# Úřední věstník L 319/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.319.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 319 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5629. listopadu 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.319.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 319

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5629. listopadu 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1214/2013 ze dne 28. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Saint-Marcellin (CHZO)) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1215/2013 ze dne 28. listopadu 2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000, pokud jde o prodloužení platnosti celních kvót Unie pro výrobky z juty a kokosových vláken | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2013 ze dne 28. listopadu 2013, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 288/2009 ohledně lhůty, ve které mají členské státy podat Komisi oznámení o své strategii a o uplatňování podpory, a lhůty, ve které má Komise rozhodnout o konečném přidělení podpory v rámci projektu Ovoce do škol | 4 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1217/2013 ze dne 28. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 5 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/692/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 19. listopadu 2013 o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel se Slovenskem | 7 |
| | | 2013/693/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2012 o státní podpoře SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Německo – Financování terminálu 2 na letišti Mnichov
  (oznámeno pod číslem C(2012) 5047)

   (
  1
  ) | 8 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1214/2013 ze dne 28. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Saint-Marcellin (CHZO))

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1215/2013 ze dne 28. listopadu 2013, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000, pokud jde o prodloužení platnosti celních kvót Unie pro výrobky z juty a kokosových vláken

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2013 ze dne 28. listopadu 2013, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 288/2009 ohledně lhůty, ve které mají členské státy podat Komisi oznámení o své strategii a o uplatňování podpory, a lhůty, ve které má Komise rozhodnout o konečném přidělení podpory v rámci projektu Ovoce do škol

4

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1217/2013 ze dne 28. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

5

ROZHODNUTÍ

2013/692/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 19. listopadu 2013 o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel se Slovenskem

7

2013/693/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2012 o státní podpoře SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Německo – Financování terminálu 2 na letišti Mnichov
  (oznámeno pod číslem C(2012) 5047)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 5047)

1

8

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013) | 23 |
| | * | Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013) | 39 |
| | * | Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 ze dne 18. října 2013 o statistické zpravodajské povinnosti bank poštovních úřadů, které přijímají vklady od institucí jiných než měnové finanční instituce, jež jsou rezidenty eurozóny (ECB/2013/39) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013) | 44 |
| | * | Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013) | 46 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

(Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

23

*

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

(Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

39

*

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 ze dne 18. října 2013 o statistické zpravodajské povinnosti bank poštovních úřadů, které přijímají vklady od institucí jiných než měnové finanční instituce, jež jsou rezidenty eurozóny (ECB/2013/39) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

(Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

44

*

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

(Úř. věst. L 297 ze dne 7.11.2013)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1214/2013

ze dne 28. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Saint-Marcellin (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakostí zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 a čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodůmt:

| (1) | Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení č. 1151/2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2). |
| --- | --- |

(1)

Dne 3. ledna 2013 vstoupilo v platnost nařízení č. 1151/2012. Uvedeným nařízením bylo zrušeno a nahrazeno nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2).

| (2) | Žádost o zápis názvu „Saint-Marcellin“ předložená Francií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Žádost o zápis názvu „Saint-Marcellin“ předložená Francií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku. |
| --- | --- |

(3)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku.

| (4) | Dne 12. listopadu 2010 byl Komisi doručen dopis francouzských orgánů, v němž bylo uvedeno, že podnik VALCREST, který sídlí na francouzském území, ovšem mimo vymezenou zeměpisnou oblast, uváděl v souladu s právními předpisy na trh produkt s obchodním názvem „Saint-Marcellin“ nepřetržitě po dobu více než pěti let a že se tato otázka projednávala během vnitrostátního námitkového řízení. Uvedený podnik tedy splňoval podmínky stanovené v čl. 13 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 510/2006 pro vznik nároku na uvádění produktu s daným obchodním názvem na trh v souladu s právními předpisy i po přechodnou dobu po jeho zápisu do rejstříku. |
| --- | --- |

(4)

Dne 12. listopadu 2010 byl Komisi doručen dopis francouzských orgánů, v němž bylo uvedeno, že podnik VALCREST, který sídlí na francouzském území, ovšem mimo vymezenou zeměpisnou oblast, uváděl v souladu s právními předpisy na trh produkt s obchodním názvem „Saint-Marcellin“ nepřetržitě po dobu více než pěti let a že se tato otázka projednávala během vnitrostátního námitkového řízení. Uvedený podnik tedy splňoval podmínky stanovené v čl. 13 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 510/2006 pro vznik nároku na uvádění produktu s daným obchodním názvem na trh v souladu s právními předpisy i po přechodnou dobu po jeho zápisu do rejstříku.

| (5) | Podmínky stanovené v čl. 13 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 510/2006 byly přejaty do čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Podmínky stanovené v čl. 13 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 510/2006 byly přejaty do čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012.

| (6) | Vzhledem k tomu, že podnik VALCREST splňuje podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012, mělo by mu být poskytnuto přechodné pětileté období, v němž by byl oprávněn používat název „Saint-Marcellin“. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že podnik VALCREST splňuje podmínky stanovené v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012, mělo by mu být poskytnuto přechodné pětileté období, v němž by byl oprávněn používat název „Saint-Marcellin“.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Podnik VALCREST je oprávněn nadále používat zapsaný název „Saint-Marcellin“ (CHZO) po přechodné období pěti let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. C 384, 13.12.2012, s. 21.

3

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

FRANCIE

Saint-Marcellin (CHZO)

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1215/2013

ze dne 28. listopadu 2013,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000, pokud jde o prodloužení platnosti celních kvót Unie pro výrobky z juty a kokosových vláken

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 32/2000 ze dne 17. prosince 1999 o otevření a správě celních kvót Společenství závazných v rámci GATT a některých jiných celních kvót Společenství, o podrobných pravidlech pro úpravu těchto kvót a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1808/95 (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. b) druhou odrážku uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nabídkou, kterou Unie učinila v rámci Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (Unctad), a se svým systémem všeobecných celních preferencí (GSP) zavedla Unie od roku 1971 celní preference pro výrobky z juty a kokosových vláken pocházející z některých rozvojových zemí. Uvedené preference měly formu postupného snižování celních sazeb společného celního sazebníku a od roku 1978 do 31. prosince 1994 úplného pozastavení těchto celních sazeb. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nabídkou, kterou Unie učinila v rámci Konference Organizace spojených národů o obchodu a rozvoji (Unctad), a se svým systémem všeobecných celních preferencí (GSP) zavedla Unie od roku 1971 celní preference pro výrobky z juty a kokosových vláken pocházející z některých rozvojových zemí. Uvedené preference měly formu postupného snižování celních sazeb společného celního sazebníku a od roku 1978 do 31. prosince 1994 úplného pozastavení těchto celních sazeb.

| (2) | Od roku 1995, kdy vstoupil v platnost systém GSP, Unie mimo GATT otevřela pro určitá množství výrobků z juty a kokosových vláken autonomní celní kvóty Unie s nulovou celní sazbou. Platnost celních kvót otevřených pro tyto výrobky nařízením (ES) č. 32/2000 byla prodloužena do 31. prosince 2013 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 17/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Od roku 1995, kdy vstoupil v platnost systém GSP, Unie mimo GATT otevřela pro určitá množství výrobků z juty a kokosových vláken autonomní celní kvóty Unie s nulovou celní sazbou. Platnost celních kvót otevřených pro tyto výrobky nařízením (ES) č. 32/2000 byla prodloužena do 31. prosince 2013 prováděcím nařízením Komise (EU) č. 17/2012 (2).

| (3) | Jelikož nový systém GSP se má podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (3) používat od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2023, měl by být režim celních kvót pro výrobky z juty a kokosových vláken patřičně prodloužen. |
| --- | --- |

(3)

Jelikož nový systém GSP se má podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (3) používat od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2023, měl by být režim celních kvót pro výrobky z juty a kokosových vláken patřičně prodloužen.

| (4) | Nařízení (ES) č. 32/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 32/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pátý sloupec („Kvótové období“) tabulky v příloze III nařízení (ES) č. 32/2000 se mění takto:

| 1) | text pro pořadové číslo 09.0107 se nahrazuje tímto:
  „od 1. ledna do 31. prosince každého roku až do 31. prosince 2023“; |
| --- | --- |

1)

text pro pořadové číslo 09.0107 se nahrazuje tímto:

„od 1. ledna do 31. prosince každého roku až do 31. prosince 2023“;

| 2) | text pro pořadové číslo 09.0109 se nahrazuje tímto:
  „od 1. ledna do 31. prosince každého roku až do 31. prosince 2023“; |
| --- | --- |

2)

text pro pořadové číslo 09.0109 se nahrazuje tímto:

„od 1. ledna do 31. prosince každého roku až do 31. prosince 2023“;

| 3) | text pro pořadové číslo 09.0111 se nahrazuje tímto:
  „od 1. ledna do 31. prosince každého roku až do 31. prosince 2023“. |
| --- | --- |

3)

text pro pořadové číslo 09.0111 se nahrazuje tímto:

„od 1. ledna do 31. prosince každého roku až do 31. prosince 2023“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 5, 8.1.2000, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 17/2012 ze dne 11. ledna 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 32/2000, pokud jde o prodloužení platnosti celních kvót Unie pro výrobky z juty a kokosových vláken (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 31).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1).

3

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2013

ze dne 28. listopadu 2013,

kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 288/2009 ohledně lhůty, ve které mají členské státy podat Komisi oznámení o své strategii a o uplatňování podpory, a lhůty, ve které má Komise rozhodnout o konečném přidělení podpory v rámci projektu „Ovoce do škol“

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 103h písm. f) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 288/2009 (2) by členské státy, které žádají o podporu uvedenou v čl. 103ga odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 na období od 1. srpna do 31. července, měly do 31. ledna roku, v němž toto období začíná běžet, oznámit Komisi svou strategii. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 288/2009 (2) by členské státy, které žádají o podporu uvedenou v čl. 103ga odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 na období od 1. srpna do 31. července, měly do 31. ledna roku, v němž toto období začíná běžet, oznámit Komisi svou strategii.

| (2) | V návaznosti na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) (3), předložený Komisí a na politickou dohodu, které dosáhli spoluzákonodárci ve věci budoucí společné zemědělské politiky, se od 1. ledna 2014 změní důležité prvky projektu „Ovoce do škol“, přičemž se jedná především o celkovou výši podpory a o nové míry spolufinancování. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty („nařízení o jednotné společné organizaci trhů“) (3), předložený Komisí a na politickou dohodu, které dosáhli spoluzákonodárci ve věci budoucí společné zemědělské politiky, se od 1. ledna 2014 změní důležité prvky projektu „Ovoce do škol“, přičemž se jedná především o celkovou výši podpory a o nové míry spolufinancování.

| (3) | Kvůli platnosti nových prvků projektu „Ovoce do škol“ od 1. ledna 2014 nebudou moci členské státy před lhůtou pro oznámení strategií přizpůsobit své strategie tomuto novému rámci. |
| --- | --- |

(3)

Kvůli platnosti nových prvků projektu „Ovoce do škol“ od 1. ledna 2014 nebudou moci členské státy před lhůtou pro oznámení strategií přizpůsobit své strategie tomuto novému rámci.

| (4) | Členským státům, které chtějí realizovat projekt „Ovoce do škol“ ve školním roce 2014/2015, by se tudíž mělo v rámci přechodného opatření dovolit, aby Komisi oznámení o své strategii a o uplatňování podpory v období od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 mohly podat až do 30. dubna 2014. |
| --- | --- |

(4)

Členským státům, které chtějí realizovat projekt „Ovoce do škol“ ve školním roce 2014/2015, by se tudíž mělo v rámci přechodného opatření dovolit, aby Komisi oznámení o své strategii a o uplatňování podpory v období od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 mohly podat až do 30. dubna 2014.

| (5) | S ohledem na změny, jež mají být zavedeny v nové společné zemědělské politice, pokud jde o celkový rozpočet projektu „Ovoce do škol“, by se měla podobně prodloužit i lhůta podle čl. 4 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 288/2009, ve které musí Komise u podpory na období od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 rozhodnout o konečném přidělení, a to až do 30. června 2014. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na změny, jež mají být zavedeny v nové společné zemědělské politice, pokud jde o celkový rozpočet projektu „Ovoce do škol“, by se měla podobně prodloužit i lhůta podle čl. 4 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 288/2009, ve které musí Komise u podpory na období od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 rozhodnout o konečném přidělení, a to až do 30. června 2014.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Odchylně od ustanovení čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 288/2009 mohou členské státy oznámení o své strategii a o uplatňování podpory v období od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 podat nejpozději do 30. dubna 2014.

2.   Odchylně od ustanovení čl. 4 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 288/2009 Komise o konečném přidělení podpory Unie na období od 1. srpna 2014 do 31. července 2015 rozhodne do 30. června 2014.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Pozbývá platnosti dnem 30. června 2014.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 288/2009 ze dne 7. dubna 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o podporu Společenství na poskytování ovoce a zeleniny a výrobků z ovoce, zeleniny a banánů dětem ve vzdělávacích zařízeních v rámci projektu „Ovoce do škol“ (Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 38).

2

(3)  KOM(2011) 626 v konečném znění.

3

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1217/2013

ze dne 28. listopadu 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 51,8 |
| MA | 41,4 |
| TR | 62,5 |
| ZZ | 51,9 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| EG | 200,0 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 91 00 | EG | 200,0 |
| ZZ | 200,0 |
| 0709 93 10 | MA | 134,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 20 10 | AU | 134,7 |
| MA | 68,8 |
| PE | 131,0 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 121,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 59,5 |
| PE | 74,3 |
| PK | 59,4 |
| SZ | 43,6 |
| TR | 69,2 |
| UY | 92,4 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 84,5 |
| 0805 50 10 | TR | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 33,9 |
| US | 145,4 |
| ZA | 131,8 |
| ZZ | 96,4 |
| 0808 30 90 | TR | 114,2 |
| ZZ | 114,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

51,8

MA

41,4

TR

62,5

ZZ

51,9

0707 00 05

AL

41,5

EG

200,0

TR

96,5

ZZ

112,7

0709 91 00

EG

200,0

ZZ

200,0

0709 93 10

MA

134,1

TR

97,4

ZZ

115,8

0805 20 10

AU

134,7

MA

68,8

PE

131,0

ZA

149,3

ZZ

121,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

59,5

PE

74,3

PK

59,4

SZ

43,6

TR

69,2

UY

92,4

ZA

192,9

ZZ

84,5

0805 50 10

TR

76,0

ZZ

76,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

33,9

US

145,4

ZA

131,8

ZZ

96,4

0808 30 90

TR

114,2

ZZ

114,2

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/7

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 19. listopadu 2013

o zahájení automatizované výměny údajů o registraci vozidel se Slovenskem

(2013/692/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (1), a zejména na článek 25 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/616/SVV ze dne 23. června 2008 o provádění rozhodnutí 2008/615/SVV (2), a zejména na článek 20 a kapitolu 4 přílohy uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle Protokolu o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii jsou právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů v rámci provádění Smluv. |
| --- | --- |

(1)

Podle Protokolu o přechodných ustanoveních připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii jsou právní účinky aktů orgánů, institucí a jiných subjektů Unie přijatých před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost zachovány až do zrušení, zániku nebo změny těchto aktů v rámci provádění Smluv.

| (2) | Použije se tedy článek 25 rozhodnutí 2008/615/SVV a Rada musí jednomyslně rozhodnout, zda členské státy provedly ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Použije se tedy článek 25 rozhodnutí 2008/615/SVV a Rada musí jednomyslně rozhodnout, zda členské státy provedly ustanovení kapitoly 6 uvedeného rozhodnutí.

| (3) | Článek 20 rozhodnutí 2008/616/SVV stanoví, že rozhodnutí uvedená v čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV se přijímají na základě hodnotící zprávy, která vychází z dotazníku. Pokud jde o automatizovanou výměnu údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV, má hodnotící zpráva vycházet z hodnotící návštěvy a zkušebního testu. |
| --- | --- |

(3)

Článek 20 rozhodnutí 2008/616/SVV stanoví, že rozhodnutí uvedená v čl. 25 odst. 2 rozhodnutí 2008/615/SVV se přijímají na základě hodnotící zprávy, která vychází z dotazníku. Pokud jde o automatizovanou výměnu údajů podle kapitoly 2 rozhodnutí 2008/615/SVV, má hodnotící zpráva vycházet z hodnotící návštěvy a zkušebního testu.

| (4) | Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej vyplní, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů. |
| --- | --- |

(4)

Podle kapitoly 4 bodu 1.1 přílohy rozhodnutí 2008/616/SVV se dotazník vypracovaný příslušnou pracovní skupinou Rady týká každé automatizované výměny údajů a členský stát jej vyplní, jakmile se domnívá, že splňuje podmínky pro sdílení údajů v příslušné kategorii údajů.

| (5) | Slovensko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o údajích o registraci vozidel. |
| --- | --- |

(5)

Slovensko vyplnilo dotazník o ochraně údajů a dotazník o údajích o registraci vozidel.

| (6) | Slovensko provedlo úspěšný zkušební test s Nizozemskem. |
| --- | --- |

(6)

Slovensko provedlo úspěšný zkušební test s Nizozemskem.

| (7) | Na Slovensku proběhla hodnotící návštěva a belgicko-nizozemský hodnotící tým vypracoval zprávu o této návštěvě a předal ji příslušné pracovní skupině Rady. |
| --- | --- |

(7)

Na Slovensku proběhla hodnotící návštěva a belgicko-nizozemský hodnotící tým vypracoval zprávu o této návštěvě a předal ji příslušné pracovní skupině Rady.

| (8) | Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se údajů o registraci vozidel, |
| --- | --- |

(8)

Radě byla předložena celková hodnotící zpráva, v níž jsou shrnuty výsledky dotazníku, hodnotící návštěvy a zkušebního testu týkajících se údajů o registraci vozidel,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pro účely automatizovaného vyhledávání údajů o registraci vozidel Slovensko plně provedlo obecná ustanovení o ochraně údajů obsažená v kapitole 6 rozhodnutí 2008/615/SVV a ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je oprávněno přijímat a poskytovat osobní údaje v souladu s článkem 12 uvedeného rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 19. listopadu 2013.

Za Radu

předseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 210, 6.8.2008, s. 12.

2

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/8

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. října 2012

o státní podpoře SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Německo

Financování terminálu 2 na letišti Mnichov

(oznámeno pod číslem C(2012) 5047)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2013/693/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 3. listopadu 2005 podal podnik Ryanair Ltd. (dále jen „stěžovatel“ nebo „podnik Ryanair“) stížnost na financování výstavby terminálu 2 letiště Mnichov a na smlouvy o jeho výhradním užívání mezi podniky Deutsche Lufthansa AG (dále jen „podnik LH“) a Flughafen München GmbH (dále jen „podnik FMG“). Stěžovatel mj. uvedl, že poskytnutí finančních prostředků na výstavbu terminálu 2 ze strany společníků podniku FMG (státní instituce) není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a že výhradní práva podniku LH a jeho partnerů z aliance Star Alliance na užívání terminálu 2 způsobila podniku FMG ve dvou posledních letech finanční ztráty přes 100 mil. EUR. S odvoláním na tyto důvody Ryanair uvedl, že příslušná opatření představují protiprávní státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jejímž prostřednictvím byl podnik LH hospodářsky zvýhodněn. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 3. listopadu 2005 podal podnik Ryanair Ltd. (dále jen „stěžovatel“ nebo „podnik Ryanair“) stížnost na financování výstavby terminálu 2 letiště Mnichov a na smlouvy o jeho výhradním užívání mezi podniky Deutsche Lufthansa AG (dále jen „podnik LH“) a Flughafen München GmbH (dále jen „podnik FMG“). Stěžovatel mj. uvedl, že poskytnutí finančních prostředků na výstavbu terminálu 2 ze strany společníků podniku FMG (státní instituce) není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a že výhradní práva podniku LH a jeho partnerů z aliance Star Alliance na užívání terminálu 2 způsobila podniku FMG ve dvou posledních letech finanční ztráty přes 100 mil. EUR. S odvoláním na tyto důvody Ryanair uvedl, že příslušná opatření představují protiprávní státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jejímž prostřednictvím byl podnik LH hospodářsky zvýhodněn.

| (2) | Dopisy ze dne 18. listopadu 2005, 31. července 2006, 6. června 2007 a 3. října 2007 Komise v souvislosti s touto stížností požádala Německo o informace. Německé orgány odpověděly dopisy ze dne 18. ledna 2006, 8. srpna 2006, 28. srpna 2007, 17. září 2007, 21. září 2007, 29. listopadu 2007 a 13. února 2008. Dne 10. října 2007 proběhla mezi zástupci Komise a německých orgánů schůzka. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 18. listopadu 2005, 31. července 2006, 6. června 2007 a 3. října 2007 Komise v souvislosti s touto stížností požádala Německo o informace. Německé orgány odpověděly dopisy ze dne 18. ledna 2006, 8. srpna 2006, 28. srpna 2007, 17. září 2007, 21. září 2007, 29. listopadu 2007 a 13. února 2008. Dne 10. října 2007 proběhla mezi zástupci Komise a německých orgánů schůzka.

| (3) | Dopisem ze dne 31. července 2007 podal stěžovatel formální stížnost podle čl. 265 odst. 2 SFEU na nečinnost Komise po podání jeho stížnosti. Dne 15. listopadu 2007 podal stěžovatel u Tribunálu (označovanému dříve jako „Soud prvního stupně Evropských společenství“) žalobu na nečinnost (3). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 31. července 2007 podal stěžovatel formální stížnost podle čl. 265 odst. 2 SFEU na nečinnost Komise po podání jeho stížnosti. Dne 15. listopadu 2007 podal stěžovatel u Tribunálu (označovanému dříve jako „Soud prvního stupně Evropských společenství“) žalobu na nečinnost (3).

| (4) | Dopisem ze dne 23. července 2008 Komise vyrozuměla Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci úvěrů č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23, jež podnikům FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH a Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH poskytly bankovní skupina KfW, Bayerische Landesbank a LfA Förderbank Bayern (dále jen „LfA“), a dále ve věci nájemného za poskytnutí pozemku u mnichovského letiště, jež podniku FMG hradil podnik FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 23. července 2008 Komise vyrozuměla Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci úvěrů č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23, jež podnikům FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH a Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH poskytly bankovní skupina KfW, Bayerische Landesbank a LfA Förderbank Bayern (dále jen „LfA“), a dále ve věci nájemného za poskytnutí pozemku u mnichovského letiště, jež podniku FMG hradil podnik FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

| (5) | Dopisem ze dne 31. července 2008 požádalo Německo o prodloužení lhůty k podání připomínek a Komise této žádosti vyhověla. Na žádost Německa se dne 12. září 2008 konala schůzka. Dne 6. listopadu 2008 předložilo Německo své připomínky. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 31. července 2008 požádalo Německo o prodloužení lhůty k podání připomínek a Komise této žádosti vyhověla. Na žádost Německa se dne 12. září 2008 konala schůzka. Dne 6. listopadu 2008 předložilo Německo své připomínky.

| (6) | Dne 12. listopadu 2008 byla přijata oprava rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(6)

Dne 12. listopadu 2008 byla přijata oprava rozhodnutí o zahájení řízení.

| (7) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. ledna 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise v něm vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 10. ledna 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise v něm vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky.

| (8) | Komise obdržela připomínky od podniku Ryanair a dopisem ze dne 17. února 2009 je postoupila Německu, jež dostalo příležitost se k nim ve lhůtě jednoho měsíce vyjádřit. Dne 1. dubna 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty k vyjádření a Komise této žádosti vyhověla. Vyjádření předložilo Německo dne 30. dubna 2009. |
| --- | --- |

(8)

Komise obdržela připomínky od podniku Ryanair a dopisem ze dne 17. února 2009 je postoupila Německu, jež dostalo příležitost se k nim ve lhůtě jednoho měsíce vyjádřit. Dne 1. dubna 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty k vyjádření a Komise této žádosti vyhověla. Vyjádření předložilo Německo dne 30. dubna 2009.

| (9) | Dne 19. května 2011 vydal Tribunál rozsudek ve věci žaloby na nečinnost, kterou podnik Ryanair podal (5). |
| --- | --- |

(9)

Dne 19. května 2011 vydal Tribunál rozsudek ve věci žaloby na nečinnost, kterou podnik Ryanair podal (5).

| (10) | Dopisem ze dne 30. dubna 2012 si Komise vyžádala další informace k úvěrům č. 17 a 20. Německo odpovědělo dopisem ze dne 30. května 2012. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 30. dubna 2012 si Komise vyžádala další informace k úvěrům č. 17 a 20. Německo odpovědělo dopisem ze dne 30. května 2012.

| (11) | Další informace si Komise vyžádala dopisem ze dne 23. července 2012. Německá strana odpověděla dopisem ze dne 16. srpna 2012. |
| --- | --- |

(11)

Další informace si Komise vyžádala dopisem ze dne 23. července 2012. Německá strana odpověděla dopisem ze dne 16. srpna 2012.

2.   POPIS SKUTKOVÉHO STAVU A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

2.1.   SOUVISLOSTI ŠETŘENÍ

| (12) | Vzhledem k tomu, že již několik let po zahájení provozu v roce 1992 bylo zřejmé, že letiště Mnichov vlivem rostoucího objemu osobní přepravy dosáhne limitu své kapacity dříve, než se očekávalo, bylo rozhodnuto vybudovat na tomto letišti druhý terminál. Dne 15. července 1998 podepsaly podniky FMG (6) a LH (7)„Memorandum of Understanding“ (společné prohlášení o záměru), jehož předmětem byla výstavba a provozování terminálu 2 (nového terminálu na letišti Mnichov). |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k tomu, že již několik let po zahájení provozu v roce 1992 bylo zřejmé, že letiště Mnichov vlivem rostoucího objemu osobní přepravy dosáhne limitu své kapacity dříve, než se očekávalo, bylo rozhodnuto vybudovat na tomto letišti druhý terminál. Dne 15. července 1998 podepsaly podniky FMG (6) a LH (7)„Memorandum of Understanding“ (společné prohlášení o záměru), jehož předmětem byla výstavba a provozování terminálu 2 (nového terminálu na letišti Mnichov).

| (13) | V souladu s prohlášením o záměru založily podniky FMG a LH níže uvedené společné podniky, jež měly za výstavbu a provozování terminálu odpovídat („společnosti T2“):






  a) | FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (dále jen „Immo T2“) je realitní holdingová společnost, v níž podíly drží podniky FMG a LH v poměru 60:40. Společnost Immo T2 odpovídala za výstavbu terminálu 2 a jeho budovu nyní pronajímá na základě dlouhodobé nájemní smlouvy společnosti Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH; |
| --- | --- | --- |

(13)

V souladu s prohlášením o záměru založily podniky FMG a LH níže uvedené společné podniky, jež měly za výstavbu a provozování terminálu odpovídat („společnosti T2“):

a)

FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH (dále jen „Immo T2“) je realitní holdingová společnost, v níž podíly drží podniky FMG a LH v poměru 60:40. Společnost Immo T2 odpovídala za výstavbu terminálu 2 a jeho budovu nyní pronajímá na základě dlouhodobé nájemní smlouvy společnosti Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH;

| b) | Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH (dále jen „provozní společnost T2“) odpovídá za provoz a správu terminálu 2 a podíly v ní drží podniky FMG a LH rovněž v poměru 60:40. |
| --- | --- |

b)

Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH (dále jen „provozní společnost T2“) odpovídá za provoz a správu terminálu 2 a podíly v ní drží podniky FMG a LH rovněž v poměru 60:40.

| (14) | Rizika společností T2 nesou podniky FMG a LH podle prohlášení o záměru v poměru, jenž odpovídá výši jejich podílů v těchto společnostech. FMG a LH uzavřely se společnostmi T2 smlouvy o odvodu zisku a úhradě ztráty. Ztráty hradí podniky FMG a LH v poměru, jenž odpovídá výši jejich podílů (60:40). Podle německých právních předpisů tak podniky FMG a LH ručí za všechny závazky, jež společnosti T2 uzavřou během doby účinnosti smluv o odvodu zisku a úhradě ztráty. V případě závazků uzavřených před ukončením doby účinnosti smluv trvá toto ručení i po ukončení účinnosti. |
| --- | --- |

(14)

Rizika společností T2 nesou podniky FMG a LH podle prohlášení o záměru v poměru, jenž odpovídá výši jejich podílů v těchto společnostech. FMG a LH uzavřely se společnostmi T2 smlouvy o odvodu zisku a úhradě ztráty. Ztráty hradí podniky FMG a LH v poměru, jenž odpovídá výši jejich podílů (60:40). Podle německých právních předpisů tak podniky FMG a LH ručí za všechny závazky, jež společnosti T2 uzavřou během doby účinnosti smluv o odvodu zisku a úhradě ztráty. V případě závazků uzavřených před ukončením doby účinnosti smluv trvá toto ručení i po ukončení účinnosti.

| (15) | Investiční náklady na výstavbu terminálu 2 letiště Mnichov činily celkem zhruba [...] (8) EUR. Tento projekt financovaly společnosti T2 zčásti z vlastního kapitálu (kapitálové příspěvky podniků FMG a LH), zčásti z úvěrů. Dlouhodobé úvěry na financování projektu terminálu 2 ve výši celkem [...] EUR poskytly společnostem T2 tři německé státní banky (bankovní skupina KfW (9), Bayerische Landesbank (10) a LfA Förderbank Bayern (11)). Obě společnosti T2 jsou stranami veškerých úvěrových smluv. |
| --- | --- |

(15)

Investiční náklady na výstavbu terminálu 2 letiště Mnichov činily celkem zhruba [...] (8) EUR. Tento projekt financovaly společnosti T2 zčásti z vlastního kapitálu (kapitálové příspěvky podniků FMG a LH), zčásti z úvěrů. Dlouhodobé úvěry na financování projektu terminálu 2 ve výši celkem [...] EUR poskytly společnostem T2 tři německé státní banky (bankovní skupina KfW (9), Bayerische Landesbank (10) a LfA Förderbank Bayern (11)). Obě společnosti T2 jsou stranami veškerých úvěrových smluv.

2.2.   ROZSAH A PŘEDMĚT FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (16) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že kapitálové investice podniků FMG a LH a výhradní užívání terminálu 2 podnikem LH nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(16)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že kapitálové investice podniků FMG a LH a výhradní užívání terminálu 2 podnikem LH nepředstavují státní podporu.

| (17) | Pokud jde o úvěry na výstavbu terminálu 2, jež společnostem T2 poskytly KfW, BayernLB a LfA, dospěla Komise k názoru, že úvěry č. 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 a 22 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o úvěry na výstavbu terminálu 2, jež společnostem T2 poskytly KfW, BayernLB a LfA, dospěla Komise k názoru, že úvěry č. 2, 3, 4, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19 a 22 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (18) | V rozhodnutí o zahájení řízení nadnesla Komise tyto otázky:






  1) | Lze úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 poskytnuté společnostem T2 a smlouvu o užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 přičítat státu? |
| --- | --- | --- |

(18)

V rozhodnutí o zahájení řízení nadnesla Komise tyto otázky:

1)

Lze úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 poskytnuté společnostem T2 a smlouvu o užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 přičítat státu?

| 2) | Byly úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 společnostem T2 poskytnuty v souladu s tržními podmínkami? Uvedené by znamenalo, že tyto úvěry neobsahují prvky státní podpory. Je-li odpověď na tuto otázku záporná, je nutno se ptát, lze-li tuto státní podporu pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

2)

Byly úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 společnostem T2 poskytnuty v souladu s tržními podmínkami? Uvedené by znamenalo, že tyto úvěry neobsahují prvky státní podpory. Je-li odpověď na tuto otázku záporná, je nutno se ptát, lze-li tuto státní podporu pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| 3) | Odpovídá tržním cenám nájemné, jež podnik Immo T2 hradil podniku FMG za právo užívat pozemky č. 4935/3 a 4881 o celkové výměře zhruba 170 000 m2 a vybudovat na nich terminál 2? |
| --- | --- |

3)

Odpovídá tržním cenám nájemné, jež podnik Immo T2 hradil podniku FMG za právo užívat pozemky č. 4935/3 a 4881 o celkové výměře zhruba 170 000 m2 a vybudovat na nich terminál 2?

2.2.1.   Úvěry společnostem T2

| (19) | Pro účely tohoto rozhodnutí jsou relevantní pouze úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 u bank KfW a BayernLB. |
| --- | --- |

(19)

Pro účely tohoto rozhodnutí jsou relevantní pouze úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 u bank KfW a BayernLB.

| (20) | Úrokové sazby v rámci všech úvěrů uvedených v 19. bodě odůvodnění byly sjednány v příslušných úvěrových smlouvách. Základní sazba byla stanovena na základě mezibankovní sazby pro příslušnou dobu splatnosti, jež byla zveřejněna v den stanovení úrokové sazby v 11 hod. (místního času Mnichov, resp. Frankfurt) v informačním systému Reuters na stránkách DGZF (výnosy z dlouhodobých veřejných hypotečních zástavních listů (öffentliche Pfandbriefe) banky DekaBank). Rizikové marže byly sjednány v příslušných úvěrových smlouvách. |
| --- | --- |

(20)

Úrokové sazby v rámci všech úvěrů uvedených v 19. bodě odůvodnění byly sjednány v příslušných úvěrových smlouvách. Základní sazba byla stanovena na základě mezibankovní sazby pro příslušnou dobu splatnosti, jež byla zveřejněna v den stanovení úrokové sazby v 11 hod. (místního času Mnichov, resp. Frankfurt) v informačním systému Reuters na stránkách DGZF (výnosy z dlouhodobých veřejných hypotečních zástavních listů (öffentliche Pfandbriefe) banky DekaBank). Rizikové marže byly sjednány v příslušných úvěrových smlouvách.

| (21) | Úvěry č. 5, 6 a 7 byly poskytnuty na základě úvěrové smlouvy ze dne [...] v rámci infrastrukturního programu bankovní skupiny KfW a jejich účelem byla podpora budování infrastruktury v zájmu regionálního a hospodářského rozvoje. Úrokové sazby těchto úvěrů byly stanoveny na 10 let. Po uplynutí úrokového fixačního období (2009 až 2011) jsou tyto úrokové sazby upravovány podle zveřejněné referenční úrokové sazby Komise. Riziková marže sjednaná v úvěrové smlouvě zůstává beze změny. |
| --- | --- |

(21)

Úvěry č. 5, 6 a 7 byly poskytnuty na základě úvěrové smlouvy ze dne [...] v rámci infrastrukturního programu bankovní skupiny KfW a jejich účelem byla podpora budování infrastruktury v zájmu regionálního a hospodářského rozvoje. Úrokové sazby těchto úvěrů byly stanoveny na 10 let. Po uplynutí úrokového fixačního období (2009 až 2011) jsou tyto úrokové sazby upravovány podle zveřejněné referenční úrokové sazby Komise. Riziková marže sjednaná v úvěrové smlouvě zůstává beze změny.

| (22) | Podle úvěrové smlouvy ze dne 13. září 2000 platí pro úvěry č. 1, 9, 10, 16, 21 a 23 níže uvedené rizikové marže (v bazických bodech, dále jen „bps“), jež byly stanoveny na celou dobu účinnosti úvěrové smlouvy:






  a) | BayernLB: [...], |
| --- | --- | --- |

(22)

Podle úvěrové smlouvy ze dne 13. září 2000 platí pro úvěry č. 1, 9, 10, 16, 21 a 23 níže uvedené rizikové marže (v bazických bodech, dále jen „bps“), jež byly stanoveny na celou dobu účinnosti úvěrové smlouvy:

a)

BayernLB: [...],

| b) | KfW: [...] |
| --- | --- |

b)

KfW: [...]

| (23) | V červenci 2003 uzavřely banky BayernLB a KfW nad rámec úvěrové smlouvy z 13. září 2000 další smlouvu o úvěru. Důvodem byla nutnost pokrýt dodatečné financování terminálu 2, kterou vyvolaly zvýšené náklady na výstavbu. Základní úroková sazba byla stanovena podle mezibankovní sazby pro příslušnou dobu splatnosti, jež byla zveřejněna v den stanovení úrokové sazby v 11 hod. (místního času Mnichov, resp. Frankfurt) v informačním systému Reuters na stránkách DGZF (výnosy z dlouhodobých veřejných hypotečních zástavních listů (öffentliche Pfandbriefe) banky DekaBank). Na základě této změny byly u úvěrů č. 17 a 20 stanoveny úrokové marže na [...] (12). |
| --- | --- |

(23)

V červenci 2003 uzavřely banky BayernLB a KfW nad rámec úvěrové smlouvy z 13. září 2000 další smlouvu o úvěru. Důvodem byla nutnost pokrýt dodatečné financování terminálu 2, kterou vyvolaly zvýšené náklady na výstavbu. Základní úroková sazba byla stanovena podle mezibankovní sazby pro příslušnou dobu splatnosti, jež byla zveřejněna v den stanovení úrokové sazby v 11 hod. (místního času Mnichov, resp. Frankfurt) v informačním systému Reuters na stránkách DGZF (výnosy z dlouhodobých veřejných hypotečních zástavních listů (öffentliche Pfandbriefe) banky DekaBank). Na základě této změny byly u úvěrů č. 17 a 20 stanoveny úrokové marže na [...] (12).

| (24) | K zajištění úvěrů a úvěrových facilit poskytly společnosti T2 tyto jistoty:






  a) | [...], |
| --- | --- | --- |

(24)

K zajištění úvěrů a úvěrových facilit poskytly společnosti T2 tyto jistoty:

a)

[...],

| b) | [...], |
| --- | --- |

b)

[...],

| c) | [...], |
| --- | --- |

c)

[...],

| d) | [...]. |
| --- | --- |

d)

[...].

| (25) | Banky si dále vyhradily právo úvěrové smlouvy vypovědět v případě, že






  a) | budou ukončeny smlouvy o odvodu zisku a úhradě ztráty mezi společnostmi T2 a jejich společníky (FMG a LH) nebo že budou tyto smlouvy změněny v neprospěch těchto bank; |
| --- | --- | --- |

(25)

Banky si dále vyhradily právo úvěrové smlouvy vypovědět v případě, že

a)

budou ukončeny smlouvy o odvodu zisku a úhradě ztráty mezi společnostmi T2 a jejich společníky (FMG a LH) nebo že budou tyto smlouvy změněny v neprospěch těchto bank;

| b) | Svobodný stát Bavorsko, Německo a město Mnichov (jednotlivě či společně) ztratí absolutní většinu na vlastním kapitálu nebo hlasovacích právech podniku FMG nebo |
| --- | --- |

b)

Svobodný stát Bavorsko, Německo a město Mnichov (jednotlivě či společně) ztratí absolutní většinu na vlastním kapitálu nebo hlasovacích právech podniku FMG nebo

| c) | výše účasti nebo rozsah hlasovacích práv Svobodného státu Bavorsko v podniku FMG klesne na 25 % či méně. |
| --- | --- |

c)

výše účasti nebo rozsah hlasovacích práv Svobodného státu Bavorsko v podniku FMG klesne na 25 % či méně.

| (26) | Vzhledem ke skutečnostem uvedeným ve 20.–25. bodě odůvodnění měla Komise pochybnosti o tom, zdali by podmínky, za nichž veřejné rozvojové banky KfW a LfA a státní banka BayernLB poskytly společnostem T2 úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23, mohly být dosaženy za běžných tržních podmínek. Tento závěr se opíral především o skutečnost, že úrokové sazby vypočtené pro tyto úvěry byly podle všeho nižší nežli referenční sazby, jež vyplývaly z použití sdělení Komise o současných úrokových sazbách pro navrácení státní podpory a referenčních/diskontních sazbách pro 15 členských států platných od 1. ledna 2005 a o historických úrokových sazbách pro navrácení státní podpory a referenčních/diskontních sazbách platných od 1. srpna 1997 (13) (dále jen „sdělení Komise z roku 2005“). |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem ke skutečnostem uvedeným ve 20.–25. bodě odůvodnění měla Komise pochybnosti o tom, zdali by podmínky, za nichž veřejné rozvojové banky KfW a LfA a státní banka BayernLB poskytly společnostem T2 úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23, mohly být dosaženy za běžných tržních podmínek. Tento závěr se opíral především o skutečnost, že úrokové sazby vypočtené pro tyto úvěry byly podle všeho nižší nežli referenční sazby, jež vyplývaly z použití sdělení Komise o současných úrokových sazbách pro navrácení státní podpory a referenčních/diskontních sazbách pro 15 členských států platných od 1. ledna 2005 a o historických úrokových sazbách pro navrácení státní podpory a referenčních/diskontních sazbách platných od 1. srpna 1997 (13) (dále jen „sdělení Komise z roku 2005“).

| (27) | Sdělení Komise z roku 2005 bylo nahrazeno sdělením Komise ze dne 12. prosince 2007 o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (14) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“). V souladu se sdělením o referenčních sazbách z roku 2008 byl při stanovování rizikových marží zohledněn rating (úvěruschopnost) daných podniků a poskytnuté jistoty. Podle názoru Komise je v tomto případě relevantní rating mateřských společností, tedy podniků FMG a LH. Ve svém předběžném posouzení uvedla, že při zohlednění ratingu obou podniků jsou úrokové sazby předmětných úvěrů podle všeho nižší než sazby, jež vyplývají z použití sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(27)

Sdělení Komise z roku 2005 bylo nahrazeno sdělením Komise ze dne 12. prosince 2007 o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (14) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“). V souladu se sdělením o referenčních sazbách z roku 2008 byl při stanovování rizikových marží zohledněn rating (úvěruschopnost) daných podniků a poskytnuté jistoty. Podle názoru Komise je v tomto případě relevantní rating mateřských společností, tedy podniků FMG a LH. Ve svém předběžném posouzení uvedla, že při zohlednění ratingu obou podniků jsou úrokové sazby předmětných úvěrů podle všeho nižší než sazby, jež vyplývají z použití sdělení o referenčních sazbách z roku 2008.

| (28) | Podmínky, za nichž byly úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 poskytnuty, se tedy jevily jako výhodnější než orientační výše tržní úrokové sazby, kterou Komise vypočetla podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(28)

Podmínky, za nichž byly úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 17, 20, 21 a 23 poskytnuty, se tedy jevily jako výhodnější než orientační výše tržní úrokové sazby, kterou Komise vypočetla podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008.

| (29) | Komise dále vyjádřila pochybnosti, pokud jde o přičitatelnost opatření podpory státu. Úvěry poskytnuté bankami BayernLB a LfA totiž podle všeho nepodléhaly souhlasu správní rady. |
| --- | --- |

(29)

Komise dále vyjádřila pochybnosti, pokud jde o přičitatelnost opatření podpory státu. Úvěry poskytnuté bankami BayernLB a LfA totiž podle všeho nepodléhaly souhlasu správní rady.

2.2.2.   Smlouva o užívání pozemků mezi FMG a Immo T2

| (30) | Podniky FMG a Immo T2 uzavřely dne 30. března 2000 smlouvu, jíž podnik FMG převedl podniku Immo T2 právo užívat pozemky č. 4935/3 a 4881 o celkové výměře zhruba 170 000 m2 a vybudovat na nich terminál T2. |
| --- | --- |

(30)

Podniky FMG a Immo T2 uzavřely dne 30. března 2000 smlouvu, jíž podnik FMG převedl podniku Immo T2 právo užívat pozemky č. 4935/3 a 4881 o celkové výměře zhruba 170 000 m2 a vybudovat na nich terminál T2.

| (31) | V rámci protiplnění za tato výhradní práva užívání hradí Immo T2 roční nájemné ve výši [...] spolu s DPH (zhruba [...] EUR). Toto nájemné je hrazeno čtvrtletně zpětně, a to počínaje zahájením provozu na terminálu 2. Jeho výše je vždy po [...] letech předmětem přezkumu a případné úpravy s cílem promítnout do něj změny cen nemovitostí a úrokových sazeb. |
| --- | --- |

(31)

V rámci protiplnění za tato výhradní práva užívání hradí Immo T2 roční nájemné ve výši [...] spolu s DPH (zhruba [...] EUR). Toto nájemné je hrazeno čtvrtletně zpětně, a to počínaje zahájením provozu na terminálu 2. Jeho výše je vždy po [...] letech předmětem přezkumu a případné úpravy s cílem promítnout do něj změny cen nemovitostí a úrokových sazeb.

| (32) | Smlouva byla sjednána na dobu [...] let. [...] |
| --- | --- |

(32)

Smlouva byla sjednána na dobu [...] let. [...]

| (33) | Ve spojitosti se smlouvou o užívání pozemků nemohla Komise vyloučit, že se v případě nájemného, jež Immo T2 hradil podniku FMG za pozemek, na němž byl vybudován terminál 2, jedná o cenu tržní. |
| --- | --- |

(33)

Ve spojitosti se smlouvou o užívání pozemků nemohla Komise vyloučit, že se v případě nájemného, jež Immo T2 hradil podniku FMG za pozemek, na němž byl vybudován terminál 2, jedná o cenu tržní.

| (34) | Komise dále vyjádřila pochybnosti, pokud jde o přičitatelnost opatření podpory státu. Neměla totiž žádné informace o tom, zdali byli do uzavírání smlouvy o užívání pozemků zapojeni společníci podniku FMG z řad veřejnoprávních subjektů. |
| --- | --- |

(34)

Komise dále vyjádřila pochybnosti, pokud jde o přičitatelnost opatření podpory státu. Neměla totiž žádné informace o tom, zdali byli do uzavírání smlouvy o užívání pozemků zapojeni společníci podniku FMG z řad veřejnoprávních subjektů.

2.2.3.   Slučitelnost případné podpory pro společnosti T2 s vnitřním trhem

| (35) | Komise zkoumala, zdali by nájemné uvedené v 31. bodě odůvodnění a úvěry uvedené v 19. bodě odůvodnění byly slučitelné s vnitřním trhem, pokud by představovaly státní podporu. Zejména úvěry č. 16, 17, 20, 21 a 23 podle všeho obsahovaly provozní podporu. Je přitom nepravděpodobné, že by splňovaly podmínky k tomu, aby byly podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU pokládány za výjimky ze všeobecného zákazu podpory. |
| --- | --- |

(35)

Komise zkoumala, zdali by nájemné uvedené v 31. bodě odůvodnění a úvěry uvedené v 19. bodě odůvodnění byly slučitelné s vnitřním trhem, pokud by představovaly státní podporu. Zejména úvěry č. 16, 17, 20, 21 a 23 podle všeho obsahovaly provozní podporu. Je přitom nepravděpodobné, že by splňovaly podmínky k tomu, aby byly podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU pokládány za výjimky ze všeobecného zákazu podpory.

3.   STANOVISKO NĚMECKA

3.1.   ROZSAH VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ A POJEM HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI SPOLEČNOSTÍ T2

| (36) | Německo se nejprve vyjadřuje k pojmu hospodářské činnosti společností T2 a k použitelnosti čl. 107 odst. 1 SFEU na tuto hospodářskou činnost podle výkladu platného před vydáním rozsudku Tribunálu ve věci Aéroports de Paris (15). |
| --- | --- |

(36)

Německo se nejprve vyjadřuje k pojmu hospodářské činnosti společností T2 a k použitelnosti čl. 107 odst. 1 SFEU na tuto hospodářskou činnost podle výkladu platného před vydáním rozsudku Tribunálu ve věci Aéroports de Paris (15).

| (37) | Německo upozorňuje na skutečnost, že banka BayernLB, jež později převzala vedení konsorcia, které poskytovalo předmětné úvěry, vydala závazný příslib k poskytnutí úvěru na financování společností T2 již 2. prosince 1998. Německo dále prohlašuje, že podmínky všech úvěrů, jež KfW, LfA a BayernLB poskytly, z tohoto příslibu vycházely a že tento příslib tedy vymezoval podmínky úvěrových smluv již s konečnou platností. Podmínky úvěrů č. 5, 6 a 7 byly neodvolatelně stanoveny v úvěrové smlouvě z 31. srpna 1999, podmínky úvěrů č. 1, 9, 10, 16, 21 a 23 v úvěrové smlouvě z 13. září 2000. Obě úvěrové smlouvy byly neodvolatelně uzavřeny ještě před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Dne 30. března 2000, tedy rovněž před vydáním rozsudku v uvedené věci, byla podepsána i smlouva o užívání pozemků. |
| --- | --- |

(37)

Německo upozorňuje na skutečnost, že banka BayernLB, jež později převzala vedení konsorcia, které poskytovalo předmětné úvěry, vydala závazný příslib k poskytnutí úvěru na financování společností T2 již 2. prosince 1998. Německo dále prohlašuje, že podmínky všech úvěrů, jež KfW, LfA a BayernLB poskytly, z tohoto příslibu vycházely a že tento příslib tedy vymezoval podmínky úvěrových smluv již s konečnou platností. Podmínky úvěrů č. 5, 6 a 7 byly neodvolatelně stanoveny v úvěrové smlouvě z 31. srpna 1999, podmínky úvěrů č. 1, 9, 10, 16, 21 a 23 v úvěrové smlouvě z 13. září 2000. Obě úvěrové smlouvy byly neodvolatelně uzavřeny ještě před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Dne 30. března 2000, tedy rovněž před vydáním rozsudku v uvedené věci, byla podepsána i smlouva o užívání pozemků.

| (38) | Soulad rizikových marží s tržními podmínkami tedy lze podle vyjádření Německa posuzovat pouze podle tehdy platných podmínek. Tehdejší provoz a výstavbu letiště navíc nelze pokládat za hospodářskou činnost, neboť letiště nespadala do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(38)

Soulad rizikových marží s tržními podmínkami tedy lze podle vyjádření Německa posuzovat pouze podle tehdy platných podmínek. Tehdejší provoz a výstavbu letiště navíc nelze pokládat za hospodářskou činnost, neboť letiště nespadala do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU.

3.2.   CHARAKTER PODPORY, JEJŽ VYKAZUJÍ ÚVĚRY SPOLEČNOSTEM T2

3.2.1.   Soulad bankovních úvěrů s tržními podmínkami

| (39) | Pokud jde o úvěry poskytnuté společnostem T2, vyjadřuje se Německo nejprve k vhodnosti rámce pro přezkum jejich souladu s tržními podmínkami. Ohrazuje se vůči tomu, aby se tento přezkum řídil sdělením Komise z roku 2005. Dle jeho vyjádření totiž není přiměřené porovnávat konečné úrokové sazby jednotlivých úvěrů společnostem T2 s referenční úrokovou sazbou Komise. Namísto toho by měly být posouzeny příslušné rizikové marže a porovnány s tržní referenční hodnotou. Základní úroková sazba se den ode dne mění, aniž by na to strany úvěrových smluv měly vliv. Komise by se tedy měla při určování referenční rizikové marže opírat o srovnání s údaji z trhu, neboť soukromí věřitelé při uzavírání úvěrových smluv zpravidla nezohledňují sdělení Komise z roku 2008 a marže v něm uvedené. Německo dále argumentuje tím, že sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 přiznalo nedostatečnost sdělení Komise z roku 2005 tím, že začalo zohledňovat též úvěruschopnost dlužníka a poskytnuté jistoty. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o úvěry poskytnuté společnostem T2, vyjadřuje se Německo nejprve k vhodnosti rámce pro přezkum jejich souladu s tržními podmínkami. Ohrazuje se vůči tomu, aby se tento přezkum řídil sdělením Komise z roku 2005. Dle jeho vyjádření totiž není přiměřené porovnávat konečné úrokové sazby jednotlivých úvěrů společnostem T2 s referenční úrokovou sazbou Komise. Namísto toho by měly být posouzeny příslušné rizikové marže a porovnány s tržní referenční hodnotou. Základní úroková sazba se den ode dne mění, aniž by na to strany úvěrových smluv měly vliv. Komise by se tedy měla při určování referenční rizikové marže opírat o srovnání s údaji z trhu, neboť soukromí věřitelé při uzavírání úvěrových smluv zpravidla nezohledňují sdělení Komise z roku 2008 a marže v něm uvedené. Německo dále argumentuje tím, že sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 přiznalo nedostatečnost sdělení Komise z roku 2005 tím, že začalo zohledňovat též úvěruschopnost dlužníka a poskytnuté jistoty.

| (40) | Podle názoru Německa není zapotřebí použít ani sdělení o referenčních sazbách z roku 2008, neboť Komise se má při svém přezkumu opírat spíše o referenční tržní hodnoty, jsou-li taková data k dispozici. V opačném případě je závažně ohrožena konkurenceschopnost veřejnoprávních úvěrových institucí, neboť v konečném důsledku mohou být konkrétní podmínky určeny pouze referenční úrokovou sazbou Komise, nikoli však reálnými podmínkami na trhu. |
| --- | --- |

(40)

Podle názoru Německa není zapotřebí použít ani sdělení o referenčních sazbách z roku 2008, neboť Komise se má při svém přezkumu opírat spíše o referenční tržní hodnoty, jsou-li taková data k dispozici. V opačném případě je závažně ohrožena konkurenceschopnost veřejnoprávních úvěrových institucí, neboť v konečném důsledku mohou být konkrétní podmínky určeny pouze referenční úrokovou sazbou Komise, nikoli však reálnými podmínkami na trhu.

| (41) | Německo dále argumentuje tím, že lze podmínky předmětných úvěrů vysvětlit velmi dobrým ratingem a úvěruschopností podniků FMG a LH. V této souvislosti je úvěruschopnost nutno posuzovat na úrovni podniků FMG a LH, neboť v případě, že je mezi mateřskou a dceřinou společností uzavřena smlouva o odvodu zisku a úhradě ztráty, je naprosto běžnou bankovní praxí zohledňovat výlučně úvěruschopnost právě mateřské společnosti. |
| --- | --- |

(41)

Německo dále argumentuje tím, že lze podmínky předmětných úvěrů vysvětlit velmi dobrým ratingem a úvěruschopností podniků FMG a LH. V této souvislosti je úvěruschopnost nutno posuzovat na úrovni podniků FMG a LH, neboť v případě, že je mezi mateřskou a dceřinou společností uzavřena smlouva o odvodu zisku a úhradě ztráty, je naprosto běžnou bankovní praxí zohledňovat výlučně úvěruschopnost právě mateřské společnosti.

| (42) | Německo poukazuje na to, že ratingová agentura Standard & Poor’s udělovala podniku LH v letech 2001–2003 ratingové hodnocení BBB+ (16). FMG jakožto podnik v čistě veřejném vlastnictví žádný externí rating nemá. Z hlediska finanční situace srovnává Německo podnik FMG s letištěm Schiphol, které je rovněž v plném rozsahu ve veřejném vlastnictví a jemuž agentura Standard & Poor’s udělila ratingové hodnocení A (17) až AA (18). Podnik FMG navíc získal v roce 2006 od mezinárodního konsorcia celkem 21 bank ve veřejném i soukromém vlastnictví syndikovaný nezajištěný úvěr ve výši [...] EUR. V souvisejícím memorandu byl u podniku FMG uvažován rating [...] (19). |
| --- | --- |

(42)

Německo poukazuje na to, že ratingová agentura Standard & Poor’s udělovala podniku LH v letech 2001–2003 ratingové hodnocení BBB+ (16). FMG jakožto podnik v čistě veřejném vlastnictví žádný externí rating nemá. Z hlediska finanční situace srovnává Německo podnik FMG s letištěm Schiphol, které je rovněž v plném rozsahu ve veřejném vlastnictví a jemuž agentura Standard & Poor’s udělila ratingové hodnocení A (17) až AA (18). Podnik FMG navíc získal v roce 2006 od mezinárodního konsorcia celkem 21 bank ve veřejném i soukromém vlastnictví syndikovaný nezajištěný úvěr ve výši [...] EUR. V souvisejícím memorandu byl u podniku FMG uvažován rating [...] (19).

| (43) | Německo konstatuje, že na rozdíl od syndikovaného úvěru, jenž byl podniku FMG poskytnut, byly k zajištění předmětných úvěrů poskytnuty jistoty ve významné výši. Kromě poskytnutí jistot uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení došlo za účelem zajištění úvěru též k [...]. To ozřejmuje, že je u předmětných úvěrů přiměřená ještě nižší riziková marže nežli v případě syndikovaného úvěru, u nějž tyto marže činí [...] až [...] bps. |
| --- | --- |

(43)

Německo konstatuje, že na rozdíl od syndikovaného úvěru, jenž byl podniku FMG poskytnut, byly k zajištění předmětných úvěrů poskytnuty jistoty ve významné výši. Kromě poskytnutí jistot uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení došlo za účelem zajištění úvěru též k [...]. To ozřejmuje, že je u předmětných úvěrů přiměřená ještě nižší riziková marže nežli v případě syndikovaného úvěru, u nějž tyto marže činí [...] až [...] bps.

| (44) | Německo dále vysvětluje, že kromě jistot uvedených ve 40. a 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení nebyly poskytnuty žádné další jistoty. Podle jeho údajů činila hodnota [...] ke dni 31. prosince 2002 [...] EUR a hodnota souvisejících závazků [...] EUR. Německo dále objasňuje, že hodnota [...] jakožto jistoty stoupla k 31. prosinci 2003 na [...] EUR a že hodnota souvisejících závazků činila [...] EUR. Záruky, jež by šly nad rámec těchto jistot, neposkytl ani FMG, ani jeho společníci či FH. |
| --- | --- |

(44)

Německo dále vysvětluje, že kromě jistot uvedených ve 40. a 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení nebyly poskytnuty žádné další jistoty. Podle jeho údajů činila hodnota [...] ke dni 31. prosince 2002 [...] EUR a hodnota souvisejících závazků [...] EUR. Německo dále objasňuje, že hodnota [...] jakožto jistoty stoupla k 31. prosinci 2003 na [...] EUR a že hodnota souvisejících závazků činila [...] EUR. Záruky, jež by šly nad rámec těchto jistot, neposkytl ani FMG, ani jeho společníci či FH.

| (45) | Pokud jde o srovnatelnost podmínek předmětných úvěrů s emisemi dluhopisů podniků Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG a Deutsche Börse AG, vyplývá z ratingu těchto podniků, že jsou z hlediska své ekonomické situace zcela srovnatelné s podniky FMG a LH. Ratingové hodnocení, jež Německo k těmto podnikům uvedlo, je shrnuto v tabulce 1:

  Tabulka č. 1


  Rating referenčních podniků dle údajů Německa








  Podnik | Rating (dlouhé období) podle Standard & Poor’s | Rating (dlouhé období) podle Moody’s |
| --- | --- | --- | --- |
| Deutsche Telekom AG | BBB+ | Baa1 |
| Bayer AG | A– | A3 |
| Volkswagen AG | A– | A3 |
| Deutsche Börse AG | AA | neuv. |

(45)

Pokud jde o srovnatelnost podmínek předmětných úvěrů s emisemi dluhopisů podniků Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG a Deutsche Börse AG, vyplývá z ratingu těchto podniků, že jsou z hlediska své ekonomické situace zcela srovnatelné s podniky FMG a LH. Ratingové hodnocení, jež Německo k těmto podnikům uvedlo, je shrnuto v tabulce 1:

Tabulka č. 1

Rating referenčních podniků dle údajů Německa

Podnik

Rating (dlouhé období) podle Standard & Poor’s

Rating (dlouhé období) podle Moody’s

Deutsche Telekom AG

BBB+

Baa1

Bayer AG

A–

A3

Volkswagen AG

A–

A3

Deutsche Börse AG

AA

neuv.

| (46) | Německo dále odkazuje na průměrné rizikové marže (v bazických bodech) podnikových dluhopisů v eurozóně, jež jsou ohodnoceny ratingem AA až BBB (dle Standard & Poor’s). Tyto ratingy jsou shrnuty v tabulce č. 2:

  Tabulka č. 2


  Průměrné rizikové marže (v bsp) podnikových dluhopisů v eurozóně









  Období | AA | A | BBB |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997–2007 | 15,6 | 38,6 | 83,3 |
| 1997–3/2005 | 17,4 | 40,8 | 89,4 |
| 1997–2000 | 5,0 | 19,5 | 47,4 |

(46)

Německo dále odkazuje na průměrné rizikové marže (v bazických bodech) podnikových dluhopisů v eurozóně, jež jsou ohodnoceny ratingem AA až BBB (dle Standard & Poor’s). Tyto ratingy jsou shrnuty v tabulce č. 2:

Tabulka č. 2

Průměrné rizikové marže (v bsp) podnikových dluhopisů v eurozóně

Období

AA

A

BBB

1997–2007

15,6

38,6

83,3

1997–3/2005

17,4

40,8

89,4

1997–2000

5,0

19,5

47,4

| (47) | Podle názoru Německa z tabulky č. 2 vyplývá, že rizikové marže vykazují v průběhu času vysokou volatilitu. Z jejich hodnot platných v určitém měsíci je tedy nepřípustné vyvozovat, byly-li marže předmětných úvěrů stanoveny v souladu s běžnými tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(47)

Podle názoru Německa z tabulky č. 2 vyplývá, že rizikové marže vykazují v průběhu času vysokou volatilitu. Z jejich hodnot platných v určitém měsíci je tedy nepřípustné vyvozovat, byly-li marže předmětných úvěrů stanoveny v souladu s běžnými tržními podmínkami.

3.3.   PODMÍNKY SMLOUVY O UŽÍVÁNÍ POZEMKŮ ZE DNE 30. BŘEZNA 2000

| (48) | Pokud jde o podmínky smlouvy o užívání pozemků podepsané dne 30. března 2000, argumentuje Německo srovnáním s cenami pozemků v okolí letiště Mnichov, které jsou zpravidla relativně vysoké a z nichž vyplývá, že nájemné, jež hradil podnik Immo T2, bylo v každém případě nad úrovní srovnatelné tržní ceny. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o podmínky smlouvy o užívání pozemků podepsané dne 30. března 2000, argumentuje Německo srovnáním s cenami pozemků v okolí letiště Mnichov, které jsou zpravidla relativně vysoké a z nichž vyplývá, že nájemné, jež hradil podnik Immo T2, bylo v každém případě nad úrovní srovnatelné tržní ceny.

| (49) | Německo objasňuje parametry, podle nichž bylo toto roční nájemné ve výši [...] DEM (zhruba [...] EUR) stanoveno:






  a) | výměra pozemku 170 000 m2, |
| --- | --- | --- |

(49)

Německo objasňuje parametry, podle nichž bylo toto roční nájemné ve výši [...] DEM (zhruba [...] EUR) stanoveno:

a)

výměra pozemku 170 000 m2,

| b) | počáteční cena [...] DEM (zhruba [...] EUR) za metr čtvereční a |
| --- | --- |

b)

počáteční cena [...] DEM (zhruba [...] EUR) za metr čtvereční a

| c) | úročení této ceny za metr čtvereční sazbou [...] ročně. |
| --- | --- |

c)

úročení této ceny za metr čtvereční sazbou [...] ročně.

| (50) | Podle názoru Německa představuje tato cena za metr čtvereční ve výši [...] DEM (zhruba [...] EUR) cenu tržní, a to z následujících důvodů: |
| --- | --- |

(50)

Podle názoru Německa představuje tato cena za metr čtvereční ve výši [...] DEM (zhruba [...] EUR) cenu tržní, a to z následujících důvodů:

| (51) | Nejprve je při stanovování tržní ceny pozemku nutno vzájemně porovnat hodnotu podobných pozemků, zejména pokud jde o jejich vhodnost ke stavebním účelům, polohu a rozsah zástavby. Předmětné plochy byly při uzavření smlouvy v roce 2000 sice vhodné ke stavebním účelům, ale nebyly na nich vybudovány inženýrské sítě. Ke stanovení tržní ceny za jejich užívání je tedy nutno připočíst náklady na zavedení inženýrských sítí, jež jsou uvedeny v tabulce č. 3. Tyto náklady, jež podnik Immo T2 financoval z vlastních prostředků, by jinak musel nést vlastník pozemku.

  Tabulka č. 3


  Přehled investičních nákladů na infrastrukturu, jež financoval podnik Immo T2







  Opatření/realizované investice financované podnikem Immo T2 | v mil. EUR |
| --- | --- | --- |
| Cesty a mosty | [...] |
| Veřejná hromadná doprava | [...] |
| Výkop pro přívod médií a dodávek (přívod elektřiny, vody, odvod odpadní vody, telekomunikace atd.) | [...] |
| Přívod energií | [...] |
| Vodovodní a kanalizační přípojky | [...] |
| Telekomunikace | [...] |
| Celkem | [...] |

(51)

Nejprve je při stanovování tržní ceny pozemku nutno vzájemně porovnat hodnotu podobných pozemků, zejména pokud jde o jejich vhodnost ke stavebním účelům, polohu a rozsah zástavby. Předmětné plochy byly při uzavření smlouvy v roce 2000 sice vhodné ke stavebním účelům, ale nebyly na nich vybudovány inženýrské sítě. Ke stanovení tržní ceny za jejich užívání je tedy nutno připočíst náklady na zavedení inženýrských sítí, jež jsou uvedeny v tabulce č. 3. Tyto náklady, jež podnik Immo T2 financoval z vlastních prostředků, by jinak musel nést vlastník pozemku.

Tabulka č. 3

Přehled investičních nákladů na infrastrukturu, jež financoval podnik Immo T2

Opatření/realizované investice financované podnikem Immo T2

v mil. EUR

Cesty a mosty

[...]

Veřejná hromadná doprava

[...]

Výkop pro přívod médií a dodávek (přívod elektřiny, vody, odvod odpadní vody, telekomunikace atd.)

[...]

Přívod energií

[...]

Vodovodní a kanalizační přípojky

[...]

Telekomunikace

[...]

Celkem

[...]

| (52) | V důsledku skutečně vzniklých investičních nákladů, jež hradil podnik Immo T2, se hodnota pozemků zvyšuje o zhruba [...] EUR/m2 na celkem zhruba [...] EUR/m2. I pokud by se nepřihlíželo k cestám a mostům, jež Immo T2 financoval, zvýšila by se hodnota pozemku na zhruba [...] EUR/m2. |
| --- | --- |

(52)

V důsledku skutečně vzniklých investičních nákladů, jež hradil podnik Immo T2, se hodnota pozemků zvyšuje o zhruba [...] EUR/m2 na celkem zhruba [...] EUR/m2. I pokud by se nepřihlíželo k cestám a mostům, jež Immo T2 financoval, zvýšila by se hodnota pozemku na zhruba [...] EUR/m2.

| (53) | Německo dále vysvětluje, že cílem tohoto propočtu je pouze umožnit vzájemné srovnání pozemků z hlediska jejich hodnoty. V případě výpočtu nájemného zůstalo při ceně [...] EUR/m2, neboť Immo T2 hradil veškeré náklady na zavedení inženýrských sítí namísto vlastníka. V opačném případě by byl tento podnik zatížen těmito náklady dvakrát. |
| --- | --- |

(53)

Německo dále vysvětluje, že cílem tohoto propočtu je pouze umožnit vzájemné srovnání pozemků z hlediska jejich hodnoty. V případě výpočtu nájemného zůstalo při ceně [...] EUR/m2, neboť Immo T2 hradil veškeré náklady na zavedení inženýrských sítí namísto vlastníka. V opačném případě by byl tento podnik zatížen těmito náklady dvakrát.

| (54) | Německo dále poukazuje na skutečnost, že se předmětné pozemky nacházejí v obci Oberding v okrese Erding. Ceny pozemků se zavedenými sítěmi v průmyslové zóně v bezprostřední blízkosti letiště v obci Oberding, městské části Schwaig, zůstaly v posledních letech na téže hodnotě [...] EUR/m2. Tento údaj potvrdil nezávislý výbor odhadců pozemků na zemském radním úřadě Erding. |
| --- | --- |

(54)

Německo dále poukazuje na skutečnost, že se předmětné pozemky nacházejí v obci Oberding v okrese Erding. Ceny pozemků se zavedenými sítěmi v průmyslové zóně v bezprostřední blízkosti letiště v obci Oberding, městské části Schwaig, zůstaly v posledních letech na téže hodnotě [...] EUR/m2. Tento údaj potvrdil nezávislý výbor odhadců pozemků na zemském radním úřadě Erding.

| (55) | Podle názoru Německa je však nutno cenu ve výši [...] EUR/m2 ještě dále upravit. Za prvé by měla být cena referenčního pozemku z výše uvedených důvodů navýšena o zhruba [...] %, tj. [...] EUR/m2. Tato referenční cena se tedy zvyšuje na [...] EUR/m2. |
| --- | --- |

(55)

Podle názoru Německa je však nutno cenu ve výši [...] EUR/m2 ještě dále upravit. Za prvé by měla být cena referenčního pozemku z výše uvedených důvodů navýšena o zhruba [...] %, tj. [...] EUR/m2. Tato referenční cena se tedy zvyšuje na [...] EUR/m2.

| (56) | Za druhé závisí cena pozemku rozhodujícím způsobem na jeho poloze. Plocha terminálu 2 má na rozdíl od referenční plochy ve Schwaigu přímé napojení na letiště, dálnici, příměstskou dráhu a další místní veřejnou hromadnou dopravu. Má-li cena tuto ekonomickou výhodu odrážet, měla by být podle odhadů znalců dále navýšena o zhruba [...] %, resp. [...] EUR/m2. Referenční cena se tedy zvyšuje z [...] EUR/m2 na [...] EUR/m2. |
| --- | --- |

(56)

Za druhé závisí cena pozemku rozhodujícím způsobem na jeho poloze. Plocha terminálu 2 má na rozdíl od referenční plochy ve Schwaigu přímé napojení na letiště, dálnici, příměstskou dráhu a další místní veřejnou hromadnou dopravu. Má-li cena tuto ekonomickou výhodu odrážet, měla by být podle odhadů znalců dále navýšena o zhruba [...] %, resp. [...] EUR/m2. Referenční cena se tedy zvyšuje z [...] EUR/m2 na [...] EUR/m2.

| (57) | S ohledem na výše uvedené faktory a s přihlédnutím k nákladům na vybudování inženýrských sítí, jež hradil podnik Immo T2 (s výjimkou nákladů na mosty a cesty), činí hodnota předmětných pozemků nejméně [...] EUR/m2, a je tedy přinejmenším o [...] % vyšší než cena referenční. Smlouva o užívání pozemků tedy byla uzavřena za běžných tržních podmínek, a tudíž neobsahuje prvky státní podpory. |
| --- | --- |

(57)

S ohledem na výše uvedené faktory a s přihlédnutím k nákladům na vybudování inženýrských sítí, jež hradil podnik Immo T2 (s výjimkou nákladů na mosty a cesty), činí hodnota předmětných pozemků nejméně [...] EUR/m2, a je tedy přinejmenším o [...] % vyšší než cena referenční. Smlouva o užívání pozemků tedy byla uzavřena za běžných tržních podmínek, a tudíž neobsahuje prvky státní podpory.

| (58) | Závěrem Německo poukazuje na skutečnost, že tyto referenční hodnoty vesměs vycházejí z cen při prodeji pozemků, tj. že se v jejich případě jedná o ceny, za nichž by docházelo k převodu vlastnictví. Naproti tomu se předmětná smlouva týká pouze úplatného přenechání pozemku na dobu určitou ([...] let), po němž nedochází k převodu vlastnictví. Na základě této skutečnosti se podnik LH pokoušel prosadit při jednáních nižší nájemné. Podnik Immo T2 tak nemá podle smluvního „dvojího“ ujednání o převedení práva stavby na vlastníka pozemku možnost získat vlastnická práva ani k budově terminálu, ani k pozemku, na němž je terminál postaven. |
| --- | --- |

(58)

Závěrem Německo poukazuje na skutečnost, že tyto referenční hodnoty vesměs vycházejí z cen při prodeji pozemků, tj. že se v jejich případě jedná o ceny, za nichž by docházelo k převodu vlastnictví. Naproti tomu se předmětná smlouva týká pouze úplatného přenechání pozemku na dobu určitou ([...] let), po němž nedochází k převodu vlastnictví. Na základě této skutečnosti se podnik LH pokoušel prosadit při jednáních nižší nájemné. Podnik Immo T2 tak nemá podle smluvního „dvojího“ ujednání o převedení práva stavby na vlastníka pozemku možnost získat vlastnická práva ani k budově terminálu, ani k pozemku, na němž je terminál postaven.

| (59) | Z uvedených důvodů zastává Německo názor, že nájemné za užívání obou pozemků je skutečně vyšší než obvyklá tržní cena, která by byla zaplacena za nabytí vlastnictví k těmto pozemkům, a že toto nájemné tedy neobsahuje prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(59)

Z uvedených důvodů zastává Německo názor, že nájemné za užívání obou pozemků je skutečně vyšší než obvyklá tržní cena, která by byla zaplacena za nabytí vlastnictví k těmto pozemkům, a že toto nájemné tedy neobsahuje prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

4.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN: RYANAIR

| (60) | K rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky pouze od podniku Ryanair. Podle jeho názoru je neopodstatněné tvrzení Německa, že díky ujednání o terminálu 2 bylo možno optimalizovat využití letiště. Ryanair dále uvádí, že Komise měla zkoumat i rozdělení vlastnických práv mezi Immo T2 a provozní společnost T2. |
| --- | --- |

(60)

K rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky pouze od podniku Ryanair. Podle jeho názoru je neopodstatněné tvrzení Německa, že díky ujednání o terminálu 2 bylo možno optimalizovat využití letiště. Ryanair dále uvádí, že Komise měla zkoumat i rozdělení vlastnických práv mezi Immo T2 a provozní společnost T2.

| (61) | V souvislosti s bankovními úvěry nepokládá Ryanair rizikovou marži ve výši 75 bps za přiměřenou. Podle něj Komise sama připustila, že se u společností T2 jedná o nově založené účelové společnosti bez historie úvěrového ratingu, že podnik FMG výrazně závisí na podnikatelské strategii LH, že LH operuje s poměrně vysokými náklady a nízkou rentabilitou tržeb v cyklickém, kapitálově náročném prostředí letecké dopravy, jež se vyznačuje cenovou konkurencí, a že očividně nebylo poskytnuto zajištění, jež banky zpravidla vyžadují. S ohledem na tyto faktory je nutno uplatnit vyšší rizikovou marži. |
| --- | --- |

(61)

V souvislosti s bankovními úvěry nepokládá Ryanair rizikovou marži ve výši 75 bps za přiměřenou. Podle něj Komise sama připustila, že se u společností T2 jedná o nově založené účelové společnosti bez historie úvěrového ratingu, že podnik FMG výrazně závisí na podnikatelské strategii LH, že LH operuje s poměrně vysokými náklady a nízkou rentabilitou tržeb v cyklickém, kapitálově náročném prostředí letecké dopravy, jež se vyznačuje cenovou konkurencí, a že očividně nebylo poskytnuto zajištění, jež banky zpravidla vyžadují. S ohledem na tyto faktory je nutno uplatnit vyšší rizikovou marži.

| (62) | Ryanair vyslovuje podezření, že Německo možná zadrželo informace o zárukách, jež stát nabídl bankám. Z okolnosti, že si věřitelské banky vyhrazují právo ukončit své úvěrové smlouvy se společnostmi T2 v případě, že by určité státní instituce přišly o kontrolu nad podnikem FMG, lze dle názoru podniku Ryanair vyvozovat, že tyto úvěry byly poskytnuty s přihlédnutím k implicitní či explicitní záruce ze strany státních podílníků společností T2. Podle názoru Ryanairu proto banky požadují úroky nižší než za běžných tržních podmínek, a je tedy nutno přezkoumat, zdali společnosti T2 zaplatily za záruku přiměřené protiplnění. |
| --- | --- |

(62)

Ryanair vyslovuje podezření, že Německo možná zadrželo informace o zárukách, jež stát nabídl bankám. Z okolnosti, že si věřitelské banky vyhrazují právo ukončit své úvěrové smlouvy se společnostmi T2 v případě, že by určité státní instituce přišly o kontrolu nad podnikem FMG, lze dle názoru podniku Ryanair vyvozovat, že tyto úvěry byly poskytnuty s přihlédnutím k implicitní či explicitní záruce ze strany státních podílníků společností T2. Podle názoru Ryanairu proto banky požadují úroky nižší než za běžných tržních podmínek, a je tedy nutno přezkoumat, zdali společnosti T2 zaplatily za záruku přiměřené protiplnění.

| (63) | V souvislosti s nájemným za pozemek, na němž byl vybudován terminál 2, poukazuje Ryanair na skutečnost, že terminál sice zahájil svůj provoz teprve v červnu 2003, avšak Immo T2 pozemek užívá již od března 2000. Podle názoru Ryanairu tak mohl podnik Immo T2 pozemek užívat po dobu tří let a tří měsíců bezplatně. Ryanair dále tvrdí, že je časový odstup [...] let mezi dvěma přezkumy (a případnými úpravami) nájemného neobvykle dlouhý a pro nájemce výhodný. |
| --- | --- |

(63)

V souvislosti s nájemným za pozemek, na němž byl vybudován terminál 2, poukazuje Ryanair na skutečnost, že terminál sice zahájil svůj provoz teprve v červnu 2003, avšak Immo T2 pozemek užívá již od března 2000. Podle názoru Ryanairu tak mohl podnik Immo T2 pozemek užívat po dobu tří let a tří měsíců bezplatně. Ryanair dále tvrdí, že je časový odstup [...] let mezi dvěma přezkumy (a případnými úpravami) nájemného neobvykle dlouhý a pro nájemce výhodný.

| (64) | K rovnému přístupu k infrastruktuře Ryanair uvádí, že podporou byli zvýhodněni rovněž partneři podniku LH ze Star Alliance. Dle názoru podniku Ryanair je preferenční přístup, jejž členové Star Alliance mají, jednou ze zvláštních výhod, kterou FMG poskytuje a za niž nedostává žádné zvláštní protiplnění. Ryanair nesouhlasí s tvrzením, že mezi terminálem 1 a 2 neexistuje žádný kvalitativní rozdíl, a svůj názor odůvodňuje mj. tím, že je terminál 2 větší než terminál 1 co do své kapacity, parkovacích stání, výměry a stání letadel v terminálu. Lze předpokládat, že terminál 1 bude v budoucnu přetížen snáze než terminál 2. Za toto preferenční zacházení ze strany FMG nehradí LH podle názoru podniku Ryanair očividně žádný příplatek. Ryanair závěrem zdůrazňuje nepříznivý dopad podpory na hospodářskou soutěž v jižním Německu. |
| --- | --- |

(64)

K rovnému přístupu k infrastruktuře Ryanair uvádí, že podporou byli zvýhodněni rovněž partneři podniku LH ze Star Alliance. Dle názoru podniku Ryanair je preferenční přístup, jejž členové Star Alliance mají, jednou ze zvláštních výhod, kterou FMG poskytuje a za niž nedostává žádné zvláštní protiplnění. Ryanair nesouhlasí s tvrzením, že mezi terminálem 1 a 2 neexistuje žádný kvalitativní rozdíl, a svůj názor odůvodňuje mj. tím, že je terminál 2 větší než terminál 1 co do své kapacity, parkovacích stání, výměry a stání letadel v terminálu. Lze předpokládat, že terminál 1 bude v budoucnu přetížen snáze než terminál 2. Za toto preferenční zacházení ze strany FMG nehradí LH podle názoru podniku Ryanair očividně žádný příplatek. Ryanair závěrem zdůrazňuje nepříznivý dopad podpory na hospodářskou soutěž v jižním Německu.

5.   VYJÁDŘENÍ NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM RYANAIRU

| (65) | Ve své odpovědi na připomínky podniku Ryanair k rozhodnutí o zahájení řízení se Německo vyjadřuje nejprve k dopadu, jejž by případná podpora měla na konkurenční pozici tohoto podniku. I za předpokladu, že by v předmětné věci byla poskytnuta podpora, neměla by tato podpora negativní vliv na konkurenční pozici na trhu, v níž se Ryanair nachází. Immo T2 je pouze realitní holdingová společnost, která si najímá pozemky, na nichž byl vybudován terminál 2, a tento terminál pronajímá provozní společnosti T2. Provozní společnost T2 je podnik, který si najímá, provozuje a jednotlivým nájemcům podnajímá terminál 2. Oba tyto podniky, které jsou potenciálními příjemci podpory, tedy působí na zcela jiných trzích než Ryanair. Samotná skutečnost, že LH drží ve společnostech T2 podíly, nezakládá mezi podniky LH a Ryanair konkurenční vztah. |
| --- | --- |

(65)

Ve své odpovědi na připomínky podniku Ryanair k rozhodnutí o zahájení řízení se Německo vyjadřuje nejprve k dopadu, jejž by případná podpora měla na konkurenční pozici tohoto podniku. I za předpokladu, že by v předmětné věci byla poskytnuta podpora, neměla by tato podpora negativní vliv na konkurenční pozici na trhu, v níž se Ryanair nachází. Immo T2 je pouze realitní holdingová společnost, která si najímá pozemky, na nichž byl vybudován terminál 2, a tento terminál pronajímá provozní společnosti T2. Provozní společnost T2 je podnik, který si najímá, provozuje a jednotlivým nájemcům podnajímá terminál 2. Oba tyto podniky, které jsou potenciálními příjemci podpory, tedy působí na zcela jiných trzích než Ryanair. Samotná skutečnost, že LH drží ve společnostech T2 podíly, nezakládá mezi podniky LH a Ryanair konkurenční vztah.

| (66) | Německo dále uvádí, že dohody ohledně terminálu 2 zcela jistě umožnily optimalizovat využívání letiště. Kritiku ohledně rozdělení vlastnických podílů ve společnostech T2 Německo rozhodně odmítá. Toto rozdělení totiž odpovídá kapitálu, jejž FMG a Lufthansa investovaly, a poměru, v jakém si rozdělily rizika. Tento postup je Komisí akceptován a potvrzuje, že související ujednání odpovídá tržním podmínkám. Německo dále vysvětluje, že nebyly nutné žádné sankce k tomu, aby bylo zaručeno, že LH splní své závazky spojené s budováním dopravního uzlu na letišti, neboť musí nést v odpovídajícím rozsahu podnikatelská rizika spojená s provozováním terminálu 2. |
| --- | --- |

(66)

Německo dále uvádí, že dohody ohledně terminálu 2 zcela jistě umožnily optimalizovat využívání letiště. Kritiku ohledně rozdělení vlastnických podílů ve společnostech T2 Německo rozhodně odmítá. Toto rozdělení totiž odpovídá kapitálu, jejž FMG a Lufthansa investovaly, a poměru, v jakém si rozdělily rizika. Tento postup je Komisí akceptován a potvrzuje, že související ujednání odpovídá tržním podmínkám. Německo dále vysvětluje, že nebyly nutné žádné sankce k tomu, aby bylo zaručeno, že LH splní své závazky spojené s budováním dopravního uzlu na letišti, neboť musí nést v odpovídajícím rozsahu podnikatelská rizika spojená s provozováním terminálu 2.

| (67) | Ohledně vyjádření podniku Ryanair k přezkumu úvěrového financování poukazuje Německo na skutečnost, že riziková marže ve výši 75 bps, z níž Komise v souladu se svým sdělením z roku 2005 vycházela v rozhodnutí o zahájení řízení, je přiměřená pouze v případě, nachází-li se daný podnik v obtížích nebo není-li s to poskytnout dostatečné jistoty. O žádný z takovýchto případů se nejedná, neboť není dáno mimořádné úvěrové riziko. |
| --- | --- |

(67)

Ohledně vyjádření podniku Ryanair k přezkumu úvěrového financování poukazuje Německo na skutečnost, že riziková marže ve výši 75 bps, z níž Komise v souladu se svým sdělením z roku 2005 vycházela v rozhodnutí o zahájení řízení, je přiměřená pouze v případě, nachází-li se daný podnik v obtížích nebo není-li s to poskytnout dostatečné jistoty. O žádný z takovýchto případů se nejedná, neboť není dáno mimořádné úvěrové riziko.

| (68) | K vyjádřením podniku Ryanair ohledně podmínek smlouvy o užívání pozemků Německo úvodem objasňuje, proč podnik Immo T2 po dobu tří let a tří měsíců, kdy probíhala výstavba terminálu 2, nehradil žádné nájemné. Německo potvrzuje, že po dobu výstavby podnik Immo 2 za užívání pozemků skutečně žádné nájemné nehradil. Předmětné ujednání je však nutno posuzovat celkově, tedy s přihlédnutím k peněžitým plněním, jež byla poskytnuta po ukončení výstavby a jimiž bylo toto neplacení nájemného po dobu prvních tří let a tří měsíců kompenzováno. Dále je třeba zohlednit, že společnostem T2 nebyla dána možnost tyto pozemky nabýt. Pokud jde o pochybnosti podniku Ryanair o přiměřenosti desetiletého období, za něž bylo peněžité plnění upravováno, Německo dle vlastního vyjádření již prokázalo, že úroky překračovaly tržní hodnotu, a tato okolnost je rozhodující. |
| --- | --- |

(68)

K vyjádřením podniku Ryanair ohledně podmínek smlouvy o užívání pozemků Německo úvodem objasňuje, proč podnik Immo T2 po dobu tří let a tří měsíců, kdy probíhala výstavba terminálu 2, nehradil žádné nájemné. Německo potvrzuje, že po dobu výstavby podnik Immo 2 za užívání pozemků skutečně žádné nájemné nehradil. Předmětné ujednání je však nutno posuzovat celkově, tedy s přihlédnutím k peněžitým plněním, jež byla poskytnuta po ukončení výstavby a jimiž bylo toto neplacení nájemného po dobu prvních tří let a tří měsíců kompenzováno. Dále je třeba zohlednit, že společnostem T2 nebyla dána možnost tyto pozemky nabýt. Pokud jde o pochybnosti podniku Ryanair o přiměřenosti desetiletého období, za něž bylo peněžité plnění upravováno, Německo dle vlastního vyjádření již prokázalo, že úroky překračovaly tržní hodnotu, a tato okolnost je rozhodující.

| (69) | Německo dále opětovně zdůrazňuje, že si oba terminály kvalitativně odpovídají. Kvantitativní argumenty, jež vznáší Ryanair, tedy nejsou relevantní. Rozdíly mezi terminály jsou dány tím, že terminál 1 je dimenzován na letecké služby z bodu do bodu, zatímco terminál 2 byl vybudován jako dopravní uzel. Kvalitativně však není terminál 1 méněcenný. Správný není ani názor podniku Ryanair, podle nějž bude terminál 1 rychleji přetížen. Z jeho kapacity je totiž aktuálně využíváno pouze 66 %, zatímco terminál 2 je vytížen v téměř plném rozsahu (90 %). |
| --- | --- |

(69)

Německo dále opětovně zdůrazňuje, že si oba terminály kvalitativně odpovídají. Kvantitativní argumenty, jež vznáší Ryanair, tedy nejsou relevantní. Rozdíly mezi terminály jsou dány tím, že terminál 1 je dimenzován na letecké služby z bodu do bodu, zatímco terminál 2 byl vybudován jako dopravní uzel. Kvalitativně však není terminál 1 méněcenný. Správný není ani názor podniku Ryanair, podle nějž bude terminál 1 rychleji přetížen. Z jeho kapacity je totiž aktuálně využíváno pouze 66 %, zatímco terminál 2 je vytížen v téměř plném rozsahu (90 %).

| (70) | Německo dále uvádí, že daný případ není předmětem kontroly z hlediska přítomnosti případné podpory. Komise sama podle jeho vyjádření potvrdila, že je provozování mezinárodního letiště za hospodářskou činnost pokládáno teprve od vydání rozsudku Tribunálu ve věci Aéroports de Paris. Opatření, jež byla zavedena před uvedeným dnem, tedy představují existující podporu ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20). Podle Německa se v případě těchto opatření jedná o jednotlivou podporu ve smyslu čl. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 659/1999, a Komise tedy nemá ve vztahu k těmto opatřením žádné kontrolní pravomoci. |
| --- | --- |

(70)

Německo dále uvádí, že daný případ není předmětem kontroly z hlediska přítomnosti případné podpory. Komise sama podle jeho vyjádření potvrdila, že je provozování mezinárodního letiště za hospodářskou činnost pokládáno teprve od vydání rozsudku Tribunálu ve věci Aéroports de Paris. Opatření, jež byla zavedena před uvedeným dnem, tedy představují existující podporu ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (20). Podle Německa se v případě těchto opatření jedná o jednotlivou podporu ve smyslu čl. 1 písm. e) nařízení (ES) č. 659/1999, a Komise tedy nemá ve vztahu k těmto opatřením žádné kontrolní pravomoci.

| (71) | Závěrem Německo poukazuje na skutečnost, že relevantní není v tomto případě rozsudek Tribunálu z roku 2000, nýbrž pravomocný rozsudek Soudního dvora z 24. října 2002. Věc totiž definitivně vyjasnil teprve druhý uvedený rozsudek, jenž nastolil právní jistotu. |
| --- | --- |

(71)

Závěrem Německo poukazuje na skutečnost, že relevantní není v tomto případě rozsudek Tribunálu z roku 2000, nýbrž pravomocný rozsudek Soudního dvora z 24. října 2002. Věc totiž definitivně vyjasnil teprve druhý uvedený rozsudek, jenž nastolil právní jistotu.

6.   POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR: EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY V PŘÍPADĚ SPOLEČNOSTÍ T2

| (72) | Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU platí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(72)

Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU platí, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (73) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU platí kumulativně. Předmětná opatření tedy představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 SFEU pouze tehdy, jsou-li naplněny všechny znaky uvedené v písm. a) až d). Finanční příspěvek






  a) | je poskytnut státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(73)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU platí kumulativně. Předmětná opatření tedy představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 SFEU pouze tehdy, jsou-li naplněny všechny znaky uvedené v písm. a) až d). Finanční příspěvek

a)

je poskytnut státem nebo ze státních prostředků,

| b) | zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

b)

zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| d) | ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.   ÚVĚRY SPOLEČNOSTEM T2

6.1.1.   Použitelnost předpisů v oblasti státních podpor na financování letištní infrastruktury

| (74) | Rozvoj letišť se až do nedávné doby nezřídka řídil pouze hledisky územního plánování nebo – v některých případech – vojenskými požadavky. Jejich provoz byl řízen v rámci veřejné správy, nikoli jako hospodářský podnik. Rovněž hospodářská soutěž mezi letišti a jejich provozovateli byla nevýrazná a zintenzivňovala se jen postupně. Z těchto důvodů pokládala i Komise financování letišť a letištní infrastruktury ze strany státu za všeobecné opatření hospodářské politiky, jež nepodléhalo ustanovením SFEU o podporách (21). |
| --- | --- |

(74)

Rozvoj letišť se až do nedávné doby nezřídka řídil pouze hledisky územního plánování nebo – v některých případech – vojenskými požadavky. Jejich provoz byl řízen v rámci veřejné správy, nikoli jako hospodářský podnik. Rovněž hospodářská soutěž mezi letišti a jejich provozovateli byla nevýrazná a zintenzivňovala se jen postupně. Z těchto důvodů pokládala i Komise financování letišť a letištní infrastruktury ze strany státu za všeobecné opatření hospodářské politiky, jež nepodléhalo ustanovením SFEU o podporách (21).

| (75) | Tato situace se však během posledních let změnila. Aspekty územního plánování a správní struktury sice ještě mohou hrát určitou roli, avšak většina letišť má dnes právní formu společností obchodního práva, tak aby mohla fungovat v tržních podmínkách a v prostředí charakterizovaném sílící konkurencí. Převedení na soukromý sektor mělo obvykle formu privatizace nebo postupného otevírání se kapitálu. Velký zájem o získání letišť projevovaly v posledních letech společnosti soukromého kapitálu (private equity) a investiční a penzijní fondy. |
| --- | --- |

(75)

Tato situace se však během posledních let změnila. Aspekty územního plánování a správní struktury sice ještě mohou hrát určitou roli, avšak většina letišť má dnes právní formu společností obchodního práva, tak aby mohla fungovat v tržních podmínkách a v prostředí charakterizovaném sílící konkurencí. Převedení na soukromý sektor mělo obvykle formu privatizace nebo postupného otevírání se kapitálu. Velký zájem o získání letišť projevovaly v posledních letech společnosti soukromého kapitálu (private equity) a investiční a penzijní fondy.

| (76) | V posledních letech prošlo provozování letišť v Unii zásadními organizačními změnami, jež jsou dány nejen aktivním zájmem soukromých investorů o letiště, nýbrž i změnou v postoji úřadů vůči účasti soukromého sektoru na jejich rozvoji. Tento vývoj vedl k větší různorodosti a složitosti funkcí zajišťovaných letišti. |
| --- | --- |

(76)

V posledních letech prošlo provozování letišť v Unii zásadními organizačními změnami, jež jsou dány nejen aktivním zájmem soukromých investorů o letiště, nýbrž i změnou v postoji úřadů vůči účasti soukromého sektoru na jejich rozvoji. Tento vývoj vedl k větší různorodosti a složitosti funkcí zajišťovaných letišti.

| (77) | Změny z poslední doby způsobily rovněž změnu hospodářských vztahů mezi letišti. Zatímco v minulosti byla letiště spravována jako infrastruktura s cílem zajistit dopravní dostupnost a územní rozvoj, sleduje v posledních letech stále více letišť rovněž hospodářské cíle a vzájemně spolu soutěží o leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(77)

Změny z poslední doby způsobily rovněž změnu hospodářských vztahů mezi letišti. Zatímco v minulosti byla letiště spravována jako infrastruktura s cílem zajistit dopravní dostupnost a územní rozvoj, sleduje v posledních letech stále více letišť rovněž hospodářské cíle a vzájemně spolu soutěží o leteckou dopravu.

| (78) | Vzhledem k postupnému rozvoji tržních sil v tomto odvětví není snadné určit okamžik, od nějž lze provozování letištních zařízení nad jakoukoli pochybnost pokládat za hospodářskou činnost. Judikatura Soudního dvora však tuto změnu charakteru provozování letišť reflektuje. Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Aéroports de Paris konstatoval, že provozování letiště zahrnující poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb na letišti představují hospodářské činnosti, neboť „spočívají v poskytnutí letištních zařízení leteckým společnostem a poskytovatelům různých služeb proti placení poplatků, jejichž sazba je volně stanovena samotným řídicím orgánem, a je-li tento veřejnou institucí, tato činnost nepodléhá výkonu veřejné moci a je oddělitelná od činností, které jsou spojeny s jejich výkonem“ (22). Od vydání rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) tedy již nelze na výstavbu a provozování letišť nahlížet jako na výkon veřejné moci ze strany správy, na nějž se nevztahuje kontrola poskytování podpory. |
| --- | --- |

(78)

Vzhledem k postupnému rozvoji tržních sil v tomto odvětví není snadné určit okamžik, od nějž lze provozování letištních zařízení nad jakoukoli pochybnost pokládat za hospodářskou činnost. Judikatura Soudního dvora však tuto změnu charakteru provozování letišť reflektuje. Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci Aéroports de Paris konstatoval, že provozování letiště zahrnující poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb na letišti představují hospodářské činnosti, neboť „spočívají v poskytnutí letištních zařízení leteckým společnostem a poskytovatelům různých služeb proti placení poplatků, jejichž sazba je volně stanovena samotným řídicím orgánem, a je-li tento veřejnou institucí, tato činnost nepodléhá výkonu veřejné moci a je oddělitelná od činností, které jsou spojeny s jejich výkonem“ (22). Od vydání rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) tedy již nelze na výstavbu a provozování letišť nahlížet jako na výkon veřejné moci ze strany správy, na nějž se nevztahuje kontrola poskytování podpory.

| (79) | Jak potvrzuje Tribunál ve svém rozsudku ve věci Flughafen Leipzig/Halle, nelze předem vyloučit použití pravidel v oblasti státních podpor na letiště, neboť letištní správa představuje hospodářskou činnost, která jako neoddělitelnou součást zahrnuje výstavbu letištní infrastruktury (23). Jakmile provozovatel letiště nezávisle na své právní formě a způsobu financování vykonává hospodářskou činnost, představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a podléhá ustanovením SFEU, jež se týkají státních podpor (24). |
| --- | --- |

(79)

Jak potvrzuje Tribunál ve svém rozsudku ve věci Flughafen Leipzig/Halle, nelze předem vyloučit použití pravidel v oblasti státních podpor na letiště, neboť letištní správa představuje hospodářskou činnost, která jako neoddělitelnou součást zahrnuje výstavbu letištní infrastruktury (23). Jakmile provozovatel letiště nezávisle na své právní formě a způsobu financování vykonává hospodářskou činnost, představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a podléhá ustanovením SFEU, jež se týkají státních podpor (24).

| (80) | Ve svém rozsudku ve věci Flughafen Leipzig-Halle Tribunál dále konstatuje, že od roku 2000 již nadále nelze předem vyloučit použití pravidel Unie v oblasti státních podpor na financování letištní infrastruktury (25). |
| --- | --- |

(80)

Ve svém rozsudku ve věci Flughafen Leipzig-Halle Tribunál dále konstatuje, že od roku 2000 již nadále nelze předem vyloučit použití pravidel Unie v oblasti státních podpor na financování letištní infrastruktury (25).

| (81) | S ohledem na 74.–80. bod odůvodnění zastává Komise názor, že členské státy mohly před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris vycházet z toho, že opatření k financování, jež byla s konečnou platností přijata před vydáním uvedeného rozsudku, nepředstavovala státní podporu, a tedy nemusela být oznamována Komisi. Z uvedeného vyplývá, že opatření k financování, jež byla s konečnou platností přijata před vydáním uvedeného rozsudku, nemůže Komise zpochybnit na základě pravidel Unie v oblasti státní podpory. |
| --- | --- |

(81)

S ohledem na 74.–80. bod odůvodnění zastává Komise názor, že členské státy mohly před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris vycházet z toho, že opatření k financování, jež byla s konečnou platností přijata před vydáním uvedeného rozsudku, nepředstavovala státní podporu, a tedy nemusela být oznamována Komisi. Z uvedeného vyplývá, že opatření k financování, jež byla s konečnou platností přijata před vydáním uvedeného rozsudku, nemůže Komise zpochybnit na základě pravidel Unie v oblasti státní podpory.

| (82) | Opatření k financování, jež byla s konečnou platností přijata předtím, než se odvětví letecké dopravy otevřelo hospodářské soutěži, sice při svém zavedení nepředstavovala státní podporu, avšak měla by být nyní podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení (ES) č. 659/1999 pokládána za existující podporu. |
| --- | --- |

(82)

Opatření k financování, jež byla s konečnou platností přijata předtím, než se odvětví letecké dopravy otevřelo hospodářské soutěži, sice při svém zavedení nepředstavovala státní podporu, avšak měla by být nyní podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení (ES) č. 659/1999 pokládána za existující podporu.

| (83) | V souvislosti s daným případem a s úvěry, jež byly společnostem T2 poskytnuty na financování výstavby terminálu 2, vyjádřila Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení názor, že úrokové sazby byly stanoveny v okamžiku poskytnutí úvěrů, tedy v den, kdy byly společnostem T2 vyplaceny peníze. |
| --- | --- |

(83)

V souvislosti s daným případem a s úvěry, jež byly společnostem T2 poskytnuty na financování výstavby terminálu 2, vyjádřila Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení názor, že úrokové sazby byly stanoveny v okamžiku poskytnutí úvěrů, tedy v den, kdy byly společnostem T2 vyplaceny peníze.

| (84) | Během formálního vyšetřovacího řízení však Německo objasnilo, že podmínky úvěrů č. 5, 6 a 7 byly neodvolatelně stanoveny v úvěrové smlouvě z 31. srpna 1999 a podmínky úvěrů č. 1, 9, 10, 16, 21 a 23 v úvěrové smlouvě z 13. září 2000. Německo předložilo též další důkazy o tom, že podmínky úvěrových smluv z 31. srpna 1999 a 13. září 2000 byly stanoveny na základě právně závazného úvěrového příslibu z 2. prosince 1998. Podmínky těchto úvěrů doposud nebyly změněny. |
| --- | --- |

(84)

Během formálního vyšetřovacího řízení však Německo objasnilo, že podmínky úvěrů č. 5, 6 a 7 byly neodvolatelně stanoveny v úvěrové smlouvě z 31. srpna 1999 a podmínky úvěrů č. 1, 9, 10, 16, 21 a 23 v úvěrové smlouvě z 13. září 2000. Německo předložilo též další důkazy o tom, že podmínky úvěrových smluv z 31. srpna 1999 a 13. září 2000 byly stanoveny na základě právně závazného úvěrového příslibu z 2. prosince 1998. Podmínky těchto úvěrů doposud nebyly změněny.

| (85). | Komise konstatuje, že podmínky úvěrů č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 a 23 byly neodvolatelně stanoveny před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. před 12. prosincem 2000). Komise tedy vyvozuje závěr, že úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 a 23 není oprávněna zkoumat ani zpochybňovat z hlediska pravidel Unie v oblasti státních podpor. |
| --- | --- |

(85).

Komise konstatuje, že podmínky úvěrů č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 a 23 byly neodvolatelně stanoveny před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. před 12. prosincem 2000). Komise tedy vyvozuje závěr, že úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 a 23 není oprávněna zkoumat ani zpochybňovat z hlediska pravidel Unie v oblasti státních podpor.

| (86) | S ohledem na právní stav popsaný v 74.–82. bodě odůvodnění omezí Komise své posouzení na úvěry č. 17 a 20, jež byly poskytnuty provozní společnosti T2 v rámci další úvěrové smlouvy z roku 2003. |
| --- | --- |

(86)

S ohledem na právní stav popsaný v 74.–82. bodě odůvodnění omezí Komise své posouzení na úvěry č. 17 a 20, jež byly poskytnuty provozní společnosti T2 v rámci další úvěrové smlouvy z roku 2003.

| (87) | V této souvislosti Komise konstatuje, že provozní společnost T2 komerčně provozuje terminál 2 a proti úhradě poplatků jej pronajímá leteckým společnostem, restauracím a majitelům obchodů. Pro účely posouzení úvěrů č. 17 a 20 z hlediska pravidel v oblasti státních podpor by tedy měla být tato společnost pokládána za podnik, jenž vykonává hospodářskou činnost ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(87)

V této souvislosti Komise konstatuje, že provozní společnost T2 komerčně provozuje terminál 2 a proti úhradě poplatků jej pronajímá leteckým společnostem, restauracím a majitelům obchodů. Pro účely posouzení úvěrů č. 17 a 20 z hlediska pravidel v oblasti státních podpor by tedy měla být tato společnost pokládána za podnik, jenž vykonává hospodářskou činnost ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.1.2.   Selektivní hospodářské zvýhodnění

| (88) | Podle zásady „investora v tržním hospodářství“ Komise zkoumá, byl-li určitý podnik prostřednictvím poskytnutí úvěru za zvýhodněných podmínek hospodářsky zvýhodněn. Podle této zásady nelze za státní podporu považovat cizí kapitál, jejž podniku přímo či nepřímo poskytne stát za podmínek, jež odpovídají běžným tržním podmínkám (26). |
| --- | --- |

(88)

Podle zásady „investora v tržním hospodářství“ Komise zkoumá, byl-li určitý podnik prostřednictvím poskytnutí úvěru za zvýhodněných podmínek hospodářsky zvýhodněn. Podle této zásady nelze za státní podporu považovat cizí kapitál, jejž podniku přímo či nepřímo poskytne stát za podmínek, jež odpovídají běžným tržním podmínkám (26).

| (89) | V předmětné věci musí Komise zkoumat, byla-li provozní společnost T2 podmínkami úvěrů č. 17 a 20 oproti běžným tržním podmínkám hospodářsky zvýhodněna. |
| --- | --- |

(89)

V předmětné věci musí Komise zkoumat, byla-li provozní společnost T2 podmínkami úvěrů č. 17 a 20 oproti běžným tržním podmínkám hospodářsky zvýhodněna.

| (90) | Podle názoru Německa byla „zásada investora v tržním hospodářství“ dodržena v plném rozsahu, neboť úvěry byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. Na obranu těchto úvěrových podmínek srovnává Německo financování provozní společnosti T2 s podmínkami financování podniků Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG a Deutsche Börse AG a se syndikovaným úvěrem, jenž byl v roce 2006 poskytnut podniku FMG. |
| --- | --- |

(90)

Podle názoru Německa byla „zásada investora v tržním hospodářství“ dodržena v plném rozsahu, neboť úvěry byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. Na obranu těchto úvěrových podmínek srovnává Německo financování provozní společnosti T2 s podmínkami financování podniků Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG a Deutsche Börse AG a se syndikovaným úvěrem, jenž byl v roce 2006 poskytnut podniku FMG.

| (91) | K tomu, aby bylo možno posoudit, zdali byly předmětné prostředky financování poskytnuty za zvýhodněných podmínek, může Komise z nedostatku jiných referenčních ukazatelů v souladu s příslušnou rozhodovací praxí přezkoumat, je-li úroková sazba předmětného úvěru v souladu s referenční sazbou, kterou stanovila Komise. Tato referenční sazba se stanoví podle metody, kterou upravuje sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(91)

K tomu, aby bylo možno posoudit, zdali byly předmětné prostředky financování poskytnuty za zvýhodněných podmínek, může Komise z nedostatku jiných referenčních ukazatelů v souladu s příslušnou rozhodovací praxí přezkoumat, je-li úroková sazba předmětného úvěru v souladu s referenční sazbou, kterou stanovila Komise. Tato referenční sazba se stanoví podle metody, kterou upravuje sdělení o referenčních sazbách z roku 2008.

| (92) | Ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 je stanovena metoda, podle níž se určují referenční a diskontní sazby používané namísto obvyklých tržních sazeb. Nicméně vzhledem k tomu, že se v případě referenční sazby Komise jedná pouze o sazbu orientační, může Komise své posouzení bonity založit na jiných ukazatelích, které má v určité věci k dispozici ohledně úrokové sazby, kterou by dlužník mohl získat na trhu. |
| --- | --- |

(92)

Ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 je stanovena metoda, podle níž se určují referenční a diskontní sazby používané namísto obvyklých tržních sazeb. Nicméně vzhledem k tomu, že se v případě referenční sazby Komise jedná pouze o sazbu orientační, může Komise své posouzení bonity založit na jiných ukazatelích, které má v určité věci k dispozici ohledně úrokové sazby, kterou by dlužník mohl získat na trhu.

| (93) | K tomu, aby mohla Komise porovnat podmínky předmětných úvěrů s referenčními veličinami, jež uvedlo Německo, musí nejprve posoudit bonitu provozní společnosti T2. |
| --- | --- |

(93)

K tomu, aby mohla Komise porovnat podmínky předmětných úvěrů s referenčními veličinami, jež uvedlo Německo, musí nejprve posoudit bonitu provozní společnosti T2.

| (94) | Bonitu této společnosti doposud neposuzovala žádná ratingová agentura. Německo však argumentuje tím, že by měl být zohledněn rating jejích mateřských společností LH a FMG, a to vzhledem ke smlouvě o odvodu zisku a úhradě ztráty, kterou s ní tyto společnosti v souvislosti se svou majetkovou účastí uzavřely. |
| --- | --- |

(94)

Bonitu této společnosti doposud neposuzovala žádná ratingová agentura. Německo však argumentuje tím, že by měl být zohledněn rating jejích mateřských společností LH a FMG, a to vzhledem ke smlouvě o odvodu zisku a úhradě ztráty, kterou s ní tyto společnosti v souvislosti se svou majetkovou účastí uzavřely.

| (95) | Komise konstatuje, že podle německého právního řádu podniky LH a FMG nadále ručí za každý úvěr, který společnosti T2 získaly za dobu účinnosti smlouvy o odvodu zisku a úhradě ztráty, a to i v případě, že by byla tato smlouva následně vypovězena. |
| --- | --- |

(95)

Komise konstatuje, že podle německého právního řádu podniky LH a FMG nadále ručí za každý úvěr, který společnosti T2 získaly za dobu účinnosti smlouvy o odvodu zisku a úhradě ztráty, a to i v případě, že by byla tato smlouva následně vypovězena.

| (96) | Z uvedených důvodů zastává Komise názor, že rating provozní společnosti T2 odpovídá přinejmenším nižšímu z ratingů jejích mateřských společností LH a FMG. |
| --- | --- |

(96)

Z uvedených důvodů zastává Komise názor, že rating provozní společnosti T2 odpovídá přinejmenším nižšímu z ratingů jejích mateřských společností LH a FMG.

| (97) | Bonitu podniku LH hodnotily agentury Standard & Poor's a Moody's. Při poskytnutí úvěrů č. 17 a 20 (březen 2005) hodnotila agentura Standard&Poor's podnik LH pro dlouhé období ratingem BBB, zatímco Moody's mu udělila hodnocení Baa2; obě agentury tedy zařadily tento podnik do téže ratingové kategorie. |
| --- | --- |

(97)

Bonitu podniku LH hodnotily agentury Standard & Poor's a Moody's. Při poskytnutí úvěrů č. 17 a 20 (březen 2005) hodnotila agentura Standard&Poor's podnik LH pro dlouhé období ratingem BBB, zatímco Moody's mu udělila hodnocení Baa2; obě agentury tedy zařadily tento podnik do téže ratingové kategorie.

| (98) | Naopak bonitu podniku FMG dosud nehodnotila žádná ratingová agentura. Komise v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 není nutné používat ratingy od ratingových agentur, neboť stejně přijatelné jsou i ratingové systémy, které používají banky ke stanovení míry selhání. Jak vyplývá ze smlouvy o syndikovaném úvěru, kterou FMG a 21 bank ve veřejném i soukromém vlastnictví uzavřely v září 2006 (tedy krátce po poskytnutí úvěrů č. 17 a 20), vycházely banky v případě FMG z ratingu ve výši alespoň [...]. |
| --- | --- |

(98)

Naopak bonitu podniku FMG dosud nehodnotila žádná ratingová agentura. Komise v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 není nutné používat ratingy od ratingových agentur, neboť stejně přijatelné jsou i ratingové systémy, které používají banky ke stanovení míry selhání. Jak vyplývá ze smlouvy o syndikovaném úvěru, kterou FMG a 21 bank ve veřejném i soukromém vlastnictví uzavřely v září 2006 (tedy krátce po poskytnutí úvěrů č. 17 a 20), vycházely banky v případě FMG z ratingu ve výši alespoň [...].

| (99) | S ohledem na argumenty vznesené v 94.–98. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že je provozní společnost T2 nutno ohodnotit přinejmenším ratingem, kterým je hodnocena LH, tedy alespoň [...]. |
| --- | --- |

(99)

S ohledem na argumenty vznesené v 94.–98. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že je provozní společnost T2 nutno ohodnotit přinejmenším ratingem, kterým je hodnocena LH, tedy alespoň [...].

| (100) | Komise konstatuje, že smlouvu o syndikovaném úvěru z roku 2006 nelze v případě podniku FMG použít jako referenční veličinu pro předmětné úvěry, neboť by rating provozní společnosti T2 mohl být případně nižší než rating podniku FMG. Podmínky úvěrů č. 17 a 20 byly navíc sjednány v roce 2003, kdežto k uzavření smlouvy o syndikovaném úvěru došlo v jiném roce. |
| --- | --- |

(100)

Komise konstatuje, že smlouvu o syndikovaném úvěru z roku 2006 nelze v případě podniku FMG použít jako referenční veličinu pro předmětné úvěry, neboť by rating provozní společnosti T2 mohl být případně nižší než rating podniku FMG. Podmínky úvěrů č. 17 a 20 byly navíc sjednány v roce 2003, kdežto k uzavření smlouvy o syndikovaném úvěru došlo v jiném roce.

| (101) | Ohledně ostatních referenčních podniků, jež Německo uvedlo, tj. podniků Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG a Deutsche Börse AG, Komise konstatuje, že tvoří pouze malý namátkový vzorek. Rating srovnatelný s ratingem provozní společnosti T2 má navíc pouze Deutsche Telekom AG, které agentura Standard & Poor's udělila na dlouhé období hodnocení BBB+ a Moody's Baa1. Dále je nutno konstatovat, že podmínky financování podniku Deutsche Telekom AG byly stanoveny v říjnu 2000, tedy ve zcela jiném okamžiku než podmínky předmětných úvěrů. |
| --- | --- |

(101)

Ohledně ostatních referenčních podniků, jež Německo uvedlo, tj. podniků Deutsche Telekom AG, Bayer AG, Volkswagen AG a Deutsche Börse AG, Komise konstatuje, že tvoří pouze malý namátkový vzorek. Rating srovnatelný s ratingem provozní společnosti T2 má navíc pouze Deutsche Telekom AG, které agentura Standard & Poor's udělila na dlouhé období hodnocení BBB+ a Moody's Baa1. Dále je nutno konstatovat, že podmínky financování podniku Deutsche Telekom AG byly stanoveny v říjnu 2000, tedy ve zcela jiném okamžiku než podmínky předmětných úvěrů.

| (102) | Z důvodů uvedených ve 100.–101. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že Německo neprovedlo přiměřené tržní srovnání, jímž by podmínky úvěrů č. 17 a 20 obhájilo. |
| --- | --- |

(102)

Z důvodů uvedených ve 100.–101. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že Německo neprovedlo přiměřené tržní srovnání, jímž by podmínky úvěrů č. 17 a 20 obhájilo.

| (103) | V rámci přezkumu, zdali byly úvěry č. 17 a 20 poskytnuty v souladu s tržními podmínkami, Komise dále provedla referenční srovnání s orientačními tržními hodnotami na bázi rozpětí swapu úvěrového selhání (rozpětí CDS). |
| --- | --- |

(103)

V rámci přezkumu, zdali byly úvěry č. 17 a 20 poskytnuty v souladu s tržními podmínkami, Komise dále provedla referenční srovnání s orientačními tržními hodnotami na bázi rozpětí swapu úvěrového selhání (rozpětí CDS).

| (104) | Vycházejíc z metody, kterou stanoví sdělení o referenčních sazbách z roku 2008, je Komise toho názoru, že úroky z úvěrů lze pokládat za konformní s tržními podmínkami za předpokladu, že byly dané úvěry poskytnuty za úrokovou sazbu, která odpovídá přinejmenším referenční úrokové sazbě vypočtené podle tohoto vzorce: |
| --- | --- |

(104)

Vycházejíc z metody, kterou stanoví sdělení o referenčních sazbách z roku 2008, je Komise toho názoru, že úroky z úvěrů lze pokládat za konformní s tržními podmínkami za předpokladu, že byly dané úvěry poskytnuty za úrokovou sazbu, která odpovídá přinejmenším referenční úrokové sazbě vypočtené podle tohoto vzorce:

Formula

| (105) | Základní úroková sazba odpovídá nákladům bank na poskytnutí likvidity (náklady na financování). V případě financování s fixní úrokovou sazbou (kdy je úroková sazba stanovena na celou dobu splatnosti úvěru) se základní úroková sazba zjišťuje ze sazeb swapů (27), jež svou dobou splatnosti a měnou odpovídají příslušnému závazku. Riziková marže představuje odměnu věřitele za rizika spojená s financováním, zejména za riziko úvěrové. Rizikovou marži lze odvodit z přiměřeného vzorku rozpětí CDS (28) referenčních nástrojů (např. podnikových dluhopisů), jejichž rating je srovnatelný s ratingem úvěrů pro provozní společnost T2. U bankovních poplatků, jež musí podniky zpravidla hradit, se jako přiměřené jeví uvažovat zhruba 10 až 20 bps (29). |
| --- | --- |

(105)

Základní úroková sazba odpovídá nákladům bank na poskytnutí likvidity (náklady na financování). V případě financování s fixní úrokovou sazbou (kdy je úroková sazba stanovena na celou dobu splatnosti úvěru) se základní úroková sazba zjišťuje ze sazeb swapů (27), jež svou dobou splatnosti a měnou odpovídají příslušnému závazku. Riziková marže představuje odměnu věřitele za rizika spojená s financováním, zejména za riziko úvěrové. Rizikovou marži lze odvodit z přiměřeného vzorku rozpětí CDS (28) referenčních nástrojů (např. podnikových dluhopisů), jejichž rating je srovnatelný s ratingem úvěrů pro provozní společnost T2. U bankovních poplatků, jež musí podniky zpravidla hradit, se jako přiměřené jeví uvažovat zhruba 10 až 20 bps (29).

| (106) | Při stanovování relevantní doby splatnosti předmětných úvěrů je nutno zohlednit splácení úvěrů. Komise za tímto účelem provedla výpočet váženého průměru doby splatnosti úvěrů, jenž odpovídá průměrnému počtu let, po nějž je dluženo každé jednotlivé euro. Vážený průměr doby splatnosti byl v případě úvěru č. 17 vypočten ve výši [...] let a v případě úvěru č. 20 ve výši [...] let. |
| --- | --- |

(106)

Při stanovování relevantní doby splatnosti předmětných úvěrů je nutno zohlednit splácení úvěrů. Komise za tímto účelem provedla výpočet váženého průměru doby splatnosti úvěrů, jenž odpovídá průměrnému počtu let, po nějž je dluženo každé jednotlivé euro. Vážený průměr doby splatnosti byl v případě úvěru č. 17 vypočten ve výši [...] let a v případě úvěru č. 20 ve výši [...] let.

| (107) | Vzhledem k tomu, že vážený průměr doby splatnosti úvěru č. 17 činí [...] let (a pro tuto dobu splatnosti nejsou k dispozici žádné swapové sazby), použila Komise při výpočtu základní úrokové sazby tohoto úvěru eurový swap s dobou splatnosti dvou let (30). V případě úvěru č. 20 byl jako přibližná hodnota, jež se nejvíce blíží váženému průměru doby jeho splatnosti v délce [...] let, použit pětiletý eurový swap (31). Obě swapové sazby byly převzaty ze serveru Bloomberg a jsou platné ke dni, kdy byly úvěry poskytnuty (23. března 2005). Příslušná swapová sazba činí v případě úvěru č. 17 2,73 % a v případě úvěru č. 20 3,28 % (32). |
| --- | --- |

(107)

Vzhledem k tomu, že vážený průměr doby splatnosti úvěru č. 17 činí [...] let (a pro tuto dobu splatnosti nejsou k dispozici žádné swapové sazby), použila Komise při výpočtu základní úrokové sazby tohoto úvěru eurový swap s dobou splatnosti dvou let (30). V případě úvěru č. 20 byl jako přibližná hodnota, jež se nejvíce blíží váženému průměru doby jeho splatnosti v délce [...] let, použit pětiletý eurový swap (31). Obě swapové sazby byly převzaty ze serveru Bloomberg a jsou platné ke dni, kdy byly úvěry poskytnuty (23. března 2005). Příslušná swapová sazba činí v případě úvěru č. 17 2,73 % a v případě úvěru č. 20 3,28 % (32).

| (108) | Pokud jde o marži, Komise konstatuje, že jsou oba předmětné úvěry ve vysoké míře zajištěny (33). Ke dni 31. prosince 2003 činila míra zajištění úvěrů [...] % (hodnota aktiv činila k témuž dni [...] EUR a hodnota souvisejících závazků [...] EUR). V praxi se rating předmětného dluhového nástroje („rating emise“) oproti ratingu emitenta navyšuje o jednu podkategorii (34). Rating provozní společnosti T2 k ohodnocení předmětných úvěrů by tedy měl být zvýšen o jednu podkategorii na (alespoň) [...]. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o marži, Komise konstatuje, že jsou oba předmětné úvěry ve vysoké míře zajištěny (33). Ke dni 31. prosince 2003 činila míra zajištění úvěrů [...] % (hodnota aktiv činila k témuž dni [...] EUR a hodnota souvisejících závazků [...] EUR). V praxi se rating předmětného dluhového nástroje („rating emise“) oproti ratingu emitenta navyšuje o jednu podkategorii (34). Rating provozní společnosti T2 k ohodnocení předmětných úvěrů by tedy měl být zvýšen o jednu podkategorii na (alespoň) [...].

| (109) | Na základě údajů ze serveru Bloomberg sestavila Komise namátkové vzorky referenčních nástrojů s ratingem [...], které zastupují všechna hospodářská odvětví s výjimkou vládního a finančního sektoru. Vzorek v případě úvěru č. 17 (na základě tříletých CDS (35)) obsahuje 29 referenčních nástrojů. V případě úvěru č. 20 (na základě pětiletých CDS) zahrnuje vzorek 38 podniků. Mediánové hodnoty rozpětí CDS zjištěné ke dni poskytnutí úvěru činí pro tříletou dobu splatnosti 19 bps (36) a pro pětiletou dobu splatnosti 28 bps (37). |
| --- | --- |

(109)

Na základě údajů ze serveru Bloomberg sestavila Komise namátkové vzorky referenčních nástrojů s ratingem [...], které zastupují všechna hospodářská odvětví s výjimkou vládního a finančního sektoru. Vzorek v případě úvěru č. 17 (na základě tříletých CDS (35)) obsahuje 29 referenčních nástrojů. V případě úvěru č. 20 (na základě pětiletých CDS) zahrnuje vzorek 38 podniků. Mediánové hodnoty rozpětí CDS zjištěné ke dni poskytnutí úvěru činí pro tříletou dobu splatnosti 19 bps (36) a pro pětiletou dobu splatnosti 28 bps (37).

| (110) | Za použití této metodiky byla v případě úvěru č. 17 vypočtena referenční úroková sazba ve výši 3,12 % (38) a v případě úvěru č. 20 sazba ve výši 3,76 % (39). Úrokové sazby úvěrů č. 17 a 20 jsou vyšší než tyto vypočtené referenční sazby (úvěr č. 17: [...], úvěr č. 20: [...]). Z toho lze dle názoru Komise vyvozovat, že úvěry byly skutečně poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(110)

Za použití této metodiky byla v případě úvěru č. 17 vypočtena referenční úroková sazba ve výši 3,12 % (38) a v případě úvěru č. 20 sazba ve výši 3,76 % (39). Úrokové sazby úvěrů č. 17 a 20 jsou vyšší než tyto vypočtené referenční sazby (úvěr č. 17: [...], úvěr č. 20: [...]). Z toho lze dle názoru Komise vyvozovat, že úvěry byly skutečně poskytnuty v souladu s tržními podmínkami.

| (111) | V rámci dalšího přezkumu Komise vzhledem k těsnému vztahu mezi LH a provozní společností T2 posuzovala výši rozpětí CDS, jež byly obchodovány v případě LH. Tříletý (40) swap úvěrového selhání podniku LH činil v den poskytnutí úvěru č. 17 [...] bps. Jeho pětiletý CDS činil [...] bps. Vysoké zajištění úvěrů č. 17 a 20 se zohlední tím, že se vypočtené CDS upraví směrem dolů. Při použití násobitele 2/3 (41) byla uvedeným postupem v případě úvěru č. 17 vypočtena referenční úroková sazba ve výši [...] % a v případě úvěru č. 20 ve výši [...] %. I tento postup mj. indikuje, že rizikové marže úvěrů odpovídaly tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(111)

V rámci dalšího přezkumu Komise vzhledem k těsnému vztahu mezi LH a provozní společností T2 posuzovala výši rozpětí CDS, jež byly obchodovány v případě LH. Tříletý (40) swap úvěrového selhání podniku LH činil v den poskytnutí úvěru č. 17 [...] bps. Jeho pětiletý CDS činil [...] bps. Vysoké zajištění úvěrů č. 17 a 20 se zohlední tím, že se vypočtené CDS upraví směrem dolů. Při použití násobitele 2/3 (41) byla uvedeným postupem v případě úvěru č. 17 vypočtena referenční úroková sazba ve výši [...] % a v případě úvěru č. 20 ve výši [...] %. I tento postup mj. indikuje, že rizikové marže úvěrů odpovídaly tržním podmínkám.

| (112) | Vzhledem k výše uvedenému (103.–111. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že úvěry č. 17 a 20 byly poskytnuty za úrokovou sazbu, která je vyšší než vypočtená sazba referenční, a tedy je lze pokládat za konformní s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(112)

Vzhledem k výše uvedenému (103.–111. bod odůvodnění) Komise konstatuje, že úvěry č. 17 a 20 byly poskytnuty za úrokovou sazbu, která je vyšší než vypočtená sazba referenční, a tedy je lze pokládat za konformní s tržními podmínkami.

| (113) | Jelikož Německo nepředložilo žádnou tržní referenční hodnotu, přezkoumá Komise podmínky úvěru č. 17 a 20 i na základě sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. V uvedeném sdělení je stanovena metoda, podle níž se určují referenční a diskontní sazby používané namísto obvyklých sazeb tržních. |
| --- | --- |

(113)

Jelikož Německo nepředložilo žádnou tržní referenční hodnotu, přezkoumá Komise podmínky úvěru č. 17 a 20 i na základě sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. V uvedeném sdělení je stanovena metoda, podle níž se určují referenční a diskontní sazby používané namísto obvyklých sazeb tržních.

| (114) | Tyto referenční hodnoty se počítají ze základní sazby (jednoletá mezibankovní nabídková sazba; jednoroční IBOR), která se následně navyšuje o odpovídající rizikové marže. V závislosti na bonitě podniku a nabídnutých jistotách činí tyto marže 60 až 1 000 bps. Za běžných okolností se základní sazba navyšuje o 100 bps, jedná-li se o úvěr podnikům s uspokojivým ratingem a vysokým zajištěním, podnikům s dobrým ratingem a běžným zajištěním nebo podnikům s velmi dobrým ratingem bez zajištění. |
| --- | --- |

(114)

Tyto referenční hodnoty se počítají ze základní sazby (jednoletá mezibankovní nabídková sazba; jednoroční IBOR), která se následně navyšuje o odpovídající rizikové marže. V závislosti na bonitě podniku a nabídnutých jistotách činí tyto marže 60 až 1 000 bps. Za běžných okolností se základní sazba navyšuje o 100 bps, jedná-li se o úvěr podnikům s uspokojivým ratingem a vysokým zajištěním, podnikům s dobrým ratingem a běžným zajištěním nebo podnikům s velmi dobrým ratingem bez zajištění.

| (115) | V daném případě je základní sazba vymezena jako tříměsíční průměr jednoročních sazeb EURIBOR (42) za období září až listopad předchozího roku (2004). V případě předmětných úvěrů lze jako použitelnou základní sazbu uvést orientační hodnotu 2,34 %. |
| --- | --- |

(115)

V daném případě je základní sazba vymezena jako tříměsíční průměr jednoročních sazeb EURIBOR (42) za období září až listopad předchozího roku (2004). V případě předmětných úvěrů lze jako použitelnou základní sazbu uvést orientační hodnotu 2,34 %.

| (116) | Riziková marže závisí na ratingu předmětného podniku a poskytnutých jistotách. Jak konstatuje 99. bod odůvodnění, odpovídá rating provozní společnosti T2 přinejmenším [...]. |
| --- | --- |

(116)

Riziková marže závisí na ratingu předmětného podniku a poskytnutých jistotách. Jak konstatuje 99. bod odůvodnění, odpovídá rating provozní společnosti T2 přinejmenším [...].

| (117) | Komise dále konstatuje, že zajištění předmětných úvěrů spadá do kategorie „vysoké“ (tj. ztrátovost ze selhání (LGD) činí méně než 30 %) a jistoty mají zejména podobu [...] (43). Hodnota LGD nižší než 30 % je dána objemem zastavených pohledávek a aktiv. Komise konstatuje, že LGD v případě [...] zajištěného úvěru činí zpravidla 35 % (44). Navíc je předmětný úvěr zajištěn [...] a míra tohoto zajištění činí [...]. |
| --- | --- |

(117)

Komise dále konstatuje, že zajištění předmětných úvěrů spadá do kategorie „vysoké“ (tj. ztrátovost ze selhání (LGD) činí méně než 30 %) a jistoty mají zejména podobu [...] (43). Hodnota LGD nižší než 30 % je dána objemem zastavených pohledávek a aktiv. Komise konstatuje, že LGD v případě [...] zajištěného úvěru činí zpravidla 35 % (44). Navíc je předmětný úvěr zajištěn [...] a míra tohoto zajištění činí [...].

| (118) | Sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 stanoví pro dlužníky s ratingem alespoň [...] a vysokým zajištěním úvěru rizikovou marži ve výši alespoň [...] bps. Sečtením základní sazby ve výši 2,34 % a rizikové marže [...] bps dostáváme úrokovou sazbu ve výši [...] %. |
| --- | --- |

(118)

Sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 stanoví pro dlužníky s ratingem alespoň [...] a vysokým zajištěním úvěru rizikovou marži ve výši alespoň [...] bps. Sečtením základní sazby ve výši 2,34 % a rizikové marže [...] bps dostáváme úrokovou sazbu ve výši [...] %.

| (119) | Komise konstatuje, že je úroková sazba v případě úvěru č. 17 stanovena na [...] a v případě úvěru č. 20 na [...]. Sazby obou úvěrů jsou tedy vyšší než referenční sazba Komise. |
| --- | --- |

(119)

Komise konstatuje, že je úroková sazba v případě úvěru č. 17 stanovena na [...] a v případě úvěru č. 20 na [...]. Sazby obou úvěrů jsou tedy vyšší než referenční sazba Komise.

6.1.3.   Závěr

| (120) | Komise může vyvodit závěr, že úvěry č. 17 a 20 byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. Vzhledem k tomu, že nebylo zjištěno hospodářské zvýhodnění, není zapotřebí vyjasňovat, jsou-li tato opatření přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(120)

Komise může vyvodit závěr, že úvěry č. 17 a 20 byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. Vzhledem k tomu, že nebylo zjištěno hospodářské zvýhodnění, není zapotřebí vyjasňovat, jsou-li tato opatření přičitatelná státu.

| (121) | Jelikož nejsou splněna kumulativní kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, zastává Komise názor, že úvěry č. 17 a 20 neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(121)

Jelikož nejsou splněna kumulativní kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, zastává Komise názor, že úvěry č. 17 a 20 neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.2.   SMLOUVA O UŽÍVÁNÍ POZEMKŮ MEZI FMG A IMMO T2

6.2.1.   Pojmy podnik a hospodářská činnost

| (122) | Jak je uvedeno v 74.–81. bodě odůvodnění, nebylo do 12. prosince 2000 zřejmé, jak má být z hlediska pravidel v oblasti státních podpor nahlíženo na provoz a výstavbu letištní infrastruktury. Přestože se toto odvětví postupně otevíralo hospodářské soutěži, pohlížely Komise a členské státy na tyto činnosti jako na výkon veřejné moci, a nikoli jako na hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(122)

Jak je uvedeno v 74.–81. bodě odůvodnění, nebylo do 12. prosince 2000 zřejmé, jak má být z hlediska pravidel v oblasti státních podpor nahlíženo na provoz a výstavbu letištní infrastruktury. Přestože se toto odvětví postupně otevíralo hospodářské soutěži, pohlížely Komise a členské státy na tyto činnosti jako na výkon veřejné moci, a nikoli jako na hospodářské činnosti.

| (123) | Ve spojitosti se smlouvou o užívání pozemků mezi podniky FMG a Immo T2 Německo v rámci formálního vyšetřovacího řízení objasnilo, že podmínky užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 byly neodvolatelně sjednány smlouvou o užívání pozemků, jež byla uzavřena dne 30. března 2000. |
| --- | --- |

(123)

Ve spojitosti se smlouvou o užívání pozemků mezi podniky FMG a Immo T2 Německo v rámci formálního vyšetřovacího řízení objasnilo, že podmínky užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 byly neodvolatelně sjednány smlouvou o užívání pozemků, jež byla uzavřena dne 30. března 2000.

| (124) | Komise konstatuje, že k neodvolatelnému stanovení těchto podmínek užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 došlo před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. před 12. prosincem 2000). I kdyby tedy bylo toto opatření spojeno s poskytnutím určité výhody, není Komise z důvodů vysvětlených v oddílu 6.1.1 oprávněna jej přezkoumávat ani zpochybňovat z hlediska pravidel v oblasti státních podpor. |
| --- | --- |

(124)

Komise konstatuje, že k neodvolatelnému stanovení těchto podmínek užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 došlo před vydáním rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. před 12. prosincem 2000). I kdyby tedy bylo toto opatření spojeno s poskytnutím určité výhody, není Komise z důvodů vysvětlených v oddílu 6.1.1 oprávněna jej přezkoumávat ani zpochybňovat z hlediska pravidel v oblasti státních podpor.

7.   ZÁVĚR

| (125) | Na základě všech výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že není oprávněna úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 a 23 zkoumat ani zpochybňovat z hlediska pravidel v oblasti státních podpor. |
| --- | --- |

(125)

Na základě všech výše uvedených skutečností Komise vyvozuje závěr, že není oprávněna úvěry č. 1, 5, 6, 7, 9, 10, 16, 21 a 23 zkoumat ani zpochybňovat z hlediska pravidel v oblasti státních podpor.

| (126) | Ohledně úvěrů č. 17 a 20 dospívá Komise k závěru, že tyto úvěry byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. Jelikož nejsou splněna kumulativní kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, zastává Komise názor, že úvěry č. 17 a 20 neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(126)

Ohledně úvěrů č. 17 a 20 dospívá Komise k závěru, že tyto úvěry byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami. Jelikož nejsou splněna kumulativní kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, zastává Komise názor, že úvěry č. 17 a 20 neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (127) | Ohledně podmínek užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 zastává Komise názor, že není oprávněna smlouvu o užívání těchto pozemků zkoumat ani zpochybňovat z hlediska pravidel v oblasti státních podpor, |
| --- | --- |

(127)

Ohledně podmínek užívání pozemků č. 4935/3 a 4881 zastává Komise názor, že není oprávněna smlouvu o užívání těchto pozemků zkoumat ani zpochybňovat z hlediska pravidel v oblasti státních podpor,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Úvěry č. 17 a 20 v celkové výši [...] EUR, jež podnikům FM Terminal 2 Immobilien-Verwaltungsgesellschaft mbH a Terminal 2 Betriebsgesellschaft mbH poskytly na základě smlouvy o úvěru z července 2003 bankovní skupina KfW, Bayerische Landesbank a LfA Förderbank Bayern, nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 3. října 2012.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 nastoupily na místo článků 87 a 88 Smlouvy o ES články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Články 87 a 88 Smlouvy o ES a články 107 a 108 SFEU jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je odkazy na články 107 a 108 SFEU nutno v případě potřeby chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU rovněž zavedla některé terminologické změny, např. nahradila pojem „Společenství“ pojmem „Unie“ a „společný trh“ pojmem „vnitřní trh“. Pojmy SFEU se použijí v celém tomto nařízení.

1

(2)  Úř. věst. C 5, 10.1.2009, s. 4.

2

(3)  Tato žaloba byla zaregistrována jako věc T-423/07 Ryanair/Komise (Úř. věst. C 8, 12.1.2008, s. 28).

3

(4)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

4

(5)  Věc Ryanair v. Komise, T-423/07, 2011 (dosud nezveřejněno ve Sbírce rozhodnutí).

5

(6)  FMG je společnost s ručením omezeným ve státním vlastnictví, jež provozuje letiště Mnichov. Jejími společníky jsou Svobodný stát Bavorsko (51 %), Spolková republika Německo (26 %) a město Mnichov (23 %).

6

(7)  LH je letecká společnost, jež působí v celosvětovém měřítku. Od roku 1996 je kotována na německé burze a od roku 1997 plně privatizována.

7

(8)  Důvěrné informace.

8

(9)  Bankovní skupina KfW (dále jen „KfW“) je veřejnoprávní instituce, jejímž úkolem je podporovat rozvoj v různých oblastech, např. malých a středních podniků, ochrany životního prostředí a infrastruktury. Jejími vlastníky jsou německý stát (80 %) a spolkové země (20 %). Svou úvěrovou činnost refinancuje KfW na mezinárodních kapitálových trzích.

9

(10)  Bayerische Landesbank (dále jen „BayernLB“) je veřejnoprávní instituce. V době, kdy byly uzavírány jednotlivé úvěrové smlouvy, ji prostřednictvím holdingové společnosti BayernLB Holding AG již společně vlastnily Svobodný stát Bavorsko a bavorský spořitelní svaz Sparkassenverband Bayern, jež držely po 50 % podílů. V současnosti drží Svobodný stát Bavorsko ve společnosti BayernLB Holding 94 % podílů, svaz Sparkassenverband Bayern zbývajících 6 %.

10

(11)  LfA Förderbank Bayern (dále jen „LfA“) je veřejnoprávní instituce zaměřená na podporu obecného hospodářského rozvoje (včetně místní infrastruktury) v Bavorsku. Jejím jediným vlastníkem je Svobodný stát Bavorsko.

11

(12)  Dopis ze dne 17. března 2005.

12

(13)  Úř. věst. C 88, 12.4.2005, s. 5.

13

(14)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

14

(15)  Rozsudek Tribunálu ze dne 12. prosince 2000, Aéroports de Paris v. Komise (T-128/98, Sb. rozh. 2000, s. II-3929 (dále jen: „rozsudek ve věci Aéroports de Paris“), potvrzen v řízení o opravném prostředku rozsudkem Soudního dvora ze dne 24. října 2002 ve věci Aéroports de Paris v. Komise (C-82/01P, Sb. rozh. 2002, s. I-9297 (dále jen „rozsudek v řízení o opravném prostředku Aéroports de Paris“).

15

(16)  Tato ratingová kategorie označuje dlužníka dostatečně schopného dostát svým finančním závazkům. Je však pravděpodobné, že nepříznivý obchodní a hospodářský vývoj tuto dlužníkovu schopnost plnit finanční závazky negativně ovlivní.

16

(17)  Tato ratingová kategorie označuje dlužníka, jenž má dobrou schopnost plnit své finanční závazky, avšak je ve větší míře závislý na následcích nepříznivého obchodního a hospodářského vývoje nežli dlužník zařazený do lépe hodnocených kategorií.

17

(18)  Tato ratingová kategorie označuje dlužníka velmi dobře schopného dostát svým finančním závazkům.

18

(19)  [...].

19

(20)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

20

(21)  Sdělení o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

21

(22)  Rozsudek v řízení o opravném prostředku ve věci Aéroports de Paris, bod 75 s dalšími odkazy.

22

(23)  Rozsudek Tribunálu ze dne 24. března 2011, Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH v. Komise (věci T-443/08 a T-455/08, Sb. rozh. 2011, s. I-00000, zejména body 105 a 106).

23

(24)  Viz zejména rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2008 ve věci C 29/08 Flughafen Frankfurt Hahn & Ryanair – Možná podpora ve prospěch letiště a ujednání s podnikem Ryanair (Úř. věst. C 12, 17.1.2009, s. 6), 204.–208. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 21. března 2012 ve věci C 76/2002 Letiště Charleroi – Možná podpora ve prospěch letiště a letecké společnosti Ryanair (Úř. věst. C 248, 17.8.2012, s. 1).

24

(25)  Rozsudek ve věci Flughafen Leipzig-Halle, zejména bod 106.

25

(26)  Sdělení Komise členským státům: Použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve výrobním odvětví (Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3, bod 11). Toto sdělení se týká výrobního odvětví, platí však přiměřeně též pro další hospodářská odvětví. Viz rozsudek Tribunálu ze dne 30. dubna 1998 ve věci Cityflyer v. Komise (T-16/96, Sb. rozh. 1998, s. II-757, bod 51).

26

(27)  Swapová sazba odpovídá mezibankovní nabídkové sazbě (Inter-Bank Offered Rate, IBOR), avšak platí pro delší dobu splatnosti. Na finančních trzích se používá jako referenční úroková sazba ke stanovení úrokové míry financování.

27

Inter-Bank Offered Rate

(28)  Swap úvěrového selhání (CDS) je (obchodovatelný) derivátový kontrakt uzavřený mezi poskytovatelem a příjemcem zajištění, kterým příjemce zajištění přenáší úvěrové riziko podkladového referenčního nástroje na poskytovatele zajištění. Příjemce zajištění hradí poskytovateli zajištění v pravidelných časových intervalech prémii, a to buď až do termínu splatnosti kontraktu CDS, nebo (je-li dříve splněna dále uvedená podmínka) až do úvěrové události, jež byla v souvislosti s podkladovým referenčním nástrojem předem stanovena. Tato prémie (vyjádřená v procentech nebo bazických bodech zajištěné částky, „nominální hodnoty“), kterou příjemce zajištění v pravidelných intervalech hradí, je označována jako rozpětí CDS. Rozpětí CDS lze použít jako adekvátní orientační hodnotu při zjišťování ceny úvěrového rizika.

28

(29)  Srv. např. Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 (s. 3) nebo data ze serveru Bloomberg k poplatkům za úpis emisí dluhopisů. Dále v textu je v rámci konzervativního odhadu uvažován poplatek ve výši 20 bazických bodů.

29

Estimating the cost of capital for Dutch water companies

(30)  Zdroj: Bloomberg, kód: EUSA2.

30

(31)  Zdroj: Bloomberg, kód: EUSA5.

31

(32)  Zdroj: Bloomberg.

32

(33)  Srv. 24., 25. a 44. bod odůvodnění.

33

(34)  Srv. např. Moody’s, Updated Summary Guidance for Notching Bonds, Preferred Stocks and Hybrid Securities of Corporate Issuers (únor 2007).

34

(35)  Rozpětí CDS v případě úvěru č. 17 by měl v zásadě odpovídat váženému průměru doby splatnosti úvěru v délce [...] let (zaokrouhleno na dva roky). Za dobu, kdy byl úvěr poskytnut, však nejsou k dispozici žádné údaje o CDS se splatností dvou let. Byla tedy uvažována rozpětí CDS s dobou splatnosti úvěru (tři roky). Výsledkem použití této metodiky je stanovení horního rozmezí.

35

(36)  Zdroj: Bloomberg, kvartilové rozpětí (tj. rozdíl mezi prvním a třetím kvartilem) činí 16–29 bps.

36

(37)  Zdroj: Bloomberg, kvartilové rozpětí činí 23–37 bps.

37

(38)  Formula

38

(39)  Formula

39

(40)  Swap úvěrového selhání podniku LH se splatností do dvou let nebyl v té době obchodován.

40

(41)  Míru zajištění lze měřit jako ztrátovost ze selhání (LGD), tedy jako očekávanou ztrátu vyjádřenou v procentech ze závazků dlužníka, pokud se přihlédne k částkám, které lze získat ze zajištění a z aktiv při úpadku. LGD je tedy hodnota nepřímo úměrná hodnotě zajištění. Sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 reflektuje rozdíl, který u LGD vzniká v případě kategorie „vysokého zajištění“ (LGD < 30 %) a „běžného zajištění“ (30 % < LGD < 60 %).

41

(42)  Euro Interbank Offered Rate (dále jen „EURIBOR“) je denní referenční sazba odvozená z průměrných úrokových sazeb, za něž banky v eurozóně nabízejí jiným bankám na mezibankovním trhu nezajištěné eurové úvěry.

42

Euro Interbank Offered Rate

(43)  [...].

43

(44)  Srv. Banka pro mezinárodní platby: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards, http://www.bis.org/publ/bcbs128.pdf

44

---

Opravy

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/23

---

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 297 ze dne 7. listopadu 2013
  )

Strana 14, příloha I, část 2, tabulka 1 „Měsíční stavy“ se nahrazuje tímto:

Tabulka 1

Měsíční stavy
   (1)

| (5) | Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity. |
| --- | --- |

(5)

Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity.

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFIs (3)

Instituce jiné než MFI

Celkem

MFIs (3)

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: úvěrové instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: úvěrové instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: centrální protistrany (4)

z toho: FVC

z toho: centrální protistrany (4)

z toho: FVC

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

PASIVA

| 8 | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8

| 9 | Vklady |
| --- | --- |

9

*

*

*

*

*

*

*

do 1 roku

nad 1 rok

z toho: pozice uvnitř skupiny

z toho: převoditelné vklady

z toho: do 2 let

z toho: syndikované úvěry

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

z toho: převoditelné vklady

| 9.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e

do 1 roku

*

*

*

*

nad 1 rok a do 2 let

*

*

*

*

nad 2 roky

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3e

do 3 měsíců

*

*

*

*

nad 3 měsíce

*

*

*

*

z toho: nad 2 roky (1)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Cizí měny |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2x

do 1 roku

*

*

*

*

nad 1 rok a do 2 let

*

*

*

*

nad 2 roky

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3x

do 3 měsíců

*

*

*

*

nad 3 měsíce

*

*

*

*

z toho: nad 2 roky (2)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10 | Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu
   (3) |
| --- | --- |

10

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

do 1 roku

*

nad 1 rok a do 2 let

*

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

nad 2 roky

*

| 11x | Cizí měny |
| --- | --- |

11x

Cizí měny

do 1 roku

*

nad 1 rok a do 2 let

*

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

nad 2 roky

*

| 12 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12

| 13 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

MFIs

Instituce jiné než MFI

MFIs

Instituce jiné než MFI

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: centrální protistrany (4)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: centrální protistrany (4)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: PFO/SBPS (3)

z toho: PFO/SBPS (3)

AKTIVA

| 1 | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1

| 1e | z toho: euro |
| --- | --- |

1e

z toho: euro

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

z toho: pozice uvnitř skupiny

z toho: syndikované úvěry

z toho: reverzní repa

| 2e | z toho: euro |
| --- | --- |

2e

z toho: euro

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání

z toho: bezúročné úvěry z kreditních karet

z toho úročené úvěry z kreditních karet

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 4 | Účasti |
| --- | --- |

4

| 5 | Akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5

Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie / podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

| 6 | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

6

| 7 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7

Strana 17–19, příloha I, část 3, tabulka 2 „Čtvrtletní stavy (členění podle sektorů)“, tabulka 3 „Čtvrtletní stavy (členění podle zemí)“ a tabulka 4 „Čtvrtletní stavy (členění podle měn)“ se nahrazují tímto:

Tabulka 2

Čtvrtletní stavy (členění podle sektorů)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

Zajištění nemovitostmi

PASIVA

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

M

M

M

| 9.1. | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1.

Jednodenní

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2. | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2.

S dohodnutou splatností

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3. | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3.

S výpovědní lhůtou

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4. | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4.

Repo obchody

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

z toho: finanční deriváty

z toho: naběhlé úroky z vkladů

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

M

M

M

M

M

do 1 roku

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

nad 1 rok a do 5 let

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

nad 5 let

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

Úvěry s původní splatností nad 1 rok

z toho: úvěry se zbytkovou splatností 1 rok nebo kratší

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 1 rok a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 12 měsících

Úvěry s původní splatností nad 2 roky

z toho: úvěry se zbytkovou splatností 2 roky nebo kratší

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 2 roky a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 24 měsících

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

M

M

M

M

M

do 1 roku

nad 1 rok

| 4. | Účasti |
| --- | --- |

4.

M

M

M

| 5. | Akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5.

Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie / podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

| 6. | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

z toho: finanční deriváty

z toho: naběhlé úroky z úvěrů

| M | Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1. |
| --- | --- |

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1.

Tabulka 3

Čtvrtletní stavy (členění podle zemí)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | EU | Zbytek světa (kromě EU) |
| --- | --- | --- |
| Jiný členský stát eurozóny | Členský stát mimo eurozónu | Vybrané instituce EU (5) |
| PASIVA | | | | |
| 8. | Emitované oběživo |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

EU

Zbytek světa (kromě EU)

Jiný členský stát eurozóny

Členský stát mimo eurozónu

Vybrané instituce EU (5)

PASIVA

8.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

od MFI

od institucí jiných než MFI

vládní instituce

ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

pojišťovací společnosti

penzijní fondy

investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

nefinanční podniky

domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem

| 10. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10.

| 11. | Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

pro MFI

pro instituce jiné než MFI

vládní instituce

ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

pojišťovací společnosti

penzijní fondy

investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

nefinanční podniky

domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

emitované MFI

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

emitované institucemi jinými než MFI

| 4. | Účasti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5.

Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie / podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

| 6. | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Tabulka 4

Čtvrtletní stavy (členění podle měn)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Všechny měny dohromady | Euro | Měny EU jiné než euro | Měny jiné než měny členských států EU dohromady |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem | Měna jiného členského státu EU | GBP | Celkem | USD | JPY | CHF | Ostatní měny dohromady |
| PASIVA | | | | | | | | | | |
| 9. | Vklady |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Všechny měny dohromady

Euro

Měny EU jiné než euro

Měny jiné než měny členských států EU dohromady

Celkem

Měna jiného členského státu EU

GBP

Celkem

USD

JPY

CHF

Ostatní měny dohromady

PASIVA

9.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

od MFI

M

M

od institucí jiných než MFI

M

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

od MFI

M

M

od institucí jiných než MFI

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

do 1 roku

M

nad 1 rok

M

od bank

Q

od nebankovních subjektů

Q

| 10. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10.

M

M

AKTIVA

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

pro MFIs

M

pro instituce jiné než MFI

M

M

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

pro MFIs

M

pro instituce jiné než MFI

M

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

do 1 roku

M

nad 1 rok

M

bankám

Q

nebankovním subjektům

Q

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

emitované MFI

M

M

emitované institucemi jinými než MFI

M

M

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

emitované MFI

M

M

emitované institucemi jinými než MFI

M

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

emitované bankami

Q

emitované nebankovními subjekty

Q

| M | Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1. |
| --- | --- |

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1.

| Q | Údaje požadované čtvrtletně, viz tabulka 2. |
| --- | --- |

Q

Údaje požadované čtvrtletně, viz tabulka 2.

Strana 20, příloha I, část 4, tabulka 1 „Měsíční úpravy z přecenění“ se nahrazuje tímto:

Tabulka 1A

Měsíční úpravy z přecenění
   (6)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY ITEMS | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY ITEMS

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: úvěrové instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: úvěrové instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: centrální protistrany (8)

z toho: FVC

z toho: centrální protistrany (8)

z toho: FVC

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

PASIVA

| 8 | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8

| 9 | Vklady |
| --- | --- |

9

do 1 roku

nad 1 rok

z toho: pozice uvnitř skupiny

z toho: převoditelné vklady

z toho: do 2 let

z toho: syndikované úvěry

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1e

z toho: převoditelné vklady

| 9.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 9.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3e

do 3 měsíců

nad 3 měsíce

z toho: nad 2 roky (7)

| 9.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4e

| 9x | Cizí měny |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2x

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 9.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3x

do 3 měsíců

nad 3 měsíce

z toho: nad 2 roky (7)

| 9.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4x

| 10 | Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10

*

*

*

- MINIMUM

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

do 1 roku

*

nad 1 rok a do 2 let

*

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

*

nad 2 roky

*

| 11x | Cizí měny |
| --- | --- |

11x

Cizí měny

do 1 roku

*

nad 1 rok a do 2 let

*

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

*

nad 2 roky

*

| 12 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12

| 13 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna kromě tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

z toho: centrální banka (S1.121)

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

z toho: centrální banka (S1.

z toho: instituce přijímající vklady kromě centrální banky (S1.122)

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho: centrální protistrany (8)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: centrální protistrany (7)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

PFO/SBPS (7)

PFO/SBPS (3)

AKTIVA

| 1 | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1

| 1e | z toho: euro |
| --- | --- |

1e

z toho: euro

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

z toho pozice uvnitř skupiny

z toho: syndikované úvěry

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

z toho: reverzní repa

| 2e | z toho: euro |
| --- | --- |

2e

z toho: euro

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání

z toho: bezúročný úvěr z kreditních karet

z toho úročené úvěry z kreditních karet

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

z toho: nad 2 roky (7)

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 4 | Účasti |
| --- | --- |

4

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 5 | Akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5

Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

Akcie / podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6 | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

6

| 7 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7

Strana 22, příloha I, část 5, bod 2.2, úvodní věta se nahrazuje tímto:

„Položky uvedené v oddílu 2.1 jsou zařazeny do částí 1 a 2 tabulky 5 takto:“

Strana 23, příloha I, část 5, bod 5.2 se nahrazuje tímto:

| „5.2 | Měnové finanční instituce, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 9 odst. 4, vykazují zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace a které podléhají odúčtování z rozvahy, avšak jsou stále zachyceny ve finančních výkazech, podle části 5 tabulky 5.“ |
| --- | --- |

„5.2

Měnové finanční instituce, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 9 odst. 4, vykazují zůstatky ke konci čtvrtletí týkající se úvěrů, které byly zcizeny prostřednictvím sekuritizace a které podléhají odúčtování z rozvahy, avšak jsou stále zachyceny ve finančních výkazech, podle části 5 tabulky 5.“

Strana 24 a 25, příloha I, část 5, tabulka 5a „Sekuritizace a jiné převody úvěrů: měsíční údaje“ se nahrazuje tímto:

Tabulka 5a

Tabulka 5a

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: měsíční údaje

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: měsíční údaje

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

B.

Eurozóna kromě tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

C.

Zbytek světa

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

| 1. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce s dopadem na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

1.

1.

Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce s dopadem na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí

| 1.1 | Protistranou při převodu je FVC |
| --- | --- |

1.1

Protistranou při převodu je FVC

| 1.1.1 | z toho: protistranou při převodu je FVC eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1

z toho: protistranou při převodu je FVC eurozóny

| 1.2 | ostatní protistrany při převodu |
| --- | --- |

1.2

ostatní protistrany při převodu

| 1.2.1 | z toho: protistranou při převodu je zahraniční MFI eurozóny |
| --- | --- |

1.2.1

z toho: protistranou při převodu je zahraniční MFI eurozóny

| 2. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce bez dopadu na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

2.

2.

Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce bez dopadu na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí

| 2.1. | Všechny protistrany při převodu |
| --- | --- |

2.1.

Všechny protistrany při převodu

| 3. | Sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje MFI jako správce
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje MFI jako správce

9

| 3.1 | Zůstatky |
| --- | --- |

3.1

Zůstatky

| 3.2 | Finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů |
| --- | --- |

3.2

Finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů

| 4. | Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace
   (10) |
| --- | --- |

4.

4.

Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace

10

| 5. | Zůstatky sekuritizovaných úvěrů, které nebyly odúčtovány z rozvahy
   (11) |
| --- | --- |

5.

5.

Zůstatky sekuritizovaných úvěrů, které nebyly odúčtovány z rozvahy

11

| 5.1 | Celkem |
| --- | --- |

5.1

Celkem

| 5.1.1 | z toho: sekuritizované prostřednictvím FVC eurozóny |
| --- | --- |

5.1.1

z toho: sekuritizované prostřednictvím FVC eurozóny

Tabulka 5b

Tabulka 5b

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: čtvrtletní údaje

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: čtvrtletní údaje

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

A.

Tuzemsko

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

B.

Eurozóna kromě tuzemska

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

C.

Zbytek světa

MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Jiné vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Jiné vládní instituce (S.1312+S.1313+S.1314)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

PFO/SBPS (12)

12

PFO/SBPS (12)

12

| 1. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce s dopadem na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

1.

1.

Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce s dopadem na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí

| 1.1 | protistrana při převodu je FVC |
| --- | --- |

1.1

1.1

protistrana při převodu je FVC

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 1.1.1 | z toho protistrana při převodu je FVC eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1

1.1.1

z toho protistrana při převodu je FVC eurozóny

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 1.2 | Ostatní protistrany při převodu |
| --- | --- |

1.2

1.2

Ostatní protistrany při převodu

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

| 1.2.1 | z toho protistrana při převodu je zahraniční MFI eurozóny |
| --- | --- |

1.2.1

1.2.1

z toho protistrana při převodu je zahraniční MFI eurozóny

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

| 2. | Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce bez dopadu na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí |
| --- | --- |

2.

2.

Čisté toky sekuritizovaných nebo jinak převedených úvěrů: transakce bez dopadu na vykazované stavy úvěrů vypočtené jako zcizení minus nabytí

| 2.1. | Všechny protistrany při převodu |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Všechny protistrany při převodu

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje MFI jako správce
   (9) |
| --- | --- |

3.

3.

Sekuritizované a odúčtované úvěry, ve vztahu k nimž vystupuje MFI jako správce

9

| 3.1 | Zůstatky |
| --- | --- |

3.1

3.1

Zůstatky

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 3.2 | Finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů |
| --- | --- |

3.2

3.2

Finanční transakce s výjimkou zcizení a nabytí úvěrů

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Účel úvěru

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 4. | Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace |
| --- | --- |

4.

4.

Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace

| 4.1 | Spravované úvěry: všechny FVC |
| --- | --- |

4.1

4.1

Spravované úvěry: všechny FVC

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 4.1.1 | Spravované úvěry: z toho FVC FVC eurozóny |
| --- | --- |

4.1.1

4.1.1

Spravované úvěry: z toho FVC FVC eurozóny

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| M | Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 5a. |
| --- | --- |

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 5a.

---

(1)  Pole označená * se používají při výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv. Pokud jde o dluhové cenné papíry, úvěrové instituce buď předloží doklad o pasivech, jež mají být vyloučena ze základu pro stanovení minimálních rezerv, nebo použijí standardní odpočet pevné procentní části stanovené ECB. Vyšrafovaná pole vykazují pouze úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv (PMR). Viz též zvláštní pravidla o uplatňování minimálních rezerv v příloze III.

1

(2)  Vykazování této položky je do odvolání dobrovolné.

2

(3)  Údaje v této položce je možné shromáždit různými statistickými postupy, které stanoví národní centrální banka v souladu s pravidly obsaženými v části 2 přílohy I.

3

(4)  Centrální protistrany.

4

| (5) | Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity. |
| --- | --- |

(5)

5

Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity.

(5)  Údaje týkající se Evropské investiční banky a Evropského mechanismu stability by měly být vykázány odděleně s ohledem na příslušnou sektorovou klasifikaci.

5

(6)  Měnové finanční instituce vykazují řady označené slovem „MINIMUM“. Národní centrální banky mohou rozšířit tento požadavek s cílem zahrnout i řady označené prázdnými poli (tj. pole neobsahující slovo „MINIMUM“).

6

Národní centrální banka vykazuje ECB prázdná pole a pole označená slovem „MINIMUM“.

Není-li prokázán opak, má se za to, že prázdná pole označená hvězdičkou na straně pasiv představují nulovou hodnotu.

(7)  Národní centrální banky mohou vyžadovat, aby měnové finanční instituce vykazovaly tuto položku s čtvrtletní periodicitou namísto měsíčně.

7

(8)  Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity.

8

(9)  Údaje v této položce je možné shromáždit různými statistickými postupy, které stanoví národní centrální banka v souladu s pravidly obsaženými v oddíle 3 části 5 přílohy I.

9

(10)  Tato položka se vyžaduje jen s čtvrtletní periodicitou, k systému vykazování viz tabulka 5(b).

10

(11)  Pokud jde o zpravodajskou povinnost uvedenou v oddílu 5.2 části 5 přílohy I, vykazuje se jen řádek „celkem“, a to pouze s čtvrtletní periodicitou.

11

(12)  Podnikatelé (fyzické osoby) / společenství bez právní subjektivity.

12

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/39

---

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 297 ze dne 7. listopadu 2013
  )

Strana 80, příloha I, část 3 – Vykazovací tabulky, tabulka 1 „Stavy – Údaje požadované čtvrtletně“ se nahrazuje tímto:

Tabulka 1

Stavy

Údaje požadované čtvrtletně

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI - Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI - Celkem

z toho

členské státy mimo eurozónu

z toho

USA

z toho

Japonsko

Vládní instituce

(S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

(S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128 + S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128 + S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

AKTIVA

| 1 | Vklady a pohledávky z úvěrů |
| --- | --- |

1

do 1 roku

nad 1 rok

| 2 | Dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

do 1 roku

nad 1 rok do 2 let

nad 2 roky

| 2x. | Cizí měny |
| --- | --- |

2x.

do 1 roku

nad 1 rok do 2 let

nad 2 roky

| 2t. | Měny celkem |
| --- | --- |

2t.

do 1 roku

nad 1 rok do 2 let

nad 2 roky

| 3 | Účasti a akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

3

z toho kótované akcie

z toho akcie / podílové listy investičních fondů

| (2+3)a | z toho cenné papíry zapůjčené nebo prodané v rámci repo obchodů |
| --- | --- |

(2+3)a

| 4 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

4

| 5 | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

5

| 6 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

6

PASIVA

| 7 | Úvěry a přijaté vklady |
| --- | --- |

7

do 1 roku

nad 1 rok

| 8 | akcie / podílové listy investičních fondů
   (1) |
| --- | --- |

8

| 9 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

9

| 10 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

10

Investiční fondy vykazují: i) černé buňky; ii) informace požadované v tabulce 2 pro cenné papíry, které jsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů; a iii) šedé buňky pro cenné papíry, které nejsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů.

Strana 82 a 83, příloha I, část 3 – Vykazovací tabulky, tabulka 3 „Přecenění nebo transakce – Údaje požadované čtvrtletně“ a tabulka 4 „Údaje požadované měsíčně“ se nahrazují tímto:

Tabulka 3

Přecenění nebo transakce

Údaje požadované čtvrtletně

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI - Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI - Celkem

z toho

členské státy mimo eurozónu

z toho

USA

z toho

Japonsko

Vládní instituce

(S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

(S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128 + S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128 + S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

AKTIVA

| 1 | Vklady a pohledávky z úvěrů |
| --- | --- |

1

do 1 roku

nad 1 rok

| 2 | Dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

2

| 2e. | Euro |
| --- | --- |

2e.

do 1 roku

nad 1 rok do 2 let

nad 2 roky

| 2x. | Cizí měny |
| --- | --- |

2x.

do 1 roku

nad 1 rok do 2 let

nad 2 roky

| 2t. | Měny celkem |
| --- | --- |

2t.

do 1 roku

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nad 1 rok do 2 let

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

nad 2 roky

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3 | Účasti a akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

3

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

z toho kótovoané akcie

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

z toho akcie / podílové listy investičních fondů

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

4

MINIMUM
   (3)

| 5 | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

5

MINIMUM
   (3)

| 6 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

6

PASIVA

| 7 | Úvěry a přijaté vklady |
| --- | --- |

7

do 1 roku

nad 1 rok

| 8 | akcie / podílové listy investičních fondů
   (2) |
| --- | --- |

8

MINIMUM

| 9 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

9

MINIMUM
   (3)

| 10 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

10

Investiční fondy vykazují: i) černé buňky označené výrazem „MINIMUM“, ii) šedé buňky označené výrazem „MINIMUM“ pro cenné papíry, které nejsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů a iii) pokud příslušná národní centrální banka informace o transakcích podle jednotlivých cenných papírů shromažďuje přímo, informace požadované v tabulce 2 pro cenné papíry, které jsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů.

Národní centrální banky mohou tyto požadavky rozšířit na: i) černé buňky, které neobsahují výraz „MINIMUM“, a ii) šedé buňky, které neobsahují výraz „MINIMUM“, pro cenné papíry, které nejsou shromažďovány podle jednotlivých cenných papírů.

Tabulka 4

Údaje požadované měsíčně

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

MFI

Instituce jiné než MFI - Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI - Celkem

Vládní instituce

(S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

(S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128 + S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128 + S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

PASIVA

| 8 | Akcie / podílové listy investičních fondů
   (4) |
| --- | --- |

8

Emise akcií / podílových listů investičních fondů

Splácení či zpětné odkupy akcií / podílových listů investičních fondů

---

(1)  Není-li zpravodajská jednotka schopna přímo určit rezidentskou příslušnost a odvětví držitele, vykazuje příslušné údaje na základě dostupných informací. Informace o akciích na doručitele mohou být shromažďovány od měnových finančních institucí či ostatních finančních zprostředkovatelů kromě investičních fondů (jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2 a v odstavci 3 části 2 přílohy tohoto nařízení).

(2)  Není-li zpravodajská jednotka schopna přímo určit rezidentskou příslušnost a odvětví držitele, vykazuje příslušné údaje na základě dostupných informací. Informace o akciích na doručitele mohou být shromažďovány od měnových finančních institucí či ostatních finančních zprostředkovatelů kromě investičních fondů (jak je uvedeno v čl. 2 odst. 2 a v odstavci 3 části 2 přílohy tohoto nařízení).

(3)  Národní centrální banky mohou investičním fondům udělit výjimku z vykazování této položky, pokud čtvrtletní stavy uvedené v tabulce 1 představují méně 5 % akcií / podílových listů vydaných investičním fondem.

(4)  Stavy; přecenění nebo transakce.

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/44

---

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1074/2013 ze dne 18. října 2013 o statistické zpravodajské povinnosti bank poštovních úřadů, které přijímají vklady od institucí jiných než měnové finanční instituce, jež jsou rezidenty eurozóny (ECB/2013/39)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 297 ze dne 7. listopadu 2013
  )

Strana 97, příloha I, „Statistická zpravodajská povinnost“, tabulka se nahrazuje tímto:

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Eurozóna |
| --- | --- |
| MFI | A. | Tuzemsko |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Eurozóna

MFI

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Non-financial corporations (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti (S.128)

Penzijní fondy (S.129)

Non-financial corporations (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

AKTIVA

| 1 | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1

| 1e | z toho euro |
| --- | --- |

1e

z toho euro

| 2 | Úvěry |
| --- | --- |

2

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 3 | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

| 4 | Akcie / podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4

PASIVA

| 5 | Vklady |
| --- | --- |

5

| 5e | Euro |
| --- | --- |

5e

| 5.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

5.1e

| 5.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

5.2e

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

| 5.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

5.3e

do 3 měsíců (1)

| 5.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

5.4e

| 5x | Cizí měny |
| --- | --- |

5x

| 5.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

5.1x

| 5.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

5.2x

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

| 5.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

5.3x

do 3 měsíců (1)

| 5.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

5.4x

---

(1)  Včetně nepřevoditelných úsporných vkladů na viděnou.

---

| 29.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 319/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 319/46

---

Oprava nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 297 ze dne 7. listopadu 2013
  )

Strana 112, příloha I „Statistická zpravodajská povinnost“, tabulka 1 „Zůstatky a transakce“ se nahrazuje tímto:

Tabulka 1:   Zůstatky a transakce

| | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI - celkem

Celkem

MFI

Instituce jiné než MFI - celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

Celkem

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125+S.126+S.127)

Pojišťovací společnosti + penzijní fondy (S.128+S.129)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14+S.15)

z toho FVC

z toho FVC

AKTIVA

| 1 | Vklady a pohledávky z úvěrů |
| --- | --- |

1

do 1 roku

nad 1 rok

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

| 2a | MFI eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2a

MFI eurozóny jako původce

do 1 roku

nad 1 rok a do 5 let

nad 5 let

| 2b | vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

2b

vládní instituce eurozóny jako původce

| 2c | OFZ eurozóny (1), investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu a PSPF (2) jako původci |
| --- | --- |

2c

OFZ eurozóny (1), investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu a PSPF (2) jako původci

| 2d | NP (3) jako původce |
| --- | --- |

2d

NP (3) jako původce

| 2e | původce mimo eurozónu |
| --- | --- |

2e

původce mimo eurozónu

| 3 | Dluhové cenné papíry
   (4) |
| --- | --- |

3

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 4 | Ostatní sekuritizovaná aktiva |
| --- | --- |

4

| 4a | z toho vládní instituce eurozóny jako původce |
| --- | --- |

4a

z toho vládní instituce eurozóny jako původce

| 4b | z toho NP jako původce |
| --- | --- |

4b

z toho NP jako původce

| 5 | Účasti a akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5

| 6 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

6

| 7 | Nefinanční aktiva (včetně stálých aktiv) |
| --- | --- |

7

| 8 | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

8

PASIVA

| 9 | Úvěry a přijaté vklady |
| --- | --- |

9

do 1 roku

nad 1 rok

| 10 | Emitované dluhové cenné papíry
   (4) |
| --- | --- |

10

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

| 11 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

11

| 12 | Finanční deriváty |
| --- | --- |

12

| 13 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13

| 13a | z toho naběhlý úrok z emitovaných dluhových cenných papírů (5) |
| --- | --- |

13a

z toho naběhlý úrok z emitovaných dluhových cenných papírů (5)

Strana 113, příloha I „Statistická zpravodajská povinnost“, tabulka 2 „Odpisy / snížení hodnoty“ se nahrazuje tímto:

Tabulka 2:   Odpisy / snížení hodoty

| | D. | Celkem |
| --- | --- | --- |

D.

AKTIVA

| 2 | Sekuritizované úvěry |
| --- | --- |

2

---

(1)  Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů

(2)  Pojišťovací společnosti a penzijní fondy

(3)  Nefinanční podniky

(4)  V souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení mohou národní centrální banky rozhodnout, že budou tyto položky shromažďovat podle jednotlivých cenných papírů.

(5)  Pokud se týká naběhlého úroku z emitovaných dluhových papírů, mohou národní centrální banky udělit výjimku, pokud lze údaje odvodit či odhadnout z alternativních zdrojů.

---