:

| — | som en specifik emissionsbelastning beregnet som det årlige gennemsnit ved at dividere de totale VOC-emissioner (som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler) med en sektorafhængig produktionsinput- eller gennemløbsparameter, eller |
| --- | --- |

—

som en specifik emissionsbelastning beregnet som det årlige gennemsnit ved at dividere de totale VOC-emissioner (som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler) med en sektorafhængig produktionsinput- eller gennemløbsparameter, eller

| — | som en procentdel af inputtet af opløsningsmiddel beregnet som årlige gennemsnit i henhold til del 7, punkt 3, litra b), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU. |
| --- | --- |

—

som en procentdel af inputtet af opløsningsmiddel beregnet som årlige gennemsnit i henhold til del 7, punkt 3, litra b), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

For diffuse VOC-emissioner er de emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige (BAT-AEL'er), anført i disse BAT-konklusioner som en procentdel af inputtet af opløsningsmidler beregnet som det årlige gennemsnit i henhold til del 7, punkt 3, litra b), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

BAT-AEL'er og vejledende emissionsniveauer for emissioner i spildgasser

De emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er), og vejledende emissionsniveauer i spildgasser, er anført i disse BAT-konklusioner som koncentrationer udtrykt som massen af udledt stof pr. spildgasvolumen under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa uden korrektion for iltindhold og udtrykt i mg/Nm3.

For midlingstiden for BAT-AEL'er og vejledende emissionsniveauer for emissioner i spildgasser gælder følgende definitioner.

| Målingens art | Midlingstid | Definition |
| --- | --- | --- |
| Kontinuerligt | Døgnmiddelværdi | Gennemsnit over en periode på et døgn baseret på gyldige time- eller halvtimesmiddelværdier |
| Periodisk | Middelværdi i prøvetagningsperioden | Middelværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver  (3) |

Målingens art

Midlingstid

Definition

Kontinuerligt

Døgnmiddelværdi

Gennemsnit over en periode på et døgn baseret på gyldige time- eller halvtimesmiddelværdier

Periodisk

Middelværdi i prøvetagningsperioden

Middelværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver  (3)

BAT-AEL'er for emissioner til vand

De emissionsniveauer for emissioner til vand, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er), er anført i disse BAT-konklusioner som koncentrationer (massen af udledte stoffer pr. vandvolumen) udtrykt i mg/l.

Midlingstid forbundet med BAT-AEL'er henviser til et af følgende to tilfælde:

| — | i tilfælde af kontinuerlig udledning: døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer |
| --- | --- |

—

i tilfælde af kontinuerlig udledning: døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer

| — | i tilfælde af batchudledning: gennemsnitlige værdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af batchudledning: gennemsnitlige værdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver.

Tidsproportionale sammensatte prøver kan anvendes, såfremt der påvises tilstrækkelig flowstabilitet. Alternativt kan der udtages stikprøver, forudsat at spildevandet er tilstrækkeligt blandet og homogent. Der udtages stikprøver, hvis prøven er ustabil med hensyn til den parameter, der skal måles. Alle BAT-AEL'er for emissioner til vand gælder på det sted, hvor emissionen forlader anlægget.

Andre niveauer for miljøeffektivitet

Specifikke energiforbrugsniveauer (energieffektivitet) for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEPL'er)

Niveauer for miljøeffektivitet relateret til det specifikke energiforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Image 1

hvor:

| energiforbrug | : | den samlede mængde varme (genereret af primære energikilder) og den elektricitet, der forbruges af anlægget, som defineret i energieffektivitetsplanen (se BAT 19 a), udtrykt i MWh/år |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, angivet i den relevante enhed afhængigt af sektor (f.eks. kg/år, m2/år eller antal overfladebehandlede køretøjer/år). |

energiforbrug

:

den samlede mængde varme (genereret af primære energikilder) og den elektricitet, der forbruges af anlægget, som defineret i energieffektivitetsplanen (se BAT 19 a), udtrykt i MWh/år

aktivitetsgrad

:

den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, angivet i den relevante enhed afhængigt af sektor (f.eks. kg/år, m2/år eller antal overfladebehandlede køretøjer/år).

Specifikke vandforbrugsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEPL'er)

Niveauer for miljøeffektivitet relateret til det specifikke vandforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Image 2

hvor:

| vandforbrug | : | den samlede mængde vand, der forbruges i forbindelse med de aktiviteter, der udføres i anlægget, med undtagelse af genanvendt og genbrugt vand, kølevand, der anvendes i gennemløbskølesystemer, samt vand til husholdningsformål, udtrykt i l/år eller m3/år |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, angivet i den relevante enhed afhængigt af sektor (f.eks. m2 coil coating år, overfladebehandlede køretøjer/år eller tusinde dåser/år). |

vandforbrug

:

den samlede mængde vand, der forbruges i forbindelse med de aktiviteter, der udføres i anlægget, med undtagelse af genanvendt og genbrugt vand, kølevand, der anvendes i gennemløbskølesystemer, samt vand til husholdningsformål, udtrykt i l/år eller m3/år

aktivitetsgrad

:

den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, angivet i den relevante enhed afhængigt af sektor (f.eks. m2 coil coating år, overfladebehandlede køretøjer/år eller tusinde dåser/år).

Vejledende niveauer for specifik affaldsmængde, der fjernes fra anlægget

De vejledende niveauer for den specifikke mængde affald, der fjernes fra anlægget, er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

Image 3

hvor:

| affaldsmængde fjernet fra anlægget | : | samlet mængde affald, der fjernes fra anlægget, i kg/år |
| --- | --- | --- |
| aktivitetsgrad | : | den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, udtrykt i antal overfladebehandlede køretøjer/år. |

affaldsmængde fjernet fra anlægget

:

samlet mængde affald, der fjernes fra anlægget, i kg/år

aktivitetsgrad

:

den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, udtrykt i antal overfladebehandlede køretøjer/år.

1.   BAT-KONKLUSIONER FOR OVERFLADEBEHANDLING UNDER ANVENDELSE AF ORGANISKE OPLØSNINGSMIDLER

1.1.   Generelle BAT-konklusioner

1.1.1   Miljøledelsessystemer

BAT 1.   For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udarbejde og indføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle følgende elementer:

| i. | ledelsens engagement, lederskab og ansvarlighed, herunder den øverste ledelse, med henblik på gennemførelsen af et effektivt miljøledelsessystem |
| --- | --- |

i.

ledelsens engagement, lederskab og ansvarlighed, herunder den øverste ledelse, med henblik på gennemførelsen af et effektivt miljøledelsessystem

| ii. | en analyse, der omfatter fastlæggelse af organisationens kontekst, afdækning af interessenters behov og forventninger, fastlæggelse af de egenskaber ved anlægget, der er forbundet med mulige risici for miljøet (eller menneskers sundhed), samt af de gældende lovbestemte miljøkrav |
| --- | --- |

ii.

en analyse, der omfatter fastlæggelse af organisationens kontekst, afdækning af interessenters behov og forventninger, fastlæggelse af de egenskaber ved anlægget, der er forbundet med mulige risici for miljøet (eller menneskers sundhed), samt af de gældende lovbestemte miljøkrav

| iii. | udvikling af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation |
| --- | --- |

iii.

udvikling af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation

| iv. | fastlæggelse af mål og resultatindikatorer i forbindelse med væsentlige miljøforhold, herunder sikring af overholdelse af gældende lovbestemte krav |
| --- | --- |

iv.

fastlæggelse af mål og resultatindikatorer i forbindelse med væsentlige miljøforhold, herunder sikring af overholdelse af gældende lovbestemte krav

| v. | planlægning og gennemførelse af de nødvendige procedurer og handlinger (herunder korrigerende og forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt) med henblik på at opfylde miljømålene og undgå miljørisici |
| --- | --- |

v.

planlægning og gennemførelse af de nødvendige procedurer og handlinger (herunder korrigerende og forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt) med henblik på at opfylde miljømålene og undgå miljørisici

| vi. | fastlæggelse af strukturer, roller og ansvarsområder i forbindelse med miljøaspekter og -mål og tilvejebringelse af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

vi.

fastlæggelse af strukturer, roller og ansvarsområder i forbindelse med miljøaspekter og -mål og tilvejebringelse af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer

| vii. | sikring af den nødvendige kompetence og bevidstgørelse af det personale, hvis arbejde kan påvirke anlæggets miljøpræstationer (f.eks. gennem oplysning og uddannelse) |
| --- | --- |

vii.

sikring af den nødvendige kompetence og bevidstgørelse af det personale, hvis arbejde kan påvirke anlæggets miljøpræstationer (f.eks. gennem oplysning og uddannelse)

| viii. | intern og ekstern kommunikation |
| --- | --- |

viii.

intern og ekstern kommunikation

| ix. | fremme af medarbejdernes deltagelse i god miljøforvaltningspraksis |
| --- | --- |

ix.

fremme af medarbejdernes deltagelse i god miljøforvaltningspraksis

| x. | etablering og vedligeholdelse af en forvaltningsmanual og skriftlige procedurer til at kontrollere aktiviteter med betydelig indvirkning på miljøet samt relevante registre |
| --- | --- |

x.

etablering og vedligeholdelse af en forvaltningsmanual og skriftlige procedurer til at kontrollere aktiviteter med betydelig indvirkning på miljøet samt relevante registre

| xi. | effektiv driftsplanlægning og processtyring |
| --- | --- |

xi.

effektiv driftsplanlægning og processtyring

| xii. | gennemførelse af passende vedligeholdelsesprogrammer |
| --- | --- |

xii.

gennemførelse af passende vedligeholdelsesprogrammer

| xiii. | nødberedskabs- og indsatsprotokoller, herunder forebyggelse og/eller afbødning af de negative (miljømæssige) virkninger af nødsituationer |
| --- | --- |

xiii.

nødberedskabs- og indsatsprotokoller, herunder forebyggelse og/eller afbødning af de negative (miljømæssige) virkninger af nødsituationer

| xiv. | ved (gen)design af et (nyt) anlæg eller en del deraf, hensyntagen til dets miljøpåvirkninger i hele dets levetid, hvilket omfatter opførelse, vedligeholdelse, drift og nedlukning |
| --- | --- |

xiv.

ved (gen)design af et (nyt) anlæg eller en del deraf, hensyntagen til dets miljøpåvirkninger i hele dets levetid, hvilket omfatter opførelse, vedligeholdelse, drift og nedlukning

| xv. | gennemførelse af et overvågnings- og målingsprogram. Om nødvendigt kan der findes oplysninger i referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg |
| --- | --- |

xv.

gennemførelse af et overvågnings- og målingsprogram. Om nødvendigt kan der findes oplysninger i referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg

| xvi. | regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer |
| --- | --- |

xvi.

regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer

| xvii. | periodisk, uafhængig (så vidt det er praktisk muligt) intern revision og periodisk, uafhængig ekstern revision med henblik på at vurdere miljøresultaterne og fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt |
| --- | --- |

xvii.

periodisk, uafhængig (så vidt det er praktisk muligt) intern revision og periodisk, uafhængig ekstern revision med henblik på at vurdere miljøresultaterne og fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt

| xviii. | vurdering af årsagerne til manglende overensstemmelse, gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som reaktion på manglende overensstemmelse, revision af effektiviteten af korrigerende foranstaltninger og fastlæggelse af, om der er eller kan opstå lignende uoverensstemmelser |
| --- | --- |

xviii.

vurdering af årsagerne til manglende overensstemmelse, gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som reaktion på manglende overensstemmelse, revision af effektiviteten af korrigerende foranstaltninger og fastlæggelse af, om der er eller kan opstå lignende uoverensstemmelser

| xix. | den øverste ledelses periodiske gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet |
| --- | --- |

xix.

den øverste ledelses periodiske gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet

| xx. | opmærksomhed på og hensyntagen til udviklingen af renere teknikker. |
| --- | --- |

xx.

opmærksomhed på og hensyntagen til udviklingen af renere teknikker.

Specifikt for overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler er det også BAT at indarbejde følgende elementer i miljøledelsessystemet:

| i. | Interaktion med kvalitetskontrol og -sikring samt sundheds- og sikkerhedshensyn. |
| --- | --- |

i.

Interaktion med kvalitetskontrol og -sikring samt sundheds- og sikkerhedshensyn.

| ii. | Planlægning med henblik på at mindske et anlægs miljøpåvirkning. Dette omfatter navnlig følgende:






  a. | vurdering af anlæggets samlede miljøpræstationer (se BAT 2) |
| --- | --- | --- |

ii.

Planlægning med henblik på at mindske et anlægs miljøpåvirkning. Dette omfatter navnlig følgende:

a.

vurdering af anlæggets samlede miljøpræstationer (se BAT 2)

| b. | hensyntagen til tværgående forhold, navnlig opretholdelse af en korrekt balance mellem reduktion af emissionen af opløsningsmidler og forbrug af energi (se BAT 19), vand (se BAT 20) og råvarer (se BAT 6) |
| --- | --- |

b.

hensyntagen til tværgående forhold, navnlig opretholdelse af en korrekt balance mellem reduktion af emissionen af opløsningsmidler og forbrug af energi (se BAT 19), vand (se BAT 20) og råvarer (se BAT 6)

| c. | reduktion af VOC-emissioner fra rengøringsprocesser (se BAT 9). |
| --- | --- |

c.

reduktion af VOC-emissioner fra rengøringsprocesser (se BAT 9).

| iii. | Medtagelse af:






  a. | en plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild (se BAT 5 a) |
| --- | --- | --- |

iii.

Medtagelse af:

a.

en plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild (se BAT 5 a)

| b. | et system til evaluering af råvarer med henblik på at anvende råvarer med lav miljøpåvirkning og en plan for optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen (se BAT 3) |
| --- | --- |

b.

et system til evaluering af råvarer med henblik på at anvende råvarer med lav miljøpåvirkning og en plan for optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen (se BAT 3)

| c. | en massebalance for opløsningsmidler (se BAT 10) |
| --- | --- |

c.

en massebalance for opløsningsmidler (se BAT 10)

| d. | et vedligeholdelsesprogram, der har til formål at reducere hyppigheden og de miljømæssige konsekvenser af OTNOC (se BAT 13) |
| --- | --- |

d.

et vedligeholdelsesprogram, der har til formål at reducere hyppigheden og de miljømæssige konsekvenser af OTNOC (se BAT 13)

| e. | en energieffektivitetsplan (se BAT 19 a) |
| --- | --- |

e.

en energieffektivitetsplan (se BAT 19 a)

| f. | en vandforvaltningsplan (se BAT 20 a) |
| --- | --- |

f.

en vandforvaltningsplan (se BAT 20 a)

| g. | en affaldshåndteringsplan (se BAT 22 a) |
| --- | --- |

g.

en affaldshåndteringsplan (se BAT 22 a)

| h. | en plan for håndtering af lugtgener (se BAT 23). |
| --- | --- |

h.

en plan for håndtering af lugtgener (se BAT 23).

Bemærk:

Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT.

Anvendelse:

Miljøledelsessystemets detaljeringsniveau og grad af formalisering vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have.

1.1.2.   Samlede miljøpræstationer

BAT 2.   For at forbedre anlæggets samlede miljøpræstationer, navnlig for så vidt angår VOC-emissioner og energiforbrug, er det BAT at:

| — | identificere de procesområder/sektioner/trin, der tegner sig for det største bidrag til VOC-emissionerne og energiforbruget, og som repræsenterer det største forbedringspotentiale (se også BAT 1) |
| --- | --- |

—

identificere de procesområder/sektioner/trin, der tegner sig for det største bidrag til VOC-emissionerne og energiforbruget, og som repræsenterer det største forbedringspotentiale (se også BAT 1)

| — | identificere og gennemføre foranstaltninger til at minimere VOC-emissioner og energiforbrug |
| --- | --- |

—

identificere og gennemføre foranstaltninger til at minimere VOC-emissioner og energiforbrug

| — | ajourføre situationen regelmæssigt (mindst én gang om året) og følge op på gennemførelsen af de identificerede foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

ajourføre situationen regelmæssigt (mindst én gang om året) og følge op på gennemførelsen af de identificerede foranstaltninger.

1.1.3.   Valg af råvarer

BAT 3.   For at forebygge eller reducere de anvendte råvarers miljøpåvirkning er det BAT at anvende de to teknikker, der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Brug af råvarer med lille miljøpåvirkning | Som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) en systematisk evaluering af de anvendte materialers negative miljøpåvirkninger (navnlig stoffer, som er kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske, samt særligt problematiske stoffer) og om muligt substituering med andre uden eller med færre miljø- og sundhedsmæssige virkninger under hensyntagen til produktets kvalitetskrav eller specifikationer. | Kan anvendes generelt.
  Evalueringens omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og art vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have, samt til typen og mængden af de anvendte materialer. |
| b. | Optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen | Optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen ved hjælp af en forvaltningsplan (som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1)), der har til formål at identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger (f.eks. farvedosering og optimering af spraypulverisering). | Kan anvendes generelt. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Brug af råvarer med lille miljøpåvirkning

Som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) en systematisk evaluering af de anvendte materialers negative miljøpåvirkninger (navnlig stoffer, som er kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske, samt særligt problematiske stoffer) og om muligt substituering med andre uden eller med færre miljø- og sundhedsmæssige virkninger under hensyntagen til produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

Kan anvendes generelt.

Evalueringens omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og art vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have, samt til typen og mængden af de anvendte materialer.

b.

Optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen

Optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen ved hjælp af en forvaltningsplan (som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1)), der har til formål at identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger (f.eks. farvedosering og optimering af spraypulverisering).

Kan anvendes generelt.

BAT 4.   For at reducere forbruget af opløsningsmidler, VOC-emissionerne og de anvendte råvarers samlede miljøpåvirkning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Brug af opløsningsmiddelbaseret maling/ overfladebehandling/lak/ trykfarve/klæbemiddel med et højt tørstofindhold | Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, der indeholder en lav mængde opløsningsmidler og et øget tørstofindhold. | Valget af overfladebehandlingsteknikker kan være begrænset af aktivitetstypen, emnets type og form, produktkvalitetskravene og behovet for at sikre, at de anvendte materialer, overfladebehandlingsteknikker, tørrings- og hærdningsteknikker samt afgasbehandlingssystemer er indbyrdes kompatible. |
| b. | Brug af vandbaseret maling/overfladebehandling/trykfarve/lak/klæbemiddel | Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, hvor organiske opløsningsmidler delvist er erstattet af vand. |
| c. | Brug af strålehærdet trykfarve/overfladebehandling/maling/lak/klæbemiddel | Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, der kan hærdes ved UV- eller IR-stråleaktivering af specifikke kemiske grupper eller hurtige elektroner uden varme og uden emission af VOC'er. |
| d. | Brug af tokomponentklæbemidler uden opløsningsmidler | Brug af tokomponentklæbemidler uden opløsningsmidler, der består af en harpiks og en hærder. |
| e. | Brug af varmhærdende klæbemidler | Brug af overfladebehandling med klæbemidler fremstillet ved varmpresning af syntetisk gummi, kulbrinteharpiks og forskellige additiver. Der anvendes ingen opløsningsmidler. |
| f. | Brug af pulverlakering | Brug af overfladebehandling uden opløsningsmidler, der påføres som findelt pulver og hærdes i termiske ovne. |
| g. | Brug af laminatfilm til web coating eller coil coating | Brug af polymerfilm, der påføres coils eller web for at tilføre æstetiske eller funktionelle egenskaber, som reducerer antallet af nødvendige belægningslag. |
| h. | Brug af stoffer, som ikke er VOC'er eller er VOC'er med lavere flygtighed | Substituering af VOC-stoffer med høj flygtighed med stoffer, der indeholder organiske forbindelser, som ikke er VOC'er eller VOC'er med lavere flygtighed (f.eks. estere). |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Brug af opløsningsmiddelbaseret maling/ overfladebehandling/lak/ trykfarve/klæbemiddel med et højt tørstofindhold

Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, der indeholder en lav mængde opløsningsmidler og et øget tørstofindhold.

Valget af overfladebehandlingsteknikker kan være begrænset af aktivitetstypen, emnets type og form, produktkvalitetskravene og behovet for at sikre, at de anvendte materialer, overfladebehandlingsteknikker, tørrings- og hærdningsteknikker samt afgasbehandlingssystemer er indbyrdes kompatible.

b.

Brug af vandbaseret maling/overfladebehandling/trykfarve/lak/klæbemiddel

Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, hvor organiske opløsningsmidler delvist er erstattet af vand.

c.

Brug af strålehærdet trykfarve/overfladebehandling/maling/lak/klæbemiddel

Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, der kan hærdes ved UV- eller IR-stråleaktivering af specifikke kemiske grupper eller hurtige elektroner uden varme og uden emission af VOC'er.

d.

Brug af tokomponentklæbemidler uden opløsningsmidler

Brug af tokomponentklæbemidler uden opløsningsmidler, der består af en harpiks og en hærder.

e.

Brug af varmhærdende klæbemidler

Brug af overfladebehandling med klæbemidler fremstillet ved varmpresning af syntetisk gummi, kulbrinteharpiks og forskellige additiver. Der anvendes ingen opløsningsmidler.

f.

Brug af pulverlakering

Brug af overfladebehandling uden opløsningsmidler, der påføres som findelt pulver og hærdes i termiske ovne.

g.

Brug af laminatfilm til web coating eller coil coating

Brug af polymerfilm, der påføres coils eller web for at tilføre æstetiske eller funktionelle egenskaber, som reducerer antallet af nødvendige belægningslag.

h.

Brug af stoffer, som ikke er VOC'er eller er VOC'er med lavere flygtighed

Substituering af VOC-stoffer med høj flygtighed med stoffer, der indeholder organiske forbindelser, som ikke er VOC'er eller VOC'er med lavere flygtighed (f.eks. estere).

1.1.4.   Opbevaring og håndtering af råvarer

BAT 5.   For at forebygge eller reducere diffuse VOC-emissioner under opbevaring og håndtering af materialer, der indeholder opløsningsmidler og/eller farlige stoffer, er det BAT at anvende principperne om god faglig praksis ved hjælp af alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| Håndteringsteknikker |
| a. | Udarbejdelse og gennemførelse af en plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild | En plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter bl.a.:






  — | en beredskabsplan for anlægget i tilfælde af små og store spild |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

Håndteringsteknikker

a.

Udarbejdelse og gennemførelse af en plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild

En plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter bl.a.:

—

en beredskabsplan for anlægget i tilfælde af små og store spild

| — | fastlæggelse af de involverede personers roller og ansvarsområder |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af de involverede personers roller og ansvarsområder

| — | sikring af, at personalet er miljøbevidst og uddannet til at forhindre/håndtere udslip og spild |
| --- | --- |

—

sikring af, at personalet er miljøbevidst og uddannet til at forhindre/håndtere udslip og spild

| — | identifikation af områder med risiko for spild og/eller udslip af farlige materialer og rangordning af dem efter risiko |
| --- | --- |

—

identifikation af områder med risiko for spild og/eller udslip af farlige materialer og rangordning af dem efter risiko

| — | sikring af, at der for udpegede områder forefindes egnede inddæmningssystemer, f.eks. uigennemtrængelige gulve |
| --- | --- |

—

sikring af, at der for udpegede områder forefindes egnede inddæmningssystemer, f.eks. uigennemtrængelige gulve

| — | identifikation af passende udstyr til inddæmning og oprensning af spild og regelmæssig kontrol af, at det er tilgængeligt, fungerer og er placeret tæt på stedet, hvor disse hændelser kan forekomme |
| --- | --- |

—

identifikation af passende udstyr til inddæmning og oprensning af spild og regelmæssig kontrol af, at det er tilgængeligt, fungerer og er placeret tæt på stedet, hvor disse hændelser kan forekomme

| — | retningslinjer for håndtering af affald fra bekæmpelse af spild |
| --- | --- |

—

retningslinjer for håndtering af affald fra bekæmpelse af spild

| — | regelmæssige (mindst én gang om året) inspektioner af lager- og driftsområder, test og kalibrering af lækagedetektionsudstyr og omgående udbedring af udslip fra ventiler, bøsninger, flanger osv. (se BAT 13). |
| --- | --- |

—

regelmæssige (mindst én gang om året) inspektioner af lager- og driftsområder, test og kalibrering af lækagedetektionsudstyr og omgående udbedring af udslip fra ventiler, bøsninger, flanger osv. (se BAT 13).

Kan anvendes generelt. Planens omfang (f.eks. detaljeringsniveauet) vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget samt til typen og mængden af de anvendte materialer.

Opbevaringsteknikker

b.

Forsegling eller tildækning af beholdere og afgrænset lagerområde med opsamlingskant

Opbevaring af opløsningsmidler, farlige materialer, kasserede opløsningsmidler og kasserede rensemidler i forseglede eller tildækkede beholdere, der er egnede i forhold til den dermed forbundne risiko og er beregnet til at minimere emissionerne. Området til opbevaring af beholdere er afgrænset og af tilstrækkelig kapacitet.

Kan anvendes generelt.

c.

Minimering af opbevaring af farlige materialer i produktionsområder

Farlige materialer forekommer kun i produktionsområder i de mængder, der skal bruges til produktionen. Større mængder opbevares særskilt.

Teknikker til pumpning og håndtering af væsker

d.

Teknikker til at forhindre udslip og spild under pumpning

Udslip og spild forhindres ved brug af pumper og pakninger, som er egnede til det håndterede materiale og sikrer korrekt tæthed. Dette omfatter udstyr såsom pumper med spalterørsmotor, magnetisk koblede pumper, pumper med flere mekaniske pakninger og et quench- eller buffersystem, pumper med flere mekaniske pakninger og tørpakninger, membranpumper eller bælgpumper.

Kan anvendes generelt.

e.

Teknikker til at forhindre overløb under pumpning

Dette omfatter f.eks. foranstaltninger til at sikre, at:

| — | der føres tilsyn med pumpningen |
| --- | --- |

—

der føres tilsyn med pumpningen

| — | bulktanke til større mængder er forsynet med akustiske og/eller optiske overløbsalarmer, om nødvendigt med stopanordninger. |
| --- | --- |

—

bulktanke til større mængder er forsynet med akustiske og/eller optiske overløbsalarmer, om nødvendigt med stopanordninger.

f.

Opsamling af VOC-dampe ved levering af materialer, der indeholder opløsningsmidler

Ved bulklevering af materialer, der indeholder opløsningsmidler (f.eks. påfyldning eller tømning af tanke), opsamles dampe, der fortrænges fra modtagertanke, sædvanligvis ved tilbageventilering.

Kan muligvis ikke anvendes for opløsningsmidler med et lavt damptryk eller på grund af omkostningshensyn.

g.

Inddæmning af spild og/eller hurtig opsamling ved håndtering af materialer, der indeholder opløsningsmidler

Ved håndtering af materialer, der indeholder opløsningsmidler, i beholdere, kan udslip undgås, hvis der forefindes passende inddæmning, f.eks. ved brug af rullevogne, paller og/eller stativer med indbygget inddæmning (f.eks. »opsamlingsbakker«) og/eller hurtig opsamling ved hjælp af absorberende materialer.

Kan anvendes generelt.

1.1.5.   Distribution af råvarer

BAT 6.   For at reducere råvareforbruget og VOC-emissionerne er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Centraliseret levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler og rensemidler) | Levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler og rensemidler) til anvendelsesområdet gennem direkte rørledninger med ringlinjer, herunder rensning af systemet, f.eks. rensning med rensegris eller luftskyl. | Kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af hyppige skift af trykfarve/maling/ overfladebehandling/ klæbemidler eller opløsningsmidler. |
| b. | Avancerede blandesystemer | Computerstyret blandeudstyr for at opnå de ønskede malinger/overfladebehandlinger/trykfarver/klæbemidler. | Kan anvendes generelt. |
| c. | Levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler eller rensemidler) på anvendelsesstedet ved hjælp af et lukket system | I tilfælde af hyppige skift af trykfarve/maling/overfladebehandling/ klæbemidler eller opløsningsmidler eller til brug i mindre omfang: levering af trykfarve, maling, overfladebehandling, klæbemidler og opløsningsmidler fra små transportbeholdere, der placeres i nærheden af anvendelsesområdet ved hjælp af et lukket system. |
| d. | Automatisering af farveskift | Automatisk farveskift og rensning af trykfarve/maling/overfladebehandling med opsamling af opløsningsmiddel. |
| e. | Farvegruppering | Ændring af sekvensen af produkter for at opnå store sekvenser med samme farve. |
| f. | Blød afrensning ved sprøjtning | Påfyldning af sprøjtepistol med ny maling uden mellemskylning. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Centraliseret levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler og rensemidler)

Levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler og rensemidler) til anvendelsesområdet gennem direkte rørledninger med ringlinjer, herunder rensning af systemet, f.eks. rensning med rensegris eller luftskyl.

Kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af hyppige skift af trykfarve/maling/ overfladebehandling/ klæbemidler eller opløsningsmidler.

b.

Avancerede blandesystemer

Computerstyret blandeudstyr for at opnå de ønskede malinger/overfladebehandlinger/trykfarver/klæbemidler.

Kan anvendes generelt.

c.

Levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler eller rensemidler) på anvendelsesstedet ved hjælp af et lukket system

I tilfælde af hyppige skift af trykfarve/maling/overfladebehandling/ klæbemidler eller opløsningsmidler eller til brug i mindre omfang: levering af trykfarve, maling, overfladebehandling, klæbemidler og opløsningsmidler fra små transportbeholdere, der placeres i nærheden af anvendelsesområdet ved hjælp af et lukket system.

d.

Automatisering af farveskift

Automatisk farveskift og rensning af trykfarve/maling/overfladebehandling med opsamling af opløsningsmiddel.

e.

Farvegruppering

Ændring af sekvensen af produkter for at opnå store sekvenser med samme farve.

f.

Blød afrensning ved sprøjtning

Påfyldning af sprøjtepistol med ny maling uden mellemskylning.

1.1.6.   Overfladebehandling

BAT 7.   For at reducere forbruget af råvarer og den samlede miljøpåvirkning i forbindelse med overfladebehandling er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| Teknikker til påføring uden sprøjtning |
| a. | Valselakering | Påføring, hvor der anvendes valser til at overføre eller dosere den flydende overfladebehandling til et transportbånd. | Er kun anvendelig på flade emner  (4). |
| b. | Rakel over valse | Overfladebehandlingen påføres emnet gennem et mellemrum mellem en rakel og en valse. Når overfladebehandlingen og emnet føres forbi, skrabes det overskydende materiale af. | Kan anvendes generelt  (4). |
| c. | Anvendelse til coil coating uden skylning (dry-in-place) | Anvendelse af konverteringsoverfladebehandling, som ikke kræver yderligere skylning med vand, ved brug af en valsebelægningsmaskine (chemcoater) eller aftrækningsvalse. | Kan anvendes generelt  (4). |
| d. | Tæppelakering | Arbejdsemner føres gennem en laminatfilm af overfladebehandling, der kommer fra en fødetank. | Er kun anvendelig på flade emner  (4). |
| e. | Elektrocoating (e-coat) | Malingspartikler, der er opløst i en vandbaseret opløsning, overføres til nedsænkede emner under påvirkning af et elektrisk felt (elektroforetisk aflejring). | Er kun anvendelig på metalemner  (4). |
| f. | Oversvømmelse | Arbejdsemnerne føres via transportbånd ind i en lukket kanal, som derefter oversvømmes med overfladebehandlingsmaterialet via injektionsrør. Det overskydende materiale opsamles og genbruges. | Kan anvendes generelt  (4). |
| g. | Coekstrudering | Det trykte emne påføres en varm, flydende plastfilm og nedkøles derefter. Denne film erstatter det nødvendige supplerende lag overfladebehandling. Den kan bruges mellem to forskellige lag af forskellige bærere og fungere som klæbemiddel. | Er ikke anvendelig, hvis der kræves høj lamineringsstyrke eller modstandsdygtighed over for steriliseringstemperatur  (4). |
| Teknikker til sprøjteforstøvning |
| h. | Luftunderstøttet airless sprøjtelakering | En luftstrøm (formluft) bruges til at ændre en luftfri sprøjtepistols sprøjtekegle. | Kan anvendes generelt  (4). |
| i. | Pneumatisk forstøvning med inaktive gasser | Pneumatisk påføring af maling med inaktive gasser under tryk (f.eks. nitrogen eller kuldioxid). | Kan muligvis ikke anvendes til overfladebehandling af træoverflader  (4). |
| j. | Højvolumenforstøvning under lavt tryk (HVLP) | Forstøvning af maling i en sprøjtedyse ved at blande maling med store mængder luft under lavt tryk (maks. 1,7 bar). HVLP-pistoler har en malingseffektivitet på > 50 %. | Kan anvendes generelt  (4). |
| k. | Elektrostatisk forstøvning (fuldautomatisk) | Forstøvning ved hjælp af højhastighedsrotationsskiver og dyser, der roterer med høj hastighed, hvor sprøjtestrålen formes ved hjælp af elektrostatiske felter og formluft. |
| l. | Elektrostatisk assisted air eller airless sprøjtelakering | Formning af sprøjtestrålen ved pneumatisk eller luftfri forstøvning ved hjælp af et elektrostatisk felt. Elektrostatiske sprøjtepistoler har en overførselseffektivitet på > 60 %. Faste elektrostatiske metoder har en overførselseffektivitet på op til 75 %. |
| m. | Varmsprøjtning | Pneumatisk forstøvning med varm luft eller opvarmet maling. | Kan muligvis ikke anvendes ved hyppige farveskift  (4). |
| n. | Anvendelse af "sprøjtning, aftrækning og skylning" ved coil coating | Sprøjtning anvendes til påføring af rensemidler, forbehandling og skylning. Efter sprøjtning anvendes aftrækning til at minimere udtræk af opløsningsmiddel, som efterfølges af skylning. | Kan anvendes generelt  (4). |
| Automatisering af sprøjtning |
| o. | Påføring med robot | Robotpåføring af overfladebehandling og forseglere på indvendige og udvendige overflader. | Kan anvendes generelt  (4). |
| p. | Maskinpåføring | Anvendelse af malemaskiner til håndtering af sprøjtehoved/sprøjtepistol/sprøjtedyse |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

Teknikker til påføring uden sprøjtning

a.

Valselakering

Påføring, hvor der anvendes valser til at overføre eller dosere den flydende overfladebehandling til et transportbånd.

Er kun anvendelig på flade emner  (4).

b.

Rakel over valse

Overfladebehandlingen påføres emnet gennem et mellemrum mellem en rakel og en valse. Når overfladebehandlingen og emnet føres forbi, skrabes det overskydende materiale af.

Kan anvendes generelt  (4).

c.

Anvendelse til coil coating uden skylning (dry-in-place)

Anvendelse af konverteringsoverfladebehandling, som ikke kræver yderligere skylning med vand, ved brug af en valsebelægningsmaskine (chemcoater) eller aftrækningsvalse.

Kan anvendes generelt  (4).

d.

Tæppelakering

Arbejdsemner føres gennem en laminatfilm af overfladebehandling, der kommer fra en fødetank.

Er kun anvendelig på flade emner  (4).

e.

Elektrocoating (e-coat)

Malingspartikler, der er opløst i en vandbaseret opløsning, overføres til nedsænkede emner under påvirkning af et elektrisk felt (elektroforetisk aflejring).

Er kun anvendelig på metalemner  (4).

f.

Oversvømmelse

Arbejdsemnerne føres via transportbånd ind i en lukket kanal, som derefter oversvømmes med overfladebehandlingsmaterialet via injektionsrør. Det overskydende materiale opsamles og genbruges.

Kan anvendes generelt  (4).

g.

Coekstrudering

Det trykte emne påføres en varm, flydende plastfilm og nedkøles derefter. Denne film erstatter det nødvendige supplerende lag overfladebehandling. Den kan bruges mellem to forskellige lag af forskellige bærere og fungere som klæbemiddel.

Er ikke anvendelig, hvis der kræves høj lamineringsstyrke eller modstandsdygtighed over for steriliseringstemperatur  (4).

Teknikker til sprøjteforstøvning

h.

Luftunderstøttet airless sprøjtelakering

En luftstrøm (formluft) bruges til at ændre en luftfri sprøjtepistols sprøjtekegle.

Kan anvendes generelt  (4).

i.

Pneumatisk forstøvning med inaktive gasser

Pneumatisk påføring af maling med inaktive gasser under tryk (f.eks. nitrogen eller kuldioxid).

Kan muligvis ikke anvendes til overfladebehandling af træoverflader  (4).

j.

Højvolumenforstøvning under lavt tryk (HVLP)

Forstøvning af maling i en sprøjtedyse ved at blande maling med store mængder luft under lavt tryk (maks. 1,7 bar). HVLP-pistoler har en malingseffektivitet på > 50 %.

Kan anvendes generelt  (4).

k.

Elektrostatisk forstøvning (fuldautomatisk)

Forstøvning ved hjælp af højhastighedsrotationsskiver og dyser, der roterer med høj hastighed, hvor sprøjtestrålen formes ved hjælp af elektrostatiske felter og formluft.

l.

Elektrostatisk assisted air eller airless sprøjtelakering

Formning af sprøjtestrålen ved pneumatisk eller luftfri forstøvning ved hjælp af et elektrostatisk felt. Elektrostatiske sprøjtepistoler har en overførselseffektivitet på > 60 %. Faste elektrostatiske metoder har en overførselseffektivitet på op til 75 %.

m.

Varmsprøjtning

Pneumatisk forstøvning med varm luft eller opvarmet maling.

Kan muligvis ikke anvendes ved hyppige farveskift  (4).

n.

Anvendelse af "sprøjtning, aftrækning og skylning" ved coil coating

Sprøjtning anvendes til påføring af rensemidler, forbehandling og skylning. Efter sprøjtning anvendes aftrækning til at minimere udtræk af opløsningsmiddel, som efterfølges af skylning.

Kan anvendes generelt  (4).

Automatisering af sprøjtning

o.

Påføring med robot

Robotpåføring af overfladebehandling og forseglere på indvendige og udvendige overflader.

Kan anvendes generelt  (4).

p.

Maskinpåføring

Anvendelse af malemaskiner til håndtering af sprøjtehoved/sprøjtepistol/sprøjtedyse

1.1.7.   Tørring/hærdning

BAT 8.   For at reducere energiforbruget og den samlede miljøpåvirkning i forbindelse med tørring og hærdning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Konvektionstørring/-hærdning med inaktive gasser | Den inaktive gas (nitrogen) opvarmes i ovnen, således at opløsningsmiddelbelastningen kan overstige LEL. Der kan anvendes en opløsningsmiddelbelastning på > 1 200 g/m3 nitrogen. | Er ikke anvendelig, hvis tørreanlægget skal åbnes regelmæssigt  (5). |
| b. | Induktionstørring/-hærdning | Termisk hærdning eller tørring på linjen ved hjælp af elektromagnetiske induktionsspoler, som genererer varme i metalemnet ved hjælp af et oscillerende magnetfelt. | Er kun anvendelig på metalemner  (5). |
| c. | Mikrobølge- og højfrekvenstørring | Tørring ved hjælp mikrobølge- eller højfrekvensstråling. | Er kun anvendelig i forbindelse med vandbaserede overfladebehandlinger og trykfarver og på ikkemetalliske emner  (5). |
| d. | Strålehærdning | Strålehærdning anvendes på basis af harpikser og reaktive fortyndere (monomerer), som reagerer på eksponering for stråling (infrarød (IR) eller ultraviolet (UV)) eller elektronstråler med høj energi (EB). | Er kun anvendelig i forbindelse med specifikke overfladebehandlinger og trykfarver  (5). |
| e. | Tørring med en kombination af konvektion og IR-stråling | Tørring af våd overflade med en kombination af cirkulerende varmluft (konvektion) og en infrarød radiator. | Kan anvendes generelt  (5). |
| f. | Konvektionstørring/-hærdning kombineret med varmegenvinding | Varme fra afgasser genvindes (se BAT 19 e) og bruges til at forvarme inputluften i ovnen til konvektionstørring/-hærdning. | Kan anvendes generelt  (5). |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Konvektionstørring/-hærdning med inaktive gasser

Den inaktive gas (nitrogen) opvarmes i ovnen, således at opløsningsmiddelbelastningen kan overstige LEL. Der kan anvendes en opløsningsmiddelbelastning på > 1 200 g/m3 nitrogen.

Er ikke anvendelig, hvis tørreanlægget skal åbnes regelmæssigt  (5).

b.

Induktionstørring/-hærdning

Termisk hærdning eller tørring på linjen ved hjælp af elektromagnetiske induktionsspoler, som genererer varme i metalemnet ved hjælp af et oscillerende magnetfelt.

Er kun anvendelig på metalemner  (5).

c.

Mikrobølge- og højfrekvenstørring

Tørring ved hjælp mikrobølge- eller højfrekvensstråling.

Er kun anvendelig i forbindelse med vandbaserede overfladebehandlinger og trykfarver og på ikkemetalliske emner  (5).

d.

Strålehærdning

Strålehærdning anvendes på basis af harpikser og reaktive fortyndere (monomerer), som reagerer på eksponering for stråling (infrarød (IR) eller ultraviolet (UV)) eller elektronstråler med høj energi (EB).

Er kun anvendelig i forbindelse med specifikke overfladebehandlinger og trykfarver  (5).

e.

Tørring med en kombination af konvektion og IR-stråling

Tørring af våd overflade med en kombination af cirkulerende varmluft (konvektion) og en infrarød radiator.

Kan anvendes generelt  (5).

f.

Konvektionstørring/-hærdning kombineret med varmegenvinding

Varme fra afgasser genvindes (se BAT 19 e) og bruges til at forvarme inputluften i ovnen til konvektionstørring/-hærdning.

Kan anvendes generelt  (5).

1.1.8.   Rengøring

BAT 9.   For at reducere VOC-emissioner fra rengøringsprocesser er det BAT at minimere brugen af opløsningsmiddelbaserede rensemidler og at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Beskyttelse af sprøjteområder og -udstyr | Påføringsområder og -udstyr (f.eks. vægge i sprøjtekabine og robotter), der er modtagelige over for forbisprøjt og dryp osv., tildækkes med stof eller engangsfolie, hvis der ikke er risiko for iturivning eller slitage af folien. | Valget af rengøringsteknikker kan være begrænset af procestypen, det emne eller udstyr, der skal rengøres, og kontamineringstypen. |
| b. | Fjernelse af faste stoffer inden endelig rengøring | Faste stoffer fjernes i en (tør) koncentreret form, sædvanligvis manuelt, med eller uden brug af små mængder rensemiddel. Dette reducerer den mængde materiale, der skal fjernes ved hjælp af opløsningsmidler og/eller vand i efterfølgende rensefaser og dermed forbruget af opløsningsmiddel og/eller vand. |
| c. | Manuel rensning med præimprægnerede servietter | Servietter, der er præimprægneret med rensemiddel, anvendes til manuel rensning. Rensemidler kan være baseret på opløsningsmidler, opløsningsmidler med lav flygtighed eller opløsningsmiddelfri. |
| d. | Brug af rensemidler med lav flygtighed | Anvendelse af opløsningsmidler med lav flygtighed som rensemidler til manuel eller automatiseret rengøring med høj renseeffekt. |
| e. | Vandbaseret rengøring | Vandbaserede rensemidler eller opløsningsmidler, der kan blandes i vand, f.eks. alkoholer eller glycoler, anvendes til rensning. |
| f. | Lukkede vaskemaskiner | Automatisk batchrensning/affedtning af presse-/maskindele i lukkede vaskemaskiner. Dette kan ske ved hjælp af enten:






  a) | organiske opløsningsmidler (med luftudsugning efterfulgt af VOC-reduktion og/eller genvinding af de anvendte opløsningsmidler) (se BAT 15) eller |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Beskyttelse af sprøjteområder og -udstyr

Påføringsområder og -udstyr (f.eks. vægge i sprøjtekabine og robotter), der er modtagelige over for forbisprøjt og dryp osv., tildækkes med stof eller engangsfolie, hvis der ikke er risiko for iturivning eller slitage af folien.

Valget af rengøringsteknikker kan være begrænset af procestypen, det emne eller udstyr, der skal rengøres, og kontamineringstypen.

b.

Fjernelse af faste stoffer inden endelig rengøring

Faste stoffer fjernes i en (tør) koncentreret form, sædvanligvis manuelt, med eller uden brug af små mængder rensemiddel. Dette reducerer den mængde materiale, der skal fjernes ved hjælp af opløsningsmidler og/eller vand i efterfølgende rensefaser og dermed forbruget af opløsningsmiddel og/eller vand.

c.

Manuel rensning med præimprægnerede servietter

Servietter, der er præimprægneret med rensemiddel, anvendes til manuel rensning. Rensemidler kan være baseret på opløsningsmidler, opløsningsmidler med lav flygtighed eller opløsningsmiddelfri.

d.

Brug af rensemidler med lav flygtighed

Anvendelse af opløsningsmidler med lav flygtighed som rensemidler til manuel eller automatiseret rengøring med høj renseeffekt.

e.

Vandbaseret rengøring

Vandbaserede rensemidler eller opløsningsmidler, der kan blandes i vand, f.eks. alkoholer eller glycoler, anvendes til rensning.

f.

Lukkede vaskemaskiner

Automatisk batchrensning/affedtning af presse-/maskindele i lukkede vaskemaskiner. Dette kan ske ved hjælp af enten:

a)

organiske opløsningsmidler (med luftudsugning efterfulgt af VOC-reduktion og/eller genvinding af de anvendte opløsningsmidler) (se BAT 15) eller

| b) | opløsningsmidler uden VOC eller |
| --- | --- |

b)

opløsningsmidler uden VOC eller

| c) | basiske rensemidler (med ekstern eller intern spildevandsrensning). |
| --- | --- |

c)

basiske rensemidler (med ekstern eller intern spildevandsrensning).

g.

Rensning med genvinding af opløsningsmidler

Indsamling, opbevaring og genbrug af de opløsningsmidler, der er anvendt til at rense pistoler/påføringsapparater og linjer mellem farveskift, hvis det er muligt.

h.

Rengøring med højtryksvandsprøjte

Systemer med højtryksvandsprøjte og natriumbicarbonat eller lignende anvendes til automatisk batchrengøring af presse-/maskindele.

i.

Ultralydsrensning

Rensning i væske ved hjælp af højfrekvente vibrationer for at løsne fastsiddende kontaminering.

j.

Rensning med tøris (CO2)

Rensning af maskindele og metal- eller plastemner ved hjælp af tørisblæsning (CO2).

k.

Slyngrensning med plastkugler

Ophobninger af overskydende maling fjernes fra panelstande og arbejdsbænke ved hjælp af slyngrensning med plastkugler.

1.1.9.   Overvågning

1.1.9.1.   Massebalance for opløsningsmidler

BAT 10.   Det er BAT at overvåge de totale og diffuse VOC-emissioner ved mindst én gang om året at beregne massebalancen for anlæggets input og output af opløsningsmidler, jf. del 7, punkt 2, i bilag VII til direktiv 2010/75/EU, og at minimere usikkerheden ved dataene om massebalancen for opløsningsmidler ved hjælp af alle de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Udførlig identifikation og kvantificering af de relevante input og output af opløsningsmidler, herunder den dermed forbundne usikkerhed | Dette omfatter:






  — | identifikation og dokumentation af input og output af opløsningsmidler (f.eks. emissioner i spildgasser, emissioner fra hver kilde til diffus emission eller output af opløsningsmidler i affald) |

Teknik

Beskrivelse

a.

Udførlig identifikation og kvantificering af de relevante input og output af opløsningsmidler, herunder den dermed forbundne usikkerhed

Dette omfatter:

—

identifikation og dokumentation af input og output af opløsningsmidler (f.eks. emissioner i spildgasser, emissioner fra hver kilde til diffus emission eller output af opløsningsmidler i affald)

| — | begrundet kvantificering af relevant input og output af opløsningsmidler og registrering af den anvendte metode (f.eks. måling, beregning baseret på emissionsfaktorer eller estimering baseret på driftsparametre) |
| --- | --- |

—

begrundet kvantificering af relevant input og output af opløsningsmidler og registrering af den anvendte metode (f.eks. måling, beregning baseret på emissionsfaktorer eller estimering baseret på driftsparametre)

| — | identifikation af de primære kilder til usikkerhed af ovennævnte kvantificering og gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger for at reducere usikkerheden |
| --- | --- |

—

identifikation af de primære kilder til usikkerhed af ovennævnte kvantificering og gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger for at reducere usikkerheden

| — | regelmæssig opdatering af data om input og output af opløsningsmidler. |
| --- | --- |

—

regelmæssig opdatering af data om input og output af opløsningsmidler.

b.

Gennemførelse af et system til sporing af opløsningsmidler

Et system til sporing af opløsningsmidler har til formål at føre kontrol med både brugte og ubrugte mængder af opløsningsmidler (f.eks. ved at veje ubrugte mængder, der returneres til lageret fra anvendelsesområdet).

c.

Overvågning af ændringer, der kan påvirke usikkerheden af data om massebalance for opløsningsmidler

Enhver ændring, der kan påvirke usikkerheden af data om massebalance for opløsningsmidler, registreres, herunder:

| — | fejl i afgasbehandlingssystemet: dato og varighed registreres |
| --- | --- |

—

fejl i afgasbehandlingssystemet: dato og varighed registreres

| — | ændringer, der kan påvirke luft-/gasstrømningshastighederne, f.eks. udskiftning af ventilatorer, drivremskiver eller motorer: datoen for og typen af ændring registreres. |
| --- | --- |

—

ændringer, der kan påvirke luft-/gasstrømningshastighederne, f.eks. udskiftning af ventilatorer, drivremskiver eller motorer: datoen for og typen af ændring registreres.

Anvendelse:

Detaljeringsniveauet for massebalancen for opløsningsmidler vil stå i forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have, samt til typen og mængden af de anvendte materialer.

1.1.9.2.   Emissioner i spildgasser

BAT 11.   Det er BAT at overvåge emissioner i spildgasser med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/ parameter | Sektorer/kilder | Standard(er) | Minimumsfrekvens for overvågning | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Støv | Overfladebehandling af køretøjer — sprøjtelakering | EN 13284-1 | Én gang om året  (6) | BAT 18 |
| Overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader — sprøjtelakering |
| Overfladebehandling af luftfartøjer — præparering (f.eks. sandslibning og -blæsning) og lakering |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage — sprøjtning |
| Overfladebehandling af træoverflader — præparering og behandling |
| TVOC | Alle sektorer | Enhver skorsten med en TVOC-belastning < 10 kg C/h | EN 12619 | Én gang om året  (6)
   (7)
   (8) | BAT 14 og BAT 15 |
| Enhver skorsten med en TVOC-belastning ≥ 10 kg C/h | Generiske EN-standarder  (9) | Kontinuerligt |
| DMF | Overfladebehandling af tekstiler, folie og papir  (10) | EN-standard foreligger ikke  (11) | En gang hver tredje måned  (6) | BAT 15 |
| NOX | Termisk behandling af afgasser | EN 14792 | Én gang om året  (12) | BAT 17 |
| CO | Termisk behandling af afgasser | EN 15058 | Én gang om året  (12) | BAT 17 |

Stof/ parameter

Sektorer/kilder

Standard(er)

Minimumsfrekvens for overvågning

Overvågning forbundet med

Støv

Overfladebehandling af køretøjer — sprøjtelakering

EN 13284-1

Én gang om året  (6)

BAT 18

Overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader — sprøjtelakering

Overfladebehandling af luftfartøjer — præparering (f.eks. sandslibning og -blæsning) og lakering

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage — sprøjtning

Overfladebehandling af træoverflader — præparering og behandling

TVOC

Alle sektorer

Enhver skorsten med en TVOC-belastning < 10 kg C/h

EN 12619

Én gang om året  (6)
   (7)
   (8)

BAT 14 og BAT 15

Enhver skorsten med en TVOC-belastning ≥ 10 kg C/h

Generiske EN-standarder  (9)

Kontinuerligt

DMF

Overfladebehandling af tekstiler, folie og papir  (10)

EN-standard foreligger ikke  (11)

En gang hver tredje måned  (6)

BAT 15

NOX

Termisk behandling af afgasser

EN 14792

Én gang om året  (12)

BAT 17

CO

Termisk behandling af afgasser

EN 15058

Én gang om året  (12)

BAT 17

1.1.9.3.   Emissioner til vand

BAT 12.   Det er BAT at overvåge emissioner til vand med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarderne. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/parameter | Sektor | Standard(er) | Minimumsfrekvens for overvågning | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TSS  (13) | Overfladebehandling af køretøjer | EN 872 | Én gang om måneden  (14)
   (15) | BAT 21 |
| Coil coating |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) |
| COD  (13)
   (16) | Overfladebehandling af køretøjer | EN-standard foreligger ikke |
| Coil coating |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) |
| TOC  (13)
   (16) | Overfladebehandling af køretøjer | EN 1484 |
| Coil coating |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) |
| Cr(VI)  (17)
   (18) | Overfladebehandling af luftfartøjer | EN ISO 10304-3 eller EN ISO 23913 |
| Coil coating |
| Cr  (18)
   (19) | Overfladebehandling af luftfartøjer | Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586) |
| Coil coating |
| Ni  (18) | Overfladebehandling af køretøjer |
| Coil coating |
| Zn  (18) | Overfladebehandling af køretøjer |
| Coil coating |
| AOX  (18) | Overfladebehandling af køretøjer | EN ISO 9562 |
| Coil coating |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) |
| F-
   (18)
   (20) | Overfladebehandling af køretøjer | EN ISO 10304-1 |
| Coil coating |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) |

Stof/parameter

Sektor

Standard(er)

Minimumsfrekvens for overvågning

Overvågning forbundet med

TSS  (13)

Overfladebehandling af køretøjer

EN 872

Én gang om måneden  (14)
   (15)

BAT 21

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

COD  (13)
   (16)

Overfladebehandling af køretøjer

EN-standard foreligger ikke

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

TOC  (13)
   (16)

Overfladebehandling af køretøjer

EN 1484

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

Cr(VI)  (17)
   (18)

Overfladebehandling af luftfartøjer

EN ISO 10304-3 eller EN ISO 23913

Coil coating

Cr  (18)
   (19)

Overfladebehandling af luftfartøjer

Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586)

Coil coating

Ni  (18)

Overfladebehandling af køretøjer

Coil coating

Zn  (18)

Overfladebehandling af køretøjer

Coil coating

AOX  (18)

Overfladebehandling af køretøjer

EN ISO 9562

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

F-
   (18)
   (20)

Overfladebehandling af køretøjer

EN ISO 10304-1

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

1.1.10.   Emissioner under OTNOC

BAT 13.   For at reducere hyppigheden af forekomsten af OTNOC og reducere emissionerne under OTNOC er det BAT at anvende begge nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Identifikation af kritisk udstyr | Udstyr, der er kritisk for beskyttelsen af miljøet (»kritisk udstyr«), identificeres på grundlag af en risikovurdering. Denne vedrører i princippet alt udstyr og alle systemer, der håndterer VOC'er (f.eks. afgasbehandlingssystemer og lækagedetektionssystemer). |
| b. | Inspektion, vedligeholdelse og overvågning | Et struktureret program, der har til formål at maksimere tilgængeligheden og ydeevnen af kritisk udstyr, og som omfatter standardprocedurer, forebyggende vedligeholdelse samt regelmæssig og ikkeplanlagt vedligeholdelse. OTNOC-perioder, varighed, årsager og, hvis det er muligt, emissioner i løbet af deres forekomst overvåges. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Identifikation af kritisk udstyr

Udstyr, der er kritisk for beskyttelsen af miljøet (»kritisk udstyr«), identificeres på grundlag af en risikovurdering. Denne vedrører i princippet alt udstyr og alle systemer, der håndterer VOC'er (f.eks. afgasbehandlingssystemer og lækagedetektionssystemer).

b.

Inspektion, vedligeholdelse og overvågning

Et struktureret program, der har til formål at maksimere tilgængeligheden og ydeevnen af kritisk udstyr, og som omfatter standardprocedurer, forebyggende vedligeholdelse samt regelmæssig og ikkeplanlagt vedligeholdelse. OTNOC-perioder, varighed, årsager og, hvis det er muligt, emissioner i løbet af deres forekomst overvåges.

1.1.11.   Emissioner i spildgasser

1.1.11.1.   VOC-emissioner

BAT 14.   For at reducere VOC-emissioner fra produktions- og oplagringsområder er det BAT at anvende teknik a) og en passende kombination af de øvrige teknikker, der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Valg, udformning og optimering af systemet | Et afgassystem vælges, udformes og optimeres under hensyntagen til parametre som f.eks.:






  — | mængde udsuget luft |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Valg, udformning og optimering af systemet

Et afgassystem vælges, udformes og optimeres under hensyntagen til parametre som f.eks.:

—

mængde udsuget luft

| — | type og koncentration af opløsningsmidler i udsuget luft |
| --- | --- |

—

type og koncentration af opløsningsmidler i udsuget luft

| — | type behandlingssystem (dedikeret/centralt) |
| --- | --- |

—

type behandlingssystem (dedikeret/centralt)

| — | sundhed og sikkerhed |
| --- | --- |

—

sundhed og sikkerhed

| — | energieffektivitet. |
| --- | --- |

—

energieffektivitet.

Følgende prioritering kan anvendes ved valg af system:

| — | adskillelse af afgasser med høje og lave VOC-koncentrationer |
| --- | --- |

—

adskillelse af afgasser med høje og lave VOC-koncentrationer

| — | teknikker til at homogenisere og øge VOC-koncentrationen (se BAT 16 b og c) |
| --- | --- |

—

teknikker til at homogenisere og øge VOC-koncentrationen (se BAT 16 b og c)

| — | teknikker til genvinding af opløsningsmidler i afgasser (se BAT 15) |
| --- | --- |

—

teknikker til genvinding af opløsningsmidler i afgasser (se BAT 15)

| — | VOC-reduktionsteknikker med varmegenvinding (se BAT 15) |
| --- | --- |

—

VOC-reduktionsteknikker med varmegenvinding (se BAT 15)

| — | VOC-reduktionsteknikker uden varmegenvinding (se BAT 15). |
| --- | --- |

—

VOC-reduktionsteknikker uden varmegenvinding (se BAT 15).

Kan anvendes generelt.

b.

Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for anvendelse af VOC-holdige materialer

Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for anvendelse med fuld eller delvis indeslutning af områder, hvor der anvendes opløsningsmidler (f.eks. belægningsmaskiner, påføringsmaskiner eller sprøjtekabiner). Udsuget luft kan behandles i et afgasbehandlingssystem.

Kan muligvis ikke anvendes, hvis indeslutning bevirker, at det bliver vanskeligt at få adgang til maskiner under drift.

Anvendelsen kan være begrænset af formen og størrelsen på det område, der skal indesluttes.

c.

Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for klargøring af maling/overfladebehandling/klæbemiddel/trykfarve

Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for klargøring af maling/overfladebehandling/klæbemiddel/trykfarve (f.eks. blandeområde). Udsuget luft kan behandles i et afgasbehandlingssystem.

Er kun anvendelig det sted, hvor maling/overfladebehandling/klæbemiddel/ trykfarve klargøres.

d.

Udsugning af luft fra tørrings- og hærdningsprocesser

Hærde-/tørreovne er udstyret med et luftudsugningssystem. Udsuget luft kan behandles i et afgasbehandlingssystem.

Er kun anvendelig i forbindelse med tørrings- og hærdningsprocesser.

e.

Minimering af diffuse emissioner og varmetab fra ovne/tørremaskiner enten ved forsegling af indgang og udgang på hærde-/tørreovne eller ved at anvende undertryk under tørring

Indgangen og udgangen på hærde-/tørreovne forsegles for at minimere diffuse VOC-emissioner og varmetab. Forseglingen kan sikres ved hjælp af luftstrøm eller luftknive, døre, plast- eller metalgardiner, rakler osv. Alternativt opretholdes der et undertryk i ovnene/tørremaskinerne.

Er kun anvendelig, når hærde-/tørreovne anvendes.

f.

Udsugning af luft fra kølezonen

Når emnet afkøles efter tørring/hærdning, udsuges luften fra kølezonen og kan behandles i et afgasbehandlingssystem.

Er kun anvendelig, når emnet afkøles efter tørring/hærdning.

g.

Udsugning af luft fra lager af råvarer, opløsningsmidler og affald, der indeholder opløsningsmidler

Luft fra råvarelagre og/eller individuelle beholdere til råvarer, opløsningsmidler og affald, der indeholder opløsningsmidler, kan udsuges og behandles i et afgasbehandlingssystem.

Kan muligvis ikke anvendes på lukkede beholdere eller til oplagring af råvarer, opløsningsmidler og affald, der indeholder opløsningsmidler, med et lavt damptryk og med lav toksicitet.

h.

Udsugning af luft fra rengøringsområder

Luft fra de områder, hvor maskindele og udstyr renses med organiske opløsningsmidler, enten manuelt eller automatisk, udsuges og kan behandles i et afgasbehandlingssystem.

Er kun anvendelig på områder, hvor maskindele og udstyr rengøres med organiske opløsningsmidler.

BAT 15.   For at reducere VOC-emissioner i spildgasser og øge ressourceeffektiviteten er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| I.Opsamling og genvinding af opløsningsmidler i afgasser |
| a. | Kondensering | En teknik til fjernelse af organiske forbindelser ved at sænke temperaturen til under deres dugpunkter, således at dampene gøres flydende. Afhængigt af det krævede driftstemperaturområde anvendes der forskellige kølemidler, f.eks. kølevand, afkølet vand (med en temperatur på typisk 5 °C), ammoniak eller propan. | Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold. |
| b. | Adsorption ved hjælp af aktivt kul eller zeolit | VOC'er adsorberes på overfladen af aktivt kul, zeolit eller karbonfiberpapir. Adsorbatet desorberes efterfølgende, f.eks. med damp (ofte på stedet), til genbrug eller bortskaffelse, og adsorbenten genbruges. Ved kontinuerlig drift anvendes der typisk mere end to adsorbere parallelt, hvoraf den ene er i desorptionstilstand. Adsorption er også almindeligt anvendt som et koncentrationstrin for at følge den efterfølgende oxidationseffektivitet. | Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold. |
| c. | Absorption ved hjælp af en egnet væske | Brug af en egnet væske til at fjerne forurenende stoffer fra afgassen ved absorption, navnlig opløselige forbindelser og faste stoffer (støv). Genvinding af opløsningsmidler kan f.eks. ske ved hjælp af destillation eller termisk desorption.
  Se BAT 18 vedrørende støvfjernelse. | Kan anvendes generelt. |
| II.Termisk behandling af opløsningsmidler i afgas med energiudnyttelse |
| d. | Afgasser føres til et fyringsanlæg | Nogle eller alle afgasser sendes som forbrændingsluft og supplerende brændstof til et fyringsanlæg (herunder kraftvarmeværker), der bruges til produktion af damp og/eller elektricitet. | Er ikke anvendelig på afgasser, som indeholder stoffer, der er nævnt i artikel 59, stk. 5, i direktivet om industrielle emissioner. Anvendelsen kan være begrænset af sikkerhedshensyn. |
| e. | Rekuperativ termisk oxidation | Termisk oxidation ved hjælp af spildgassernes varme, f.eks. til at forvarme de indkommende afgasser. | Kan anvendes generelt. |
| f. | Regenerativ termisk oxidation med flere lejer eller med en ventilløs roterende luftfordeler | Et oxidationsanlæg med flere lejer (tre eller fem) fyldt med keramisk pakningsmateriale. Lejerne er varmevekslere, der opvarmes skiftevist af røggasser fra oxidation, hvorefter flowet vendes for at opvarme indsugningsluften til oxidationsanlægget. Flowet vendes regelmæssigt. I den ventilløse roterende luftfordeler findes det keramiske medium i et enkelt roterende kar, som er opdelt i flere kiler. | Kan anvendes generelt. |
| g. | Katalytisk oxidation | Oxidation af VOC'er understøttet af en katalysator, som sænker oxidationstemperaturen og reducerer brændstofforbruget. Udstødningsvarme kan genvindes med varmevekslere af typen rekuperativ eller regenerativ. Højere oxidationstemperaturer (500-750 °C) anvendes til behandling af afgas fra fremstilling af beviklingstråd. | Anvendelsen kan være begrænset af tilstedeværelsen af katalysatorgift. |
| III.Behandling af opløsningsmidler i afgasser uden genvinding af opløsningsmidler eller energi |
| h. | Biologisk afgasbehandling | Afgas afstøves og sendes til en reaktor med biofiltermateriale. Biofiltret består af et leje af organisk materiale (f.eks. tørv, lyng, kompost, rødder, træbark, blødt træ og forskellige kombinationer deraf) eller inert materiale (f.eks. ler, aktivt kul og polyurethan), hvor afgassen oxideres biologisk af naturligt forekommende mikroorganismer til kuldioxid, vand, andre uorganiske salte og biomasse. Biofiltret er følsomt over for støv, høje temperaturer eller store variationer i afgassen, f.eks. i indgangstemperaturen eller VOC-koncentrationen. Der kan være behov for tilførsel af supplerende næringsstoffer. | Er kun anvendelig i forbindelse med behandling af biologisk nedbrydelige opløsningsmidler. |
| i. | Termisk oxidation | Oxidation af VOC'er ved at opvarme afgasser med luft eller ilt til over selvantændelsespunktet i et forbrændingskammer og holde den ved en høj temperatur længe nok til, at forbrændingen af VOC'er til kuldioxid og vand kan afsluttes. | Kan anvendes generelt. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

I.Opsamling og genvinding af opløsningsmidler i afgasser

a.

Kondensering

En teknik til fjernelse af organiske forbindelser ved at sænke temperaturen til under deres dugpunkter, således at dampene gøres flydende. Afhængigt af det krævede driftstemperaturområde anvendes der forskellige kølemidler, f.eks. kølevand, afkølet vand (med en temperatur på typisk 5 °C), ammoniak eller propan.

Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold.

b.

Adsorption ved hjælp af aktivt kul eller zeolit

VOC'er adsorberes på overfladen af aktivt kul, zeolit eller karbonfiberpapir. Adsorbatet desorberes efterfølgende, f.eks. med damp (ofte på stedet), til genbrug eller bortskaffelse, og adsorbenten genbruges. Ved kontinuerlig drift anvendes der typisk mere end to adsorbere parallelt, hvoraf den ene er i desorptionstilstand. Adsorption er også almindeligt anvendt som et koncentrationstrin for at følge den efterfølgende oxidationseffektivitet.

Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold.

c.

Absorption ved hjælp af en egnet væske

Brug af en egnet væske til at fjerne forurenende stoffer fra afgassen ved absorption, navnlig opløselige forbindelser og faste stoffer (støv). Genvinding af opløsningsmidler kan f.eks. ske ved hjælp af destillation eller termisk desorption.

Se BAT 18 vedrørende støvfjernelse.

Kan anvendes generelt.

II.Termisk behandling af opløsningsmidler i afgas med energiudnyttelse

d.

Afgasser føres til et fyringsanlæg

Nogle eller alle afgasser sendes som forbrændingsluft og supplerende brændstof til et fyringsanlæg (herunder kraftvarmeværker), der bruges til produktion af damp og/eller elektricitet.

Er ikke anvendelig på afgasser, som indeholder stoffer, der er nævnt i artikel 59, stk. 5, i direktivet om industrielle emissioner. Anvendelsen kan være begrænset af sikkerhedshensyn.

e.

Rekuperativ termisk oxidation

Termisk oxidation ved hjælp af spildgassernes varme, f.eks. til at forvarme de indkommende afgasser.

Kan anvendes generelt.

f.

Regenerativ termisk oxidation med flere lejer eller med en ventilløs roterende luftfordeler

Et oxidationsanlæg med flere lejer (tre eller fem) fyldt med keramisk pakningsmateriale. Lejerne er varmevekslere, der opvarmes skiftevist af røggasser fra oxidation, hvorefter flowet vendes for at opvarme indsugningsluften til oxidationsanlægget. Flowet vendes regelmæssigt. I den ventilløse roterende luftfordeler findes det keramiske medium i et enkelt roterende kar, som er opdelt i flere kiler.

Kan anvendes generelt.

g.

Katalytisk oxidation

Oxidation af VOC'er understøttet af en katalysator, som sænker oxidationstemperaturen og reducerer brændstofforbruget. Udstødningsvarme kan genvindes med varmevekslere af typen rekuperativ eller regenerativ. Højere oxidationstemperaturer (500-750 °C) anvendes til behandling af afgas fra fremstilling af beviklingstråd.

Anvendelsen kan være begrænset af tilstedeværelsen af katalysatorgift.

III.Behandling af opløsningsmidler i afgasser uden genvinding af opløsningsmidler eller energi

h.

Biologisk afgasbehandling

Afgas afstøves og sendes til en reaktor med biofiltermateriale. Biofiltret består af et leje af organisk materiale (f.eks. tørv, lyng, kompost, rødder, træbark, blødt træ og forskellige kombinationer deraf) eller inert materiale (f.eks. ler, aktivt kul og polyurethan), hvor afgassen oxideres biologisk af naturligt forekommende mikroorganismer til kuldioxid, vand, andre uorganiske salte og biomasse. Biofiltret er følsomt over for støv, høje temperaturer eller store variationer i afgassen, f.eks. i indgangstemperaturen eller VOC-koncentrationen. Der kan være behov for tilførsel af supplerende næringsstoffer.

Er kun anvendelig i forbindelse med behandling af biologisk nedbrydelige opløsningsmidler.

i.

Termisk oxidation

Oxidation af VOC'er ved at opvarme afgasser med luft eller ilt til over selvantændelsespunktet i et forbrændingskammer og holde den ved en høj temperatur længe nok til, at forbrændingen af VOC'er til kuldioxid og vand kan afsluttes.

Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) er anført i tabel 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 og 35 i disse BAT-konklusioner.

BAT 16.   For at reducere VOC-reduktionssystemets energiforbrug er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Opretholdelse af den VOC-koncentration, der er sendt til afgasbehandlingssystemet, ved hjælp af frekvensstyrede ventilatorer | Brug af en frekvensstyret ventilator i centrale afgasbehandlingssystemer til at modulere luftflowet, så det matcher udstødningen fra det udstyr, der er i drift. | Er kun anvendelig på centrale termiske afgasbehandlingssystemer i batchprocesser, f.eks. tryk. |
| b. | Intern koncentration af opløsningsmidler i afgasserne | Afgasser recirkuleres i processen (internt) i hærde-/tørreovne og i sprøjtekabiner, således at VOC-koncentrationen i afgasser stiger, og afgasbehandlingssystemets reduktionseffektivitet stiger. | Anvendelsen kan være begrænset af sundheds- og sikkerhedsmæssige faktorer, f.eks. LEL, og af produktets kvalitetskrav eller specifikationer. |
| c. | Ekstern koncentration af opløsningsmidler i afgasserne gennem adsorption | Koncentrationen af opløsningsmidler i afgasser øges af et kontinuerligt kredsløb af procesluft fra sprøjtekabinen, muligvis kombineret med afgasser fra hærde-/tørreovn, gennem adsorptionsudstyr. Dette udstyr kan omfatte:






  — | fixed bed-adsorber med aktivt kul eller zeolit |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Opretholdelse af den VOC-koncentration, der er sendt til afgasbehandlingssystemet, ved hjælp af frekvensstyrede ventilatorer

Brug af en frekvensstyret ventilator i centrale afgasbehandlingssystemer til at modulere luftflowet, så det matcher udstødningen fra det udstyr, der er i drift.

Er kun anvendelig på centrale termiske afgasbehandlingssystemer i batchprocesser, f.eks. tryk.

b.

Intern koncentration af opløsningsmidler i afgasserne

Afgasser recirkuleres i processen (internt) i hærde-/tørreovne og i sprøjtekabiner, således at VOC-koncentrationen i afgasser stiger, og afgasbehandlingssystemets reduktionseffektivitet stiger.

Anvendelsen kan være begrænset af sundheds- og sikkerhedsmæssige faktorer, f.eks. LEL, og af produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

c.

Ekstern koncentration af opløsningsmidler i afgasserne gennem adsorption

Koncentrationen af opløsningsmidler i afgasser øges af et kontinuerligt kredsløb af procesluft fra sprøjtekabinen, muligvis kombineret med afgasser fra hærde-/tørreovn, gennem adsorptionsudstyr. Dette udstyr kan omfatte:

—

fixed bed-adsorber med aktivt kul eller zeolit

| — | fluid bed-adsorber med aktivt kul |
| --- | --- |

—

fluid bed-adsorber med aktivt kul

| — | rotor-adsorber med aktivt kul eller zeolit |
| --- | --- |

—

rotor-adsorber med aktivt kul eller zeolit

| — | molekylærsigte. |
| --- | --- |

—

molekylærsigte.

Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold.

d.

Plenumteknik til at reducere mængden af spildgas

Afgasser fra hærde-/tørreovne sendes til at stort kammer (plenum) og recirkuleres delvist som indsugningsluft i hærde-/tørreovnene. Den overskydende luft fra plenum sendes til afgasbehandlingssystemet. Denne cyklus øger VOC-indholdet i hærde-/tørreovnenes luft og reducerer mængden af spildgas.

Kan anvendes generelt.

1.1.11.2.   NOX- og CO-emissioner

BAT 17.   For at reducere NOX-emissionerne i spildgasser og samtidig begrænse CO-emissionerne fra den termiske behandling af opløsningsmidler i afgasser er det BAT at anvende teknik a) eller begge de teknikker, der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimering af termiske behandlingsbetingelser (konstruktion og drift) | God konstruktion af forbrændingskamre, brændere og tilhørende udstyr/anordninger kombineres med optimering af forbrændingsbetingelserne (f.eks. ved at kontrollere forbrændingsparametre såsom temperatur og opholdstid) med eller uden brug af automatiske systemer og regelmæssig planlagt vedligeholdelse af forbrændingssystemet i overensstemmelse med leverandørernes anbefalinger. | Anvendelsen af konstruktion kan være begrænset for eksisterende anlæg. |
| b. | Anvendelse af lav-NOX-brændere | Flammetemperaturen i forbrændingskammeret sænkes, således at forbrændingen forsinkes, men fuldføres, og varmeoverførslen øges (øget flammeemissivitet). Det kombineres med øget opholdstid for at opnå den ønskede VOC-destruktion. | Anvendelsen kan være begrænset på eksisterende anlæg af konstruktionen og/eller driftsmæssige begrænsninger. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Optimering af termiske behandlingsbetingelser (konstruktion og drift)

God konstruktion af forbrændingskamre, brændere og tilhørende udstyr/anordninger kombineres med optimering af forbrændingsbetingelserne (f.eks. ved at kontrollere forbrændingsparametre såsom temperatur og opholdstid) med eller uden brug af automatiske systemer og regelmæssig planlagt vedligeholdelse af forbrændingssystemet i overensstemmelse med leverandørernes anbefalinger.

Anvendelsen af konstruktion kan være begrænset for eksisterende anlæg.

b.

Anvendelse af lav-NOX-brændere

Flammetemperaturen i forbrændingskammeret sænkes, således at forbrændingen forsinkes, men fuldføres, og varmeoverførslen øges (øget flammeemissivitet). Det kombineres med øget opholdstid for at opnå den ønskede VOC-destruktion.

Anvendelsen kan være begrænset på eksisterende anlæg af konstruktionen og/eller driftsmæssige begrænsninger.

Tabel 1

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for NOX-emissioner i spildgasser og vejledende emissionsniveau for CO-emissioner i spildgasser fra termisk behandling af afgasser

| Parameter | Enhed | BAT-AEL  (21)

  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) | Vejledende emissionsniveau  (21)

  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20-130  (22) | Intet vejledende niveau |
| CO | Intet BAT-AEL | 20-150 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL  (21)

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Vejledende emissionsniveau  (21)

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

NOX

mg/Nm3

20-130  (22)

Intet vejledende niveau

CO

Intet BAT-AEL

20-150

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.1.11.3.   Støvemissioner

BAT 18.   For at reducere støvemissioner i spildgasser fra præparering, skæring, overfladebehandling og finish af emner for de sektorer og processer, der er anført i tabel 2, er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Sprøjtekabine med vådseparering (»flushed impact panel«) | En vandgardin, der strømmer lodret ned ad sprøjtekabinens bageste panel, opfanger malingpartikler fra forbisprøjt. Blandingen af vand og maling opsamles i en beholder, og vandet recirkuleres. |
| b. | Vådskrubning | Malingpartikler og andet støv i afgassen separeres i skrubbersystemer ved intensiv blanding af afgassen med vand. Se BAT 15 c vedrørende VOC-fjernelse. |
| c. | Tørseparering af forbisprøjt med precoatings | En proces til tørseparering af forbisprøjt af maling, hvor der anvendes membranfiltre kombineret med kalksten som precoatings for at forhindre tilsmudsning af membranerne. |
| d. | Tørseparering af forbisprøjt med filtre | Mekanisk separeringssystem, f.eks. ved hjælp af pap, stof eller sinter. |
| e. | Elektrofilter | Elektrofiltre (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. I et tørt elektrofilter fjernes det indsamlede materiale mekanisk (f.eks. ved omrystning, vibration eller komprimeret luft). I et vådt elektrofilter skylles materialet med en egnet væske, oftest et vandbaseret skillemiddel. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Sprøjtekabine med vådseparering (»flushed impact panel«)

En vandgardin, der strømmer lodret ned ad sprøjtekabinens bageste panel, opfanger malingpartikler fra forbisprøjt. Blandingen af vand og maling opsamles i en beholder, og vandet recirkuleres.

b.

Vådskrubning

Malingpartikler og andet støv i afgassen separeres i skrubbersystemer ved intensiv blanding af afgassen med vand. Se BAT 15 c vedrørende VOC-fjernelse.

c.

Tørseparering af forbisprøjt med precoatings

En proces til tørseparering af forbisprøjt af maling, hvor der anvendes membranfiltre kombineret med kalksten som precoatings for at forhindre tilsmudsning af membranerne.

d.

Tørseparering af forbisprøjt med filtre

Mekanisk separeringssystem, f.eks. ved hjælp af pap, stof eller sinter.

e.

Elektrofilter

Elektrofiltre (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. I et tørt elektrofilter fjernes det indsamlede materiale mekanisk (f.eks. ved omrystning, vibration eller komprimeret luft). I et vådt elektrofilter skylles materialet med en egnet væske, oftest et vandbaseret skillemiddel.

Tabel 2

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for støvemissioner i spildgasser

| Parameter | Sektor | Proces | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Støv | Overfladebehandling af køretøjer | Sprøjtelakering | mg/Nm3 | < 1-3 |
| Overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader | Sprøjtelakering |
| Overfladebehandling af luftfartøjer | Præparering (f.eks. sandslibning og -blæsning) og lakering |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage | Sprøjtning |
| Overfladebehandling af træ | Præparering og lakering |

Parameter

Sektor

Proces

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Støv

Overfladebehandling af køretøjer

Sprøjtelakering

mg/Nm3

< 1-3

Overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

Sprøjtelakering

Overfladebehandling af luftfartøjer

Præparering (f.eks. sandslibning og -blæsning) og lakering

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage

Sprøjtning

Overfladebehandling af træ

Præparering og lakering

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.1.12.   Energieffektivitet

BAT 19.   For at anvende energi effektivt er det BAT at anvende teknik a) og b) og en passende kombination af teknikkerne c)-h), der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| Håndteringsteknikker |
| a. | Energieffektivitetsplan | En energieffektivitetsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter fastlæggelse og beregning af aktivitetens specifikke energiforbrug , opstilling af centrale præstationsindikatorer på årsbasis (f.eks. MWh/ton produkter) og planlægning af mål for periodiske forbedringer og dermed forbundne tiltag. Planen er tilpasset anlæggets særlige karakteristika med hensyn til de udførte processer, materialer, produkter osv. | Energieffektivitetsplanens og energibalanceopgørelsens detaljeringsniveau og art vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de anvendte typer energikilder. Den anvendes muligvis ikke, hvis STS-aktiviteten udføres inden for et større anlæg, såfremt det større anlægs energieffektivitetsplan og energibalanceopgørelse dækker STS-aktiviteten tilstrækkeligt. |
| b. | Energibalanceopgørelse | Den årlige udarbejdelse af en energibalanceopgørelse, som viser en fordeling af energiforbruget og -produktionen (herunder energieksport) efter kildetype (f.eks. elektricitet, fossile brændsler, vedvarende energi samt importeret varme og/eller køling). Dette omfatter:






  i) | fastlæggelse af STS-aktivitetens energigrænse |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

Håndteringsteknikker

a.

Energieffektivitetsplan

En energieffektivitetsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter fastlæggelse og beregning af aktivitetens specifikke energiforbrug , opstilling af centrale præstationsindikatorer på årsbasis (f.eks. MWh/ton produkter) og planlægning af mål for periodiske forbedringer og dermed forbundne tiltag. Planen er tilpasset anlæggets særlige karakteristika med hensyn til de udførte processer, materialer, produkter osv.

Energieffektivitetsplanens og energibalanceopgørelsens detaljeringsniveau og art vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de anvendte typer energikilder. Den anvendes muligvis ikke, hvis STS-aktiviteten udføres inden for et større anlæg, såfremt det større anlægs energieffektivitetsplan og energibalanceopgørelse dækker STS-aktiviteten tilstrækkeligt.

b.

Energibalanceopgørelse

Den årlige udarbejdelse af en energibalanceopgørelse, som viser en fordeling af energiforbruget og -produktionen (herunder energieksport) efter kildetype (f.eks. elektricitet, fossile brændsler, vedvarende energi samt importeret varme og/eller køling). Dette omfatter:

i)

fastlæggelse af STS-aktivitetens energigrænse

| ii) | oplysninger om energiforbrug med hensyn til leveret energi |
| --- | --- |

ii)

oplysninger om energiforbrug med hensyn til leveret energi

| iii) | oplysninger om energi, der er eksporteret fra anlægget |
| --- | --- |

iii)

oplysninger om energi, der er eksporteret fra anlægget

| iv) | oplysninger om energiflow (f.eks. Sankey-diagrammer eller energibalancer), som viser, hvordan energien anvendes under hele processen. |
| --- | --- |

iv)

oplysninger om energiflow (f.eks. Sankey-diagrammer eller energibalancer), som viser, hvordan energien anvendes under hele processen.

Energibalanceopgørelsen er tilpasset anlæggets særlige karakteristika med hensyn til de udførte processer, materialer, produkter osv.

Procesrelaterede teknikker

c.

Varmeisolering af tanke og beholdere, der indeholder kølede eller opvarmede væsker, og af forbrændings- og dampsystemer

Dette kan opnås ved bl.a. at:

| — | anvende dobbeltvæggede tanke |
| --- | --- |

—

anvende dobbeltvæggede tanke

| — | anvende præisolerede tanke |
| --- | --- |

—

anvende præisolerede tanke

| — | anvende isolering på forbrændingsudstyr, damprør og rør, der indeholder kølede eller opvarmede væsker. |
| --- | --- |

—

anvende isolering på forbrændingsudstyr, damprør og rør, der indeholder kølede eller opvarmede væsker.

Kan anvendes generelt.

d.

Varmegenvinding ved kraftvarmeproduktion eller kombineret produktion af køling, varme og el

Genvinding af varme (hovedsagelig fra dampsystemet) til produktion af varmt vand/damp, der skal anvendes i industrielle processer/aktiviteter. Kombineret produktion af køling, varme og el (også kaldet trigeneration) er et kombineret produktionssystem med en absorptionskøler, der anvender lavkvalitetsvarme til at producere afkølet vand.

Anvendelsen kan være begrænset af anlæggets layout, de varme gasstrømmes karakteristika (f.eks. flowhastighed eller temperatur) eller manglen på passende varmebehov.

e.

Varmegenvinding fra varme gasstrømme

Energiudnyttelse af varme gasstrømme (f.eks. fra tørremaskiner eller kølezoner), f.eks. ved at recirkulere dem som procesluft, ved at bruge varmevekslere i processer eller eksternt.

f.

Flowjustering af procesluft og afgasser

Justering af flowet af procesluft og afgasser efter behovet. Dette omfatter reduktion af luftventilation under tomgang eller vedligeholdelse.

Kan anvendes generelt.

g.

Recirkulation af afgas fra sprøjtekabine

Opsamling og recirkulation af afgasser fra sprøjtekabinen kombineret med effektiv separering af forbisprøjt af maling. Energiforbruget er mindre end i tilfældet med anvendelse af frisk luft.

Anvendelsen kan være begrænset af sundheds- og sikkerhedshensyn.

h.

Optimeret cirkulation af varm luft i en stor tørrekabine ved brug af en luftturbulator

Luft blæses ind i en enkelt del af tørrekabinen og fordeles ved hjælp af en luftturbulator, som omdanner den laminare luftstrøm til det ønskede turbulensflow.

Er kun anvendelig i forbindelse med spraycoatingsektorer.

Tabel 3

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug

| Sektor | Produkttype | Enhed | BAT-AEPL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Overfladebehandling af køretøjer | Personbiler | MWh/overfladebehandlet køretøj | 0,5-1,3 |
| Varevogne | 0,8-2 |
| Førerhuse til lastvogne | 1-2 |
| Lastvogne | 0,3-0,5 |
| Coil coating | Stål- og/eller aluminiumcoil | kWh/m2 overfladebehandlet coil | 0,2-2,5  (23) |
| Overfladebehandling af tekstiler, folie og papir | Overfladebehandling af tekstiler med polyurethan og/eller polyvinylchlorid | kWh/m2 overfladebehandlet overflade | 1-5 |
| Fremstilling af beviklingstråd | Beviklingstråd med en gennemsnitlig diameter > 0,1 mm | kWh/kg overfladebehandlet beviklingstråd | < 5 |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage | Alle produkttyper | kWh/m2 overfladebehandlet overflade | 0,3-1,5 |
| Heatset web offset-tryk | Alle produkttyper | Wh/m2 trykt område | 4-14 |
| Flexografi og rotogravure af andet end publikationer | Alle produkttyper | Wh/m2 trykt område | 50-350 |
| Rotogravure af publikationer | Alle produkttyper | Wh/m2 trykt område | 10-30 |

Sektor

Produkttype

Enhed

BAT-AEPL

(årsgennemsnit)

Overfladebehandling af køretøjer

Personbiler

MWh/overfladebehandlet køretøj

0,5-1,3

Varevogne

0,8-2

Førerhuse til lastvogne

1-2

Lastvogne

0,3-0,5

Coil coating

Stål- og/eller aluminiumcoil

kWh/m2 overfladebehandlet coil

0,2-2,5  (23)

Overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

Overfladebehandling af tekstiler med polyurethan og/eller polyvinylchlorid

kWh/m2 overfladebehandlet overflade

1-5

Fremstilling af beviklingstråd

Beviklingstråd med en gennemsnitlig diameter > 0,1 mm

kWh/kg overfladebehandlet beviklingstråd

< 5

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage

Alle produkttyper

kWh/m2 overfladebehandlet overflade

0,3-1,5

Heatset web offset-tryk

Alle produkttyper

Wh/m2 trykt område

4-14

Flexografi og rotogravure af andet end publikationer

Alle produkttyper

Wh/m2 trykt område

50-350

Rotogravure af publikationer

Alle produkttyper

Wh/m2 trykt område

10-30

Den relaterede overvågning er beskrevet i BAT 19 b.

1.1.13.   Vandforbrug og spildevandsproduktion

BAT 20.   For at reducere vandforbruget og spildevandsproduktionen fra vandbaserede processer (f.eks. affedtning, rensning, overfladebehandling og vådskrubning) er det BAT at anvende teknik a) og en passende kombination af de øvrige teknikker, der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Vandforvaltningsplan og vandaudit | En vandforvaltningsplan og vandaudit er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter:






  — | flowdiagrammer og anlæggets vandmassebalance |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Vandforvaltningsplan og vandaudit

En vandforvaltningsplan og vandaudit er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter:

—

flowdiagrammer og anlæggets vandmassebalance

| — | fastlæggelse af vandeffektivitetsmål |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af vandeffektivitetsmål

| — | gennemførelse af vandoptimeringsteknikker (f.eks. kontrol af vandforbrug, recirkulation af vand, detektion og reparation af lækager). |
| --- | --- |

—

gennemførelse af vandoptimeringsteknikker (f.eks. kontrol af vandforbrug, recirkulation af vand, detektion og reparation af lækager).

Vandaudit udføres mindst én gang om året.

Vandforvaltningsplanens og vandauditens detaljeringsniveau og art vil generelt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget. Den anvendes muligvis ikke, hvis STS-aktiviteten udføres inden for et større anlæg, såfremt det større anlægs vandforvaltningsplan og vandaudit dækker STS-aktiviteten tilstrækkeligt.

b.

Modstrømsskylning

Skylning i flere faser, hvor vandet strømmer i modsat retning i forhold til arbejdsstykker / emner. Det giver mulighed for omfattende skylning med lavt vandforbrug.

Kan anvendes, når skylleprocesser anvendes.

c.

Genbrug og/eller genanvendelse af vand

Vandstrømme (f.eks. brugt skyllevand og udløb fra vådskrubber) genbruges og/eller recirkuleres, eventuelt efter rensning, ved hjælp af teknikker som f.eks. ionbytning eller filtrering (se BAT 21). Omfanget af genbrug og/eller genanvendelse af vand er begrænset af anlæggets vandbalance, indholdet af urenheder og/eller vandstrømmenes egenskaber.

Kan anvendes generelt.

Tabel 4

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt vandforbrug

| Sektor | Produkttype | Enhed | BAT-AEPL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Overfladebehandling af køretøjer | Personbiler | m3/overfladebehandlet køretøj | 0,5-1,3 |
| Varevogne | 1-2,5 |
| Førerhuse til lastvogne | 0,7-3 |
| Lastvogne | 1-5 |
| Coil coating | Stål- og/eller aluminiumcoil | l/m2 overfladebehandlet coil | 0,2-1,3  (24) |
| Overfladebehandling og påtryk af metalemballage | DWI-dåser i to dele | l/1 000 dåser | 90-110 |

Sektor

Produkttype

Enhed

BAT-AEPL

(årsgennemsnit)

Overfladebehandling af køretøjer

Personbiler

m3/overfladebehandlet køretøj

0,5-1,3

Varevogne

1-2,5

Førerhuse til lastvogne

0,7-3

Lastvogne

1-5

Coil coating

Stål- og/eller aluminiumcoil

l/m2 overfladebehandlet coil

0,2-1,3  (24)

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage

DWI-dåser i to dele

l/1 000 dåser

90-110

Den relaterede overvågning er beskrevet i BAT 20 a.

1.1.14.   Emissioner til vand

BAT 21.   For at reducere emissioner til vand og/eller fremme genbrug og genanvendelse af vand fra vandige processer (f.eks. affedtning, rensning, overfladebehandling og vådskrubning) er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

| Teknikker | Beskrivelse | Forurenende stoffer, der typisk er fokus på |
| --- | --- | --- |
| Indledende, primær og generel behandling |
| a. | Udligning | Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker. | Alle forurenende stoffer. |
| b. | Neutralisering | Justering af spildevandets pH-værdi til en neutral værdi (ca. 7). | Syrer og baser. |
| c. | Fysisk adskillelse, f.eks. ved hjælp af sigter, sier, sandfang, primære bundfældningstanke og magnetisk separation | Grovkornede faste stoffer, suspenderede stoffer og metalpartikler. |
| Fysisk-kemisk behandling |
| d. | Adsorption | Fjernelse af opløselige stoffer (opløste stoffer) fra spildevandet ved at overføre dem til overfladen af faste, stærkt porøse partikler (typisk aktivt kul). | Adsorberbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. AOX. |
| e. | Vakuumdestillation | Fjernelse af forurenende stoffer ved hjælp af termisk spildevandsrensning under reduceret tryk. | Opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, som kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler. |
| f. | Udfældning | Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte udfældningsmidler. Det dannede faste bundfald separeres efterfølgende ved sedimentering, flotation eller filtrering. | Udfældningsmulige opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller. |
| g. | Kemisk reduktion | Kemisk reduktion er omdannelsen af forurenende stoffer ved hjælp af kemiske reduktionsmidler til lignende, men mindre skadelige eller mindre farlige forbindelser. | Reducerbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent krom (Cr(VI)). |
| h. | Ionbytning | Tilbageholdelse af ionformige forurenende stoffer fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske. | Ionisk opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller. |
| i. | Stripning | Fjernelse af forurenende stoffer, der kan uddrives, fra vandfasen ved hjælp af en gasfase (f.eks. damp, nitrogen eller luft), som passerer gennem væsken. Fjernelsen kan muligvis gøres mere effektiv ved at hæve temperaturen eller sænke trykket. | Forurenende stoffer, der kan fjernes, f.eks. visse adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX). |
| Biologisk rensning |
| j. | Biologisk rensning | Anvendelse af mikroorganismer til spildevandsrensning (f.eks. anaerob rensning eller aerob rensning). | Bionedbrydelige organiske forbindelser. |
| Endelig fjernelse af faste stoffer |
| k. | Koagulering og flokkulering | Koagulering og flokkulering anvendes til at adskille suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering er en fase for forsigtig blanding, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. Dette kan understøttes ved at tilsætte polymerer. | Suspenderede stoffer og partikelbundne metaller. |
| l. | Sedimentering | Separation af suspenderede partikler ved hjælp af bundfældning ved gravitation. |
| m. | Filtrering | Adskillelse af faste stoffer fra spildevandet ved at lade dem passere gennem et porøst medium, f.eks. sandfiltrering, nanofiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering. |
| n. | Flotation | Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere. |

Teknikker

Beskrivelse

Forurenende stoffer, der typisk er fokus på

Indledende, primær og generel behandling

a.

Udligning

Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker.

Alle forurenende stoffer.

b.

Neutralisering

Justering af spildevandets pH-værdi til en neutral værdi (ca. 7).

Syrer og baser.

c.

Fysisk adskillelse, f.eks. ved hjælp af sigter, sier, sandfang, primære bundfældningstanke og magnetisk separation

Grovkornede faste stoffer, suspenderede stoffer og metalpartikler.

Fysisk-kemisk behandling

d.

Adsorption

Fjernelse af opløselige stoffer (opløste stoffer) fra spildevandet ved at overføre dem til overfladen af faste, stærkt porøse partikler (typisk aktivt kul).

Adsorberbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. AOX.

e.

Vakuumdestillation

Fjernelse af forurenende stoffer ved hjælp af termisk spildevandsrensning under reduceret tryk.

Opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, som kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler.

f.

Udfældning

Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte udfældningsmidler. Det dannede faste bundfald separeres efterfølgende ved sedimentering, flotation eller filtrering.

Udfældningsmulige opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller.

g.

Kemisk reduktion

Kemisk reduktion er omdannelsen af forurenende stoffer ved hjælp af kemiske reduktionsmidler til lignende, men mindre skadelige eller mindre farlige forbindelser.

Reducerbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent krom (Cr(VI)).

h.

Ionbytning

Tilbageholdelse af ionformige forurenende stoffer fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske.

Ionisk opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller.

i.

Stripning

Fjernelse af forurenende stoffer, der kan uddrives, fra vandfasen ved hjælp af en gasfase (f.eks. damp, nitrogen eller luft), som passerer gennem væsken. Fjernelsen kan muligvis gøres mere effektiv ved at hæve temperaturen eller sænke trykket.

Forurenende stoffer, der kan fjernes, f.eks. visse adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX).

Biologisk rensning

j.

Biologisk rensning

Anvendelse af mikroorganismer til spildevandsrensning (f.eks. anaerob rensning eller aerob rensning).

Bionedbrydelige organiske forbindelser.

Endelig fjernelse af faste stoffer

k.

Koagulering og flokkulering

Koagulering og flokkulering anvendes til at adskille suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering er en fase for forsigtig blanding, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. Dette kan understøttes ved at tilsætte polymerer.

Suspenderede stoffer og partikelbundne metaller.

l.

Sedimentering

Separation af suspenderede partikler ved hjælp af bundfældning ved gravitation.

m.

Filtrering

Adskillelse af faste stoffer fra spildevandet ved at lade dem passere gennem et porøst medium, f.eks. sandfiltrering, nanofiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering.

n.

Flotation

Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere.

Tabel 5

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for direkte udledning til en vandrecipient

| Stof/parameter | Sektor | BAT-AEL  (25) |
| --- | --- | --- |
| Total suspenderet stof (TSS) | Overfladebehandling af køretøjer
  Coil coating
  Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) | 5-30 mg/l |
| Kemisk iltforbrug (COD)  (26) | 30-150 mg/l |
| Adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX) | 0,1-0,4 mg/l |
| Fluorid (F-)  (27) | 2-25 mg/l |
| Nikkel (udtrykt som Ni) | Overfladebehandling af køretøjer
  Coil coating | 0,05-0,4 mg/l |
| Zink (udtrykt som Zn) | 0,05-0,6 mg/l  (28) |
| Total krom (udtrykt som Cr)  (29) | Overfladebehandling af luftfartøjer
  Coil coating | 0,01-0,15 mg/l |
| Hexavalent krom (udtrykt som Cr(VI))  (30) | 0,01-0,05 mg/l |

Stof/parameter

Sektor

BAT-AEL  (25)

Total suspenderet stof (TSS)

Overfladebehandling af køretøjer

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

5-30 mg/l

Kemisk iltforbrug (COD)  (26)

30-150 mg/l

Adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX)

0,1-0,4 mg/l

Fluorid (F-)  (27)

2-25 mg/l

Nikkel (udtrykt som Ni)

Overfladebehandling af køretøjer

Coil coating

0,05-0,4 mg/l

Zink (udtrykt som Zn)

0,05-0,6 mg/l  (28)

Total krom (udtrykt som Cr)  (29)

Overfladebehandling af luftfartøjer

Coil coating

0,01-0,15 mg/l

Hexavalent krom (udtrykt som Cr(VI))  (30)

0,01-0,05 mg/l

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 12.

Tabel 6

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for indirekte udledning til en vandrecipient

| Stof/parameter | Sektor | BAT-AEL  (31)
   (32) |
| --- | --- | --- |
| Adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX) | Overfladebehandling af køretøjer
  Coil coating
  Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) | 0,1-0,4 mg/l |
| Fluorid (F-)  (33) | 2-25 mg/l |
| Nikkel (udtrykt som Ni) | Overfladebehandling af køretøjer
  Coil coating | 0,05-0,4 mg/l |
| Zink (udtrykt som Zn) | 0,05-0,6 mg/l  (34) |
| Total krom (udtrykt som Cr)  (35) | Overfladebehandling af luftfartøjer
  Coil coating | 0,01-0,15 mg/l |
| Hexavalent krom (udtrykt som Cr(VI))  (36) | 0,01-0,05 mg/l |

Stof/parameter

Sektor

BAT-AEL  (31)
   (32)

Adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX)

Overfladebehandling af køretøjer

Coil coating

Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

0,1-0,4 mg/l

Fluorid (F-)  (33)

2-25 mg/l

Nikkel (udtrykt som Ni)

Overfladebehandling af køretøjer

Coil coating

0,05-0,4 mg/l

Zink (udtrykt som Zn)

0,05-0,6 mg/l  (34)

Total krom (udtrykt som Cr)  (35)

Overfladebehandling af luftfartøjer

Coil coating

0,01-0,15 mg/l

Hexavalent krom (udtrykt som Cr(VI))  (36)

0,01-0,05 mg/l

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 12.

1.1.15.   Affaldshåndtering

BAT 22.   For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at anvende teknik a) og b) samt teknik c) og/eller d), der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Affaldshåndteringsplan | En affaldshåndteringsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og er en række foranstaltninger, der har til formål at: 1) minimere affaldsproduktionen, 2) optimere genbrug, regenerering og/eller genanvendelse af affald og/eller genvinding af energi fra affald og 3) sikre korrekt bortskaffelse af affald. |
| b. | Overvågning af affaldsmængder | Årlig registrering af de producerede affaldsmængder for hver type affald. Indholdet af opløsningsmidler i affaldet bestemmes regelmæssigt (mindst én gang om året) ved analyse eller beregning. |
| c. | Genvinding/genanvendelse af opløsningsmidler | Teknikkerne kan omfatte:






  — | genvinding/genanvendelse af opløsningsmidler fra flydende affald ved filtrering eller destillation på eller uden for anlægget |

Teknik

Beskrivelse

a.

Affaldshåndteringsplan

En affaldshåndteringsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og er en række foranstaltninger, der har til formål at: 1) minimere affaldsproduktionen, 2) optimere genbrug, regenerering og/eller genanvendelse af affald og/eller genvinding af energi fra affald og 3) sikre korrekt bortskaffelse af affald.

b.

Overvågning af affaldsmængder

Årlig registrering af de producerede affaldsmængder for hver type affald. Indholdet af opløsningsmidler i affaldet bestemmes regelmæssigt (mindst én gang om året) ved analyse eller beregning.

c.

Genvinding/genanvendelse af opløsningsmidler

Teknikkerne kan omfatte:

—

genvinding/genanvendelse af opløsningsmidler fra flydende affald ved filtrering eller destillation på eller uden for anlægget

| — | genvinding/genanvendelse af indholdet af opløsningsmidler i servietter ved gravitationsdræning, vridning eller centrifugering. |
| --- | --- |

—

genvinding/genanvendelse af indholdet af opløsningsmidler i servietter ved gravitationsdræning, vridning eller centrifugering.

d.

Teknikker, der er specifikke for affaldsstrømme

Teknikkerne kan omfatte:

| — | reduktion af affaldets vandindhold, f.eks. ved hjælp af en filterpresse til slambehandling |
| --- | --- |

—

reduktion af affaldets vandindhold, f.eks. ved hjælp af en filterpresse til slambehandling

| — | reduktion af produktionen af slam og affald med opløsningsmidler, f.eks. ved at reducere antallet af rensecyklusser (se BAT 9) |
| --- | --- |

—

reduktion af produktionen af slam og affald med opløsningsmidler, f.eks. ved at reducere antallet af rensecyklusser (se BAT 9)

| — | brug af genbrugsbeholdere, genbrug af beholdere til andre formål eller genanvendelse af beholdermaterialet |
| --- | --- |

—

brug af genbrugsbeholdere, genbrug af beholdere til andre formål eller genanvendelse af beholdermaterialet

| — | den brugte kalksten, der produceres ved tørskrubning, føres til en kalkovn eller cementovn. |
| --- | --- |

—

den brugte kalksten, der produceres ved tørskrubning, føres til en kalkovn eller cementovn.

1.1.16.   Lugtemissioner

BAT 23.   For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere lugtemissioner er det BAT at udarbejde, gennemføre og regelmæssigt gennemgå en lugthåndteringsplan som et led i miljøledelsessystemet (se BAT 1). Denne plan skal omfatte alle følgende elementer:

| — | en protokol, der indeholder foranstaltninger og tidsfrister |
| --- | --- |

—

en protokol, der indeholder foranstaltninger og tidsfrister

| — | en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager |
| --- | --- |

—

en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager

| — | et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger.

Anvendelse:

Anvendelsen er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret luftgener i følsomme omgivelser.

1.2.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af køretøjer

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for overfladebehandling af køretøjer (personbiler, varevogne, lastvogne, førerhuse til lastvogne og busser) og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

1.2.1.   VOC-emissioner og energi- og råvareforbrug

BAT 24.   For at reducere forbruget af opløsningsmidler, andre råvarer og energi og for at reducere VOC-emissionerne er det BAT at anvende et af nedenstående overfladebehandlingssystemer eller en kombination af disse.

| Overfladebehandlingssystem | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Blandet overfladebehandling (opløsningsbaseret blanding) | Et overfladebehandlingssystem, hvor ét lag (primer eller base coat) er vandbaseret. | Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. |
| b. | Vandbaseret overfladebehandling | Et overfladebehandlingssystem, hvor primer- og base coat-lagene er vandbaserede. |
| c. | Integreret overfladebehandlingsproces | Et overfladebehandlingssystem, der fungerer som både primer og base coat og påføres ved sprøjtning i to trin. |
| d. | 3-lags-natlakeringsproces | Et overfladebehandlingssystem, hvor lagene af primer, base coat og klar overlak påføres uden mellemtørring. Primer og base coat kan være opløsningsmiddelbaseret eller vandbaseret. |

Overfladebehandlingssystem

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Blandet overfladebehandling (opløsningsbaseret blanding)

Et overfladebehandlingssystem, hvor ét lag (primer eller base coat) er vandbaseret.

Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg.

b.

Vandbaseret overfladebehandling

Et overfladebehandlingssystem, hvor primer- og base coat-lagene er vandbaserede.

c.

Integreret overfladebehandlingsproces

Et overfladebehandlingssystem, der fungerer som både primer og base coat og påføres ved sprøjtning i to trin.

d.

3-lags-natlakeringsproces

Et overfladebehandlingssystem, hvor lagene af primer, base coat og klar overlak påføres uden mellemtørring. Primer og base coat kan være opløsningsmiddelbaseret eller vandbaseret.

Tabel 7

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af køretøjer

| Parameter | Køretøjstype | Enhed | BAT-AEL  (37)

  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nyt anlæg | Bestående anlæg |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Personbiler | g VOC pr. m2 overfladeareal  (38) | 8-15 | 8-30 |
| Varevogne | 10-20 | 10-40 |
| Førerhuse til lastvogne | 8-20 | 8-40 |
| Lastvogne | 10-40 | 10-50 |
| Busser | < 100 | 90-150 |

Parameter

Køretøjstype

Enhed

BAT-AEL  (37)

(årsgennemsnit)

Nyt anlæg

Bestående anlæg

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Personbiler

g VOC pr. m2 overfladeareal  (38)

8-15

8-30

Varevogne

10-20

10-40

Førerhuse til lastvogne

8-20

8-40

Lastvogne

10-40

10-50

Busser

< 100

90-150

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

1.2.2.   Affaldsmængde, der fjernes fra anlægget

Tabel 8

Vejledende niveauer for specifik affaldsmængde, der fjernes fra anlægget, fra overfladebehandling af køretøjer

| Parameter | Køretøjstype | Relevante affaldsstrømme | Enhed | Vejledende niveau
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Affaldsmængde, der fjernes fra anlægget | Personbiler | — | Malingaffald |

Parameter

Køretøjstype

Relevante affaldsstrømme

Enhed

Vejledende niveau

(årsgennemsnit)

Affaldsmængde, der fjernes fra anlægget

Personbiler

—

Malingaffald

| — | Affaldsplastisoler, -forseglere og -klæbemidler |
| --- | --- |

—

Affaldsplastisoler, -forseglere og -klæbemidler

| — | Brugte opløsningsmidler |
| --- | --- |

—

Brugte opløsningsmidler

| — | Slam fra maling |
| --- | --- |

—

Slam fra maling

| — | Andet affald fra malerværksted (f.eks. absorptionsmidler, rensemidler, filtre, emballage og brugt aktivt kul) |
| --- | --- |

—

Andet affald fra malerværksted (f.eks. absorptionsmidler, rensemidler, filtre, emballage og brugt aktivt kul)

kg/overfladebehandlet køretøj

3-9  (39)

Varevogne

4-17  (39)

Førerhuse til lastvogne

2-11  (39)

Den relaterede overvågning er beskrevet i BAT 22 b.

1.3.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

De emissionsniveauer, der er anført nedenfor for overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader, er relateret til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1. De emissionsniveauer, der er anført nedenfor, finder muligvis ikke anvendelse, hvis autokomponenter i metal og/eller plast overfladebehandles i et anlæg til overfladebehandling af køretøjer, og disse emissioner er medtaget i beregningen af de totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af køretøjer (se afsnit 1.2).

Tabel 9

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

| Parameter | Proces | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Overfladebehandling af metaloverflader | kg VOC pr. kg tørstofinput | < 0,05-0,2 |
| Overfladebehandling af plastoverflader | < 0,05-0,3 |

Parameter

Proces

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Overfladebehandling af metaloverflader

kg VOC pr. kg tørstofinput

< 0,05-0,2

Overfladebehandling af plastoverflader

< 0,05-0,3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'erne i tabel 9 kan BAT-AEL'erne i både tabel 10 og tabel 11 anvendes.

Tabel 10

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-10 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-10

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 11

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1-20  (40)
   (41) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1-20  (40)
   (41)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.4.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af skibe og både

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for overfladebehandling af skibe og både og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 25.   For at reducere de totale VOC-emissioner og støvemissioner til luft, reducere emissioner til vand og forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at anvende teknik a) og b) og en kombination af teknik c)-i), der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| Affalds- og spildevandshåndtering |
| a. | Adskillelse af affalds- og spildevandsstrømme | Dokker og beddinger er konstrueret med:






  — | et system til at opsamle og håndtere tørt affald effektivt og holde det adskilt fra vådt affald |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

Affalds- og spildevandshåndtering

a.

Adskillelse af affalds- og spildevandsstrømme

Dokker og beddinger er konstrueret med:

—

et system til at opsamle og håndtere tørt affald effektivt og holde det adskilt fra vådt affald

| — | et system til at adskille spildevand fra regnvand og afstrømningsvand. |
| --- | --- |

—

et system til at adskille spildevand fra regnvand og afstrømningsvand.

Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg.

Teknikker vedrørende præparerings- og overfladebehandlingsprocesser

b.

Restriktioner for ugunstige vejrforhold

Når behandlingsområderne ikke kan indesluttes fuldstændigt, udføres der ikke blæsning eller airless sprøjtelakering, hvis ugunstige vejrforhold er observeret eller forudset.

Kan anvendes generelt.

c.

Delvis indeslutning af behandlingsområder

Fintmaskede net og/eller vandgardiner anvendes omkring områder, hvor der foretages blæsning og/eller airless sprøjtelakering, for at undgå støvemissioner. De kan være permanente eller midlertidige.

Anvendelsen kan være begrænset af formen og størrelsen på det område, der skal indesluttes. Vandgardiner kan muligvis ikke anvendes i koldt klima.

d.

Fuld indeslutning af behandlingsområder

Blæsning og/eller airless sprøjtelakering udføres i værftshaller, lukkede værksteder, telte eller områder, der er fuldt indesluttede med net, for at undgå støvemissioner. Luft fra behandlingsområderne udsuges og sendes til afgasbehandling (se også BAT 14 b).

Anvendelsen kan være begrænset af formen og størrelsen på det område, der skal indesluttes.

e.

Tørblæsning i et lukket system

Tørblæsning med stålkis udføres i lukkede blæsningssystemer, der er udstyret med et sugehoved og centrifugalblæsere.

Kan anvendes generelt.

f.

Vådblæsning

Blæsning udføres med vand, der indeholder et fint slibemateriale, f.eks. fin slagge (f.eks. kobberslagge) eller silikat.

Kan muligvis ikke anvendes i koldt klima og/eller indesluttede områder (lasttanke eller dobbeltbundede tanke) på grund af den kraftige tågedannelse.

g.

(Ultra-)Højtryksrensning eller -blæsning

(U)HP-blæsning er en støvfri overfladebehandlingsmetode, hvor der anvendes vand under ekstremt højt tryk. Der findes systemer med eller uden slibemidler.

Kan muligvis ikke anvendes i koldt klima eller på grund af overfladespecifikationer (f.eks. nye overflader eller punktblæsning).

h.

Stripning af overfladebehandling ved induktionsopvarmning

Et induktionshoved bevæges hen over overfladen, så der sker en hurtig lokal opvarmning af stålet, som får den gamle overfladebehandling til at løfte sig.

Kan muligvis ikke anvendes på overflader med en tykkelse på under 5 mm og/eller på overflader med komponenter, der er følsomme over for induktionsopvarmning (f.eks. isolering og brændbare materialer).

i.

System til undervandsrengøring af skrog og propeller

System til undervandsrengøring, hvor der anvendes vandtryk og roterende polypropylenbørster.

Er ikke anvendelig på skibe i fuld tørdok.

Tabel 12

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af skibe og både

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | kg VOC pr. kg tørstofinput | < 0,375 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

kg VOC pr. kg tørstofinput

< 0,375

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

1.5.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af luftfartøjer

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for overfladebehandling af luftfartøjer og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 26:   For at reducere de totale VOC-emissioner og forbedre de samlede miljøpræstationer i forbindelse med overfladebehandling af luftfartøjer er det BAT at anvende teknik a) eller begge de teknikker, der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Indeslutning | Komponenter overfladebehandles i indesluttede sprøjtekabiner (se BAT 14 b). | Kan anvendes generelt. |
| b. | Direkte tryk | Brug af trykanordning til at trykke komplekse layout direkte på luftfartøjsdele. | Anvendelsen kan være begrænset af tekniske hensyn (f.eks. adgang for påføringsapparat og tilpassede farver). |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Indeslutning

Komponenter overfladebehandles i indesluttede sprøjtekabiner (se BAT 14 b).

Kan anvendes generelt.

b.

Direkte tryk

Brug af trykanordning til at trykke komplekse layout direkte på luftfartøjsdele.

Anvendelsen kan være begrænset af tekniske hensyn (f.eks. adgang for påføringsapparat og tilpassede farver).

Tabel 13

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af luftfartøjer

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | kg VOC pr. kg tørstofinput | 0,2-0,58 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

kg VOC pr. kg tørstofinput

0,2-0,58

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

1.6.   BAT-konklusioner vedrørende coil coating

De emissionsniveauer for coil coating, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 14

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra coil coating

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-3 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 15

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra coil coating

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1-20  (42)
   (43) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1-20  (42)
   (43)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.7.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af klæbebånd

De emissionsniveauer for fremstilling af klæbebånd, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 16

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra fremstillingen af klæbebånd

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-3  (44) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-3  (44)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 17

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra fremstilling af klæbebånd

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 2-20  (45)
   (46) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

2-20  (45)
   (46)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.8.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

De emissionsniveauer for overfladebehandling af tekstiler, folie og papir, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 18

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-5 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-5

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 19

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5-20  (47)
   (48) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

5-20  (47)
   (48)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.9.   BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af beviklingstråd

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for fremstilling af beviklingstråd og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 27.   For at reducere de totale VOC-emissioner og energiforbruget er det BAT at anvende teknik a) og en kombination af teknik b)-d) anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Procesintegreret VOC-oxidation | Den blanding af luft/opløsningsmiddel, der fremkommer ved fordampning af opløsningsmidler i løbet af de gentagne lakhærdningsprocesser, behandles i et katalytisk oxidationsanlæg (se BAT 15 g), der er indbygget i hærde-/tørreovnen. Spildvarmen fra det katalytiske oxidationsanlæg bruges til at opvarme den cirkulerende luftstrøm og/eller procesvarme til andre formål i anlægget. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Smøremidler uden opløsningsmidler | Smøremidler uden opløsningsmidler anvendes på følgende måde:






  — | tråden trækkes gennem filt vædet med smøremiddel, eller |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Procesintegreret VOC-oxidation

Den blanding af luft/opløsningsmiddel, der fremkommer ved fordampning af opløsningsmidler i løbet af de gentagne lakhærdningsprocesser, behandles i et katalytisk oxidationsanlæg (se BAT 15 g), der er indbygget i hærde-/tørreovnen. Spildvarmen fra det katalytiske oxidationsanlæg bruges til at opvarme den cirkulerende luftstrøm og/eller procesvarme til andre formål i anlægget.

Kan anvendes generelt.

b.

Smøremidler uden opløsningsmidler

Smøremidler uden opløsningsmidler anvendes på følgende måde:

—

tråden trækkes gennem filt vædet med smøremiddel, eller

| — | et filament vædet med smøremiddel rulles sammen med tråden, og paraffinvoksen smelter på grund af restvarmen fra tråden og friktionsvarmen. |
| --- | --- |

—

et filament vædet med smøremiddel rulles sammen med tråden, og paraffinvoksen smelter på grund af restvarmen fra tråden og friktionsvarmen.

Anvendelsen kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer, f.eks. diameter.

c.

Selvsmørende overfladebehandlingsmidler

Smøring med smøremidler, der indeholder opløsningsmidler, undgås, hvis der anvendes et overfladebehandlingssystem, som også indeholder et smøremiddel (specialvoks).

Anvendelsen kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

d.

Emaljeret belægning med et højt tørstofindhold

Brug af emaljeret belægning med et tørstofindhold på op til 45 %. I tilfælde af fine tråde (med en diameter på højst 0,1 mm) kan tørstofindholdet være op til 30 %.

Tabel 20

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra fremstilling af beviklingstråd

| Parameter | Produkttype | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Overfladebehandling af beviklingstråd med en gennemsnitsdiameter på over 0,1 mm | g VOC pr. kg overfladebehandlet tråd | 1-3,3 |

Parameter

Produkttype

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Overfladebehandling af beviklingstråd med en gennemsnitsdiameter på over 0,1 mm

g VOC pr. kg overfladebehandlet tråd

1-3,3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 21

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra fremstilling af beviklingstråd

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5-40 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

5-40

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.10.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling og påtryk af metalemballage

De emissionsniveauer for overfladebehandling og påtryk af metalemballage, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 22

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling og påtryk af metalemballage

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | g VOC pr. m2 overfladebehandlet/påtrykt område | < 1-3,5 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

g VOC pr. m2 overfladebehandlet/påtrykt område

< 1-3,5

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'et i tabel 22 kan BAT-AEL'erne i både tabel 23 og tabel 24 anvendes.

Tabel 23

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling og påtryk af metalemballage

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-12 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-12

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 24:

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling og påtryk af metalemballage

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1-20  (49) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1-20  (49)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.11.   BAT-konklusioner vedrørende heatset web offset-tryk

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for heatset web offset-tryk og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 28.   For at reducere de totale VOC-emissioner er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| Materiale- og trykteknikker |
| a. | Brug af additiver med lavt IPA-indhold eller IPA-frie additiver i befugtningsopløsninger | Reduktion eller undgåelse af isopropanol (IPA) som afspændingsmiddel i befugtningsopløsninger ved substituering med blandinger af andre organiske forbindelser, som ikke er flygtige eller har en lav flygtighed. | Anvendelsen kan være begrænset på grund af tekniske krav og produktets kvalitetskrav eller specifikationer. |
| b. | Vandfri offset | Ændring af tryk- og prætrykprocesserne for at muliggøre anvendelse af særligt belagte offsetplader, som eliminerer behovet for befugtning. | Kan muligvis ikke anvendes til tryk på lange baner som følge af behovet for hyppigere pladeskift. |
| Renseteknikker |
| c. | Brug af VOC-frie opløsningsmidler eller opløsningsmidler med lav flygtighed til automatisk rensning af trykdug | Brug af organiske forbindelser, som ikke er flygtige eller har en lav flygtighed, som rensemidler til automatisk rensning af trykdug. | Kan anvendes generelt. |
| Teknikker til afgasbehandling |
| d. | Web offset-tørreapparat integreret med afgasbehandling | Et web offset-tørreapparat med en integreret afgasbehandlingsenhed, hvor indsuget luft fra tørreapparatet integreres med en del af afgasserne fra det termiske afgasbehandlingssystem. | Kan anvendes i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. |
| e. | Udsugning og behandling af luft fra trykkeriet | Føring af udsuget luft fra trykkeriet til tørreapparatet. Som følge heraf fjernes en del af de opløsningsmidler, der er fordampet i trykkeriet, ved den termiske behandling (se BAT 15) efter tørreapparatet. | Kan anvendes generelt. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

Materiale- og trykteknikker

a.

Brug af additiver med lavt IPA-indhold eller IPA-frie additiver i befugtningsopløsninger

Reduktion eller undgåelse af isopropanol (IPA) som afspændingsmiddel i befugtningsopløsninger ved substituering med blandinger af andre organiske forbindelser, som ikke er flygtige eller har en lav flygtighed.

Anvendelsen kan være begrænset på grund af tekniske krav og produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

b.

Vandfri offset

Ændring af tryk- og prætrykprocesserne for at muliggøre anvendelse af særligt belagte offsetplader, som eliminerer behovet for befugtning.

Kan muligvis ikke anvendes til tryk på lange baner som følge af behovet for hyppigere pladeskift.

Renseteknikker

c.

Brug af VOC-frie opløsningsmidler eller opløsningsmidler med lav flygtighed til automatisk rensning af trykdug

Brug af organiske forbindelser, som ikke er flygtige eller har en lav flygtighed, som rensemidler til automatisk rensning af trykdug.

Kan anvendes generelt.

Teknikker til afgasbehandling

d.

Web offset-tørreapparat integreret med afgasbehandling

Et web offset-tørreapparat med en integreret afgasbehandlingsenhed, hvor indsuget luft fra tørreapparatet integreres med en del af afgasserne fra det termiske afgasbehandlingssystem.

Kan anvendes i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg.

e.

Udsugning og behandling af luft fra trykkeriet

Føring af udsuget luft fra trykkeriet til tørreapparatet. Som følge heraf fjernes en del af de opløsningsmidler, der er fordampet i trykkeriet, ved den termiske behandling (se BAT 15) efter tørreapparatet.

Kan anvendes generelt.

Tabel 25

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra heatset web offset-tryk

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | kg VOC pr. kg trykfarveinput | < 0,01-0,04  (50) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

kg VOC pr. kg trykfarveinput

< 0,01-0,04  (50)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'erne i tabel 25 kan BAT-AEL'erne i både tabel 26 og tabel 27 anvendes.

Tabel 26

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra heatset web offset-tryk

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-10  (51) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-10  (51)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 27

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra heatset web offset-tryk

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1-15 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1-15

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.12.   BAT-konklusioner vedrørende flexografi og rotogravure af andet end publikationer

De emissionsniveauer for flexografi og rotogravure af andet end publikationer, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 28

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra flexografi og rotogravure af andet end publikationer

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | kg VOC pr. kg tørstofinput | < 0,1-0,3 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

kg VOC pr. kg tørstofinput

< 0,1-0,3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'et i tabel 28 kan BAT-AEL'erne i både tabel 29 og tabel 30 anvendes.

Tabel 29

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra flexografi og rotogravure af andet end publikationer

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 1-12 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 1-12

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 30

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra flexografi og rotogravure af andet end publikationer

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1-20  (52)
   (53) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

1-20  (52)
   (53)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.13.   BAT-konklusioner vedrørende rotogravure af publikationer

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for rotogravure af publikationer og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 29.   For at reducere VOC-emissioner fra rotogravure af publikationer er det BAT at anvende et toluengenvindingssystem baseret på adsorption og en af eller begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Brug af trykfarver med retention | Trykfarver med retention forsinker dannelsen af den tørrede filmoverflade, hvilket bevirker, at toluen fordamper over en længere periode, således at mere toluen kan frigives i tørreapparatet og genvindes med toluengenvindingssystemet. |
| b. | Automatiske rensningssystemer tilsluttet toluengenvindingssystemet | Automatisk cylinderrensning med luftudsugning til toluengenvindingssystemet. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Brug af trykfarver med retention

Trykfarver med retention forsinker dannelsen af den tørrede filmoverflade, hvilket bevirker, at toluen fordamper over en længere periode, således at mere toluen kan frigives i tørreapparatet og genvindes med toluengenvindingssystemet.

b.

Automatiske rensningssystemer tilsluttet toluengenvindingssystemet

Automatisk cylinderrensning med luftudsugning til toluengenvindingssystemet.

Tabel 31

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra rotogravure af publikationer

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 2,5 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 2,5

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 32

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra rotogravure af publikationer

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 10-20 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

10-20

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.14.   BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af træoverflader

De emissionsniveauer for overfladebehandling af træoverflader, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 33

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af træoverflader

| Parameter | Overfladebehandlede emner | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- | --- |
| Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Flade emner | kg VOC pr. kg tørstofinput | < 0,1 |
| Andet end flade emner | < 0,25 |

Parameter

Overfladebehandlede emner

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Flade emner

kg VOC pr. kg tørstofinput

< 0,1

Andet end flade emner

< 0,25

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'erne i tabel 33 kan BAT-AEL'erne i både tabel 34 og tabel 35 anvendes.

Tabel 34

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling af træoverflader

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (årsgennemsnit) |
| --- | --- | --- |
| Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler | Procentdel (%) af input af opløsningsmidler | < 10 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(årsgennemsnit)

Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler

Procentdel (%) af input af opløsningsmidler

< 10

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 35

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling af træoverflader

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5-20 (54) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

5-20 (54)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

2.   BAT-konklusioner vedrørende beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier

2.1   Miljøledelsessystemer

BAT 30.   For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udarbejde og indføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle elementerne i)-xx) i BAT 1 samt følgende specifikke elementer:

| i. | Holde sig ajour med udviklingen inden for biocidholdige produkter og den tilknyttede lovgivning (f.eks. godkendelse af produkter i henhold til biocidforordningen) med henblik på at anvende de mest miljøvenlige processer. |
| --- | --- |

i.

Holde sig ajour med udviklingen inden for biocidholdige produkter og den tilknyttede lovgivning (f.eks. godkendelse af produkter i henhold til biocidforordningen) med henblik på at anvende de mest miljøvenlige processer.

| ii. | Medtagelse af en massebalance for opløsningsmidler for opløsningsmiddelbaseret behandling og creosotbehandling (se BAT 33 c). |
| --- | --- |

ii.

Medtagelse af en massebalance for opløsningsmidler for opløsningsmiddelbaseret behandling og creosotbehandling (se BAT 33 c).

| iii. | Identifikation og angivelse af alt miljøkritisk proces- og rensningsudstyr (hvis svigt kan have en indvirkning på miljøet) (se BAT 46 c). Listen over kritisk udstyr ajourføres. |
| --- | --- |

iii.

Identifikation og angivelse af alt miljøkritisk proces- og rensningsudstyr (hvis svigt kan have en indvirkning på miljøet) (se BAT 46 c). Listen over kritisk udstyr ajourføres.

| iv. | Medtagelse af planer for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild, herunder retningslinjer for affaldshåndtering for at håndtere affald fra bekæmpelse af spild (se BAT 46). |
| --- | --- |

iv.

Medtagelse af planer for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild, herunder retningslinjer for affaldshåndtering for at håndtere affald fra bekæmpelse af spild (se BAT 46).

| v. | Registrering af utilsigtet udslip og spild samt forbedringsplaner (modforanstaltninger). |
| --- | --- |

v.

Registrering af utilsigtet udslip og spild samt forbedringsplaner (modforanstaltninger).

Bemærk:

Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT.

Anvendelse:

Miljøledelsessystemets detaljeringsniveau og grad af formalisering vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have.

2.2.   Substituering af skadelige/farlige stoffer

BAT 31.   For at forebygge eller reducere emissioner af PAH og/eller opløsningsmidler er det BAT at anvende vandbaserede beskyttelsesmidler.

Beskrivelse:

Opløsningsmiddelbaserede konserveringsmidler eller creosot erstattes af vandbaserede konserveringsmidler. Vand fungerer som bærestof for biocider.

Anvendelse:

Anvendelsen kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

BAT 32.   For at reducere miljørisikoen i forbindelse med anvendelsen af behandlingskemikalier er det BAT at substituere aktuelt anvendte behandlingskemikalier med mindre farlige stoffer baseret på en regelmæssig (f.eks. én gang om året) kontrol med henblik på at identificere nye sikrere alternativer, som eventuelt bliver tilgængelige.

Anvendelse:

Substituering kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

2.3.   Ressourceeffektivitet

BAT 33.   For at øge ressourceeffektiviteten og reducere miljøpåvirkningen og -risikoen i forbindelse med brugen af behandlingskemikalier er det BAT at reducere forbruget heraf ved at bruge alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Brug af et effektivt system til påføring af beskyttelsesmidler | Påføringssystemer, hvor træet nedsænkes i den konserverende opløsning, er mere effektive end eksempelvis sprøjtning. Anvendelseseffektiviteten af vakuumprocesser (lukket system) er næsten 100 %. Ved valg af påføringssystem skal der tages hensyn til anvendelsesklassen og den krævede penetrationsgrad. | Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. |
| b. | Kontrol og optimering af forbruget af behandlingskemikalier til den specifikke slutanvendelse | Kontrol og optimering af forbruget af behandlingskemikalier ved at:






  a) | veje træet/træprodukterne før og efter imprægnering eller |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Brug af et effektivt system til påføring af beskyttelsesmidler

Påføringssystemer, hvor træet nedsænkes i den konserverende opløsning, er mere effektive end eksempelvis sprøjtning. Anvendelseseffektiviteten af vakuumprocesser (lukket system) er næsten 100 %. Ved valg af påføringssystem skal der tages hensyn til anvendelsesklassen og den krævede penetrationsgrad.

Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg.

b.

Kontrol og optimering af forbruget af behandlingskemikalier til den specifikke slutanvendelse

Kontrol og optimering af forbruget af behandlingskemikalier ved at:

a)

veje træet/træprodukterne før og efter imprægnering eller

| b) | bestemme mængden af konserverende opløsning under og efter imprægneringen. |
| --- | --- |

b)

bestemme mængden af konserverende opløsning under og efter imprægneringen.

Forbruget af behandlingskemikalier skal være i overensstemmelse med leverandørernes anbefalinger og må ikke føre til overskridelse af retentionskravene (f.eks. anført i produktstandarder).

Kan anvendes generelt.

c.

Massebalance for opløsningsmidler

Indsamling af oplysninger om et anlægs input og output af organiske opløsningsmidler som defineret i del 7, punkt 2, i bilag VII til direktiv 2010/75/EU mindst én gang om året.

Er kun anvendelig i anlæg, der anvender opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier eller creosot.

d.

Måling og justering af vandindhold i træ inden behandling

Vandindhold i træ måles inden behandlingen (f.eks. ved at måle den elektriske modstand eller ved vejning) og justeres om nødvendigt (f.eks. ved yderligere lagring af træet) med henblik på at optimere imprægneringsprocessen og sikre den krævede produktkvalitet.

Er kun anvendelig, hvis der er behov for træ med et specifikt vandindhold.

2.4.   Levering, opbevaring og håndtering af behandlingskemikalier

BAT 34.   For at reducere emissionerne fra levering, opbevaring og håndtering af behandlingskemikalier er det BAT at anvende teknik a) eller b) og alle teknikker c)-f), der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Tilbageventilering | Kaldes også dampbalancering. Dampe fra opløsningsmidler eller creosot, som fortrænges fra modtagertanken under påfyldning, opsamles og føres tilbage til den tank eller lastvogn, hvorfra væsken er leveret. |
| b. | Opsamling af fortrængt luft | Dampe fra opløsningsmidler eller creosot, som fortrænges fra modtagertanken under påfyldning, opsamles og føres til en behandlingsenhed, f.eks. et aktivt kulfilter eller en termisk oxidationsenhed. |
| c. | Teknikker til reduktion af fordampningstab som følge af opvarmning af opbevarede kemikalier | Når eksponering for sollys kan føre til fordampning af opløsningsmidler og creosot, der er oplagret i lagertanke over jorden, skal tankene være under tag eller malet med lyse malinger for at reducere opvarmningen af oplagrede opløsningsmidler og creosot. |
| d. | Sikring af tilslutninger | Tilslutninger til lagertanke, der er placeret i det afgrænsede/inddæmmede område, skal være sikrede og lukkede, når de ikke anvendes. |
| e. | Teknikker til at forhindre overløb under pumpning | Herunder sikres det bl.a., at:






  — | der føres tilsyn med pumpningen |

Teknik

Beskrivelse

a.

Tilbageventilering

Kaldes også dampbalancering. Dampe fra opløsningsmidler eller creosot, som fortrænges fra modtagertanken under påfyldning, opsamles og føres tilbage til den tank eller lastvogn, hvorfra væsken er leveret.

b.

Opsamling af fortrængt luft

Dampe fra opløsningsmidler eller creosot, som fortrænges fra modtagertanken under påfyldning, opsamles og føres til en behandlingsenhed, f.eks. et aktivt kulfilter eller en termisk oxidationsenhed.

c.

Teknikker til reduktion af fordampningstab som følge af opvarmning af opbevarede kemikalier

Når eksponering for sollys kan føre til fordampning af opløsningsmidler og creosot, der er oplagret i lagertanke over jorden, skal tankene være under tag eller malet med lyse malinger for at reducere opvarmningen af oplagrede opløsningsmidler og creosot.

d.

Sikring af tilslutninger

Tilslutninger til lagertanke, der er placeret i det afgrænsede/inddæmmede område, skal være sikrede og lukkede, når de ikke anvendes.

e.

Teknikker til at forhindre overløb under pumpning

Herunder sikres det bl.a., at:

—

der føres tilsyn med pumpningen

| — | bulktanke til større mængder er forsynet med akustiske og/eller optiske overløbsalarmer, om nødvendigt med stopanordninger. |
| --- | --- |

—

bulktanke til større mængder er forsynet med akustiske og/eller optiske overløbsalarmer, om nødvendigt med stopanordninger.

f.

Lukkede beholdere

Brug af lukkede beholdere til behandlingskemikalier.

2.5.   Præparering/konditionering af træ

BAT 35.   For at reducere forbruget af behandlingskemikalier og energiforbruget og for at reducere emissioner af behandlingskemikalier er det BAT at optimere mængden af træ i reaktoren og at undgå akkumulering af behandlingskemikalier ved at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Adskillelse af træ i pakker med afstandsstykker | Afstandsstykker anbringes med jævne mellemrum i pakkerne, så behandlingskemikalier lettere kan strømme gennem pakkerne, og så pakkerne lettere kan tørres efter behandling. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Hældning af træpakker i traditionelle horisontale reaktorer | Træpakker hældes i reaktoren, så behandlingskemikalier lettere kan strømme gennem pakkerne, og så pakkerne lettere kan tørres efter behandling. | Kan anvendes generelt. |
| c. | Brug af trykbehandlingsreaktorer, der kan skråstilles | Hele reaktoren hældes efter behandling, så overskydende behandlingskemikalier nemt tømmes ud og kan opsamles fra bunden af reaktoren. | Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. |
| d. | Optimeret placering af formede trædele | Formede trædele anbringes, så akkumulering af behandlingskemikalier undgås. | Kan anvendes generelt. |
| e. | Fastgørelse af træpakker | Træpakkerne fastgøres i reaktoren for at begrænse trædelenes bevægelse, som ellers kunne ændre pakkens struktur og mindske imprægneringens effektivitet. | Kan anvendes generelt. |
| f. | Maksimering af træbelastning | Træbelastningen i reaktoren maksimeres for at sikre det bedste forhold mellem det træ, der skal behandles, og behandlingskemikalierne. | Kan anvendes generelt. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Adskillelse af træ i pakker med afstandsstykker

Afstandsstykker anbringes med jævne mellemrum i pakkerne, så behandlingskemikalier lettere kan strømme gennem pakkerne, og så pakkerne lettere kan tørres efter behandling.

Kan anvendes generelt.

b.

Hældning af træpakker i traditionelle horisontale reaktorer

Træpakker hældes i reaktoren, så behandlingskemikalier lettere kan strømme gennem pakkerne, og så pakkerne lettere kan tørres efter behandling.

Kan anvendes generelt.

c.

Brug af trykbehandlingsreaktorer, der kan skråstilles

Hele reaktoren hældes efter behandling, så overskydende behandlingskemikalier nemt tømmes ud og kan opsamles fra bunden af reaktoren.

Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg.

d.

Optimeret placering af formede trædele

Formede trædele anbringes, så akkumulering af behandlingskemikalier undgås.

Kan anvendes generelt.

e.

Fastgørelse af træpakker

Træpakkerne fastgøres i reaktoren for at begrænse trædelenes bevægelse, som ellers kunne ændre pakkens struktur og mindske imprægneringens effektivitet.

Kan anvendes generelt.

f.

Maksimering af træbelastning

Træbelastningen i reaktoren maksimeres for at sikre det bedste forhold mellem det træ, der skal behandles, og behandlingskemikalierne.

Kan anvendes generelt.

2.6.   Påføring af beskyttelsesmiddel

BAT 36.   For at forhindre utilsigtet lækage og emissioner af behandlingskemikalier fra processer, der ikke er under tryk, er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker.

| Teknik |
| --- |
| a. | Dobbeltvæggede reaktorer med automatiske lækagedetektionsanordninger |
| b. | Enkeltvæggede reaktorer med en tilstrækkeligt stor inddæmning, der er modstandsdygtig over for træbeskyttelsesmidler, fender og automatisk lækagedetektionsanordning |

Teknik

a.

Dobbeltvæggede reaktorer med automatiske lækagedetektionsanordninger

b.

Enkeltvæggede reaktorer med en tilstrækkeligt stor inddæmning, der er modstandsdygtig over for træbeskyttelsesmidler, fender og automatisk lækagedetektionsanordning

BAT 37.   For at reducere emissionerne af aerosoler fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af vandbaserede behandlingskemikalier er det BAT at indeslutte sprøjteprocesser, opsamle forbisprøjt og genbruge det i træbeskyttelsesopløsningen.

BAT 38.   For at forhindre eller reducere emissioner af behandlingskemikalier fra trykprocesser (autoklaver) er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Processtyring for at forhindre drift, medmindre døren til reaktoren er lukket og tætnet | Døren til reaktoren er lukket og tætnet, når reaktoren er fyldt, og inden behandlingen finder sted. Der forefindes processtyring, der forhindrer drift af reaktoren, medmindre døren er lukket og tætnet. |
| b. | Processtyring for at forhindre, at reaktoren kan åbnes, når den er under tryk og/eller fyldt med konserverende opløsning | Processtyring viser trykket, og hvorvidt der er væske i reaktoren. Dette forhindrer, at reaktoren kan åbnes, når den er under tryk og/eller fyldt. |
| c. | Sikringslås på reaktordør | Reaktorens dør er forsynet med en sikringslås for at forhindre væskeudslip, hvis reaktordøren skal åbnes i en nødsituation (f.eks. dørplomben brydes). Sikringslåsen tillader, at døren åbnes delvist for at udløse trykket, mens væsken tilbageholdes. |
| d. | Brug og vedligeholdelse af sikkerhedsventiler | Reaktorer er udstyret med sikkerhedsventiler for at beskytte dem mod for højt tryk.
  Udledninger fra ventiler føres til en beholder med tilstrækkelig kapacitet.
  Sikkerhedsventiler kontrolleres regelmæssigt (f.eks. hver sjette måned) for tegn på korrosion, kontaminering eller forkert montering og renses og/eller repareres efter behov. |
| e. | Kontrol af emissioner til luft fra vakuumpumpens udstødning | Luft fra trykreaktorer (dvs. vakuumpumpens udløb) renses (f.eks. i en dampvæskeudskiller). |
| f. | Reduktion af emissioner til luften ved åbning af reaktoren | Der skal gå tilstrækkelig tid til afdrypning og kondensation mellem fjernelse af trykket og åbning af reaktoren. |
| g. | Anvendelse af et sidste vakuum for at fjerne overskydende behandlingskemikalier fra overfladen af det behandlede træ | For at undgå drypning anvendes der et sidste vakuum i reaktoren, inden den åbnes, for at fjerne overskydende behandlingskemikalier fra overfladen af det behandlede træ.
  Der er ikke nødvendigt at anvende et sidste vakuum, hvis overskydende behandlingskemikalier fjernes fra overfladen af behandlet træ ved anvendelse af et passende startvakuum (f.eks. under 50 mbar). |

Teknik

Beskrivelse

a.

Processtyring for at forhindre drift, medmindre døren til reaktoren er lukket og tætnet

Døren til reaktoren er lukket og tætnet, når reaktoren er fyldt, og inden behandlingen finder sted. Der forefindes processtyring, der forhindrer drift af reaktoren, medmindre døren er lukket og tætnet.

b.

Processtyring for at forhindre, at reaktoren kan åbnes, når den er under tryk og/eller fyldt med konserverende opløsning

Processtyring viser trykket, og hvorvidt der er væske i reaktoren. Dette forhindrer, at reaktoren kan åbnes, når den er under tryk og/eller fyldt.

c.

Sikringslås på reaktordør

Reaktorens dør er forsynet med en sikringslås for at forhindre væskeudslip, hvis reaktordøren skal åbnes i en nødsituation (f.eks. dørplomben brydes). Sikringslåsen tillader, at døren åbnes delvist for at udløse trykket, mens væsken tilbageholdes.

d.

Brug og vedligeholdelse af sikkerhedsventiler

Reaktorer er udstyret med sikkerhedsventiler for at beskytte dem mod for højt tryk.

Udledninger fra ventiler føres til en beholder med tilstrækkelig kapacitet.

Sikkerhedsventiler kontrolleres regelmæssigt (f.eks. hver sjette måned) for tegn på korrosion, kontaminering eller forkert montering og renses og/eller repareres efter behov.

e.

Kontrol af emissioner til luft fra vakuumpumpens udstødning

Luft fra trykreaktorer (dvs. vakuumpumpens udløb) renses (f.eks. i en dampvæskeudskiller).

f.

Reduktion af emissioner til luften ved åbning af reaktoren

Der skal gå tilstrækkelig tid til afdrypning og kondensation mellem fjernelse af trykket og åbning af reaktoren.

g.

Anvendelse af et sidste vakuum for at fjerne overskydende behandlingskemikalier fra overfladen af det behandlede træ

For at undgå drypning anvendes der et sidste vakuum i reaktoren, inden den åbnes, for at fjerne overskydende behandlingskemikalier fra overfladen af det behandlede træ.

Der er ikke nødvendigt at anvende et sidste vakuum, hvis overskydende behandlingskemikalier fjernes fra overfladen af behandlet træ ved anvendelse af et passende startvakuum (f.eks. under 50 mbar).

BAT 39.   For at reducere energiforbruget i trykprocesser (autoklaver) er det BAT at anvende variabel pumpestyring.

Beskrivelse:

Når det krævede driftstryk er nået, skifter behandlingssystemet til en pumpe med nedsat effekt og energiforbrug.

Anvendelse:

Anvendelsen kan være begrænset i forbindelse med oscillerende trykprocesser.

2.7.   Konditionering efter behandling og midlertidig oplagring

BAT 40.   For at forebygge eller reducere kontaminering af jord eller grundvand fra midlertidig opbevaring af nybehandlet træ er det BAT at lade en tilstrækkelig afdrypningstid gå efter behandlingen og først fjerne det behandlede træ fra det inddæmmede/afgrænsede område, når det vurderes at være tørt.

Beskrivelse:

For at overskydende behandlingskemikalier kan dryppe tilbage i reaktoren opbevares det behandlede træ eller de behandlede træpakker i det inddæmmede/afgrænsede område (f.eks. over reaktoren eller over en drypbakke) i tilstrækkelig lang tid efter behandlingen og inden overførsel til tørreområdet. Inden det behandlede træ eller de behandlede træpakker forlader tørreområdet, løftes det behandlede træ eller de behandlede træpakker f.eks. mekanisk og hænger i mindst fem minutter i luften. Hvis der ikke drypper behandlingsopløsning af, vurderes træet at være tørt.

2.8.   Affaldshåndtering

BAT 41.   For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, navnlig farligt affald, er det BAT at anvende teknikkerne a) og b) og teknikkerne c) og/eller d), der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Fjernelse af rester inden behandling | Rester (f.eks. savsmuld og træspåner) fjernes fra træets/træprodukternes overflade inden behandling. |
| b. | Genvinding og genbrug af voks og olie | Hvis der bruges voks eller olie til imprægnering, genvindes og genbruges overskydende voks eller olie fra imprægneringsprocessen. |
| c. | Bulklevering af behandlingskemikalier | Levering af behandlingskemikalier i tanke for at reducere mængden af emballage. |
| d. | Brug af genanvendelige beholdere | Genbrugsbeholdere, der er anvendt til behandlingskemikalier (f.eks. IBC'er), returneres til leverandøren med henblik på genbrug. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Fjernelse af rester inden behandling

Rester (f.eks. savsmuld og træspåner) fjernes fra træets/træprodukternes overflade inden behandling.

b.

Genvinding og genbrug af voks og olie

Hvis der bruges voks eller olie til imprægnering, genvindes og genbruges overskydende voks eller olie fra imprægneringsprocessen.

c.

Bulklevering af behandlingskemikalier

Levering af behandlingskemikalier i tanke for at reducere mængden af emballage.

d.

Brug af genanvendelige beholdere

Genbrugsbeholdere, der er anvendt til behandlingskemikalier (f.eks. IBC'er), returneres til leverandøren med henblik på genbrug.

BAT 42.   For at reducere miljørisikoen i forbindelse med affaldshåndtering er det BAT at oplagre affald i egnede beholdere eller på forseglede overflader og at opbevare farligt affald særskilt i et særligt vejrbeskyttet og inddæmmet/afgrænset område.

2.9.   Overvågning

2.9.1.   Emissioner til vand

BAT 43.   BAT er at overvåge forurenende stoffer i spildevand og potentielt kontamineret overfladeafstrømningsvand inden hver batchudledning i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/parameter | Standard(er) |
| --- | --- |
| Biocider  (55) | EN-standarder kan være tilgængelige afhængigt af de biocidholdige produkters sammensætning |
| Cu  (56) | Der foreligger flere EN-standarder
  (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586) |
| Opløsningsmidler  (57) | Der foreligger EN-standarder for nogle opløsningsmidler
  (f.eks. EN ISO 15680) |
| PAH'er  (58) | EN ISO 17993 |
| Benzo[a]pyren  (58) | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377-2 |

Stof/parameter

Standard(er)

Biocider  (55)

EN-standarder kan være tilgængelige afhængigt af de biocidholdige produkters sammensætning

Cu  (56)

Der foreligger flere EN-standarder

(f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586)

Opløsningsmidler  (57)

Der foreligger EN-standarder for nogle opløsningsmidler

(f.eks. EN ISO 15680)

PAH'er  (58)

EN ISO 17993

Benzo[a]pyren  (58)

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377-2

2.9.2.   Grundvandets kvalitet

BAT 44.   Det er BAT at overvåge forurenende stoffer i grundvand mindst hver sjette måned og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

Overvågningshyppigheden kan nedsættes til én gang hvert andet år på grundlag af en risikovurdering, eller hvis det dokumenteres, at niveauerne af forurenende stoffer er tilstrækkeligt stabile (f.eks. efter en periode på fire år).

| Stof/parameter  (59) | Standard(er) |
| --- | --- |
| Biocider  (60) | EN-standarder kan være tilgængelige afhængigt af de biocidholdige produkters sammensætning |
| As | Der foreligger flere EN-standarder
  (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586) |
| Cu |
| Cr |
| Opløsningsmidler  (61) | Der foreligger EN-standarder for nogle opløsningsmidler
  (f.eks. EN ISO 15680) |
| PAH | EN ISO 17993 |
| Benzo[a]pyren | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377-2 |

Stof/parameter  (59)

Standard(er)

Biocider  (60)

EN-standarder kan være tilgængelige afhængigt af de biocidholdige produkters sammensætning

As

Der foreligger flere EN-standarder

(f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586)

Cu

Cr

Opløsningsmidler  (61)

Der foreligger EN-standarder for nogle opløsningsmidler

(f.eks. EN ISO 15680)

PAH

EN ISO 17993

Benzo[a]pyren

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377-2

2.9.3.   Emissioner i spildgasser

BAT 45.   Det er BAT at overvåge emissioner i spildgasser mindst én gang om året og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Parameter | Proces | Standard(er) | Overvågning forbundet med |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC  (62) | Beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier | EN 12619 | BAT 49 og BAT 51 |
| PAH'er  (62)
   (63) | Beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot | EN-standard foreligger ikke | BAT 51 |
| NOX
   (64) | Beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier | EN 14792 | BAT 52 |
| CO  (64) | EN 15058 |

Parameter

Proces

Standard(er)

Overvågning forbundet med

TVOC  (62)

Beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier

EN 12619

BAT 49 og BAT 51

PAH'er  (62)
   (63)

Beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot

EN-standard foreligger ikke

BAT 51

NOX
   (64)

Beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier

EN 14792

BAT 52

CO  (64)

EN 15058

2.10.   Emissioner til jord og grundvand

BAT 46.   For at forhindre eller reducere emissioner til jord og grundvand er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Indeslutning eller afgrænsning af anlæg og udstyr | De dele af anlægget, hvor behandlingskemikalier opbevares eller håndteres, dvs. kemikalielager og område til behandling, konditionering efter behandling og midlertidig oplagring (herunder reaktorer, driftstanke, aflæsningsanlæg, afdrypnings- og tørreområde, kølezone osv.), rør og kanaler til behandlingskemikalier og creosot(re)konditioneringsfaciliteter, er inddæmmet eller afgrænset. Indeslutninger og afgrænsninger har uigennemtrængelige overflader, er modstandsdygtige over for behandlingskemikalier og har tilstrækkelig kapacitet til at opfange og holde de mængder, der håndteres eller opbevares i anlægget/udstyret.
  Drypbakker (fremstillet af materiale, der er modstandsdygtigt over for behandlingskemikalierne) kan også anvendes som lokale indeslutninger til opsamling og genvinding af dryp og spild af behandlingskemikalier fra kritisk udstyr eller kritiske processer (dvs. ventiler, indløb/udløb på opbevaringstanke, reaktorer, driftstanke, aflæsningszoner, håndtering af nybehandlet træ samt køle- og tørrezone).
  Væskerne i indeslutninger/afgrænsninger og drypbakker opsamles for at genvinde behandlingskemikalierne til genbrug i behandlingskemikaliesystemet. Slam, der genereres i indsamlingssystemet, bortskaffes som farligt affald. |
| b. | Uigennemtrængelige gulve | Gulvene i områder, der ikke er inddæmmede eller afgrænsede, og hvor dryp, spild, utilsigtede udslip eller udvaskning af behandlingskemikalier kan forekomme, er uigennemtrængelige for de pågældende stoffer (f.eks. opbevaring af behandlet træ på uigennemtrængelige gulve, hvis dette kræves i BPR-godkendelsen for det træbeskyttelsesmiddel, der anvendes til behandlingen). Væskerne på gulvene opsamles for at genvinde behandlingskemikalierne til genbrug i behandlingskemikaliesystemet. Slam, der genereres i indsamlingssystemet, bortskaffes som farligt affald. |
| c. | Advarselssystemer for udstyr, der er identificeret som "kritisk" | »Kritisk« udstyr (se BAT 30) er forsynet med advarselssystemer, som angiver funktionsfejl. |
| d. | Forebyggelse, detektion og registrering af lækager fra underjordiske opbevarings- og kanalanlæg for farlige stoffer | Anvendelsen af underjordiske komponenter er minimeret. Når der anvendes underjordiske komponenter til opbevaring af skadelige/farlige stoffer, er der etableret sekundær indeslutning (f.eks. dobbeltvæggede beholdere). Underjordiske komponenter er udstyret med lækagedetektionsanordninger.
  Der foretages risikobaseret og regelmæssig overvågning af underjordiske opbevarings- og kanalanlæg for at identificere potentielle lækager. Om nødvendigt repareres utæt udstyr. Der føres en fortegnelse over hændelser, der kan forårsage forurening af jord og/eller grundvand. |
| e. | Regelmæssig inspektion og vedligeholdelse af anlæg og udstyr | Anlægget og udstyret inspiceres og serviceres regelmæssigt for at sikre, at det fungerer korrekt. Dette omfatter navnlig kontrol af, at ventiler, pumper, rør, tanke, trykbeholdere, drypbakker og indeslutninger/afgrænsninger er hele og uden lækager, og at advarselssystemerne fungerer korrekt. |
| f. | Teknikker til forebyggelse af krydskontaminering | Krydskontaminering (dvs. kontaminering af anlægsområder, som sædvanligvis ikke kommer i kontakt med behandlingskemikalier) forebygges ved anvendelse af passende teknikker såsom:






  — | udformning af drypbakker på en sådan måde, at gaffeltrucks ikke kommer i kontakt med potentielt kontaminerede overflader på drypbakkerne |

Teknik

Beskrivelse

a.

Indeslutning eller afgrænsning af anlæg og udstyr

De dele af anlægget, hvor behandlingskemikalier opbevares eller håndteres, dvs. kemikalielager og område til behandling, konditionering efter behandling og midlertidig oplagring (herunder reaktorer, driftstanke, aflæsningsanlæg, afdrypnings- og tørreområde, kølezone osv.), rør og kanaler til behandlingskemikalier og creosot(re)konditioneringsfaciliteter, er inddæmmet eller afgrænset. Indeslutninger og afgrænsninger har uigennemtrængelige overflader, er modstandsdygtige over for behandlingskemikalier og har tilstrækkelig kapacitet til at opfange og holde de mængder, der håndteres eller opbevares i anlægget/udstyret.

Drypbakker (fremstillet af materiale, der er modstandsdygtigt over for behandlingskemikalierne) kan også anvendes som lokale indeslutninger til opsamling og genvinding af dryp og spild af behandlingskemikalier fra kritisk udstyr eller kritiske processer (dvs. ventiler, indløb/udløb på opbevaringstanke, reaktorer, driftstanke, aflæsningszoner, håndtering af nybehandlet træ samt køle- og tørrezone).

Væskerne i indeslutninger/afgrænsninger og drypbakker opsamles for at genvinde behandlingskemikalierne til genbrug i behandlingskemikaliesystemet. Slam, der genereres i indsamlingssystemet, bortskaffes som farligt affald.

b.

Uigennemtrængelige gulve

Gulvene i områder, der ikke er inddæmmede eller afgrænsede, og hvor dryp, spild, utilsigtede udslip eller udvaskning af behandlingskemikalier kan forekomme, er uigennemtrængelige for de pågældende stoffer (f.eks. opbevaring af behandlet træ på uigennemtrængelige gulve, hvis dette kræves i BPR-godkendelsen for det træbeskyttelsesmiddel, der anvendes til behandlingen). Væskerne på gulvene opsamles for at genvinde behandlingskemikalierne til genbrug i behandlingskemikaliesystemet. Slam, der genereres i indsamlingssystemet, bortskaffes som farligt affald.

c.

Advarselssystemer for udstyr, der er identificeret som "kritisk"

»Kritisk« udstyr (se BAT 30) er forsynet med advarselssystemer, som angiver funktionsfejl.

d.

Forebyggelse, detektion og registrering af lækager fra underjordiske opbevarings- og kanalanlæg for farlige stoffer

Anvendelsen af underjordiske komponenter er minimeret. Når der anvendes underjordiske komponenter til opbevaring af skadelige/farlige stoffer, er der etableret sekundær indeslutning (f.eks. dobbeltvæggede beholdere). Underjordiske komponenter er udstyret med lækagedetektionsanordninger.

Der foretages risikobaseret og regelmæssig overvågning af underjordiske opbevarings- og kanalanlæg for at identificere potentielle lækager. Om nødvendigt repareres utæt udstyr. Der føres en fortegnelse over hændelser, der kan forårsage forurening af jord og/eller grundvand.

e.

Regelmæssig inspektion og vedligeholdelse af anlæg og udstyr

Anlægget og udstyret inspiceres og serviceres regelmæssigt for at sikre, at det fungerer korrekt. Dette omfatter navnlig kontrol af, at ventiler, pumper, rør, tanke, trykbeholdere, drypbakker og indeslutninger/afgrænsninger er hele og uden lækager, og at advarselssystemerne fungerer korrekt.

f.

Teknikker til forebyggelse af krydskontaminering

Krydskontaminering (dvs. kontaminering af anlægsområder, som sædvanligvis ikke kommer i kontakt med behandlingskemikalier) forebygges ved anvendelse af passende teknikker såsom:

—

udformning af drypbakker på en sådan måde, at gaffeltrucks ikke kommer i kontakt med potentielt kontaminerede overflader på drypbakkerne

| — | udformning af indføringsudstyr (bruges til at fjerne behandlet træ fra reaktoren) på en sådan måde, at overførsel af behandlingskemikalier ikke kan ske |
| --- | --- |

—

udformning af indføringsudstyr (bruges til at fjerne behandlet træ fra reaktoren) på en sådan måde, at overførsel af behandlingskemikalier ikke kan ske

| — | brug af kransystem til håndtering af behandlet træ |
| --- | --- |

—

brug af kransystem til håndtering af behandlet træ

| — | brug af særlige transportkøretøjer i potentielt kontaminerede områder |
| --- | --- |

—

brug af særlige transportkøretøjer i potentielt kontaminerede områder

| — | begrænset adgang til potentielt kontaminerede områder |
| --- | --- |

—

begrænset adgang til potentielt kontaminerede områder

| — | brug af grusstier. |
| --- | --- |

—

brug af grusstier.

2.11.   Emissioner til vand og spildevandshåndtering

BAT 47.   For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere emissioner til vand og reducere vandforbruget er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Teknikker til forebyggelse af kontaminering af regn- og overfladeafstrømningsvand | Regn- og overfladeafstrømningsvand holdes adskilt fra områder, hvor der opbevares eller håndteres behandlingskemikalier, fra områder, hvor nybehandlet træ opbevares, og fra kontamineret vand. Dette opnås ved som minimum at anvende følgende teknikker:






  — | afvandingskanaler og/eller en ydre inddæmningskant omkring anlægget |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Teknikker til forebyggelse af kontaminering af regn- og overfladeafstrømningsvand

Regn- og overfladeafstrømningsvand holdes adskilt fra områder, hvor der opbevares eller håndteres behandlingskemikalier, fra områder, hvor nybehandlet træ opbevares, og fra kontamineret vand. Dette opnås ved som minimum at anvende følgende teknikker:

—

afvandingskanaler og/eller en ydre inddæmningskant omkring anlægget

| — | tagdækning med tagrender på områder, hvor behandlingskemikalier opbevares eller håndteres (dvs. opbevaringsområde for behandlingskemikalier, områder, hvor der sker behandling, konditionering efter behandling og midlertidig oplagring, rør og kanaler til behandlingskemikalier og anlæg til (re)konditionering af creosot |
| --- | --- |

—

tagdækning med tagrender på områder, hvor behandlingskemikalier opbevares eller håndteres (dvs. opbevaringsområde for behandlingskemikalier, områder, hvor der sker behandling, konditionering efter behandling og midlertidig oplagring, rør og kanaler til behandlingskemikalier og anlæg til (re)konditionering af creosot

| — | vejrbeskyttelse (f.eks. tagdækning eller presenninger) af områder til opbevaring af behandlet træ, hvis dette kræves i BPR-godkendelsen for det træbeskyttelsesmiddel, der anvendes til behandlingen. |
| --- | --- |

—

vejrbeskyttelse (f.eks. tagdækning eller presenninger) af områder til opbevaring af behandlet træ, hvis dette kræves i BPR-godkendelsen for det træbeskyttelsesmiddel, der anvendes til behandlingen.

For eksisterende anlæg kan anvendelsen af afvandingskanaler og en ydre inddæmningskant være begrænset af anlæggets størrelse.

b.

Opsamling af potentielt kontamineret overfladeafstrømningsvand

Overfladeafstrømningsvand fra områder, som potentielt er kontamineret med behandlingskemikalier, opsamles særskilt. Opsamlet spildevand udledes først, når der er truffet passende foranstaltninger, f.eks. overvågning (se BAT 43), behandling (se BAT 47 e) eller genbrug (se BAT 47 c).

Kan anvendes generelt.

c.

Brug af potentielt kontamineret overfladeafstrømningsvand

Efter opsamling bruges potentielt kontamineret overfladeafstrømningsvand til præparering af vandbaserede konserveringsmidler til træ.

Er kun anvendelig i anlæg, der anvender vandbaserede behandlingskemikalier. Anvendelsen kan være begrænset af kvalitetskravene til dets tiltænkte formål.

d.

Genbrug af rengøringsvand

Vand, der er anvendt til at vaske udstyr og beholdere, genvindes og genbruges til præparering af vandbaserede konserveringsmidler til træ.

Er kun anvendelig i anlæg, der anvender vandbaserede behandlingskemikalier.

e.

Behandling af spildevand

Hvis der påvises eller kan forventes kontaminering i det opsamlede overfladeafstrømningsvand og/eller rengøringsvand, og hvis det ikke er muligt at anvende vandet, behandles spildevandet i et passende spildevandsrensningsanlæg (på eller uden for anlægget).

Kan anvendes generelt.

f.

Bortskaffelse som farligt affald

Hvis der påvises eller kan forventes kontaminering i det opsamlede overfladeafstrømningsvand og/eller rengøringsvand, og hvis det ikke er muligt at behandle eller anvende vandet, bortskaffes det som farligt affald.

Kan anvendes generelt.

BAT 48.   For at reducere emissionerne til vand fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot er det BAT at opsamle kondensater fra udløsning af trykket og anvendelsen af vakuum i reaktoren og fra (re)konditionering af creosot, anvende dem på stedet ved hjælp af et aktivt kul- eller sandfilter eller bortskaffe dem som farligt affald.

Beskrivelse:

Kondensatvolumenet opsamles, tillades at bundfælde og behandles i et aktivt kul- eller sandfilter. Det behandlede vand genbruges (lukket kredsløb) eller udledes til det offentlige kloaknet. Alternativt kan de opsamlede kondensater bortskaffes som farligt affald.

2.12.   Emissioner til luft

BAT 49.   For at reducere VOC-emissioner til luften fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier er det BAT at indeslutte emissionsudledende udstyr eller processer, udsuge afgasser og føre dem til et behandlingssystem (se teknikker i BAT 51).

BAT 50.   For at reducere emissioner af organiske forbindelser og lugt til luften fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot er det BAT at anvende imprægneringsolier med lav flygtighed, dvs. klasse C-creosot i stedet for klasse B.

Anvendelse:

Klasse C-creosot kan muligvis ikke anvendes i koldt klima.

BAT 51.   For at reducere emissioner af organiske forbindelser til luften fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot er det BAT at indeslutte emissionsudledende udstyr eller processer (f.eks. opbevarings- og imprægneringstanke, udløsning af tryk og rekonditionering af creosot), udsuge afgasser og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Termisk oxidation | Se BAT 15 i. Udstødningsvarme kan genvindes med varmevekslere. | Kan anvendes generelt. |
| b. | Afgasser føres til et fyringsanlæg | Nogle eller alle afgasser sendes som forbrændingsluft og supplerende brændstof til et fyringsanlæg (herunder kraftvarmeværker), der bruges til produktion af damp og/eller elektricitet. | Er ikke anvendelig på afgasser, som indeholder stoffer, der er nævnt i artikel 59, stk. 5, i direktivet om industrielle emissioner. Anvendelsen kan være begrænset af sikkerhedshensyn. |
| c. | Adsorption ved hjælp af aktivt kul | Organiske forbindelser adsorberes på overfladen af aktivt kul. Adsorberede forbindelse kan efterfølgende desorberes, f.eks. med damp (ofte på stedet), til genbrug eller bortskaffelse, og adsorbenten genbruges. | Kan anvendes generelt. |
| d. | Absorption ved hjælp af en egnet væske | Brug af en egnet væske til at fjerne forurenende stoffer fra afgasser ved absorption, navnlig opløselige forbindelser. | Kan anvendes generelt. |
| e. | Kondensering | En teknik til fjernelse af organiske forbindelser ved at sænke temperaturen til under deres dugpunkter, således at dampene gøres flydende. Afhængigt af det krævede driftstemperaturområde anvendes der forskellige kølemidler, f.eks. kølevand, afkølet vand (med en temperatur på typisk 5 °C), ammoniak eller propan.
  Kondensering anvendes i kombination med en anden reduktionsteknik. | Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Termisk oxidation

Se BAT 15 i. Udstødningsvarme kan genvindes med varmevekslere.

Kan anvendes generelt.

b.

Afgasser føres til et fyringsanlæg

Nogle eller alle afgasser sendes som forbrændingsluft og supplerende brændstof til et fyringsanlæg (herunder kraftvarmeværker), der bruges til produktion af damp og/eller elektricitet.

Er ikke anvendelig på afgasser, som indeholder stoffer, der er nævnt i artikel 59, stk. 5, i direktivet om industrielle emissioner. Anvendelsen kan være begrænset af sikkerhedshensyn.

c.

Adsorption ved hjælp af aktivt kul

Organiske forbindelser adsorberes på overfladen af aktivt kul. Adsorberede forbindelse kan efterfølgende desorberes, f.eks. med damp (ofte på stedet), til genbrug eller bortskaffelse, og adsorbenten genbruges.

Kan anvendes generelt.

d.

Absorption ved hjælp af en egnet væske

Brug af en egnet væske til at fjerne forurenende stoffer fra afgasser ved absorption, navnlig opløselige forbindelser.

Kan anvendes generelt.

e.

Kondensering

En teknik til fjernelse af organiske forbindelser ved at sænke temperaturen til under deres dugpunkter, således at dampene gøres flydende. Afhængigt af det krævede driftstemperaturområde anvendes der forskellige kølemidler, f.eks. kølevand, afkølet vand (med en temperatur på typisk 5 °C), ammoniak eller propan.

Kondensering anvendes i kombination med en anden reduktionsteknik.

Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold.

Tabel 36

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for TVOC- og PAH-emissioner i spildgasser fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og/eller opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier

| Parameter | Enhed | Proces | BAT-AEL
  (gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | Creosot og opløsningsmiddelbaseret behandling | < 4-20 |
| PAH | mg/Nm3 | Creosotbehandling | < 1  (65) |

Parameter

Enhed

Proces

BAT-AEL

(gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg C/Nm3

Creosot og opløsningsmiddelbaseret behandling

< 4-20

PAH

mg/Nm3

Creosotbehandling

< 1  (65)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 45.

BAT 52.   For at reducere NOX-emissioner i spildgasser og samtidig begrænse CO-emissioner fra den termiske behandling af afgasser fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og/eller opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier er det BAT at anvende teknik a) eller begge de teknikker, der er anført nedenfor.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimering af termiske behandlingsbetingelser
  (konstruktion og drift) | Se BAT 17 a. | Anvendelsen af konstruktion kan være begrænset for eksisterende anlæg. |
| b. | Anvendelse af lav-NOX-brændere | Se BAT 17 b. | Anvendelsen kan være begrænset på eksisterende anlæg af konstruktionen og/eller driftsmæssige begrænsninger. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Optimering af termiske behandlingsbetingelser

(konstruktion og drift)

Se BAT 17 a.

Anvendelsen af konstruktion kan være begrænset for eksisterende anlæg.

b.

Anvendelse af lav-NOX-brændere

Se BAT 17 b.

Anvendelsen kan være begrænset på eksisterende anlæg af konstruktionen og/eller driftsmæssige begrænsninger.

Tabel 37

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for NOX-emissioner i spildgasser og vejledende emissionsniveau for CO-emissioner i spildgasser til luften fra den termiske behandling af afgasser fra beskyttelse af træ og træprodukter ved hjælp af creosot og/eller opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier

| Parameter | Enhed | BAT-AEL  (66)

  (gennemsnit for prøvetagningsperioden) | Vejledende emissionsniveau  (66)

  (gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20-130 | Intet vejledende niveau |
| CO | Intet BAT-AEL | 20-150 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL  (66)

(gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Vejledende emissionsniveau  (66)

(gennemsnit for prøvetagningsperioden)

NOX

mg/Nm3

20-130

Intet vejledende niveau

CO

Intet BAT-AEL

20-150

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 45.

2.13.   Støj

BAT 53.   For at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, reducere støjemissioner er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik |
| --- |
| Opbevaring og håndtering af råvarer |
| a. | Opstilling af støjmure og udnyttelse/optimering af bygningers støjabsorberende virkning |
| b. | Indeslutning eller delvis indeslutning af støjende aktiviteter |
| c. | Brug af støjsvage køretøjer/transportsystemer |
| d. | Støjdæmpende foranstaltninger (f.eks. forbedret inspektion og vedligeholdelse af udstyr samt lukning af døre og vinduer) |
| Ovntørring |
| e. | Støjdæmpende foranstaltninger for ventilatorer |

Teknik

Opbevaring og håndtering af råvarer

a.

Opstilling af støjmure og udnyttelse/optimering af bygningers støjabsorberende virkning

b.

Indeslutning eller delvis indeslutning af støjende aktiviteter

c.

Brug af støjsvage køretøjer/transportsystemer

d.

Støjdæmpende foranstaltninger (f.eks. forbedret inspektion og vedligeholdelse af udstyr samt lukning af døre og vinduer)

Ovntørring

e.

Støjdæmpende foranstaltninger for ventilatorer

Anvendelse:

Anvendelsen er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret støjgener i følsomme omgivelser.

---

(1)  Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193 af 25. november 2015 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra mellemstore fyringsanlæg (EUT L 313 af 28.11.2015, s. 1).

(3)  For enhver parameter, hvor prøvetagning/måling på 30 minutter og/eller en middelværdi af tre på hinanden følgende målinger er uhensigtsmæssig som følge af prøvetagning eller analytiske begrænsninger, kan der anvendes en mere passende procedure.

(4)  Valget af påføringsteknikker kan være begrænset på anlæg med en lille produktion og/eller varieret produktudbud og af emnets type og form, produktkvalitetskrav og behovet for at sikre, at de anvendte materialer, overfladebehandlingsteknikker, tørrings- og hærdningsteknikker samt afgasbehandlingssystemer er indbyrdes kompatible.

(5)  Valget af tørrings- og hærdningsteknikker kan være begrænset af emnets type og form, produktkvalitetskravene og behovet for at sikre, at de anvendte materialer, overfladebehandlingsteknikker, tørrings- og hærdningsteknikker samt afgasbehandlingssystemer er indbyrdes kompatible.

(6)  Målingerne foretages så vidt muligt ved den højeste forventede emissionstilstand under normale driftsforhold.

(7)  I tilfælde af en TVOC-belastning på mindre end 0,1 kg C/h eller i tilfælde af en TVOC-belastning på mindre end 0,3 kg C/h kan overvågningsfrekvensen nedsættes til én gang hvert tredje år, eller målingen kan erstattes af en beregning, såfremt den sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

(8)  Ved termisk behandling af afgasser måles temperaturen i forbrændingskammeret kontinuerligt. Dette kombineres med et alarmsystem, hvis temperaturerne falder uden for det optimerede temperaturvindue.

(9)  De generiske EN-standarder for kontinuerlige målinger er EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 og EN 14181.

(10)  Overvågningen foretages kun, hvis der anvendes DMF i processerne.

(11)  Hvis der ikke foreligger en EN-standard, omfatter målingen DMF-indholdet i den kondenserede fase.

(12)  I tilfælde af en skorsten med en TVOC-belastning på mindre end 0,1 kg C/h kan overvågningsfrekvensen nedsættes til én gang hvert tredje år.

(13)  Overvågningen foretages kun i tilfælde af direkte udledning til en vandrecipient.

(14)  Overvågningsfrekvensen kan nedsættes til én gang hver tredje måned, hvis det påvises, at emissionerne er tilstrækkeligt stabile.

(15)  I tilfælde af batchudledning, der er mindre hyppig end minimumsfrekvensen for overvågning, udføres overvågningen en gang pr. batch.

(16)  TOC-overvågning og COD-overvågning er alternativer. TOC-overvågning er den foretrukne mulighed, da den ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser.

(17)  Overvågning af Cr(VI) foretages kun, hvis der anvendes krom(VI)-forbindelser i processerne.

(18)  I tilfælde af indirekte udledning til en vandrecipient kan overvågningsfrekvensen nedsættes, hvis spildevandsrensningsanlægget i efterfølgende led er udformet og udstyret på passende vis til at reducere de pågældende forurenende stoffer.

(19)  Overvågning af Cr foretages kun, hvis der anvendes kromforbindelser i processerne.

(20)  Overvågning af F- foretages kun, hvis der anvendes fluorforbindelser i processerne.

(21)  BAT-AEL-niveau og det vejledende niveau anvendes ikke, hvis afgasser sendes til et fyringsanlæg.

(22)  BAT-AEL anvendes muligvis ikke, hvis nitrogenholdige forbindelser (f.eks. DMF eller NMP (N-methylpyrrolidon)) er til stede i afgassen.

(23)  BAT-AEPL kan ikke anvendes, hvis coil coating-linjen er en del af et større produktionsanlæg (f.eks. stålværk) eller til kombilinjer.

(24)  BAT-AEPL kan ikke anvendes, hvis coil coating-linjen er en del af et større produktionsanlæg (f.eks. stålværk) eller til kombilinjer.

(25)  Midlingstiden er anført i de generelle betragtninger.

(26)  BAT-AEL for COD kan erstattes af en BAT-AEL for TOC. Korrelationen mellem COD og TOC bestemmes fra gang til gang. BAT-AEL for TOC er den foretrukne løsning, da TOC-overvågningen ikke er afhængig af brugen af meget giftige forbindelser.

(27)  BAT-AEL finder kun anvendelse, hvis der anvendes fluorforbindelser i processerne.

(28)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være 1 mg/l i tilfælde af zinkholdige emner eller emner, der er forbehandlet med zink.

(29)  BAT-AEL finder kun anvendelse, hvis der anvendes kromforbindelser i processerne.

(30)  BAT-AEL finder kun anvendelse, hvis der anvendes krom(VI)-forbindelser i processerne.

(31)  BAT-AEL'erne finder muligvis ikke anvendelse, hvis spildevandsbehandlingsanlægget i efterfølgende led er udformet og udstyret på passende vis til at reducere de pågældende forurenende stoffer, forudsat at dette ikke fører til et højere forureningsniveau i miljøet.

(32)  Midlingstiden er anført i de generelle betragtninger.

(33)  BAT-AEL finder kun anvendelse, hvis der anvendes fluorforbindelser i processerne.

(34)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet kan være 1 mg/l i tilfælde af zinkholdige emner eller emner, der er forbehandlet med zink.

(35)  BAT-AEL finder kun anvendelse, hvis der anvendes kromforbindelser i processerne.

(36)  BAT-AEL finder kun anvendelse, hvis der anvendes krom(VI)-forbindelser i processerne.

(37)  BAT-AEL'erne refererer til alle procesfaser, som udføres i samme anlæg, fra elektroforetisk overfladebehandling eller anden overfladebehandling frem til og med slutbehandling med voks og polering af toplaget, samt opløsningsmidler, der anvendes ved rensning af produktionsudstyr både i og uden for produktionsperioden.

(38)  Overfladearealet defineres som anført i del 3 i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

(39)  Den øvre ende af intervallet er højere, hvis der anvendes tørskrubning med kalksten.

(40)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 35 mg C/Nm3, hvis der anvendes teknikker, som muliggør genbrug/genanvendelse af det genvundne opløsningsmiddel.

(41)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(42)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 50 mg C/Nm3, hvis der anvendes teknikker, som muliggør genbrug/genanvendelse af det genvundne opløsningsmiddel.

(43)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(44)  Dette BAT-AEL finder muligvis ikke anvendes på fremstilling af plastfilm, der anvendes til midlertidig overfladebeskyttelse.

(45)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 50 mg C/Nm3, hvis der anvendes teknikker, som muliggør genbrug/genanvendelse af det genvundne opløsningsmiddel.

(46)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(47)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 50 mg C/Nm3, hvis der anvendes teknikker, som muliggør genbrug/genanvendelse af det genvundne opløsningsmiddel.

(48)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(49)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(50)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet vedrører produktionen af produkter af høj kvalitet.

(51)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet vedrører produktionen af produkter af høj kvalitet.

(52)  Den øvre ende af BAT-AEL-intervallet er 50 mg C/Nm3, hvis der anvendes teknikker, som muliggør genbrug/genanvendelse af det genvundne opløsningsmiddel.

(53)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(54)  For anlæg, der anvender BAT 16 c i kombination med en afgasbehandlingsteknik, finder en yderligere BAT-AEL på mindre end 50 mg C/Nm3 anvendelse på koncentratorens spildgas.

(55)  Specifikke stoffer overvåges afhængigt af sammensætningen af de biocidholdige produkter, der anvendes i processen.

(56)  Overvågningen foretages kun, hvis der anvendes kobberforbindelser i processen.

(57)  Overvågningen foretages kun på anlæg, der anvender opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier. Specifikke stoffer overvåges afhængigt af de opløsningsmidler, der anvendes i processen.

(58)  Overvågningen foretages kun på anlæg, der anvender creosotbehandling.

(59)  Overvågning finder muligvis ikke anvendelse, hvis det pågældende stof ikke anvendes i processen, og hvis det dokumenteres, at grundvandet ikke er kontamineret med dette stof.

(60)  Specifikke stoffer overvåges afhængigt af sammensætningen af de biocidholdige produkter, der anvendes eller tidligere blev anvendt i processen.

(61)  Overvågningen foretages kun på anlæg, der anvender opløsningsmiddelbaserede behandlingskemikalier. Specifikke stoffer overvåges afhængigt af de opløsningsmidler, der anvendes i processen.

(62)  Målingerne foretages så vidt muligt ved den højeste forventede emissionstilstand under normale driftsforhold.

(63)  Dette omfatter: acenaphthen, acenaphthylen, anthracen, benzo(a)anthracen, benzo(a)pyren, benzo(b)fluoranthen, benzo(g,h,i)perylen, benzo(k)fluoranthen, chrysen, dibenzo(a,h)anthracen, fluoranthen, fluoren, indeno(1,2,3-cd)pyren, naphthalen, phenanthren og pyren.

(64)  Overvågningen foretages kun i forbindelse med emissioner fra den termiske behandling af afgasser.

(65)  BAT-AEL er summen af følgende PAH-forbindelser: acenaphthen, acenaphthylen, anthracen, benzo(a)anthracen, benzo(a)pyren, benzo(b)fluoranthen, benzo(g,h,i)perylen, benzo(k)fluoranthen, chrysen, dibenzo(a,h)anthracen, fluoranthen, fluoren, indeno(1,2,3-cd)pyren, naphthalen, phenanthren og pyren.

(66)  BAT-AEL-niveau og det vejledende niveau anvendes ikke, hvis afgasser sendes til et fyringsanlæg.

---

| 9.12.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 414/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 414/79

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2020/2010

af 8. december 2020

om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater

(meddelt under nummer C(2020) 8910)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Unionen med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 2005/94/EF af 20. december 2005 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza og om ophævelse af direktiv 92/40/EØF (3), særlig artikel 63, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 (4) blev vedtaget efter udbrud af højpatogen aviær influenza (HPAI) på bedrifter, hvor der blev holdt fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i visse medlemsstater, og efter at de pågældende medlemsstater havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til Rådets direktiv 2005/94/EF. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 (4) blev vedtaget efter udbrud af højpatogen aviær influenza (HPAI) på bedrifter, hvor der blev holdt fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i visse medlemsstater, og efter at de pågældende medlemsstater havde oprettet beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til Rådets direktiv 2005/94/EF.

| (2) | I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, der oprettes i henhold til direktiv 2005/94/EF af de medlemsstater, der er opført i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse, som minimum omfatte de områder, der er opført som beskyttelses- og overvågningszoner i samme bilag. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 skal de beskyttelses- og overvågningszoner, der oprettes i henhold til direktiv 2005/94/EF af de medlemsstater, der er opført i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse, som minimum omfatte de områder, der er opført som beskyttelses- og overvågningszoner i samme bilag.

| (3) | Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 har Tyskland underrettet Kommissionen om nye udbrud af HPAI af subtype H5N8 på bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i distrikterne Dithmarschen og Mecklenburgische Seenplatte. |
| --- | --- |

(3)

Siden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 har Tyskland underrettet Kommissionen om nye udbrud af HPAI af subtype H5N8 på bedrifter, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i distrikterne Dithmarschen og Mecklenburgische Seenplatte.

| (4) | Derudover har Belgien underrettet Kommissionen om et udbrud af HPAI af subtype H5N5 på en bedrift, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i provinsen Vestflandern. |
| --- | --- |

(4)

Derudover har Belgien underrettet Kommissionen om et udbrud af HPAI af subtype H5N5 på en bedrift, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i provinsen Vestflandern.

| (5) | Polen har ligeledes underrettet Kommissionen om et udbrud af HPAI af subtype H5N8 på en bedrift, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i distriktet Siedlecki. |
| --- | --- |

(5)

Polen har ligeledes underrettet Kommissionen om et udbrud af HPAI af subtype H5N8 på en bedrift, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i distriktet Siedlecki.

| (6) | Endelig har Nederlandene underrettet Kommissionen om et nyt udbrud af HPAI på en bedrift, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i provinsen Utrecht. |
| --- | --- |

(6)

Endelig har Nederlandene underrettet Kommissionen om et nyt udbrud af HPAI på en bedrift, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle i fangenskab, i provinsen Utrecht.

| (7) | De nye udbrud i Belgien, Tyskland, Nederlandene og Polen er sket uden for de områder, der i øjeblikket er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809, og de kompetente myndigheder i disse medlemsstater har gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring disse nye udbrud. |
| --- | --- |

(7)

De nye udbrud i Belgien, Tyskland, Nederlandene og Polen er sket uden for de områder, der i øjeblikket er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809, og de kompetente myndigheder i disse medlemsstater har gennemført de nødvendige foranstaltninger i henhold til direktiv 2005/94/EF, herunder oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner omkring disse nye udbrud.

| (8) | Derudover er udbruddet i Belgien sket tæt på grænsen til Frankrig. De kompetente myndigheder i disse to medlemsstater har derfor på behørig vis samarbejdet om at oprette den nødvendige overvågningszone i henhold til direktiv 2005/94/EF, da overvågningszonen for dette udbrud strækker sig ind i Frankrig. |
| --- | --- |

(8)

Derudover er udbruddet i Belgien sket tæt på grænsen til Frankrig. De kompetente myndigheder i disse to medlemsstater har derfor på behørig vis samarbejdet om at oprette den nødvendige overvågningszone i henhold til direktiv 2005/94/EF, da overvågningszonen for dette udbrud strækker sig ind i Frankrig.

| (9) | Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Polen har truffet, og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som de kompetente myndigheder i de nævnte medlemsstater har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra de bedrifter, hvor de seneste bekræftede udbrud af HPAI er konstateret. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har gennemgået de foranstaltninger, som Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Polen har truffet, og finder det godtgjort, at grænserne for de beskyttelses- og overvågningszoner, som de kompetente myndigheder i de nævnte medlemsstater har oprettet, ligger tilstrækkelig langt fra de bedrifter, hvor de seneste bekræftede udbrud af HPAI er konstateret.

| (10) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Polen, hurtigt at identificere de nye beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet af disse medlemsstater i henhold til direktiv 2005/94/EF, på EU-plan. |
| --- | --- |

(10)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, er det nødvendigt, i samarbejde med Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Polen, hurtigt at identificere de nye beskyttelses- og overvågningszoner, der er oprettet af disse medlemsstater i henhold til direktiv 2005/94/EF, på EU-plan.

| (11) | Derfor bør de overvågningszoner, der er opført for Frankrig, og de beskyttelses- og overvågningszoner, der er opført for Tyskland, Nederlandene og Polen i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809, ændres. |
| --- | --- |

(11)

Derfor bør de overvågningszoner, der er opført for Frankrig, og de beskyttelses- og overvågningszoner, der er opført for Tyskland, Nederlandene og Polen i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809, ændres.

| (12) | Der bør desuden opføres beskyttelses- og overvågningszoner for Belgien i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809. |
| --- | --- |

(12)

Der bør desuden opføres beskyttelses- og overvågningszoner for Belgien i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809.

| (13) | Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 bør således ændres med henblik på at ajourføre regionaliseringen på EU-plan ved at tage hensyn til de nye beskyttelses- og overvågningszoner, der er behørigt oprettet af de kompetente myndigheder i Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Polen i henhold til direktiv 2005/94/EF, og varigheden af de restriktioner, der gælder heri. |
| --- | --- |

(13)

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 bør således ændres med henblik på at ajourføre regionaliseringen på EU-plan ved at tage hensyn til de nye beskyttelses- og overvågningszoner, der er behørigt oprettet af de kompetente myndigheder i Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene og Polen i henhold til direktiv 2005/94/EF, og varigheden af de restriktioner, der gælder heri.

| (14) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(14)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 bør derfor ændres.

| (15) | Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredning af HPAI tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der ved nærværende afgørelse foretages af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809, får virkning snarest muligt. |
| --- | --- |

(15)

Da den epidemiologiske situation i Unionen med hensyn til spredning af HPAI tilsiger en hurtig indsats, er det vigtigt, at de ændringer, der ved nærværende afgørelse foretages af bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809, får virkning snarest muligt.

| (16) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2020.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EUT L 10 af 14.1.2006, s. 16.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1809 af 30. november 2020 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for udbrud af højpatogen aviær influenza i visse medlemsstater (EUT L 402 af 1.12.2020, s. 144).

4

---

BILAG

BILAG

DEL A

Beskyttelseszone, jf. artikel 1:

Medlemsstat: Belgien

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 — lat 50,820040 | 17.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 — lat 50,820040

17.12.2020

Medlemsstat: Kroatien

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115 E16.9561216666667. | 31.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115 E16.9561216666667.

31.12.2020

Medlemsstat: Danmark

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 10.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

10.12.2020

Medlemsstat: Frankrig

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT'ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT'ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT'ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT'ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L'ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L'ECOLE

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

9.12.2020

Medlemsstat: Tyskland

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

1.12.2020.

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen — exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen — exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt — Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt — Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling — Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling — Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe — Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe — Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

5.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

15.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

10.12.2020

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

9.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin — Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin — Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens — Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens — Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow — Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow — Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz — Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz — Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr — Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr — Ortsteil Kransdorf

9.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt — Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt — Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf — Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf — Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt — Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt — Ortsteile Russow, Russow Ausbau

8.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien — Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße »Bleiche« |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien — Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße »Bleiche«

| — | Gemeinde Behren-Lübchin — Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin — Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal — Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal — Ortsteil Schlutow

14.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog — Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog — Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog — Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog — Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld — Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld — Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt — das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt — das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth — das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth — das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

22.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz — Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz — Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow — Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow — Ortsteil Birkenhof

29.12.2020

Medlemsstat: Nederlandene

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

20.11.2020

| 1. | From Waalbandijk follow »de Waal« in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow »de Waal« in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until »de Maas« (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until »de Maas« (river).

| 14. | Follow »de Maas« in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow »de Maas« in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

28.11.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

4.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

13.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

15.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

19.12.2020

Medlemsstat: Polen

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 23.12.2020 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 27.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

23.12.2020

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

27.12.2020

Medlemsstat: Sverige

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 10.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 29, stk. 1, i direktiv 2005/94/EF)

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

10.12.2020

DEL B

Overvågningszone, jf. artikel 1:

Medlemsstat: Belgien

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone | 26.12.2020 |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 — lat 50,820040 | 18.12.2020-26.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone

26.12.2020

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 — lat 50,820040

18.12.2020-26.12.2020

Medlemsstat: Kroatien

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115 E16.9561216666667. | 1.1.2021-10.1.2021 |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi — Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 10.1.2021. |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115 E16.9561216666667.

1.1.2021-10.1.2021

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi — Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

10.1.2021.

Medlemsstat: Danmark

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 19.12.2020 |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 11.12.2020-19.12.2020 |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642. | 24.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

19.12.2020

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

11.12.2020-19.12.2020

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642.

24.12.2020

Medlemsstat: Frankrig

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT'ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT'ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT'ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT'ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

19.12.2020

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT'ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT'ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT'ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT'ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

11.12.2020-19.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D'ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D'ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L'ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L'ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

20.12.2020

| — | SAINT-CYR-L'ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L'ECOLE

11.12.2020-20.12.2020

| Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A) |
| --- |
| — | ALBITRECCIA |

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\'ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\'ORCINO

| — | SANT\'ANDRÉA-D\'ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\'ANDRÉA-D\'ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

18.12.2020

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

10.12.2020-18.12.2020

Les communes suivantes dans le département Nord (59)

| — | BOUSBECQUE |
| --- | --- |

—

BOUSBECQUE

| — | COMINES |
| --- | --- |

—

COMINES

| — | HALLUIN |
| --- | --- |

—

HALLUIN

| — | LINSELLES |
| --- | --- |

—

LINSELLES

| — | NEUVILLE-EN-FERRAIN |
| --- | --- |

—

NEUVILLE-EN-FERRAIN

| — | RONCQ |
| --- | --- |

—

RONCQ

| — | WERVICQ-SUD |
| --- | --- |

—

WERVICQ-SUD

26.12.2020

Medlemsstat: Tyskland

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

10.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

2.12.2020-10.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf — südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf — südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling — exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling — exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt — exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt — exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel — Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel — Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn — Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn — Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde — Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde — Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe — exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe — exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf — Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf — Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

14.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen — exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen — exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt — Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt — Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling — Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling — Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe — Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe — Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

6.12.2020-14.12.2020

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße »Am Geilenbek«, von dort die Straße »Am Geilenbek« entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße »Am Geilenbek«, von dort die Straße »Am Geilenbek« entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

14.12.2020

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel — von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel — von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren — südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren — südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

14.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

16.12.2020-24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

19.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

11.12.2020-19.12.2020

| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| --- |
| Landkreis Vorpommern-Rügen







  — | Gemeinde Ostseebad Prerow |

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf — Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf — Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

10.12.2020-18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz — Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz — Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen — Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen — Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz — Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz — Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz — Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz — Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow — Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow — Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr — Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr — Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin — Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin — Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens — Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens — Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus — Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus — Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst — Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst — Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz — Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz — Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen — Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen — Ortsteile Niederhof, Neuhof

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin — Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin — Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens — Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens — Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow — Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow — Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz — Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz — Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr — Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr — Ortsteil Kransdorf

10.12.2020-18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz — Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz — Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf — Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf — Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf — Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf — Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt — Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt — Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf — Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf — Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt — Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt — Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow — Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow — Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff — Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff — Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf — Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf — Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland — Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland — Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt — Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt — Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt — Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt — Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf — Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf — Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt — Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt — Ortsteile Russow, Russow Ausbau

9.12.2020-17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien — Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße »Bleiche« |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien — Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße »Bleiche«

| — | Gemeinde Behren-Lübchin — Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin — Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal — Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal — Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf — Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf — Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen — Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen — Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf — Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf — Ortsteile Neu Remlin und Remlin

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien — Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße »Bleiche« |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien — Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße »Bleiche«

| — | Gemeinde Behren-Lübchin — Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin — Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal — Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal — Ortsteil Schlutow

15.12.2020

23.12.2020

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

17.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun — Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun — Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf — Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf — Ortschaft Nossendorf

23.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog — Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog — Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Friedrichskoog — Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichskoog — Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog — Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog — Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144)

| — | Gemeinde Trennewurth — Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trennewurth — Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße

| — | Gemeinde Helse |
| --- | --- |

—

Gemeinde Helse

| — | Stadt Marne |
| --- | --- |

—

Stadt Marne

| — | Gemeinde Marnerdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marnerdeich

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt — Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt — Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth — Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth — Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

| — | Gemeinde Volsemenhusen — Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Volsemenhusen — Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen

| — | Gemeinde Ramhusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ramhusen

| — | Gemeinde Neufeld — Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld — Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Barlt — Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barlt — Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße

| — | Gemeinde Dingen — das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dingen — das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße

| — | Gemeinde Eddelak — das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eddelak — das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138

| — | Stadt Brunsbüttel — Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK |
| --- | --- |

—

Stadt Brunsbüttel — Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK

31.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog — Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog — Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog — Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog — Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld — Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld — Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt — das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt — das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth — das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth — das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

23.12.2020-31.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Rechlin — Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rechlin — Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen

| — | Gemeinde Mirow — Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow — Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz

| — | Gemeinde Schwarz — Ortschaften Schwarz, Buschhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarz — Ortschaften Schwarz, Buschhof

| — | Gemeinde Lärz — Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz — Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle

| — | Gemeinde Buchholz — Ortschaft Buchholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buchholz — Ortschaft Buchholz

| — | Gemeinde Priborn — Ortschaften Kolkhof, Priborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priborn — Ortschaften Kolkhof, Priborn

| — | Gemeinde Südmüritz — Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Südmüritz — Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow

| — | Gemeinde Melz — Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melz — Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide

| — | Gemeinde Kieve — Ortschaft Kieve |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kieve — Ortschaft Kieve

7.1.2021

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz — Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz — Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow — Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow — Ortsteil Birkenhof

30.12.2020-7.1.2021

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Gemeinde Wittstock/Dosse — Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittstock/Dosse — Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow

| — | Gemeinde Rheinsberg — Gemarkung Flecken Zechlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rheinsberg — Gemarkung Flecken Zechlin

7.1.2021

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cuxhaven

| — | innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:
  Von der Elbe herkommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 »Am Bahnhof« Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade |
| --- | --- |

—

innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:

Von der Elbe herkommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 »Am Bahnhof« Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade

31.12.2020

| Landkreis Stade







  — | Gemeinde Balje:
  »Itzwördener Straße« ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße »Hörne-Ost« bis zur Straße »Süderdeich-West« Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude »Elbdeich-West 25« und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße »Elbdeich-West«, außendeichs entlang der Straßen »Elbdeich-West« und »Deichstraße« bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung »Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg« und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße »Elbe« bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze) |
| --- | --- |

Landkreis Stade

—

Gemeinde Balje:

»Itzwördener Straße« ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße »Hörne-Ost« bis zur Straße »Süderdeich-West« Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude »Elbdeich-West 25« und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße »Elbdeich-West«, außendeichs entlang der Straßen »Elbdeich-West« und »Deichstraße« bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung »Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg« und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße »Elbe« bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze)

31.12.2020

Medlemsstat: Nederlandene

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river »de Waal« until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river »de Waal« until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong »pad langs ganzenkuil« until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong »pad langs ganzenkuil« until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water). |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water).

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen's-Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen's-Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen's-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen's-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf. |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf.

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From De Lithse Ham crossing the rivers »Maas« and »Waal« at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From De Lithse Ham crossing the rivers »Maas« and »Waal« at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until »de Linge« (river). |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until »de Linge« (river).

| 37. | Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835). |
| --- | --- |

37.

Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the »Amsterdam-Rijnkanaal«. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the »Amsterdam-Rijnkanaal«.

29.11.2020

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

21.11.2020-29.11.2020

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the »Nederrijn« towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the »Nederrijn« towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into »Nederrijn« until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into »Nederrijn« until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk. |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk.

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6. |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6.

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing »de Waal« until Uiterwaard. |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing »de Waal« until Uiterwaard.

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50.

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326. |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326.

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel.

| 41. | Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing »de Maas« until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing »de Maas« until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing »de Waal« until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing »de Waal« until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

7.12.2020

| 1. | From Waalbandijk follow »de Waal« in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow »de Waal« in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until »de Maas« (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until »de Maas« (river).

| 14. | Follow »de Maas« in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow »de Maas« in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

29.11.2020-7.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water). |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water).

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water). |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water).

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1.

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg. |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg.

| 46. | Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

13.12.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

5.12. 2020-13.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat.

| 6. | S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep. |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep.

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat. |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat.

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat.

| 28. | Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

| 51. | Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

51.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

11.12.2020

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

3.12. 2020-11.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water). |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water).

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane. |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane.

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water). |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water).

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water).

| 18. | De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water).

| 20. | Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water). |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water).

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden — Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden — Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden — Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden — Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water).

| 39. | IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

22.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

14.12. 2020-22.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan.

| 2. | De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg.

| 3. | De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk.

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de's Gravensloot. |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de's Gravensloot.

| 9. | De's Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

De's Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456. |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456.

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

16.12.2020-24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201.

| 2. | De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232. |
| --- | --- |

2.

De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232.

| 3. | De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9. |
| --- | --- |

3.

De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9.

| 4. | De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

4.

De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4.

| 5. | De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA. |
| --- | --- |

5.

De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA.

| 6. | Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg. |
| --- | --- |

6.

Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg.

| 7. | De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212. |
| --- | --- |

7.

De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212.

| 8. | De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463. |
| --- | --- |

8.

De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463.

| 9. | De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg. |
| --- | --- |

9.

De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg.

| 10. | De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije. |
| --- | --- |

10.

De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije.

| 11. | De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije. |
| --- | --- |

11.

De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije.

| 12. | De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije. |
| --- | --- |

12.

De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije.

| 13. | De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg. |
| --- | --- |

13.

De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg.

| 14. | De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg. |
| --- | --- |

14.

De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg.

| 15. | De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg. |
| --- | --- |

15.

De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg.

| 16. | Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat. |
| --- | --- |

16.

Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat.

| 17. | Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg. |
| --- | --- |

17.

Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg.

| 18. | Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad. |
| --- | --- |

18.

Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad.

| 19. | Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg. |
| --- | --- |

19.

Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg.

| 20. | Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat. |
| --- | --- |

20.

Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat.

| 21. | G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M. Halkestraat. |
| --- | --- |

21.

G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M. Halkestraat.

| 22. | J.M. Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat. |
| --- | --- |

22.

J.M. Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat.

| 23. | Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop. |
| --- | --- |

23.

Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop.

| 24. | Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg. |
| --- | --- |

24.

Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg.

| 25. | Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207 |
| --- | --- |

25.

Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207

| 26. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

26.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4.

28.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

20.12.2020-28.12.2020

Medlemsstat: Polen

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 1.1.2021 |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 24.12.2020-1.1.2021 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 5.1.2021 |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 28.12.2020-5.1.2021 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

1.1.2021

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

24.12.2020-1.1.2021

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

5.1.2021

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

28.12.2020-5.1.2021

Medlemsstat: Sverige

| Område: | Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF) |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 19.12.2020 |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 11.12.2020 til 19.12.2020 |

Område:

Anvendelsen ophører (dato) (artikel 31 i direktiv 2005/94/EF)

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

19.12.2020

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

11.12.2020 til 19.12.2020

---