# Europos Sąjungos L 296/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.296.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 296 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. lapkričio 7d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.296.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 296

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. lapkričio 7d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1101/2013 dėl leidimo naudoti Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą kaip pašarų priedą auginti skirtiems veršeliams, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1288/2004 (leidimo turėtojas – bendrovė Lactosan GmbH &CoKG) (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1102/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012, kuriuo dėl prekių kilmės taisyklių taikymo bendrųjų lengvatinių muitų tarifų sistemoje leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Gvatemalos padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Sąjungą | 4 |
| | * | 2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1103/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 185/2010 nuostatos dėl trečiųjų šalių saugumo standartų lygiavertiškumo pripažinimo (
  1
  ) | 6 |
| | * | 2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1104/2013, dėl pavadinimo įregistravimo garantuotų tradicinių gaminių registre [Basterdsuiker / Basterdsuicker / Basterdsuijcker / Basterdsuijker / Basterd / Bastardsuiker / Bastardsuicker / Bastardsuijcker / Bastardsuijker / Bastard / Bastert / Bastertsuiker (GTG)] | 8 |
| | | 2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1105/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 10 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2013 m. spalio 22 d. Tarybos direktyva 2013/51/Euratomas, kuria nustatomi plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis | 12 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/638/ES |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos sprendimas dėl esminių reikalavimų jūrų radijo ryšio įrenginiams, kurie skirti naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir Globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugos sistemoje (GMDSS)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5185) | 22 |
| | | 2013/639/ES |
| | * | 2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm | 24 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1101/2013 dėl leidimo naudoti Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą kaip pašarų priedą auginti skirtiems veršeliams, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1288/2004 (leidimo turėtojas – bendrovė Lactosan GmbH &CoKG) (
  1
  )

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

1

1

*

2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1102/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012, kuriuo dėl prekių kilmės taisyklių taikymo bendrųjų lengvatinių muitų tarifų sistemoje leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Gvatemalos padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Sąjungą

4

*

2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1103/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 185/2010 nuostatos dėl trečiųjų šalių saugumo standartų lygiavertiškumo pripažinimo (
  1
  )

1

6

*

2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1104/2013, dėl pavadinimo įregistravimo garantuotų tradicinių gaminių registre [Basterdsuiker / Basterdsuicker / Basterdsuijcker / Basterdsuijker / Basterd / Bastardsuiker / Bastardsuicker / Bastardsuijcker / Bastardsuijker / Bastard / Bastert / Bastertsuiker (GTG)]

8

2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1105/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

10

DIREKTYVOS

*

2013 m. spalio 22 d. Tarybos direktyva 2013/51/Euratomas, kuria nustatomi plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis

12

SPRENDIMAI

2013/638/ES

*

2013 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos sprendimas dėl esminių reikalavimų jūrų radijo ryšio įrenginiams, kurie skirti naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir Globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugos sistemoje (GMDSS)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5185)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5185)

22

2013/639/ES

*

2013 m. lapkričio 6 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm

24

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 522/12/COL, kuriuo aštuoniasdešimt septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naujus skyrius apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m. | 25 |
| | * | 2013 m. liepos 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 309/13/COL dėl priemonių, kurių Norvegija ketina imtis pagal Direktyvos 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) 14 straipsnį, suderinamumo su EEE teise | 51 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2012 m. gruodžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 522/12/COL, kuriuo aštuoniasdešimt septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naujus skyrius apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m.

25

*

2013 m. liepos 16 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 309/13/COL dėl priemonių, kurių Norvegija ketina imtis pagal Direktyvos 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) 14 straipsnį, suderinamumo su EEE teise

51

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2012 m. birželio 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2012, kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane 11 straipsnio 1 dalis, klaidų ištaisymas (OL L 165, 2012 6 26) | 56 |
| | * | 2012 m. birželio 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2012/334/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane, klaidų ištaisymas (OL L 165, 2012 6 26) | 56 |

Klaidų ištaisymas

*

2012 m. birželio 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2012, kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane 11 straipsnio 1 dalis, klaidų ištaisymas (OL L 165, 2012 6 26)

(OL L 165, 2012 6 26)

56

*

2012 m. birželio 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2012/334/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane, klaidų ištaisymas (OL L 165, 2012 6 26)

(OL L 165, 2012 6 26)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1101/2013

2013 m. lapkričio 6 d.

dėl leidimo naudoti Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą kaip pašarų priedą auginti skirtiems veršeliams, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1288/2004 (leidimo turėtojas – bendrovė „Lactosan GmbH &CoKG“)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. Minėto reglamento 10 straipsnyje numatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leista naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2); |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. Minėto reglamento 10 straipsnyje numatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leista naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2);

| (2) | pagal Direktyvą 70/524/EEB neterminuotas leidimas naudoti Enterococcus faecium NCIMB 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą kaip veršelių pašarų priedą, buvo išduotas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1288/2004 (3). Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalies b punktu, šis preparatas įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas; |
| --- | --- |

(2)

pagal Direktyvą 70/524/EEB neterminuotas leidimas naudoti Enterococcus faecium NCIMB 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą kaip veršelių pašarų priedą, buvo išduotas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1288/2004 (3). Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalies b punktu, šis preparatas įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas;

| (3) | vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą, kaip auginti skirtų veršelių pašarų priedą ir priskirti jį prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(3)

vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatą, kaip auginti skirtų veršelių pašarų priedą ir priskirti jį prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

| (4) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2013 m. kovo 13 d. priimtoje nuomonėje (4) padarė išvadą, kad Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai ar aplinkai ir gali pagerinti tikslinių gyvūnų zootechninius rodiklius. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija; |
| --- | --- |

(4)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2013 m. kovo 13 d. priimtoje nuomonėje (4) padarė išvadą, kad Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, vartotojų sveikatai ar aplinkai ir gali pagerinti tikslinių gyvūnų zootechninius rodiklius. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

| (5) | Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą; |
| --- | --- |

(5)

Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

| (6) | Suteikus naują leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, reikėtų išbraukti Reglamento (EB) Nr. 1288/2004 nuostatas dėl Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1288/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

Suteikus naują leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003, reikėtų išbraukti Reglamento (EB) Nr. 1288/2004 nuostatas dėl Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1288/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų; |
| --- | --- |

(7)

kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „žarnyno floros stabilizatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

Išbraukiamos Reglamento (EB) Nr. 1288/2004 I priedo nuostatos dėl E 1706 įrašo, skirto Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133.

3 straipsnis

Priede nurodytą preparatą ir pašarus, kurių sudėtyje yra šio preparato, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2014 m. gegužės 27 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2013 m. lapkričio 27 d., galima toliau pateikti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  1970 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 70/524/EEB dėl pašarų priedų (OL L 270, 1970 12 14, p. 1).

2

(3)  2004 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1288/2004 dėl ilgalaikio leidimo naudoti tam tikrus priedus ir dėl laikino leidimo nauja paskirtimi naudoti tam tikrus pašaruose jau leidžiamus priedus (OL L 243, 2004 7 15, p. 10).

3

(4)  EFSA leidinys, 2013 m.; 11(4):3175.

4

---

PRIEDAS

| Priedo identifikavimo numeris | Leidimo turėtojo pavadinimas | Priedas | Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas | Gyvūno rūšis arba kategorija | Didžiausias amžius | Mažiausias kiekis | Didžiausias kiekis | Kitos nuostatos | Leidimo galiojimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KSV/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %, arba pieno pakaitalo |
| Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: žarnyno floros stabilizatoriai |
| 4b1706 | „Lactosan
  GmbH & Co KG“ | Enterococcus faecium DSM 7134

  Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 | | Priedo sudėtis

  Preparatas, kurį sudaro: | Enterococcus faecium DSM 7134, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 7 × 109 CFU/g priedo, ir |

Priedo identifikavimo numeris

Leidimo turėtojo pavadinimas

Priedas

Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

Gyvūno rūšis arba kategorija

Didžiausias amžius

Mažiausias kiekis

Didžiausias kiekis

Kitos nuostatos

Leidimo galiojimo terminas

KSV/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %, arba pieno pakaitalo

Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: žarnyno floros stabilizatoriai

4b1706

„Lactosan

GmbH & Co KG“

Enterococcus faecium DSM 7134

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Priedo sudėtis

Preparatas, kurį sudaro:

Enterococcus faecium DSM 7134, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 7 × 109 CFU/g priedo, ir

| | Lactobacillus rhamnosus DSM 7133:
  3 × 109 CFU/g priedo
  (santykis 7:3) Kieto pavidalo |
| --- | --- |

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133:

3 × 109 CFU/g priedo

(santykis 7:3) Kieto pavidalo

| | Veikliosios medžiagos apibūdinimas


  Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133
  gyvybingos ląstelės |
| --- | --- |

Veikliosios medžiagos apibūdinimas

Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

gyvybingos ląstelės

| | Analizės metodas
   (1)

  Skaičiavimas: | Enterococcus faecium DSM 7134: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant tulžies eskulino azido agarą (EN 15788) |
| --- | --- | --- |

Analizės metodas
   (1)

Skaičiavimas:

Enterococcus faecium DSM 7134: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant tulžies eskulino azido agarą (EN 15788)

| | Lactobacillus rhamnosus DSM 7133: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant MRS agarą (EN 15787) |
| --- | --- |

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133: paskleidimo ant plokštelės metodas naudojant MRS agarą (EN 15787)

| | Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 nustatymas: impulsinė lauko gelių elektroforezė (PFGE). |
| --- | --- |

Enterococcus faecium DSM 7134 ir Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 nustatymas: impulsinė lauko gelių elektroforezė (PFGE).

Auginti skirti veršeliai

4 mėnesiai

1 × 109

—

| 1. | Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, saugojimo trukmę ir stabilumą granuliuojant. |
| --- | --- |

1.

Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, saugojimo trukmę ir stabilumą granuliuojant.

| 2. | Sauga: tvarkant produktą rekomenduojama naudoti kvėpavimo takų apsaugos priemones ir mūvėti pirštines. |
| --- | --- |

2.

Sauga: tvarkant produktą rekomenduojama naudoti kvėpavimo takų apsaugos priemones ir mūvėti pirštines.

2023 m. lapkričio 27 d.

---

(1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės pašarų priedų laboratorijos svetainėje http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1102/2013

2013 m. lapkričio 6 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012, kuriuo dėl prekių kilmės taisyklių taikymo bendrųjų lengvatinių muitų tarifų sistemoje leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Gvatemalos padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Sąjungą

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą (1), ypač į jo 247 straipsnį,

atsižvelgdama į 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (2), ypač į jo 89 straipsnio 1 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1044/2012 (3) Komisija leido Gvatemalai taikyti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią tam tikri perdirbti žuvininkystės produktai, pagaminti Gvatemaloje iš kilmės statuso neturinčios žuvies, gali būti laikomi Gvatemalos kilmės produktais. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimas baigėsi 2013 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1044/2012 (3) Komisija leido Gvatemalai taikyti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią tam tikri perdirbti žuvininkystės produktai, pagaminti Gvatemaloje iš kilmės statuso neturinčios žuvies, gali būti laikomi Gvatemalos kilmės produktais. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimas baigėsi 2013 m. birželio 30 d.;

| (2) | 2013 m. gegužės 27 d. raštu Gvatemala pateikė prašymą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pratęsimo. Pratęsimo iki 2013 m. gruodžio 31 d. prašymas yra susijęs su 987,5 tonų virtos, užšaldytos ir vakuuminėje pakuotėje supakuotos tunų filė, vadinamos nugarine (toliau – tunų nugarinė), kurios KN kodas 1604 14 16, kiekiu. 2013 m. liepos 17 d. ir 29 d. raštais Gvatemala pateikė šį prašymą papildančios informacijos; |
| --- | --- |

(2)

2013 m. gegužės 27 d. raštu Gvatemala pateikė prašymą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo pratęsimo. Pratęsimo iki 2013 m. gruodžio 31 d. prašymas yra susijęs su 987,5 tonų virtos, užšaldytos ir vakuuminėje pakuotėje supakuotos tunų filė, vadinamos nugarine (toliau – tunų nugarinė), kurios KN kodas 1604 14 16, kiekiu. 2013 m. liepos 17 d. ir 29 d. raštais Gvatemala pateikė šį prašymą papildančios informacijos;

| (3) | prašymas rodo, kad minėtos leidžiančios nukrypti nuostatos laikas buvo nepakankamas, kad Gvatemala užtikrintų pakankamą į šalį tiekiamų kilmės statusą turinčių tunų kiekį; |
| --- | --- |

(3)

prašymas rodo, kad minėtos leidžiančios nukrypti nuostatos laikas buvo nepakankamas, kad Gvatemala užtikrintų pakankamą į šalį tiekiamų kilmės statusą turinčių tunų kiekį;

| (4) | todėl siekiant Gvatemalai suteikti pakankamai laiko parengti savo žuvų perdirbimo pramonę žuvies lengvatinės kilmės statuso įgijimo taisyklių laikymuisi, reikia pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą; |
| --- | --- |

(4)

todėl siekiant Gvatemalai suteikti pakankamai laiko parengti savo žuvų perdirbimo pramonę žuvies lengvatinės kilmės statuso įgijimo taisyklių laikymuisi, reikia pratęsti nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad laikinai nukrypti leidžianti nuostata būtų taikoma ribotą laiką, kol Gvatemala užtikrins tunų nugarinės lengvatinės kilmės statuso įgijimo taisyklių laikymąsi, ši nuostata turėtų būti taikoma nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad laikinai nukrypti leidžianti nuostata būtų taikoma ribotą laiką, kol Gvatemala užtikrins tunų nugarinės lengvatinės kilmės statuso įgijimo taisyklių laikymąsi, ši nuostata turėtų būti taikoma nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.;

| (6) | siekiant užtikrinti nepertraukiamą lengvatinių tarifų režimo taikymo reikalavimus atitinkančios žuvies eksportą iš Gvatemalos į Sąjungą, nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma atgaline data nuo 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti nepertraukiamą lengvatinių tarifų režimo taikymo reikalavimus atitinkančios žuvies eksportą iš Gvatemalos į Sąjungą, nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma atgaline data nuo 2013 m. liepos 1 d.;

| (7) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  1 straipsnyje numatyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma iš Gvatemalos eksportuotoms tunų nugarinėms, deklaruotoms išleidimui į laisvą apyvartą Sąjungoje nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. arba iki datos, kurią Gvatemala pradeda laikinai taikyti Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą, jei ši data yra ankstesnė, neviršijant šio reglamento priede nustatyto kiekio.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

1 straipsnyje numatyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma iš Gvatemalos eksportuotoms tunų nugarinėms, deklaruotoms išleidimui į laisvą apyvartą Sąjungoje nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. arba iki datos, kurią Gvatemala pradeda laikinai taikyti Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimą, jei ši data yra ankstesnė, neviršijant šio reglamento priede nustatyto kiekio.“

| 2) | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1044/2012 priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu. |
| --- | --- |

2)

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1044/2012 priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2013 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

1

(2)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

2

(3)  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1044/2012, kuriuo dėl prekių kilmės taisyklių taikymo bendrųjų lengvatinių muitų tarifų sistemoje leidžiama nukrypti nuo Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kad būtų atsižvelgta į ypatingą Gvatemalos padėtį, susijusią su tam tikrų žuvininkystės produktų eksportu į Sąjungą (OL L 310, 2012 11 9, p. 28).

3

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | Prekių aprašymas | Laikotarpiai | Kiekis (neto masė tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Virta, užšaldyta ir vakuuminėje pakuotėje supakuota tunų filė, vadinama nugarine | 2012 1 1–2012 12 31 | 1 975 tonos |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Virta, užšaldyta ir vakuuminėje pakuotėje supakuota tunų filė, vadinama nugarine | 2013 1 1–2013 6 30 | 987,5 tonų |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Virta, užšaldyta ir vakuuminėje pakuotėje supakuota tunų filė, vadinama nugarine | 2013 7 1–2013 12 31 | 987,5 tonų“ |

Kvotos Nr.

KN kodas

Prekių aprašymas

Laikotarpiai

Kiekis (neto masė tonomis)

09.1627

ex 1604 14 16

Virta, užšaldyta ir vakuuminėje pakuotėje supakuota tunų filė, vadinama nugarine

2012 1 1–2012 12 31

1 975 tonos

09.1627

ex 1604 14 16

Virta, užšaldyta ir vakuuminėje pakuotėje supakuota tunų filė, vadinama nugarine

2013 1 1–2013 6 30

987,5 tonų

09.1627

ex 1604 14 16

Virta, užšaldyta ir vakuuminėje pakuotėje supakuota tunų filė, vadinama nugarine

2013 7 1–2013 12 31

987,5 tonų“

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1103/2013

2013 m. lapkričio 6 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 185/2010 nuostatos dėl trečiųjų šalių saugumo standartų lygiavertiškumo pripažinimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Reglamento (EB) Nr. 300/2008 Europos Parlamento ir Tarybos priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai (2), Komisija pripažįsta trečiųjų šalių aviacijos saugumo standartus lygiaverčiais, jei jie atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

(1)

pagal 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Reglamento (EB) Nr. 300/2008 Europos Parlamento ir Tarybos priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai (2), Komisija pripažįsta trečiųjų šalių aviacijos saugumo standartus lygiaverčiais, jei jie atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus;

| (2) | Komisija nustatė, kad Vagaro oro uostas Farerų salose ir Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje atitinka kriterijus, išdėstytus Reglamento (EB) Nr. 272/2009 priedo E dalyje; |
| --- | --- |

(2)

Komisija nustatė, kad Vagaro oro uostas Farerų salose ir Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje atitinka kriterijus, išdėstytus Reglamento (EB) Nr. 272/2009 priedo E dalyje;

| (3) | Komisijos reglamente (ES) Nr. 185/2010 (3) išvardytos trečiosios šalys, pripažįstamos taikančiomis saugumo standartus, lygiaverčius bendriesiems pagrindiniams standartams, nustatytiems Reglamente (EB) Nr. 272/2009; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamente (ES) Nr. 185/2010 (3) išvardytos trečiosios šalys, pripažįstamos taikančiomis saugumo standartus, lygiaverčius bendriesiems pagrindiniams standartams, nustatytiems Reglamente (EB) Nr. 272/2009;

| (4) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 185/2010; |
| --- | --- |

(4)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 185/2010;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Civilinės aviacijos saugumo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Civilinės aviacijos saugumo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 97, 2008 4 9, p. 72.

1

(2)  OL L 91, 2009 4 3, p. 7.

2

(3)  2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (OL L 55, 2010 3 5, p. 1).

3

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 skyriaus 3-B priedėlis papildomas šiais įrašais:
  „Vagaro oro uostas Farerų salose


  Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje“ |
| --- | --- |

1)

3 skyriaus 3-B priedėlis papildomas šiais įrašais:

„Vagaro oro uostas Farerų salose

Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje“

| 2) | 4 skyriaus 4-B priedėlis papildomas šiais įrašais:
  „Vagaro oro uostas Farerų salose


  Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje“ |
| --- | --- |

2)

4 skyriaus 4-B priedėlis papildomas šiais įrašais:

„Vagaro oro uostas Farerų salose

Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje“

| 3) | 5 skyriaus 5-A priedėlis papildomas šiais įrašais:
  „Vagaro oro uostas Farerų salose


  Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje“ |
| --- | --- |

3)

5 skyriaus 5-A priedėlis papildomas šiais įrašais:

„Vagaro oro uostas Farerų salose

Kangerlusuako oro uostas Grenlandijoje“

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/8

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1104/2013

2013 m. lapkričio 6 d.

dėl pavadinimo įregistravimo garantuotų tradicinių gaminių registre [„Basterdsuiker“ / „Basterdsuicker“ / „Basterdsuijcker“ / „Basterdsuijker“ / „Basterd“ / „Bastardsuiker“ / „Bastardsuicker“ / „Bastardsuijcker“ / „Bastardsuijker“ / „Bastard“ / „Bastert“ / „Bastertsuiker“ (GTG)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. sausio 3 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012. Juo buvo panaikintas ir pakeistas 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (2); |
| --- | --- |

(1)

2013 m. sausio 3 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) Nr. 1151/2012. Juo buvo panaikintas ir pakeistas 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (2);

| (2) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 509/2006 8 straipsnio 2 dalimi, Nyderlandų paraiška įregistruoti pavadinimą „Basterdsuiker“ / „Basterdsuicker“ / „Basterdsuijcker“ / „Basterdsuijker“ / „Basterd“ / „Bastardsuiker“ / „Bastardsuicker“ / „Bastardsuijcker“ / „Bastardsuijker“ / „Bastard“ / „Bastert“ / „Bastertsuiker“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3); |
| --- | --- |

(2)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 509/2006 8 straipsnio 2 dalimi, Nyderlandų paraiška įregistruoti pavadinimą „Basterdsuiker“ / „Basterdsuicker“ / „Basterdsuijcker“ / „Basterdsuijker“ / „Basterd“ / „Bastardsuiker“ / „Bastardsuicker“ / „Bastardsuijcker“ / „Bastardsuijker“ / „Bastard“ / „Bastert“ / „Bastertsuiker“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3);

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 509/2006 9 straipsnį Komisija negavo, todėl „Basterdsuiker“ / „Basterdsuicker“ / „Basterdsuijcker“ / „Basterdsuijker“ / „Basterd“ / „Bastardsuiker“ / „Bastardsuicker“ / „Bastardsuijcker“ / „Bastardsuijker“ / „Bastard“ / „Bastert“ / „Bastertsuiker“ pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 509/2006 9 straipsnį Komisija negavo, todėl „Basterdsuiker“ / „Basterdsuicker“ / „Basterdsuijcker“ / „Basterdsuijker“ / „Basterd“ / „Bastardsuiker“ / „Bastardsuicker“ / „Bastardsuijcker“ / „Bastardsuijker“ / „Bastard“ / „Bastert“ / „Bastertsuiker“ pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 1.

2

(3)  OL C 363, 2012 11 23, p. 8.

3

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 I priedo II dalyje nurodyti žemės ūkio produktai ir maisto produktai:

2.3 klasė.   Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

NYDERLANDAI

Basterdsuiker / Basterdsuicker / Basterdsuijcker / Basterdsuijker / Basterd / Bastardsuiker / Bastardsuicker / Bastardsuijcker / Bastardsuijker / Bastard / Bastert / Bastertsuiker (GTG)

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1105/2013

2013 m. lapkričio 6 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 42,3 |
| MK | 40,5 |
| ZZ | 41,1 |
| 0707 00 05 | AL | 46,6 |
| EG | 177,3 |
| MK | 69,6 |
| TR | 146,7 |
| ZZ | 110,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 82,6 |
| TR | 151,9 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 82,9 |
| ZA | 153,1 |
| ZZ | 124,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 123,5 |
| SZ | 55,7 |
| TR | 74,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 132,7 |
| ZZ | 95,8 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 237,2 |
| PE | 270,1 |
| TR | 164,5 |
| ZZ | 223,9 |
| 0808 10 80 | BA | 66,4 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 141,4 |
| US | 132,4 |
| ZA | 148,0 |
| ZZ | 139,7 |
| 0808 30 90 | CN | 72,8 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 95,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

40,5

MA

42,3

MK

40,5

ZZ

41,1

0707 00 05

AL

46,6

EG

177,3

MK

69,6

TR

146,7

ZZ

110,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

82,6

TR

151,9

ZZ

94,4

0805 20 10

AU

136,9

MA

82,9

ZA

153,1

ZZ

124,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

123,5

SZ

55,7

TR

74,2

UY

92,8

ZA

132,7

ZZ

95,8

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

237,2

PE

270,1

TR

164,5

ZZ

223,9

0808 10 80

BA

66,4

CL

210,3

NZ

141,4

US

132,4

ZA

148,0

ZZ

139,7

0808 30 90

CN

72,8

TR

118,4

ZZ

95,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

DIREKTYVOS

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/12

---

TARYBOS DIREKTYVA 2013/51/EURATOMAS

2013 m. spalio 22 d.

kuria nustatomi plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 31 ir 32 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, parengtą pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 31 straipsnį gavus Mokslo ir technikos komiteto paskirtų asmenų grupės, sudarytos iš valstybių narių mokslinių ekspertų, nuomonę,

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavusi su Europos Parlamentu,

kadangi:

| (1) | vandens nurijimas yra vienas iš radioaktyviųjų medžiagų patekimo į žmogaus organizmą būdų. Tarybos direktyvoje 96/29/Euratomas (2), nustatyta, kad vykdant veiklą, keliančią jonizuojančiosios spinduliuotės riziką, įnašas į plačiosios visuomenės apšvitą turi kuo mažesnis, kiek tai įmanoma pasiekti protingomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(1)

vandens nurijimas yra vienas iš radioaktyviųjų medžiagų patekimo į žmogaus organizmą būdų. Tarybos direktyvoje 96/29/Euratomas (2), nustatyta, kad vykdant veiklą, keliančią jonizuojančiosios spinduliuotės riziką, įnašas į plačiosios visuomenės apšvitą turi kuo mažesnis, kiek tai įmanoma pasiekti protingomis priemonėmis;

| (2) | atsižvelgiant į žmonėms vartoti skirto vandens kokybės svarbą žmonių sveikatai, būtina Bendrijos lygmeniu nustatyti kokybės standartus, kurie turėtų indikatorinę funkciją, ir numatyti, kad būtų stebima, kaip tų standartų laikomasi; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į žmonėms vartoti skirto vandens kokybės svarbą žmonių sveikatai, būtina Bendrijos lygmeniu nustatyti kokybės standartus, kurie turėtų indikatorinę funkciją, ir numatyti, kad būtų stebima, kaip tų standartų laikomasi;

| (3) | Tarybos direktyvos 98/83/EB (3) I priedo C dalyje nustatyti indikatoriniai parametrai, susiję su radioaktyviosiomis medžiagomis, o jos II priede – susijusios nuostatos dėl stebėsenos. Tačiau tiems parametrams taikomi pagrindiniai standartai, apibrėžti Euratomo sutarties 30 straipsnyje; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos direktyvos 98/83/EB (3) I priedo C dalyje nustatyti indikatoriniai parametrai, susiję su radioaktyviosiomis medžiagomis, o jos II priede – susijusios nuostatos dėl stebėsenos. Tačiau tiems parametrams taikomi pagrindiniai standartai, apibrėžti Euratomo sutarties 30 straipsnyje;

| (4) | todėl žmonėms vartoti skirtame vandenyje radioaktyviųjų medžiagų lygio stebėjimo reikalavimai turėtų būti patvirtinti konkrečiu teisės aktu, kuriuo pagal Euratomo sutartį būtų užtikrintas radiacinės saugos teisės aktų vienodumas, suderinamumas ir išsamumas; |
| --- | --- |

(4)

todėl žmonėms vartoti skirtame vandenyje radioaktyviųjų medžiagų lygio stebėjimo reikalavimai turėtų būti patvirtinti konkrečiu teisės aktu, kuriuo pagal Euratomo sutartį būtų užtikrintas radiacinės saugos teisės aktų vienodumas, suderinamumas ir išsamumas;

| (5) | kadangi Bendrija turi kompetenciją priimti pagrindinius darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus, šios direktyvos nuostatos, susijusios su plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo radioaktyviųjų medžiagų žmonėms vartoti skirtame vandenyje reikalavimais, yra viršesnės už Direktyvos 98/83/EB nuostatas; |
| --- | --- |

(5)

kadangi Bendrija turi kompetenciją priimti pagrindinius darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus, šios direktyvos nuostatos, susijusios su plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo radioaktyviųjų medžiagų žmonėms vartoti skirtame vandenyje reikalavimais, yra viršesnės už Direktyvos 98/83/EB nuostatas;

| (6) | Teisingumo Teismas savo praktikoje pripažino, jog Euratomo sutarties 2 straipsnio b punkte Bendrijai iškelti uždaviniai nustatyti suvienodintus saugos standartus siekiant apsaugoti darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatą nekliudo valstybei narei numatyti griežtesnių apsaugos priemonių, išskyrus atvejus, kai tuose standartuose tai aiškiai nurodyta. Kadangi šia direktyva nustatomos būtiniausios taisyklės, valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti arba išlaikyti griežtesnes priemones šios direktyvos taikymo srityje, nedarant poveikio laisvam prekių judėjimui vidaus rinkoje, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje; |
| --- | --- |

(6)

Teisingumo Teismas savo praktikoje pripažino, jog Euratomo sutarties 2 straipsnio b punkte Bendrijai iškelti uždaviniai nustatyti suvienodintus saugos standartus siekiant apsaugoti darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatą nekliudo valstybei narei numatyti griežtesnių apsaugos priemonių, išskyrus atvejus, kai tuose standartuose tai aiškiai nurodyta. Kadangi šia direktyva nustatomos būtiniausios taisyklės, valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti arba išlaikyti griežtesnes priemones šios direktyvos taikymo srityje, nedarant poveikio laisvam prekių judėjimui vidaus rinkoje, kaip apibrėžta Teisingumo Teismo praktikoje;

| (7) | parametro vertės neturėtų būti laikomos ribinėmis vertėmis. Kai stebint žmonėms vartoti skirtą vandenį nustatoma neatitiktis parametro vertei, atitinkama valstybė narė turėtų apsvarstyti, ar tai kelia pavojų žmonių sveikatai, ir dėl to reikia imtis veiksmų, ir, jei reikia, imtis taisomųjų priemonių vandens kokybei pagerinti iki tokio lygio, kuris atitinka žmonių sveikatos apsaugos reikalavimus radiacinės saugos požiūriu; |
| --- | --- |

(7)

parametro vertės neturėtų būti laikomos ribinėmis vertėmis. Kai stebint žmonėms vartoti skirtą vandenį nustatoma neatitiktis parametro vertei, atitinkama valstybė narė turėtų apsvarstyti, ar tai kelia pavojų žmonių sveikatai, ir dėl to reikia imtis veiksmų, ir, jei reikia, imtis taisomųjų priemonių vandens kokybei pagerinti iki tokio lygio, kuris atitinka žmonių sveikatos apsaugos reikalavimus radiacinės saugos požiūriu;

| (8) | kad būtų patikrinta, ar radioaktyviųjų medžiagų lygis atitinka remiantis šia direktyva nurodytas parametrų vertes, žmonėms vartoti skirto į butelius ar talpas išpilstyto pardavimui skirto vandens, kuris nėra natūralus mineralinis vanduo, stebėsena turėtų būti vykdoma vadovaujantis rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais, kaip reikalaujama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 852/2004 (4) ir nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 882/2004 (5) nurodytiems oficialios kontrolės principams; |
| --- | --- |

(8)

kad būtų patikrinta, ar radioaktyviųjų medžiagų lygis atitinka remiantis šia direktyva nurodytas parametrų vertes, žmonėms vartoti skirto į butelius ar talpas išpilstyto pardavimui skirto vandens, kuris nėra natūralus mineralinis vanduo, stebėsena turėtų būti vykdoma vadovaujantis rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų (RVASVT) principais, kaip reikalaujama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 852/2004 (4) ir nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 882/2004 (5) nurodytiems oficialios kontrolės principams;

| (9) | plačioji visuomenė turėtų būti tinkamai ir deramai informuojama apie žmonėms vartoti skirto vandens kokybę; |
| --- | --- |

(9)

plačioji visuomenė turėtų būti tinkamai ir deramai informuojama apie žmonėms vartoti skirto vandens kokybę;

| (10) | svarbu, kad ši direktyva nebūtų taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris vartojamas kaip vaistas, kadangi šių rūšių vandeniui taikomos specialios taisyklės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/54/EB (6) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB (7); |
| --- | --- |

(10)

svarbu, kad ši direktyva nebūtų taikoma natūraliam mineraliniam vandeniui ir vandeniui, kuris vartojamas kaip vaistas, kadangi šių rūšių vandeniui taikomos specialios taisyklės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/54/EB (6) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83/EB (7);

| (11) | kiekviena valstybė narė turėtų parengti stebėsenos programas, skirtas tikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus; |
| --- | --- |

(11)

kiekviena valstybė narė turėtų parengti stebėsenos programas, skirtas tikrinti, ar žmonėms vartoti skirtas vanduo atitinka šios direktyvos reikalavimus;

| (12) | žmonėms vartoti skirto vandens kokybės analizės metodai turėtų būti tokie, kad užtikrintų gaunamų duomenų patikimumą ir palyginamumą; |
| --- | --- |

(12)

žmonėms vartoti skirto vandens kokybės analizės metodai turėtų būti tokie, kad užtikrintų gaunamų duomenų patikimumą ir palyginamumą;

| (13) | atsižvelgdama į didelį radono paplitimo gamtoje geografinį nepastovumą, Europos Komisija priėmė Rekomendaciją 2001/928/Euratomas (8), kurioje nagrinėjama žmonėms vartoti skirto vandens atsargų kokybė, susijusi su radonu ir ilgaamžiais radono skilimo produktais. Šiuos radionuklidus reikėtų įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į didelį radono paplitimo gamtoje geografinį nepastovumą, Europos Komisija priėmė Rekomendaciją 2001/928/Euratomas (8), kurioje nagrinėjama žmonėms vartoti skirto vandens atsargų kokybė, susijusi su radonu ir ilgaamžiais radono skilimo produktais. Šiuos radionuklidus reikėtų įtraukti į šios direktyvos taikymo sritį;

| (14) | siekiant išlaikyti aukštą žmonėms vartoti skirto vandens kokybės lygį atsižvelgiant į jo svarbą žmonių sveikatai, reikia reguliariai atnaujinti II ir III priedus remiantis mokslo ir technikos pažanga; |
| --- | --- |

(14)

siekiant išlaikyti aukštą žmonėms vartoti skirto vandens kokybės lygį atsižvelgiant į jo svarbą žmonių sveikatai, reikia reguliariai atnaujinti II ir III priedus remiantis mokslo ir technikos pažanga;

| (15) | nors žmonėms vartoti skirto į butelius ar talpas išpilstyto pardavimui skirto vandens mėginių ėmimo ir analizės dažnumą nustato valstybės narės, toms valstybėms narėms, kurios turi stebėti radono arba tričio lygį žmonėms vartoti skirtame vandenyje arba nustatyti indikacinę dozę (ID), rekomenduojama bent vieną kartą per metus paimti mėginius ir atlikti analizę, |
| --- | --- |

(15)

nors žmonėms vartoti skirto į butelius ar talpas išpilstyto pardavimui skirto vandens mėginių ėmimo ir analizės dažnumą nustato valstybės narės, toms valstybėms narėms, kurios turi stebėti radono arba tričio lygį žmonėms vartoti skirtame vandenyje arba nustatyti indikacinę dozę (ID), rekomenduojama bent vieną kartą per metus paimti mėginius ir atlikti analizę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šioje direktyvoje nustatomi plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis. Joje nustatomos radioaktyviųjų medžiagų parametrų vertės ir stebėjimo dažnumas bei metodai.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamos šios terminų apibrėžtys:

1)

| a) | bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti, ruošti maistui ar naudoti kitoms namų ūkio reikmėms neatsižvelgiant į jo kilmę ir į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo, talpyklų, buteliuose ar kitose talpose; |
| --- | --- |

a)

bet koks gamtinis ar paruoštas vanduo, skirtas gerti, virti, ruošti maistui ar naudoti kitoms namų ūkio reikmėms neatsižvelgiant į jo kilmę ir į tai, ar jis tiekiamas iš skirstomojo tinklo, talpyklų, buteliuose ar kitose talpose;

| b) | bet koks vanduo, naudojamas maisto gamybos įmonėje žmonėms vartoti skirtiems produktams ar medžiagoms gaminti, perdirbti, konservuoti arba jais prekiauti, išskyrus atvejus, kai kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos įsitikina, kad to vandens kokybė nepakenks galutinio maisto produkto sveikumui; |
| --- | --- |

b)

bet koks vanduo, naudojamas maisto gamybos įmonėje žmonėms vartoti skirtiems produktams ar medžiagoms gaminti, perdirbti, konservuoti arba jais prekiauti, išskyrus atvejus, kai kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos įsitikina, kad to vandens kokybė nepakenks galutinio maisto produkto sveikumui;

2)

3)

4)

3 straipsnis

Taikymo sritis ir išimtys

1.   Ši direktyva taikoma žmonėms vartoti skirtam vandeniui.

2.   Ši direktyva netaikoma:

| a) | natūraliam mineraliniam vandeniui, kurį tokiu pripažino kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, remdamosi Direktyva 2009/54/EB; |
| --- | --- |

a)

natūraliam mineraliniam vandeniui, kurį tokiu pripažino kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, remdamosi Direktyva 2009/54/EB;

| b) | vandeniui, kuris yra vaistas, kaip apibrėžta Direktyva 2001/83/EB. |
| --- | --- |

b)

vandeniui, kuris yra vaistas, kaip apibrėžta Direktyva 2001/83/EB.

3.   Valstybės narės gali netaikyti šios direktyvos:

| a) | vandeniui, skirtam išimtinai tiems tikslams, kuriais jį naudojant, kaip įsitikina kompetentingos valdžios institucijos, vandens kokybė neturi nei tiesioginės, nei netiesioginės įtakos atitinkamos plačiosios visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

a)

vandeniui, skirtam išimtinai tiems tikslams, kuriais jį naudojant, kaip įsitikina kompetentingos valdžios institucijos, vandens kokybė neturi nei tiesioginės, nei netiesioginės įtakos atitinkamos plačiosios visuomenės sveikatai;

| b) | žmonėms vartoti skirtam vandeniui iš individualios vandens tiekimo sistemos, vidutiniškai per dieną tiekiančios mažiau kaip 10 m3 vandens arba vandeniu aprūpinančios mažiau kaip 50 asmenų, išskyrus atvejus, kai vandens tiekimas yra komercinės arba viešosios veiklos dalis. |
| --- | --- |

b)

žmonėms vartoti skirtam vandeniui iš individualios vandens tiekimo sistemos, vidutiniškai per dieną tiekiančios mažiau kaip 10 m3 vandens arba vandeniu aprūpinančios mažiau kaip 50 asmenų, išskyrus atvejus, kai vandens tiekimas yra komercinės arba viešosios veiklos dalis.

4.   Valstybės narės, kurios taiko šio straipsnio 3 dalies b punkte numatytas išimtis, užtikrina, kad:

| a) | atitinkama plačioji visuomenė būtų informuojama apie tai ir apie visus veiksmus, kurių galima imtis siekiant apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo poveikio, kurį kelia bet koks žmonėms vartoti skirto vandens užterštumas; |
| --- | --- |

a)

atitinkama plačioji visuomenė būtų informuojama apie tai ir apie visus veiksmus, kurių galima imtis siekiant apsaugoti žmonių sveikatą nuo neigiamo poveikio, kurį kelia bet koks žmonėms vartoti skirto vandens užterštumas;

| b) | kai aišku, kad tokio vandens kokybė gali kelti potencialų pavojų žmonių sveikatai, atitinkamai plačiajai visuomenei nedelsiant duodami reikiami patarimai. |
| --- | --- |

b)

kai aišku, kad tokio vandens kokybė gali kelti potencialų pavojų žmonių sveikatai, atitinkamai plačiajai visuomenei nedelsiant duodami reikiami patarimai.

4 straipsnis

Bendrieji įsipareigojimai

Nedarant poveikio Tarybos direktyvos 96/29/Euratomas (9) 6 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatoms, valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų tinkamai žmonėms vartoti skirto vandens stebėsenos programai parengti, siekdamos užtikrinti, jog tuo atveju, kai nustatoma neatitiktis parametrų vertėms, nustatytoms pagal šią direktyvą:

| a) | būtų vertinama, ar tai kelia pavojų žmonių sveikatai, dėl kurio reikia imtis priemonių, ir, |
| --- | --- |

a)

būtų vertinama, ar tai kelia pavojų žmonių sveikatai, dėl kurio reikia imtis priemonių, ir,

| b) | jei reikia, būtų imtasi taisomųjų priemonių vandens kokybei pagerinti iki tokio lygio, kuris atitinka žmonių sveikatos apsaugos reikalavimus radiacinės saugos požiūriu. |
| --- | --- |

b)

jei reikia, būtų imtasi taisomųjų priemonių vandens kokybei pagerinti iki tokio lygio, kuris atitinka žmonių sveikatos apsaugos reikalavimus radiacinės saugos požiūriu.

5 straipsnis

Parametrų vertės ir atitikties vietos

1.   Valstybės narės pagal I priedą nustato parametrų vertes, kurios taikomos stebint radioaktyviųjų medžiagų lygį žmonėms vartoti skirtame vandenyje.

2.   Kai žmonėms vartoti skirto vandens stebėsena vykdoma laikantis šios direktyvos II priedo reikalavimų, atitiktis parametrų vertėms nustatoma atitikties vietoje:

| a) | kai vanduo tiekiamas iš skirstomojo tinklo – toje vietoje, kur jis išbėga iš čiaupų, iš kurių įprastai imamas vanduo; |
| --- | --- |

a)

kai vanduo tiekiamas iš skirstomojo tinklo – toje vietoje, kur jis išbėga iš čiaupų, iš kurių įprastai imamas vanduo;

| b) | kai vanduo tiekiamas iš talpyklos – toje vietoje, kur jis išbėga iš talpyklos; |
| --- | --- |

b)

kai vanduo tiekiamas iš talpyklos – toje vietoje, kur jis išbėga iš talpyklos;

| c) | kai vanduo, kurį ketinama pateikti prekybai, išpilstomas į butelius arba kitą talpą – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius ar talpas; |
| --- | --- |

c)

kai vanduo, kurį ketinama pateikti prekybai, išpilstomas į butelius arba kitą talpą – toje vietoje, kur jis išpilstomas į butelius ar talpas;

| d) | kai vanduo naudojamas maisto gamybos įmonėje – toje vietoje, kur vanduo naudojamas įmonėje. |
| --- | --- |

d)

kai vanduo naudojamas maisto gamybos įmonėje – toje vietoje, kur vanduo naudojamas įmonėje.

3.   Terminu „atitikties vieta“ 2 punkto a papunkčio atveju nedaroma poveikio galimybei parinkti mėginių ėmimo vietą bet kurioje tiekimo objekto teritorijos vietoje arba vandens apdorojimo įrenginiuose, jei tarp mėginių ėmimo vietos ir atitikties vietos koncentracijos vertė nepablogėja.

6 straipsnis

Stebėsena ir analizė

1.   Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad radioaktyviųjų medžiagų žmonėms vartoti skirtame vandenyje stebėsena būtų vykdoma laikantis II priede nurodytų stebėsenos strategijų ir dažnumo, siekdamos patikrinti, ar radioaktyviųjų medžiagų vertės atitinka vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalimi nustatytas parametrų vertes.

Valstybės narės užtikrina, kad stebėsena būtų vykdoma taip, kad būtų užtikrinta, jog gautose išmatuotose vertėse atsispindėtų per metus suvartojamo vandens kokybė. Žmonėms vartoti skirto į butelius ar talpas išpilstyto prekybai skirto vandens atveju tai nedaro poveikio rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų (RVASVT) principams, kaip reikalaujama Reglamente (EB) Nr. 852/2004, ir oficialios kontrolės principams, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 882/2004.

2.   ID stebėsena ir analizės tinkamumo požymiai turi atitikti III priede nurodytus reikalavimus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad visose mėginius tiriančiose laboratorijose būtų analizės kokybės kontrolės sistema, kurią tikrintų išorinė organizacija, kurią tam tikslui patvirtino kompetentinga valdžios institucija.

7 straipsnis

Taisomieji veiksmai ir plačiosios visuomenės informavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad bet kokia neatitiktis parametro vertei, nustatytai pagal 5 straipsnio 1 dalį, būtų nedelsiant išnagrinėta siekiant nustatyti priežastį.

2.   Nustačiusi, kad nesilaikoma parametro vertės, valstybė narė įvertina, ar ši neatitiktis kelia pavojų žmonių sveikatai, dėl kurio reikia imtis veiksmų.

3.   Tuo atveju, kai yra toks 2 dalyje minimas pavojus, valstybė narė:

| a) | imasi taisomųjų veiksmų, kad būtų laikomasi žmonių sveikatos apsaugos reikalavimų radiacinės saugos požiūriu, ir |
| --- | --- |

a)

imasi taisomųjų veiksmų, kad būtų laikomasi žmonių sveikatos apsaugos reikalavimų radiacinės saugos požiūriu, ir

| b) | užtikrina, kad:






  i) | atitinkamai plačiajai visuomenei būtų pranešta apie pavojų ir taisomąsias priemones, kurių imtasi, ir |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrina, kad:

i)

atitinkamai plačiajai visuomenei būtų pranešta apie pavojų ir taisomąsias priemones, kurių imtasi, ir

| ii) | plačioji visuomenė būtų informuota apie papildomas saugumo priemones, kurių gali prireikti siekiant apsaugoti žmonių sveikatą nuo radioaktyviųjų medžiagų. |
| --- | --- |

ii)

plačioji visuomenė būtų informuota apie papildomas saugumo priemones, kurių gali prireikti siekiant apsaugoti žmonių sveikatą nuo radioaktyviųjų medžiagų.

8 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2015 m. lapkričio 28 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

10 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Liuksemburge 2013 m. spalio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL C 24, 2012 1 28, p. 122.

1

(2)  1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/Euratomas, nustatanti pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (OL L 159, 1996 6 29, p. 1).

2

(3)  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

3

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

4

(5)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (OL L 165, 2004 4 30, p. 1.).

5

(6)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/54/EB dėl natūralaus mineralinio vandens eksploatavimo ir pateikimo į rinką (OL L 164, 2009 6 26, p. 45).

6

(7)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

7

(8)  2001 m. gruodžio 20 d. Komisijos rekomendacija 2001/928/Euratomas dėl visuomenės apsaugos nuo radono apšvitos telkiniuose, iš kurių tiekiamas geriamasis vanduo (OL L 344, 2001 12 28, p. 85).

8

(9)  1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/Euratomas, nustatanti pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (OL L 159, 1996 6 29, p. 1).

9

---

I PRIEDAS

ŽMONĖMS VARTOTI SKIRTAM VANDENIUI TAIKOMOS RADONO, TRIČIO IR ID PARAMETRŲ VERTĖS

| Parametras | Parametro vertė | Matavimo vienetas | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| Radonas | 100 | Bq/l | (1 pastaba) |
| Tritis | 100 | Bq/l | (2 pastaba) |
| ID | 0,10 | mSv | |
| a) | Valstybės narės gali nustatyti radono lygį, kurio negalima viršyti ir kurio nesiekiant reikėtų toliau optimizuoti apsaugą nekeliant pavojaus vandens tiekimui nacionaliniu ar regiono mastu. Valstybės narės nustatytas lygis gali būti aukštesnis kaip 100 Bq/l, bet turi būti žemesnis kaip 1 000 Bq/l. Siekdamos supaprastinti nacionalinės teisės aktus, valstybės narės gali nustatyti tokio lygio parametro vertę. |

Parametras

Parametro vertė

Matavimo vienetas

Pastabos

Radonas

100

Bq/l

(1 pastaba)

Tritis

100

Bq/l

(2 pastaba)

ID

0,10

mSv

a)

Valstybės narės gali nustatyti radono lygį, kurio negalima viršyti ir kurio nesiekiant reikėtų toliau optimizuoti apsaugą nekeliant pavojaus vandens tiekimui nacionaliniu ar regiono mastu. Valstybės narės nustatytas lygis gali būti aukštesnis kaip 100 Bq/l, bet turi būti žemesnis kaip 1 000 Bq/l. Siekdamos supaprastinti nacionalinės teisės aktus, valstybės narės gali nustatyti tokio lygio parametro vertę.

| b) | Kai radono koncentracija viršija 1 000 Bq/l, be jokių papildomų sąlygų laikoma, kad taisomosios priemonės pagrįstos radiacine sauga. |
| --- | --- |

b)

Kai radono koncentracija viršija 1 000 Bq/l, be jokių papildomų sąlygų laikoma, kad taisomosios priemonės pagrįstos radiacine sauga.

| 2 pastaba. | Padidėjęs tričio lygis gali reikšti, kad yra kitų dirbtinių radionuklidų. Jei tričio koncentracija viršija parametro vertę, reikia ištirti, ar yra kitų dirbtinių radionuklidų. |
| --- | --- |

2 pastaba.

Padidėjęs tričio lygis gali reikšti, kad yra kitų dirbtinių radionuklidų. Jei tričio koncentracija viršija parametro vertę, reikia ištirti, ar yra kitų dirbtinių radionuklidų.

---

II PRIEDAS

RADIOAKTYVIŲJŲ MEDŽIAGŲ STEBĖJIMAS

1.   Bendrieji principai ir stebėsenos dažnumas

Atliekama visų parametrų, kurių atžvilgiu pagal 5 straipsnio 1 dalį turi būti nustatytos parametrų vertės, stebėsena. Vis dėlto nereikalaujama stebėti konkretaus parametro, kai kompetentingos valdžios institucijos gali nustatyti, jog per jų pačių apibrėžtą laikotarpį nėra tikėtina, kad to parametro koncentracija konkrečioje žmonėms vartoti skirto vandens tiekimo sistemoje būtų tokia didelė, kad galėtų viršyti atitinkamą parametro vertę.

Gamtinių radionuklidų atveju, kai ankstesni rezultatai parodo, kad radionuklidų koncentracija yra stabili, nukrypstant nuo 6 punkte išdėstytų būtiniausių mėginių ėmimo reikalavimų, sprendimą dėl dažnumo priima valstybė narė, įvertinusi pavojų žmonių sveikatai. Valstybė narė neprivalo stebėti radono ar tričio lygio arba nustatyti ID žmonėms vartoti skirtame vandenyje, jei remdamasi reprezentatyviaisiais tyrinėjimais, stebėsenos duomenimis ar kita patikima informacija ji įsitikina, kad tam tikrą jos pačios nustatytą laikotarpį radono, tričio ar apskaičiuotos ID lygis ir toliau nesieks atitinkamų I priede išvardytų parametrų verčių. Tuo atveju ji nurodo Komisijai savo sprendimo priežastis ir pateikia jai būtinus dokumentus, kuriais grindžiamas tas sprendimas, įskaitant bet kurio atlikto tyrinėjimo, stebėsenos ar tyrimo rezultatus. Šiuo atveju netaikomos šio priedo 6 punkte išdėstytos nuostatos, susijusios su būtiniausiais mėginių ėmimo ir analizės reikalavimais.

2.   Radonas

Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekami reprezentatyvieji tyrinėjimai siekiant skirtingų geologinių zonų įvairių rūšių gruntinio vandens šaltinių ir šulinių žmonėms vartoti skirtame vandenyje nustatyti galimą radono sąlygotos apšvitos mastą ir prigimtį. Tyrinėjimai numatomi taip, kad būtų galima nustatyti pagrindinius parametrus, ypač vietovės geologiją ir hidrologiją, uolienos ar grunto radioaktyvumą ir šulinio tipą, ir juos panaudoti imantis tolesnių veiksmų vietose, kuriose galima didelė apšvita. Radono koncentracijos stebėsena atliekama, kai remiantis reprezentatyviųjų tyrinėjimų rezultatais ar kita patikima informacija yra pagrindas manyti, kad parametro vertė, nustatyta pagal 5 straipsnio 1 dalį, galėtų būti viršijama.

3.   Tritis

Valstybės narės užtikrina, kad tričio stebėsena žmonėms vartoti skirtame geriamajame vandenyje atliekama tada, kai vandens telkinio baseine yra antropogeninis tričio ar kitų dirbtinių radionuklidų šaltinis ir remiantis kitų priežiūros programų ar tyrimų rezultatais negalima įrodyti, kad tričio lygis yra mažesnis už jo I priede nurodytą parametro vertę. Jei reikia vykdyti tričio stebėseną, ji atliekama šio priedo 6 punkte pateiktoje lentelėje nurodytu dažnumu. Jei tričio koncentracija viršija jo parametro vertę, reikia ištirti, ar yra kitų dirbtinių radionuklidų.

4.   Indikacinė dozė

Indikacinės dozės (ID) žmonėms vartoti skirtame vandenyje stebėsena atliekama tada, kai yra dirbtinio ar padidėjusio gamtinio radioaktyvumo šaltinis ir remiantis kitų reprezentatyviųjų stebėsenos programų ar kitų tyrimų rezultatais negalima įrodyti, kad ID lygis yra mažesnis už I priede nurodytą parametro vertę. Jei reikia vykdyti dirbtinių radionuklidų lygio stebėseną, ji atliekama šio priedo 6 punkte pateiktoje lentelėje nurodytu dažnumu. Jei reikia stebėti gamtinių radionuklidų lygį, kiekviena valstybė narė nustato visuminio alfa aktyvumo, visuminio beta aktyvumo arba atskirų gamtinių radionuklidų stebėsenos dažnumą atsižvelgdama į jos priimtą patikros strategiją (pagal III priedą). Stebėsenos dažnumas gali skirtis – nuo vieno išmatavimo patikros iki šio priedo 6 punkte pateiktoje lentelėje nurodyto dažnumo. Jei natūralų radioaktyvumą reikia tikrinti tik vieną kartą, pakartotinę patikrą reikia atlikti bent tuo atveju, kai įvyksta nors kokių su tiekimu susijusių pokyčių, kurie galėtų turėti poveikio radionuklidų koncentracijai žmonėms vartoti skirtame vandenyje.

5.   Vandens apdorojimas

Apdorojus žmonėms vartoti skirtą vandenį, kad būtų sumažintas radionuklidų lygis, siekiant užtikrinti nuolatinį to apdorojimo veiksmingumą, 6 punkte pateiktoje lentelėje nurodytu dažnumu atliekama stebėsena.

6.   Minimalus mėginių ėmimo ir analizės dažnumas

Žmonėms vartoti skirto vandens, tiekiamo iš skirstomojo tinklo ar talpyklų arba naudojamo maisto gamybos įmonėse, stebėsenos mėginių ėmimo ir analizės minimalus dažnumas nurodytas šioje lentelėje:

Lentelė

Žmonėms vartoti skirto vandens, tiekiamo iš skirstomojo tinklo ar talpyklų arba naudojamo maisto gamybos įmonėse, stebėsenos mėginių ėmimo ir analizės minimalus dažnumas

| Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar patiekiamo vandens tūris
  (1 ir 2 pastabos)
  m3 | Mėginių skaičius per metus
  (3 ir 4 pastabos) |
| --- | --- |
| tūris ≤ 100 | (5 pastaba) |
| 100 < tūris ≤ 1 000 | 1 |
| 1 000 < tūris ≤ 10 000 | 1
  - po 1 papildomą mėginį kiekvienam 3 300 m3 per dieną kiekiui ir likusiai šio kiekio daliai visame tiekiamo vandens tūryje |
| 10 000 < tūris ≤ 100 000 | 3
  - po 1 papildomą mėginį kiekvienam 10 000 m3 per dieną kiekiui ir likusiai šio kiekio daliai visame tiekiamo vandens tūryje |
| tūris > 100 000 | 10
  - po 1 papildomą mėginį kiekvienam 25 000 m3 per dieną kiekiui ir likusiai šio kiekio daliai visame tiekiamo vandens tūryje |
| 1 pastaba. | Vandens tiekimo objekto teritorija yra geografiškai apibrėžta teritorija, kurioje žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas iš vieno ar daugiau vandens tiekimo šaltinių ir kurioje vandens kokybė gali būti laikoma beveik vienoda. |

Vandens tiekimo objekto teritorijoje per dieną paskirstomo ar patiekiamo vandens tūris

(1 ir 2 pastabos)

m3

Mėginių skaičius per metus

(3 ir 4 pastabos)

tūris ≤ 100

(5 pastaba)

100 < tūris ≤ 1 000

1

1 000 < tūris ≤ 10 000

1

- po 1 papildomą mėginį kiekvienam 3 300 m3 per dieną kiekiui ir likusiai šio kiekio daliai visame tiekiamo vandens tūryje

10 000 < tūris ≤ 100 000

3

- po 1 papildomą mėginį kiekvienam 10 000 m3 per dieną kiekiui ir likusiai šio kiekio daliai visame tiekiamo vandens tūryje

tūris > 100 000

10

- po 1 papildomą mėginį kiekvienam 25 000 m3 per dieną kiekiui ir likusiai šio kiekio daliai visame tiekiamo vandens tūryje

1 pastaba.

Vandens tiekimo objekto teritorija yra geografiškai apibrėžta teritorija, kurioje žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas iš vieno ar daugiau vandens tiekimo šaltinių ir kurioje vandens kokybė gali būti laikoma beveik vienoda.

| 2 pastaba. | Tūris apskaičiuojamas kaip vienerių kalendorinių metų vidurkis. Nustatydama minimalų mėginių ėmimo dažnumą, valstybė narė gali atsižvelgti ne į vandens tūrį, o į vandens tiekimo objekto teritorijos gyventojų skaičių, remdamasi prielaida, kad vienas gyventojas per dieną suvartoja 200 l vandens. |
| --- | --- |

2 pastaba.

Tūris apskaičiuojamas kaip vienerių kalendorinių metų vidurkis. Nustatydama minimalų mėginių ėmimo dažnumą, valstybė narė gali atsižvelgti ne į vandens tūrį, o į vandens tiekimo objekto teritorijos gyventojų skaičių, remdamasi prielaida, kad vienas gyventojas per dieną suvartoja 200 l vandens.

| 3 pastaba. | Mėginių skaičius turėtų būti kuo tolygiau paskirstytas laiko ir vietos atžvilgiu. |
| --- | --- |

3 pastaba.

Mėginių skaičius turėtų būti kuo tolygiau paskirstytas laiko ir vietos atžvilgiu.

| 4 pastaba. | Tuo atveju, kai vanduo tiekiamas trumpai ir su pertrūkiais, atitinkama valstybė narė nustato vandens, skirstomo iš talpyklų, stebėsenos dažnumą. |
| --- | --- |

4 pastaba.

Tuo atveju, kai vanduo tiekiamas trumpai ir su pertrūkiais, atitinkama valstybė narė nustato vandens, skirstomo iš talpyklų, stebėsenos dažnumą.

| 5 pastaba. | Mėginių ėmimo dažnumą nustato atitinkama valstybė narė. |
| --- | --- |

5 pastaba.

Mėginių ėmimo dažnumą nustato atitinkama valstybė narė.

Valstybės narės nustato žmonėms vartoti skirto į butelius ar talpas išpilstyto pardavimui skirto vandens mėginių ėmimo dažnumą. Tai darydamos, valstybės narės gali atsižvelgti į patiekiamo vandens kiekį.

7.   Vidurkio apskaičiavimas

Kai konkrečiame mėginyje viršijama parametro vertė, valstybės narės nustato, kiek mėginių būtina imti pakartotinai, kad išmatuotos vertės atspindėtų visų metų vidutinę aktyvumo koncentraciją.

---

III PRIEDAS

INDIKACINĖS DOZĖS STEBĖSENA IR ANALIZĖS TINKAMUMO POŽYMIAI

1.   ID laikymosi stebėsena

Valstybės narės gali naudoti įvairias patikimas patikros strategijas, kad nustatytų radioaktyvumą žmonėms vartoti skirtame vandenyje. Šios strategijos gali apimti tam tikrų radionuklidų patikrą arba atskiro radionuklido patikrą, arba visuminio alfa aktyvumo ar visuminio beta aktyvumo patikras.

a)   Tam tikrų radionuklidų patikra arba atskiro radionuklido patikra

Jei vienos rūšies aktyvumo koncentracija viršija atitinkamą išvestąją vertę 20 % arba tričio koncentracija viršija jam nustatytą I priede nurodytą parametro vertę, reikia atlikti papildomų radionuklidų analizę. Atsižvelgdamos į visą atitinkamą informaciją apie galimus radioaktyvumo šaltinius, valstybės narės nustato, kurių radionuklidų lygį reikia matuoti.

b)   Visuminio alfa aktyvumo ir visuminio beta aktyvumo patikros strategijos

ID parametro rodiklio vertei stebėti valstybės narės gali naudoti visuminio alfa aktyvumo ir visuminio beta aktyvumo (1) patikros strategijas.

Šiuo tikslu nustatomi visuminio alfa aktyvumo ar visuminio beta aktyvumo patikros lygiai. Rekomenduojamas visuminio alfa aktyvumo patikros lygis – 0,1 Bq/l. Rekomenduojamas visuminio beta aktyvumo patikros lygis – 1,0 Bq/l.

Jei visuminis alfa aktyvumas yra mažesnis nei 0,1 Bq/l, o visuminis beta aktyvumas yra mažesnis nei 1,0 Bq/l, valstybė narė gali daryti prielaidą, kad ID yra mažesnė už 0,1 mSv parametro vertę, ir radiologinio tyrimo atlikti nereikia, nebent iš kitų informacijos šaltinių žinoma, kad vandenyje yra konkrečių radionuklidų, dėl kurių ID gali viršyti 0,1 mSv.

Jei visuminis alfa aktyvumas viršija 0,1 Bq/l arba visuminis beta aktyvumas viršija 1,0 Bq/l, reikia atlikti konkrečių radionuklidų analizę.

Valstybės narės gali nustatyti alternatyvius visuminio alfa aktyvumo ir visuminio beta aktyvumo patikros lygius, kai jos gali įrodyti, kad alternatyvūs lygiai atitinka 0,1 mSv ID.

Atsižvelgdamos į visą atitinkamą informaciją apie galimus radioaktyvumo šaltinius, valstybės narės nustato, kurių radionuklidų lygį reikia matuoti. Kadangi padidėję tričio lygiai gali reikšti, kad yra kitų dirbtinių radionuklidų, reikėtų išmatuoti to paties mėginio tričio, visuminio alfa aktyvumo ir visuminio beta aktyvumo lygius.

2.   ID apskaičiavimas

ID apskaičiuojama naudojant išmatuotos radionuklidų koncentracijos vertes ir Direktyvos 96/29/Euratomas III priedo A lentelėje nustatytus dozės koeficientus arba naudojant valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų patvirtintą naujausią informaciją, remiantis metiniu vandens suvartojimu (suaugusių asmenų – 730 l). Jei toliau pateikta formulė yra teisinga, valstybės narės gali daryti prielaidą, kad ID yra mažesnė už 0,1 mSv parametro vertę, ir tolesnių tyrimų atlikti nereikia:

Formula

kai:

| Ci(obs) | = | stebima i radionuklido koncentracija, |
| --- | --- | --- |
| Ci(der) | = | išvestoji i radionuklido koncentracija, |
| n | = | aptiktų radionuklidų skaičius. |

Ci(obs)

=

stebima i radionuklido koncentracija,

Ci(der)

=

išvestoji i radionuklido koncentracija,

n

=

aptiktų radionuklidų skaičius.

Išvestoji radioaktyvumo koncentracija žmonėms vartoti skirtame vandenyje
   (2)

| Kilmė | Nuklidas | Išvestoji koncentracija |
| --- | --- | --- |
| Gamtiniai | U-238 (3) | 3,0 Bq/l |
| U-234 (3) | 2,8 Bq/l |
| Ra-226 | 0,5 Bq/l |
| Ra-228 | 0,2 Bq/l |
| Pb-210 | 0,2 Bq/l |
| Po-210 | 0,1 Bq/l |
| Dirbtiniai | C-14 | 240 Bq/l |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l |
| Am-241 | 0,7 Bq/l |
| Co-60 | 40 Bq/l |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l |
| Cs-137 | 11 Bq/l |
| I-131 | 6,2 Bq/l |

Kilmė

Nuklidas

Išvestoji koncentracija

Gamtiniai

U-238 (3)

3,0 Bq/l

U-234 (3)

2,8 Bq/l

Ra-226

0,5 Bq/l

Ra-228

0,2 Bq/l

Pb-210

0,2 Bq/l

Po-210

0,1 Bq/l

Dirbtiniai

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

3.   Analizės tinkamumo požymiai ir metodai

Toliau nurodytų parametrų ir radionuklidų atveju naudojamu analizės metodu turi būti įmanoma išmatuoti bent aktyvumo koncentraciją, atsižvelgiant į toliau nurodytą aptikimo ribą:

| Parametrai ir radionuklidai | Aptikimo riba (1, 2 pastabos) | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Tritis | 10 Bq/l | 3 pastaba |
| Radonas | 10 Bq/l | 3 pastaba |
| visuminis alfa aktyvumas | 0,04 Bq/l | 4 pastaba |
| visuminis beta aktyvumas | 0,4 Bq/l | 4 pastaba |
| U-238 | 0,02 Bq/l | |
| U-234 | 0,02 Bq/l | |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | |
| Ra-228 | 0,02 Bq/l | 5 pastaba |
| Pb-210 | 0,02 Bq/l | |
| Po-210 | 0,01 Bq/l | |
| C-14 | 20 Bq/l | |
| Sr-90 | 0,4 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04 Bq/l | |
| Am-241 | 0,06 Bq/l | |
| Co-60 | 0,5 Bq/l | |
| Cs-134 | 0,5 Bq/l | |
| Cs-137 | 0,5 Bq/l | |
| I-131 | 0,5 Bq/l | |
| 1 pastaba. | Aptikimo riba apskaičiuojama pagal ISO standartą 11929: „Charakteristinių ribų (priimant sprendimą naudojamų ribų, aptikimo ribos ir pasikliautinojo intervalo) nustatymas matuojant jonizuojančiąją spinduliuotę. Pagrindai ir taikymas“, esant 1-os ir 2-os rūšies paklaidų (kiekvienos rūšies – 0,05) tikimybei. |

Parametrai ir radionuklidai

Aptikimo riba (1, 2 pastabos)

Pastabos

Tritis

10 Bq/l

3 pastaba

Radonas

10 Bq/l

3 pastaba

visuminis alfa aktyvumas

0,04 Bq/l

4 pastaba

visuminis beta aktyvumas

0,4 Bq/l

4 pastaba

U-238

0,02 Bq/l

U-234

0,02 Bq/l

Ra-226

0,04 Bq/l

Ra-228

0,02 Bq/l

5 pastaba

Pb-210

0,02 Bq/l

Po-210

0,01 Bq/l

C-14

20 Bq/l

Sr-90

0,4 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,04 Bq/l

Am-241

0,06 Bq/l

Co-60

0,5 Bq/l

Cs-134

0,5 Bq/l

Cs-137

0,5 Bq/l

I-131

0,5 Bq/l

1 pastaba.

Aptikimo riba apskaičiuojama pagal ISO standartą 11929: „Charakteristinių ribų (priimant sprendimą naudojamų ribų, aptikimo ribos ir pasikliautinojo intervalo) nustatymas matuojant jonizuojančiąją spinduliuotę. Pagrindai ir taikymas“, esant 1-os ir 2-os rūšies paklaidų (kiekvienos rūšies – 0,05) tikimybei.

| 2 pastaba. | Pagal ISO matavimo neapibrėžties nurodymo gaires (angl. ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement) matavimo neapibrėžtis apskaičiuojama ir pateikiama kaip pilnoji standartinė neapibrėžtis arba kaip išplėstinė standartinė neapibrėžtis, kuriai taikomas išplėtimo koeficientas 1,96. |
| --- | --- |

2 pastaba.

Pagal ISO matavimo neapibrėžties nurodymo gaires (angl. ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement) matavimo neapibrėžtis apskaičiuojama ir pateikiama kaip pilnoji standartinė neapibrėžtis arba kaip išplėstinė standartinė neapibrėžtis, kuriai taikomas išplėtimo koeficientas 1,96.

| 3 pastaba. | Tričio ir radono aptikimo riba – 10 % jo parametro vertės, kuri yra lygi 100 Bq/l. |
| --- | --- |

3 pastaba.

Tričio ir radono aptikimo riba – 10 % jo parametro vertės, kuri yra lygi 100 Bq/l.

| 4 pastaba. | Visuminio alfa aktyvumo ir visuminio beta aktyvumo aptikimo riba – 40 % patikros verčių, kurios atitinkamai yra lygios 0,1 ir 1,0 Bq/l. |
| --- | --- |

4 pastaba.

Visuminio alfa aktyvumo ir visuminio beta aktyvumo aptikimo riba – 40 % patikros verčių, kurios atitinkamai yra lygios 0,1 ir 1,0 Bq/l.

| 5 pastaba. | Ši aptikimo riba taikoma tik naujo vandens šaltinio ID pirminei patikrai; jei pirminis patikrinimas parodo, kad nėra tikėtina, jog Ra-228 viršytų 20 % išvestosios koncentracijos, įprastiniams Ra-228 nuklidų matavimams taikoma aptikimo riba gali būti padidinta iki 0,08 Bq/l, kol bus atliktas pakartotinis patikrinimas. |
| --- | --- |

5 pastaba.

Ši aptikimo riba taikoma tik naujo vandens šaltinio ID pirminei patikrai; jei pirminis patikrinimas parodo, kad nėra tikėtina, jog Ra-228 viršytų 20 % išvestosios koncentracijos, įprastiniams Ra-228 nuklidų matavimams taikoma aptikimo riba gali būti padidinta iki 0,08 Bq/l, kol bus atliktas pakartotinis patikrinimas.

---

(1)  Atitinkamais atvejais vietoj visuminio beta aktyvumo galima naudoti liekamąjį beta aktyvumą, atėmus K-40 aktyvumo koncentraciją.

(2)  Šioje lentelėje pateiktos dažniausiai aptinkamų gamtinių ir dirbtinių radionuklidų vertės; tai tikslios vertės, apskaičiuotos, kai dozė yra 0,1 mSv, o metinis vandens suvartojimas – 730 litrų, naudojant Direktyvos 96/29/Euratomas III priedo A lentelėje nustatytus dozės koeficientus; tuo pačiu pagrindu galima apskaičiuoti kitų radionuklidų išvestąją koncentraciją, o vertes galima atnaujinti remiantis valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų patvirtinta naujausia informacija.

(3)  Šioje lentelėje parodytos tik radiologinės urano savybės, o ne cheminis jo toksiškumas.

---

SPRENDIMAI

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/22

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. rugpjūčio 12 d.

dėl esminių reikalavimų jūrų radijo ryšio įrenginiams, kurie skirti naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir Globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugos sistemoje (GMDSS)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5185)

(2013/638/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (1), ypač į jos 3 straipsnio 3 dalies e punktą,

kadangi:

| (1) | tam tikras valstybių narių skaičius įgyvendino arba ketina įgyvendinti laivų, kuriems netaikoma 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) (toliau – laivai, kuriems netaikoma SOLAS) radijo ryšio įrenginių bendruosius saugumo principus ir taisykles; |
| --- | --- |

(1)

tam tikras valstybių narių skaičius įgyvendino arba ketina įgyvendinti laivų, kuriems netaikoma 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) (toliau – laivai, kuriems netaikoma SOLAS) radijo ryšio įrenginių bendruosius saugumo principus ir taisykles;

| (2) | radijo ryšio paslaugų suderinimas turėtų prisidėti prie saugesnės laivų, kuriems netaikoma SOLAS, laivybos, ypač avarijos atveju ir esant blogoms oro sąlygoms; |
| --- | --- |

(2)

radijo ryšio paslaugų suderinimas turėtų prisidėti prie saugesnės laivų, kuriems netaikoma SOLAS, laivybos, ypač avarijos atveju ir esant blogoms oro sąlygoms;

| (3) | Jūrų saugumo komiteto (MSC) aplinkraščiu Nr. 803 dėl Globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugos sistemos (GMDSS) naudojimo laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) rezoliucija MSC.131 (75) valstybės raginamos taikyti rekomendacijas dėl GMDSS naudojimo laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir reikalauti įgyvendinti tam tikras priemones, susijusias su GMDSS radijo ryšio įrenginiais, naudotinais visuose laivuose; |
| --- | --- |

(3)

Jūrų saugumo komiteto (MSC) aplinkraščiu Nr. 803 dėl Globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugos sistemos (GMDSS) naudojimo laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) rezoliucija MSC.131 (75) valstybės raginamos taikyti rekomendacijas dėl GMDSS naudojimo laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, ir reikalauti įgyvendinti tam tikras priemones, susijusias su GMDSS radijo ryšio įrenginiais, naudotinais visuose laivuose;

| (4) | Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio taisyklės numato konkrečius dažnius, skirtus naudoti GMDSS. Visi radijo ryšio įrenginiai, veikiantys dažniais, skirtais naudoti avarijos atveju, turėtų būti pritaikyti veikti nustatytomis šių dažnių naudojimo sąlygomis, užtikrinant kad jie tiksliai veiks avarijos atveju; |
| --- | --- |

(4)

Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio taisyklės numato konkrečius dažnius, skirtus naudoti GMDSS. Visi radijo ryšio įrenginiai, veikiantys dažniais, skirtais naudoti avarijos atveju, turėtų būti pritaikyti veikti nustatytomis šių dažnių naudojimo sąlygomis, užtikrinant kad jie tiksliai veiks avarijos atveju;

| (5) | būtina patikslinti, kad 2003 m. rugsėjo 4 d. Komisijos sprendimas 2004/71/EB dėl esminių reikalavimų jūrų radijo ryšio įrenginiams, kurie skirti naudoti laivuose, nepatenkančiuose į SOLAS taikymo sritį, ir skirti dalyvauti globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemoje (GMDSS) (2) taikomas visiems GMDSS įrenginiams, skirtiems naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS ir 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/98/EB dėl laivų įrenginių (3); |
| --- | --- |

(5)

būtina patikslinti, kad 2003 m. rugsėjo 4 d. Komisijos sprendimas 2004/71/EB dėl esminių reikalavimų jūrų radijo ryšio įrenginiams, kurie skirti naudoti laivuose, nepatenkančiuose į SOLAS taikymo sritį, ir skirti dalyvauti globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemoje (GMDSS) (2) taikomas visiems GMDSS įrenginiams, skirtiems naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS ir 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/98/EB dėl laivų įrenginių (3);

| (6) | reikalavimai, kuriuos turi atitikti GMDSS įrenginiai, skirti naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, turi būti nuosekliai įgyvendinami visose valstybėse narėse ir atitikti susijusias TJO rekomendacijas; |
| --- | --- |

(6)

reikalavimai, kuriuos turi atitikti GMDSS įrenginiai, skirti naudoti laivuose, kuriems netaikoma SOLAS, turi būti nuosekliai įgyvendinami visose valstybėse narėse ir atitikti susijusias TJO rekomendacijas;

| (7) | atsižvelgiant į pakeitimų, kuriuos būtina atlikti Sprendime 2004/71/EB, skaičių, dėl aiškumo tas sprendimas turėtų būti pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į pakeitimų, kuriuos būtina atlikti Sprendime 2004/71/EB, skaičių, dėl aiškumo tas sprendimas turėtų būti pakeistas;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Telekomunikacijų atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Telekomunikacijų atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šis sprendimas taikomas visiems radijo ryšio įrenginiams, kuriems netaikoma Direktyva 96/98/EB, kurie skirti naudoti visuose laivuose, kuriems netaikoma 1974 m. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS), ir kurie yra skirti dalyvauti Globalinėje jūrų avarinio ryšio ir saugos sistemoje (GMDSS), kaip numatyta SOLAS konvencijos IV skyriuje, juos naudojant vienoje iš šių tarnybų:

| a) | jūrų judriojoje tarnyboje, kaip ji apibrėžta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (TTS) radijo ryšio taisyklių 1.28 straipsnyje, arba |
| --- | --- |

a)

jūrų judriojoje tarnyboje, kaip ji apibrėžta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (TTS) radijo ryšio taisyklių 1.28 straipsnyje, arba

| b) | palydovinėje jūrų judriojoje tarnyboje, kaip ji apibrėžta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio taisyklių 1.29 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

palydovinėje jūrų judriojoje tarnyboje, kaip ji apibrėžta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio taisyklių 1.29 straipsnyje.

2 straipsnis

Nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB (4), radijo ryšio įrenginiai turi būti sukonstruoti taip, kad būtų užtikrintas tikslus jų veikimas jūros aplinkoje, įgyvendinti visi pagal atitinkamas Tarptautinės jūrų organizacijos nuostatas nustatyti GMDSS veiklos reikalavimai, taikytini laivams, kuriems netaikoma SOLAS, bei būtų užtikrinamas aiškus ir patikimas ryšys, kartu su analoginio ar skaitmeninio ryšio perdavimo dideliu tikslumu.

3 straipsnis

Sprendimas 2004/71/EB yra panaikinamas.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 12 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

1

(2)  OL L 16, 2004 1 23, p. 54.

2

(3)  OL L 46, 1997 2 17, p. 25.

3

(4)  OL L 163, 2009 6 25, p. 1.

4

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. lapkričio 6 d.

kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm

(2013/639/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnį,

kadangi:

A.   INICIJAVIMAS

| (1) | 2013 m. vasario 16 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm. |
| --- | --- |

(1)

2013 m. vasario 16 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2), inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm.

| (2) | Tyrimas inicijuotas gavus Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių ir vamzdelių pramonės apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti prima facie produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas gavus Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių ir vamzdelių pramonės apsaugos komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti prima facie produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (3) | Komisija apie tyrimo inicijavimą pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, galimiems panašios šalies gamintojams, žinomiems importuotojams, platintojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo inicijavimą pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, galimiems panašios šalies gamintojams, žinomiems importuotojams, platintojams ir kitoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (4) | Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir platintojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir platintojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

B.   SKUNDO ATSIĖMIMAS IR TYRIMO NUTRAUKIMAS

| (5) | 2013 m. rugsėjo 9 d. raštu Komisijai skundo pateikėjas atsiėmė skundą. |
| --- | --- |

(5)

2013 m. rugsėjo 9 d. raštu Komisijai skundo pateikėjas atsiėmė skundą.

| (6) | Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas gali būti nutraukiamas, jei skundas atsiimamas ir jeigu nutraukiant tyrimą neprieštaraujama Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(6)

Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas gali būti nutraukiamas, jei skundas atsiimamas ir jeigu nutraukiant tyrimą neprieštaraujama Sąjungos interesams.

| (7) | Tyrimo metu nenustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad nutraukus šį tyrimą būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Todėl Komisija mano, kad šį tyrimą reikėtų nutraukti. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir joms suteikta galimybė teikti pastabas. Tačiau pastabų negauta. |
| --- | --- |

(7)

Tyrimo metu nenustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad nutraukus šį tyrimą būtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Todėl Komisija mano, kad šį tyrimą reikėtų nutraukti. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir joms suteikta galimybė teikti pastabas. Tačiau pastabų negauta.

| (8) | Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų KLR kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, turėtų būti nutrauktas, |
| --- | --- |

(8)

Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų KLR kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, turėtų būti nutrauktas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės apskrito skerspjūvio besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš plieno, išskyrus pagamintus iš nerūdijančio plieno, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm, kurių KN kodai šiuo metu yra 7304 19 90, 7304 29 90, 7304 39 98 ir 7304 59 99, nutraukiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 6 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 45, 2013 2 16, p. 3.

2

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/25

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 522/12/COL

2012 m. gruodžio 19 d.

kuriuo aštuoniasdešimt septintą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naujus skyrius apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m.

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 24 straipsnį,

PRISIMINDAMA 1994 m. sausio 19 d. Institucijos priimtas procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (3),

kadangi:

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus ar gaires dėl Europos ekonominės erdvės susitarime (toliau – EEE susitarimas) nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,

2012 m. gegužės 22 d. Europos Komisija priėmė komunikatą Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės
   (4),

šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,

vienodas EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymas turi būti užtikrinamas visoje Europos ekonominėje erdvėje,

pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

pasikonsultavusi su Europos Komisija ir ELPA valstybėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie valstybės pagalbos priemonių taikymą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai po 2012 m. Šis naujas skyrius pateiktas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Oda Helen SLETNES

Pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  „EEE susitarimas“.

1

(2)  „Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas“.

2

(3)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, Institucijos priimtos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE Priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Atnaujinta Valstybės pagalbos gairių versija paskelbta Institucijos svetainėje: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(4)  Komisijos komunikatas. Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės (OL C 158, 2012 6 5, p. 4).

4

---

PRIEDAS

PAGALBA, SKIRIAMA ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMAI PO 2012 m.
   (1)

VALSTYBĖS PAGALBOS POLITIKA IR ATLPS DIREKTYVA (ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMOS DIREKTYVA)

| 1. | 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (2) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistema Sąjungoje (ES ŠESD ATLPS), o Direktyva 2009/29/EB (3) ES ŠESD ATLPS patobulinta ir išplėsta jos taikymo sritis po 2013 m. sausio 1 d. Direktyva 2003/87/EB su pakeitimais (4) toliau nurodoma kaip ATLPS direktyva. Direktyva 2009/29/EB – viena iš rinkinį sudarančių kelių teisės aktų, kuriuose numatytos kovos su klimato kaita, energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energijos gavybos skatinimo priemonės. Šis teisės aktų rinkinys iš esmės parengtas siekiant įgyvendinti bendrą Sąjungos aplinkosaugos tikslą iki 2020 m., palyginti su 1990 m., 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir padidinti energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį iki 20 % visos ES suvartojamos energijos. |
| --- | --- |

1.

2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (2) nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistema Sąjungoje (ES ŠESD ATLPS), o Direktyva 2009/29/EB (3) ES ŠESD ATLPS patobulinta ir išplėsta jos taikymo sritis po 2013 m. sausio 1 d. Direktyva 2003/87/EB su pakeitimais (4) toliau nurodoma kaip ATLPS direktyva. Direktyva 2009/29/EB – viena iš rinkinį sudarančių kelių teisės aktų, kuriuose numatytos kovos su klimato kaita, energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios energijos gavybos skatinimo priemonės. Šis teisės aktų rinkinys iš esmės parengtas siekiant įgyvendinti bendrą Sąjungos aplinkosaugos tikslą iki 2020 m., palyginti su 1990 m., 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir padidinti energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių dalį iki 20 % visos ES suvartojamos energijos.

| 2. | ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytos šios tam tikroms įmonėms skirtos specialiosios ir laikinosios priemonės: pagalba elektros kainų padidėjimui, kurį lems dėl ES ŠESD ATLPS į elektros kainą įtraukiamos su ŠESD susijusios išlaidos (paprastai vadinamos netiesioginėmis su išmetamaisiais teršalais susijusiomis išlaidomis), kompensuoti, investicinė pagalba labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti CO2 ir jį saugoti geologinėse saugyklose (pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą) nekenkiant aplinkai, galimas nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimas kai kurių ELPA valstybių (5) elektros energijos sektoriuje, taip pat tam tikrų mažų įrenginių neįtraukimas į ES ŠESD ATLPS, kai netaikant ES ŠESD ATLPS, išmetamų ŠESD kiekį galima sumažinti mažesnėmis administracinėmis išlaidomis. |
| --- | --- |

2.

ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytos šios tam tikroms įmonėms skirtos specialiosios ir laikinosios priemonės: pagalba elektros kainų padidėjimui, kurį lems dėl ES ŠESD ATLPS į elektros kainą įtraukiamos su ŠESD susijusios išlaidos (paprastai vadinamos netiesioginėmis su išmetamaisiais teršalais susijusiomis išlaidomis), kompensuoti, investicinė pagalba labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti CO2 ir jį saugoti geologinėse saugyklose (pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą) nekenkiant aplinkai, galimas nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimas kai kurių ELPA valstybių (5) elektros energijos sektoriuje, taip pat tam tikrų mažų įrenginių neįtraukimas į ES ŠESD ATLPS, kai netaikant ES ŠESD ATLPS, išmetamų ŠESD kiekį galima sumažinti mažesnėmis administracinėmis išlaidomis.

| 3. | Viena iš specialiųjų ir laikinųjų priemonių, kurias numatyta taikyti įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEA susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Pagal Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo 2 dalies II skyrių ELPA valstybės apie valstybės pagalbą turi pranešti ELPA Priežiūros institucijai ir pagalba neskiriama tol, kol jos nepatvirtina ELPA Priežiūros institucija. |
| --- | --- |

3.

Viena iš specialiųjų ir laikinųjų priemonių, kurias numatyta taikyti įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEA susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Pagal Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo 2 dalies II skyrių ELPA valstybės apie valstybės pagalbą turi pranešti ELPA Priežiūros institucijai ir pagalba neskiriama tol, kol jos nepatvirtina ELPA Priežiūros institucija.

| 4. | Siekiant užtikrinti skaidrumą ir teisinį tikrumą, šiose gairėse paaiškinami suderinamumo kriterijai, kurie bus taikomi šioms valstybės pagalbos priemonėms, susijusioms su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, patobulinta ir išplėsta Direktyva 2009/29/EB. |
| --- | --- |

4.

Siekiant užtikrinti skaidrumą ir teisinį tikrumą, šiose gairėse paaiškinami suderinamumo kriterijai, kurie bus taikomi šioms valstybės pagalbos priemonėms, susijusioms su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, patobulinta ir išplėsta Direktyva 2009/29/EB.

| 5. | Atsižvelgiant į 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų plane (6) nustatytą pusiausvyros kriterijų, įgyvendinant ES ŠESD ATLPS pagrindinis valstybės pagalbos kontrolės tikslas yra užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones išmetamų ŠESD kiekis sumažėtų labiau nei neskiriant pagalbos ir kad teigiamas pagalbos poveikis nusvertų jos neigiamą poveikį konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje požiūriu. Valstybės pagalba turi būti būtina ES ŠESD ATLPS aplinkosaugos tikslui pasiekti (pagalbos būtinumas) ir turi būti ne didesnė nei būtina tam tikram aplinkos apsaugos lygiui užtikrinti (pagalbos proporcingumas), kad konkurencija ir prekyba vidaus rinkoje nebūtų netinkamai iškraipytos. |
| --- | --- |

5.

Atsižvelgiant į 2005 m. valstybės pagalbos veiksmų plane (6) nustatytą pusiausvyros kriterijų, įgyvendinant ES ŠESD ATLPS pagrindinis valstybės pagalbos kontrolės tikslas yra užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones išmetamų ŠESD kiekis sumažėtų labiau nei neskiriant pagalbos ir kad teigiamas pagalbos poveikis nusvertų jos neigiamą poveikį konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje požiūriu. Valstybės pagalba turi būti būtina ES ŠESD ATLPS aplinkosaugos tikslui pasiekti (pagalbos būtinumas) ir turi būti ne didesnė nei būtina tam tikram aplinkos apsaugos lygiui užtikrinti (pagalbos proporcingumas), kad konkurencija ir prekyba vidaus rinkoje nebūtų netinkamai iškraipytos.

| 6. | Kadangi Direktyvos 2009/29/EB nuostatos bus taikomos nuo 2013 m. sausio 1 d., valstybės pagalba su šia direktyva susijusiai naštai sumažinti iki šios dienos negali būti laikoma būtina. Todėl priemones, kurioms taikomos šios gairės, galima leisti taikyti tik 2013 m. sausio 1 d. ir vėliau patirtoms išlaidoms kompensuoti, išskyrus pagalbą, susijusią su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti (kai kuriose ELPA valstybėse) – ši pagalba tam tikromis aplinkybėmis gali būti skiriama į nacionalinį planą įtrauktoms nuo 2009 m. birželio 25 d. vykdomoms investicijoms. |
| --- | --- |

6.

Kadangi Direktyvos 2009/29/EB nuostatos bus taikomos nuo 2013 m. sausio 1 d., valstybės pagalba su šia direktyva susijusiai naštai sumažinti iki šios dienos negali būti laikoma būtina. Todėl priemones, kurioms taikomos šios gairės, galima leisti taikyti tik 2013 m. sausio 1 d. ir vėliau patirtoms išlaidoms kompensuoti, išskyrus pagalbą, susijusią su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti (kai kuriose ELPA valstybėse) – ši pagalba tam tikromis aplinkybėmis gali būti skiriama į nacionalinį planą įtrauktoms nuo 2009 m. birželio 25 d. vykdomoms investicijoms.

1.   KONKREČIOS PRIEMONĖS, KURIOMS TAIKOMOS ŠIOS GAIRĖS

1.1.   Pagalba įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (pagalba su išmetamaisiais teršalais susijusioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti)

| 7. | Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 6 dalį EEE valstybės gali skirti valstybės pagalbą sektoriuose arba pasektoriuose, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl į elektros kainas įtraukiamų su ŠESD susijusių išlaidų (toliau – netiesioginės su išmetamaisiais teršalais susijusios išlaidos), siekiant tas išlaidas kompensuoti vadovaujantis valstybės pagalbos taisyklėmis. Šiose gairėse sąvoka „anglies dioksido nutekėjimas“ vartojama pasaulio mastu išmetamų ŠESD kiekio didėjimo galimybei apibūdinti, jeigu įmonės, negalėdamos perkelti dėl ES ŠESD ATLPS padidėjusių išlaidų savo klientams taip, kad neprarastų didelės rinkos dalies, perkeltų gamybą už EEE ribų. |
| --- | --- |

7.

Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 6 dalį EEE valstybės gali skirti valstybės pagalbą sektoriuose arba pasektoriuose, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl į elektros kainas įtraukiamų su ŠESD susijusių išlaidų (toliau – netiesioginės su išmetamaisiais teršalais susijusios išlaidos), siekiant tas išlaidas kompensuoti vadovaujantis valstybės pagalbos taisyklėmis. Šiose gairėse sąvoka „anglies dioksido nutekėjimas“ vartojama pasaulio mastu išmetamų ŠESD kiekio didėjimo galimybei apibūdinti, jeigu įmonės, negalėdamos perkelti dėl ES ŠESD ATLPS padidėjusių išlaidų savo klientams taip, kad neprarastų didelės rinkos dalies, perkeltų gamybą už EEE ribų.

| 8. | Mažinant anglies dioksido nutekėjimo riziką siekiama aplinkosaugos tikslo, kadangi nesant privalomojo tarptautinio susitarimo dėl išmetamų ŠESD kiekio mažinimo, valstybės pagalba siekiama užkirsti kelią pasaulio mastu išmetamų ŠESD kiekio didėjimui dėl gamybos perkėlimo už EEE ribų. Tačiau pagalba netiesioginėms su išmetamaisiais teršalais susijusioms išlaidoms kompensuoti taip pat gali turėti neigiamą poveikį ES ŠESD ATLPS veiksmingumui. Netikslingai skiriama valstybės pagalba pagalbos gavėjai nepatirtų išlaidų, susijusių su netiesiogiai išmetamais teršalais, todėl sumažėtų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir naujovių diegimo šiame sektoriuje paskatų veiksmingumas. Todėl išmetamųjų teršalų mažinimo išlaidos daugiausia tektų kitiems ūkio sektoriams. Be to, dėl tokios valstybės pagalbos gali būti stipriai iškraipyta konkurencija vidaus rinkoje, visų pirma, kai dėl skirtingų biudžeto apribojimų tame pačiame sektoriuje skirtingose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms yra taikomos nevienodos sąlygos. Todėl šiomis gairėmis reikia pasiekti tris konkrečius tikslus: kuo labiau sumažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką, toliau siekti ES ŠESD ATLPS tikslo ekonomiškai mažinti anglies dioksido kiekį ir kuo labiau sumažinti konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą. |
| --- | --- |

8.

Mažinant anglies dioksido nutekėjimo riziką siekiama aplinkosaugos tikslo, kadangi nesant privalomojo tarptautinio susitarimo dėl išmetamų ŠESD kiekio mažinimo, valstybės pagalba siekiama užkirsti kelią pasaulio mastu išmetamų ŠESD kiekio didėjimui dėl gamybos perkėlimo už EEE ribų. Tačiau pagalba netiesioginėms su išmetamaisiais teršalais susijusioms išlaidoms kompensuoti taip pat gali turėti neigiamą poveikį ES ŠESD ATLPS veiksmingumui. Netikslingai skiriama valstybės pagalba pagalbos gavėjai nepatirtų išlaidų, susijusių su netiesiogiai išmetamais teršalais, todėl sumažėtų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir naujovių diegimo šiame sektoriuje paskatų veiksmingumas. Todėl išmetamųjų teršalų mažinimo išlaidos daugiausia tektų kitiems ūkio sektoriams. Be to, dėl tokios valstybės pagalbos gali būti stipriai iškraipyta konkurencija vidaus rinkoje, visų pirma, kai dėl skirtingų biudžeto apribojimų tame pačiame sektoriuje skirtingose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms yra taikomos nevienodos sąlygos. Todėl šiomis gairėmis reikia pasiekti tris konkrečius tikslus: kuo labiau sumažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką, toliau siekti ES ŠESD ATLPS tikslo ekonomiškai mažinti anglies dioksido kiekį ir kuo labiau sumažinti konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą.

| 9. | Vykstant Direktyvos 2009/29/EB priėmimo procesui Komisija paskelbė pareiškimą (7), kuriame išdėstė pagrindinius principus, kuriais ketino vadovautis vertindama valstybės pagalbą netiesioginėms su išmetamaisiais teršalais susijusioms išlaidoms kompensuoti, kad būtų išvengta netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

9.

Vykstant Direktyvos 2009/29/EB priėmimo procesui Komisija paskelbė pareiškimą (7), kuriame išdėstė pagrindinius principus, kuriais ketino vadovautis vertindama valstybės pagalbą netiesioginėms su išmetamaisiais teršalais susijusioms išlaidoms kompensuoti, kad būtų išvengta netinkamo konkurencijos iškraipymo.

| 10. | Komisija Sąjungos lygmeniu įvertino, kokią netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų dalį sektoriai ar pasektoriai galėtų įtraukti į produktų kainas taip, kad už Sąjungos ribų veikiantys ir daugiau anglies dioksido į aplinką išskiriantys įrenginiai neperimtų didelės tų sektorių ar pasektorių rinkos dalies. |
| --- | --- |

10.

Komisija Sąjungos lygmeniu įvertino, kokią netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų dalį sektoriai ar pasektoriai galėtų įtraukti į produktų kainas taip, kad už Sąjungos ribų veikiantys ir daugiau anglies dioksido į aplinką išskiriantys įrenginiai neperimtų didelės tų sektorių ar pasektorių rinkos dalies.

| 11. | Didžiausia pagalbos suma, kurią EEE valstybės gali skirti, turi būti apskaičiuojama pagal formulę, kurioje atsižvelgiama į įrenginio pradinį gamybos apimties lygį arba pradinį elektros vartojimo lygį, kaip apibrėžta šiose gairėse, taip pat kurą deginančių įrenginių tiekiamos elektros energijos išmetamo CO2 kiekio koeficientą skirtingose geografinėse teritorijose. Jeigu į elektros tiekimo sutartis neįtrauktos CO2 išlaidos, valstybės pagalba nebus skiriama. Taikant šią formulę užtikrinama, kad pagalba būtų proporcinga ir kad būtų išsaugotos paskatos didinti elektros vartojimo efektyvumą ir pereiti nuo vadinamosios „pilkosios“ prie „žaliosios“ elektros energijos pagal Direktyvos 2009/29/EB 27 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

11.

Didžiausia pagalbos suma, kurią EEE valstybės gali skirti, turi būti apskaičiuojama pagal formulę, kurioje atsižvelgiama į įrenginio pradinį gamybos apimties lygį arba pradinį elektros vartojimo lygį, kaip apibrėžta šiose gairėse, taip pat kurą deginančių įrenginių tiekiamos elektros energijos išmetamo CO2 kiekio koeficientą skirtingose geografinėse teritorijose. Jeigu į elektros tiekimo sutartis neįtrauktos CO2 išlaidos, valstybės pagalba nebus skiriama. Taikant šią formulę užtikrinama, kad pagalba būtų proporcinga ir kad būtų išsaugotos paskatos didinti elektros vartojimo efektyvumą ir pereiti nuo vadinamosios „pilkosios“ prie „žaliosios“ elektros energijos pagal Direktyvos 2009/29/EB 27 konstatuojamąją dalį.

| 12. | Be to, siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą ir toliau siekti ES ŠESD ATLPS tikslo ekonomiškai mažinti anglies dioksido kiekį, skiriama pagalba negali būti kompensuojamos visos į elektros kainas įtraukiamos su ESL susijusios išlaidos, taip pat ilgainiui pagalba turi būti mažinama. Skiriant veiklos pagalbą, labai svarbu mažinti pagalbos intensyvumą, kad neatsirastų priklausomybė nuo pagalbos. Be to, mažinant pagalbos intensyvumą bus išsaugotos ir ilgalaikės paskatos į elektros kainas įtraukti visas su aplinkosauga susijusias išorines išlaidas, ir trumpalaikės paskatos pradėti taikyti mažiau CO2 išskiriančias elektros energijos gamybos technologijas, be to, taip pagrindžiamas pagalbos laikinumas ir padedama pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

12.

Be to, siekiant kuo labiau sumažinti konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą ir toliau siekti ES ŠESD ATLPS tikslo ekonomiškai mažinti anglies dioksido kiekį, skiriama pagalba negali būti kompensuojamos visos į elektros kainas įtraukiamos su ESL susijusios išlaidos, taip pat ilgainiui pagalba turi būti mažinama. Skiriant veiklos pagalbą, labai svarbu mažinti pagalbos intensyvumą, kad neatsirastų priklausomybė nuo pagalbos. Be to, mažinant pagalbos intensyvumą bus išsaugotos ir ilgalaikės paskatos į elektros kainas įtraukti visas su aplinkosauga susijusias išorines išlaidas, ir trumpalaikės paskatos pradėti taikyti mažiau CO2 išskiriančias elektros energijos gamybos technologijas, be to, taip pagrindžiamas pagalbos laikinumas ir padedama pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

1.2.   Investicinė pagalba labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą

| 13. | Vadovaudamosi Komisijos pareiškimu Europos Vadovų Tarybai (8), susijusiu su ŠESD ATLPS direktyvos 10 straipsnio 3 dalimi, dėl įplaukų, gautų iš aukcionuose parduotų leidimų, 2013–2016 m. EEE valstybės gali panaudoti šias įplaukas labai efektyviai veikiančių elektrinių, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą, statyboms remti. Šios nuostatos sąlyga yra ta, kad pagal 2009 m. balandžio 23 d. Tarybos direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo (9) 33 straipsnį EEA valstybės turi užtikrinti, kad kurą deginančių įrenginių, kurių vardinė elektros energijos galia viršija 300 mW, operatoriai įvertintų tam tikras sąlygas, t. y. ar esama tinkamų saugyklų, ar techniškai ir ekonomiškai įmanoma transportuoti CO2 ir ar techniškai ir ekonomiškai įmanoma įrengti CO2 surinkimo įrangą. Jeigu vertinimo rezultatai teigiami, reikia palikti pakankamai erdvės būtinai CO2 surinkimo ir suslėgimo įrangai sumontuoti (10). |
| --- | --- |

13.

Vadovaudamosi Komisijos pareiškimu Europos Vadovų Tarybai (8), susijusiu su ŠESD ATLPS direktyvos 10 straipsnio 3 dalimi, dėl įplaukų, gautų iš aukcionuose parduotų leidimų, 2013–2016 m. EEE valstybės gali panaudoti šias įplaukas labai efektyviai veikiančių elektrinių, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą, statyboms remti. Šios nuostatos sąlyga yra ta, kad pagal 2009 m. balandžio 23 d. Tarybos direktyvos 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo (9) 33 straipsnį EEA valstybės turi užtikrinti, kad kurą deginančių įrenginių, kurių vardinė elektros energijos galia viršija 300 mW, operatoriai įvertintų tam tikras sąlygas, t. y. ar esama tinkamų saugyklų, ar techniškai ir ekonomiškai įmanoma transportuoti CO2 ir ar techniškai ir ekonomiškai įmanoma įrengti CO2 surinkimo įrangą. Jeigu vertinimo rezultatai teigiami, reikia palikti pakankamai erdvės būtinai CO2 surinkimo ir suslėgimo įrangai sumontuoti (10).

| 14. | Tokios pagalbos tikslas turi būti stiprinti aplinkos apsaugą siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, palyginti su naujausiomis technologijomis, ir pašalinti rinkos nepakankamumą darant didelį poveikį aplinkos apsaugai. Pagalba turi būti būtina, turėti skatinamąjį poveikį ir būti proporcinga. Pagalba anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijoms diegti nepatenka į šių gairių taikymo sritį ir yra vertinamos pagal kitas galiojančias valstybės pagalbos taisykles, visų pirma Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairių skyrių (11). |
| --- | --- |

14.

Tokios pagalbos tikslas turi būti stiprinti aplinkos apsaugą siekiant sumažinti išmetamo CO2 kiekį, palyginti su naujausiomis technologijomis, ir pašalinti rinkos nepakankamumą darant didelį poveikį aplinkos apsaugai. Pagalba turi būti būtina, turėti skatinamąjį poveikį ir būti proporcinga. Pagalba anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijoms diegti nepatenka į šių gairių taikymo sritį ir yra vertinamos pagal kitas galiojančias valstybės pagalbos taisykles, visų pirma Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai gairių skyrių (11).

| 15. | Siekiant užtikrinti pagalbos proporcingumą, didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti nustatomas atsižvelgiant į tai, kaip naująja elektrine padedama stiprinti aplinkos apsaugą ir mažinti išmetamo CO2 kiekį (siekiant ŠESD ATLPS direktyvoje nustatyto tikslo). Todėl naujoms elektrinėms, pradėjusioms diegti visą anglies dioksido surinkimo ir saugojimo grandinę (toliau – CCS grandinė) (t. y. ją įrengti ir faktiškai pradėti rinkti, transportuoti ir saugoti CO2 ) iki 2020 m., turi būti atlyginta, palyginti su naujomis elektrinėmis, kurios yra pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tačiau iki 2020 m. anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegti nepradėjo. Be to, svarstant du panašius projektus, skirtus naujoms elektrinėms, pritaikytoms surinkti ir saugoti anglies dioksidą, leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti didesnis, kai projektai atrenkami per tikrai konkurencingą konkursą, kuriame taikomi aiškūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai kriterijai ir kuriuo veiksmingai užtikrinama, kad pagalba būtų ne didesnė nei būtina ir kad ja būtų skatinama konkurencija elektros energijos gamybos rinkoje. Tokiomis aplinkybėmis galima laikytis prielaidos, jog teikiant atitinkamus pasiūlymus bus atsižvelgta į visą galimą naudą, kurios gali turėti papildomos investicijos. |
| --- | --- |

15.

Siekiant užtikrinti pagalbos proporcingumą, didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti nustatomas atsižvelgiant į tai, kaip naująja elektrine padedama stiprinti aplinkos apsaugą ir mažinti išmetamo CO2 kiekį (siekiant ŠESD ATLPS direktyvoje nustatyto tikslo). Todėl naujoms elektrinėms, pradėjusioms diegti visą anglies dioksido surinkimo ir saugojimo grandinę (toliau – CCS grandinė) (t. y. ją įrengti ir faktiškai pradėti rinkti, transportuoti ir saugoti CO2 ) iki 2020 m., turi būti atlyginta, palyginti su naujomis elektrinėmis, kurios yra pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tačiau iki 2020 m. anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegti nepradėjo. Be to, svarstant du panašius projektus, skirtus naujoms elektrinėms, pritaikytoms surinkti ir saugoti anglies dioksidą, leistinas didžiausias pagalbos intensyvumas turi būti didesnis, kai projektai atrenkami per tikrai konkurencingą konkursą, kuriame taikomi aiškūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai kriterijai ir kuriuo veiksmingai užtikrinama, kad pagalba būtų ne didesnė nei būtina ir kad ja būtų skatinama konkurencija elektros energijos gamybos rinkoje. Tokiomis aplinkybėmis galima laikytis prielaidos, jog teikiant atitinkamus pasiūlymus bus atsižvelgta į visą galimą naudą, kurios gali turėti papildomos investicijos.

1.3.   Pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti

| 16. | Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnį EEE valstybės, atitinkančios tam tikras sąlygas, susijusias su jų nacionalinio elektros energijos tinklo tarpusavio jungtimis arba iškastinio kuro dalimi elektros gamybos rinkoje bei BVP vienam gyventojui, palyginti su ES vidurkiu, turi galimybę laikinai nesilaikyti principo parduoti visus leidimus aukcione ir išduoti nemokamus leidimus iki 2008 m. gruodžio 31 d. veikusių elektros gamybos įrenginių operatoriams ar elektros gamybos įrenginių operatoriams, kurių su modernizavimu susijusios investicijos praktiškai pradėtos iki 2008 m. gruodžio 31 d. Išduodamos nemokamus leidimus elektros gamybos įrenginių operatoriams, kriterijus atitinkančios EEE valstybės turi pateikti nacionalinį investicijų planą (toliau – nacionalinis planas), kuriame būtų nurodytos nemokamų leidimų gavėjų ar kitų operatorių investicijos į infrastruktūros įrengimą ir modernizavimą, švarias technologijas ir energijos išteklių ir tiekimo šaltinių įvairinimą. |
| --- | --- |

16.

Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnį EEE valstybės, atitinkančios tam tikras sąlygas, susijusias su jų nacionalinio elektros energijos tinklo tarpusavio jungtimis arba iškastinio kuro dalimi elektros gamybos rinkoje bei BVP vienam gyventojui, palyginti su ES vidurkiu, turi galimybę laikinai nesilaikyti principo parduoti visus leidimus aukcione ir išduoti nemokamus leidimus iki 2008 m. gruodžio 31 d. veikusių elektros gamybos įrenginių operatoriams ar elektros gamybos įrenginių operatoriams, kurių su modernizavimu susijusios investicijos praktiškai pradėtos iki 2008 m. gruodžio 31 d. Išduodamos nemokamus leidimus elektros gamybos įrenginių operatoriams, kriterijus atitinkančios EEE valstybės turi pateikti nacionalinį investicijų planą (toliau – nacionalinis planas), kuriame būtų nurodytos nemokamų leidimų gavėjų ar kitų operatorių investicijos į infrastruktūros įrengimą ir modernizavimą, švarias technologijas ir energijos išteklių ir tiekimo šaltinių įvairinimą.

| 17. | Toks nukrypimas nuo visų leidimų pardavimo aukcione principo, teikiant pereinamojo laikotarpio nemokamus apyvartinius taršos leidimus, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, nes EEE valstybės išduodamos nemokamus leidimus netenka įplaukų ir suteikia atrankųjį pranašumą elektros gamybos įrenginių operatoriams. Elektros gamybos įrenginių operatoriai gali konkuruoti su kitų EEE valstybių elektros gamybos įrenginių operatoriais, todėl gali būti iškraipyta konkurencija arba kilti grėsmė, kad konkurencija bus iškraipyta, ir paveikta prekyba vidaus rinkoje Valstybės pagalba teikiama ir investicijų lygmeniu, nes investuodami nemokamų leidimų gavėjai patirs mažesnes išlaidas. |
| --- | --- |

17.

Toks nukrypimas nuo visų leidimų pardavimo aukcione principo, teikiant pereinamojo laikotarpio nemokamus apyvartinius taršos leidimus, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, nes EEE valstybės išduodamos nemokamus leidimus netenka įplaukų ir suteikia atrankųjį pranašumą elektros gamybos įrenginių operatoriams. Elektros gamybos įrenginių operatoriai gali konkuruoti su kitų EEE valstybių elektros gamybos įrenginių operatoriais, todėl gali būti iškraipyta konkurencija arba kilti grėsmė, kad konkurencija bus iškraipyta, ir paveikta prekyba vidaus rinkoje Valstybės pagalba teikiama ir investicijų lygmeniu, nes investuodami nemokamų leidimų gavėjai patirs mažesnes išlaidas.

1.4.   Pagalba, susijusi su mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS

| 18. | Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnį EEE valstybės gali į ES ŠESD ATLPS neįtraukti mažų įrenginių ir ligoninių, jeigu tiems mažiems įrenginiams ir ligoninėms taikomos priemonės, kuriomis tiek pat sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. EEE valstybės gali siūlyti mažiems įrenginiams ir ligoninėms skirtas priemones, kurias taikant išmetamųjų teršalų sumažėtų tiek pat, kiek taikant ES ŠESD ATLPS. Suteikiant galimybę neįtraukti mažų įrenginių ir ligoninių į ES ŠESD ATLPS siekiama kuo labiau sumažinti administracines išlaidas kiekvienai į ŠESD ATLPS neįtrauktai CO2 ekvivalento tonai. |
| --- | --- |

18.

Pagal ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnį EEE valstybės gali į ES ŠESD ATLPS neįtraukti mažų įrenginių ir ligoninių, jeigu tiems mažiems įrenginiams ir ligoninėms taikomos priemonės, kuriomis tiek pat sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. EEE valstybės gali siūlyti mažiems įrenginiams ir ligoninėms skirtas priemones, kurias taikant išmetamųjų teršalų sumažėtų tiek pat, kiek taikant ES ŠESD ATLPS. Suteikiant galimybę neįtraukti mažų įrenginių ir ligoninių į ES ŠESD ATLPS siekiama kuo labiau sumažinti administracines išlaidas kiekvienai į ŠESD ATLPS neįtrauktai CO2 ekvivalento tonai.

| 19. | Mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimas į ES ŠESD ATLPS taip pat gali būti laikomas valstybės pagalba. EEE valstybėms paliekama didelė veiksmų laisvė nuspręsti, ar neįtraukti mažų įrenginių į ES ŠESD ATLPS ir, jei taip, kokių rūšių įrenginių neįtraukti, taip pat nuspręsti, kokios rūšies priemonių reikalauti. Todėl negalima atmesti galimybės, kad EEE valstybių nustatytomis priemonėmis mažiems įrenginiams ar ligoninėms, kurie neįtraukti į ES ŠESD ATLPS, gali būti suteiktas ekonominis pranašumas, dėl kurio gali būti iškraipyta konkurencija ar kilti grėsmė, kad konkurencija bus iškraipyta, ir paveikta prekyba vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

19.

Mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimas į ES ŠESD ATLPS taip pat gali būti laikomas valstybės pagalba. EEE valstybėms paliekama didelė veiksmų laisvė nuspręsti, ar neįtraukti mažų įrenginių į ES ŠESD ATLPS ir, jei taip, kokių rūšių įrenginių neįtraukti, taip pat nuspręsti, kokios rūšies priemonių reikalauti. Todėl negalima atmesti galimybės, kad EEE valstybių nustatytomis priemonėmis mažiems įrenginiams ar ligoninėms, kurie neįtraukti į ES ŠESD ATLPS, gali būti suteiktas ekonominis pranašumas, dėl kurio gali būti iškraipyta konkurencija ar kilti grėsmė, kad konkurencija bus iškraipyta, ir paveikta prekyba vidaus rinkoje.

2.   TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

2.1.   Šių gairių taikymo sritis

| 20. | Šios gairės taikomos tik konkrečioms pagalbos priemonėms, kurias numatyta taikyti įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (12) skyrius šioms priemonėms netaikomas. |
| --- | --- |

20.

Šios gairės taikomos tik konkrečioms pagalbos priemonėms, kurias numatyta taikyti įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (12) skyrius šioms priemonėms netaikomas.

2.2.   Apibrėžtys

| 21. | Šiose gairėse vartojamų sąvokų apibrėžtys pateiktos I priedėlyje. |
| --- | --- |

21.

Šiose gairėse vartojamų sąvokų apibrėžtys pateiktos I priedėlyje.

3.   PAGAL EEE SUTARTIES 61 STRAIPSNIO 3 DALĮ SUDERINAMOS PAGALBOS PRIEMONĖS

| 22. | Valstybės pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu dėl jos padidėja aplinkos apsaugos lygis (sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis) ir ji neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas. Vertindama pagalbos priemonės suderinamumą, ELPA Priežiūros institucija palygina teigiamą pagalbos priemonės poveikį siekiant bendrojo intereso tikslo su galimu neigiamu jos poveikiu, kaip antai prekybos ir konkurencijos iškraipymu. Dėl to pagalbos schemų taikymo trukmė turi būti ne ilgesnė negu šių gairių galiojimo trukmė. Tuo neapribojama ELPA valstybės teisė pakartotinai pranešti apie priemonę, kurią ketinama taikyti ilgiau, negu nustatyta ELPA Priežiūros institucijos sprendime, kuriuo patvirtinta pagalbos schema. |
| --- | --- |

22.

Valstybės pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu dėl jos padidėja aplinkos apsaugos lygis (sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis) ir ji neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas. Vertindama pagalbos priemonės suderinamumą, ELPA Priežiūros institucija palygina teigiamą pagalbos priemonės poveikį siekiant bendrojo intereso tikslo su galimu neigiamu jos poveikiu, kaip antai prekybos ir konkurencijos iškraipymu. Dėl to pagalbos schemų taikymo trukmė turi būti ne ilgesnė negu šių gairių galiojimo trukmė. Tuo neapribojama ELPA valstybės teisė pakartotinai pranešti apie priemonę, kurią ketinama taikyti ilgiau, negu nustatyta ELPA Priežiūros institucijos sprendime, kuriuo patvirtinta pagalbos schema.

3.1.   Pagalba įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (pagalba su išmetamaisiais teršalais susijusioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti)

| 23. | II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir pasektoriuose pagalba, skiriama kompensuoti nuo 2013 m. sausio 1 d. turėtoms su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusioms išlaidoms, įtraukiamoms į elektros kainas įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą, bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jei bus įvykdytos šiame skirsnyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

23.

II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir pasektoriuose pagalba, skiriama kompensuoti nuo 2013 m. sausio 1 d. turėtoms su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusioms išlaidoms, įtraukiamoms į elektros kainas įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą, bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jei bus įvykdytos šiame skirsnyje nustatytos sąlygos.

Pagalbos tikslas ir būtinumas

| 24. | Taikant šias gaires, pagalbos tikslas – užtikrinti, kad dėl pagalbos gavėjo patiriamų į elektros kainas įtraukiamų su ESL susijusių išlaidų nekiltų didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, jeigu jo konkurentai trečiosiose valstybėse nepatiria panašių į elektros kainas įtraukiamų su CO2 susijusių išlaidų, o pagalbos gavėjas tų išlaidų negali įtraukti į produktų kainas, neprarasdamas didelės rinkos dalies. |
| --- | --- |

24.

Taikant šias gaires, pagalbos tikslas – užtikrinti, kad dėl pagalbos gavėjo patiriamų į elektros kainas įtraukiamų su ESL susijusių išlaidų nekiltų didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, jeigu jo konkurentai trečiosiose valstybėse nepatiria panašių į elektros kainas įtraukiamų su CO2 susijusių išlaidų, o pagalbos gavėjas tų išlaidų negali įtraukti į produktų kainas, neprarasdamas didelės rinkos dalies.

| 25. | Taikant šias gaires, laikoma, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika kyla tik tada, kai pagalbos gavėjas veikia kuriame nors iš II priedėlyje išvardytų sektorių ar pasektorių. |
| --- | --- |

25.

Taikant šias gaires, laikoma, kad didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika kyla tik tada, kai pagalbos gavėjas veikia kuriame nors iš II priedėlyje išvardytų sektorių ar pasektorių.

Didžiausias pagalbos intensyvumas

| 26. | Pagalbos intensyvumas negali viršyti 85 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2013, 2014 ir 2015 m., 80 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2016, 2017 ir 2018 m., ir 75 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2019 ir 2020 m. |
| --- | --- |

26.

Pagalbos intensyvumas negali viršyti 85 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2013, 2014 ir 2015 m., 80 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2016, 2017 ir 2018 m., ir 75 % tinkamų finansuoti išlaidų, turėtų 2019 ir 2020 m.

Didžiausios pagalbos sumos apskaičiavimas

| 27. | Už produktų gamybą II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir pasektoriuose įrenginio operatoriui mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama pagal šią formulę:






  a) | Jeigu pagalbos gavėjo gaminamiems produktams taikomi III priedėlyje nurodyti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, įrenginio operatoriui už per t metus turėtas išlaidas mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama taip:

  Šioje formulėje Ait – pagalbos intensyvumas t metais, išreikštas trupmena (pvz., 0,8); Ct – taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) (t metais); Pt–1 – išankstinė ESL kaina t–1 metais (EUR/tCO2 ); E – taikytinas III priedėlyje apibrėžtas konkretaus produkto elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis; BO – pradinis našumas. Šios sąvokos apibrėžtos I priedėlyje. |
| --- | --- | --- |

27.

Už produktų gamybą II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir pasektoriuose įrenginio operatoriui mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama pagal šią formulę:

a)

Jeigu pagalbos gavėjo gaminamiems produktams taikomi III priedėlyje nurodyti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, įrenginio operatoriui už per t metus turėtas išlaidas mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama taip:

Šioje formulėje Ait – pagalbos intensyvumas t metais, išreikštas trupmena (pvz., 0,8); Ct – taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) (t metais); Pt–1 – išankstinė ESL kaina t–1 metais (EUR/tCO2 ); E – taikytinas III priedėlyje apibrėžtas konkretaus produkto elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis; BO – pradinis našumas. Šios sąvokos apibrėžtos I priedėlyje.

| b) | Jeigu pagalbos gavėjo gaminamiems produktams netaikomi III priedėlyje nurodyti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, įrenginio operatoriui už per t metus turėtas išlaidas mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama taip:

  Šioje formulėje Ait – pagalbos intensyvumas t metais, išreikštas trupmena (pvz., 0,8); Ct – taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) (t metais); Pt–1 – išankstinė ESL kaina t–1 metais (EUR/tCO2 ); EF – atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis; BEC – pradinis elektros vartojimas (MWh). Šios sąvokos apibrėžtos I priedėlyje. |
| --- | --- |

b)

Jeigu pagalbos gavėjo gaminamiems produktams netaikomi III priedėlyje nurodyti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, įrenginio operatoriui už per t metus turėtas išlaidas mokėtina didžiausia pagalbos suma apskaičiuojama taip:

Šioje formulėje Ait – pagalbos intensyvumas t metais, išreikštas trupmena (pvz., 0,8); Ct – taikytinas išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh) (t metais); Pt–1 – išankstinė ESL kaina t–1 metais (EUR/tCO2 ); EF – atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis; BEC – pradinis elektros vartojimas (MWh). Šios sąvokos apibrėžtos I priedėlyje.

| 28. | Jeigu įrenginio operatorius gamina produktus, kuriems taikomas III priedėlyje nurodytas elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis, ir produktus, kuriems taikomas atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis, kiekvienam produktui suvartojamą elektros kiekį reikia padalyti atsižvelgiant į atitinkamą kiekvieno produkto gamybos apimtį tonomis. |
| --- | --- |

28.

Jeigu įrenginio operatorius gamina produktus, kuriems taikomas III priedėlyje nurodytas elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis, ir produktus, kuriems taikomas atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis, kiekvienam produktui suvartojamą elektros kiekį reikia padalyti atsižvelgiant į atitinkamą kiekvieno produkto gamybos apimtį tonomis.

| 29. | Jeigu įrenginio operatorius gamina produktus, kurie atitinka pagalbos skyrimo kriterijus (pvz., jie priskiriami II priedėlyje išvardytiems kriterijus atitinkantiems sektoriams ar pasektoriams), ir produktus, kurie pagalbos skyrimo kriterijų neatitinka, didžiausia mokėtina suma apskaičiuojama tik pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantiems produktams. |
| --- | --- |

29.

Jeigu įrenginio operatorius gamina produktus, kurie atitinka pagalbos skyrimo kriterijus (pvz., jie priskiriami II priedėlyje išvardytiems kriterijus atitinkantiems sektoriams ar pasektoriams), ir produktus, kurie pagalbos skyrimo kriterijų neatitinka, didžiausia mokėtina suma apskaičiuojama tik pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantiems produktams.

| 30. | Pagalba gali būti mokama pagalbos gavėjui tais metais, kuriais patiriamos išlaidos, arba kitais metais. Jeigu pagalba mokama tais metais, kuriais patiriamos išlaidos, turi būti sukurtas ex post mokėjimų koregavimo mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad visos pagalbos permokos būtų grąžintos iki kitų metų liepos 1 d. |
| --- | --- |

30.

Pagalba gali būti mokama pagalbos gavėjui tais metais, kuriais patiriamos išlaidos, arba kitais metais. Jeigu pagalba mokama tais metais, kuriais patiriamos išlaidos, turi būti sukurtas ex post mokėjimų koregavimo mechanizmas, siekiant užtikrinti, kad visos pagalbos permokos būtų grąžintos iki kitų metų liepos 1 d.

Skatinamasis poveikis

| 31. | Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laikomasi visų 3.1 skirsnyje išdėstytų sąlygų. |
| --- | --- |

31.

Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laikomasi visų 3.1 skirsnyje išdėstytų sąlygų.

3.2.   Investicinė pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant naujas elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą

| 32. | 2013 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d. naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms skiriama investicinė pagalba bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu laikomasi šiame skirsnyje išdėstytų sąlygų. |
| --- | --- |

32.

2013 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d. naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms skiriama investicinė pagalba bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu laikomasi šiame skirsnyje išdėstytų sąlygų.

| 33. | Investicinė pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms gali būti skiriama tik jei laikomasi šių sąlygų:






  c) | naujos labai efektyviai veikiančios elektrinės efektyvumas didesnis už elektrinių suderintąją naudingumo atskaitinę vertę, nurodytą 2011 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2011/877/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/8/EB nustatomos atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo suderintosios atskaitinės vertės (13), I priede, arba susijusią naudingumo atskaitinę vertę, galiojančią pagalbos skyrimo metu. Naujos labai efektyviai veikiančios elektrinės, kurios tik atitinka tas naudingumo atskaitines vertes, neatitinka pagalbos skyrimo kriterijų; ir |
| --- | --- | --- |

33.

Investicinė pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms gali būti skiriama tik jei laikomasi šių sąlygų:

c)

naujos labai efektyviai veikiančios elektrinės efektyvumas didesnis už elektrinių suderintąją naudingumo atskaitinę vertę, nurodytą 2011 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2011/877/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/8/EB nustatomos atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo suderintosios atskaitinės vertės (13), I priede, arba susijusią naudingumo atskaitinę vertę, galiojančią pagalbos skyrimo metu. Naujos labai efektyviai veikiančios elektrinės, kurios tik atitinka tas naudingumo atskaitines vertes, neatitinka pagalbos skyrimo kriterijų; ir

| d) | pagalbą skiriančios institucijos patvirtinimo sprendimas priimtas 2013 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

d)

pagalbą skiriančios institucijos patvirtinimo sprendimas priimtas 2013 m. sausio 1 d.–2016 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas ir būtinumas

| 34. | ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą darant didelį poveikį aplinkos apsaugai. Pagalba turi turėti skatinamąjį poveikį, t. y. paskatinti pagalbos gavėją pakeisti savo elgesį; toks skatinamasis poveikis įrodomas atliekant priešingos padėties analizę, iš kurios matyti, kad be pagalbos gavėjas nebūtų investavęs. Be to, remiamo projekto negalima pradėti įgyvendinti, kol nepateikta paraiška gauti pagalbą. Galiausiai, ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, visų pirma tais atvejais, kai pagalba skiriama ribotam pagalbos gavėjų skaičiui arba kai dėl pagalbos gali sustiprėti pagalbos gavėjų padėtis rinkoje (įmonių grupių lygmeniu). |
| --- | --- |

34.

ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba siekiama pašalinti rinkos nepakankamumą darant didelį poveikį aplinkos apsaugai. Pagalba turi turėti skatinamąjį poveikį, t. y. paskatinti pagalbos gavėją pakeisti savo elgesį; toks skatinamasis poveikis įrodomas atliekant priešingos padėties analizę, iš kurios matyti, kad be pagalbos gavėjas nebūtų investavęs. Be to, remiamo projekto negalima pradėti įgyvendinti, kol nepateikta paraiška gauti pagalbą. Galiausiai, ELPA valstybės turi įrodyti, kad pagalba neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, visų pirma tais atvejais, kai pagalba skiriama ribotam pagalbos gavėjų skaičiui arba kai dėl pagalbos gali sustiprėti pagalbos gavėjų padėtis rinkoje (įmonių grupių lygmeniu).

Tinkamos finansuoti išlaidos

| 35. | Tinkamos finansuoti išlaidos neviršys visų išlaidų investicijoms į naują įrenginį (materialųjį ir nematerialųjį turtą), kurios tikrai būtinos naujai elektrinei pastatyti. Be to, statant elektrinę, pritaikytą surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tinkamomis finansuoti bus laikomos išlaidos, padarytos siekiant įrodyti bendras ekonomines ir technines galimybes įdiegti visą CCS grandinę. Išlaidos, padarytos surinkimo, transportavimo ir saugojimo įrangai įrengti, nebus laikomos tinkamomis finansuoti pagal šias gaires, nes anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimas vertinamas pagal Valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai skyrių. |
| --- | --- |

35.

Tinkamos finansuoti išlaidos neviršys visų išlaidų investicijoms į naują įrenginį (materialųjį ir nematerialųjį turtą), kurios tikrai būtinos naujai elektrinei pastatyti. Be to, statant elektrinę, pritaikytą surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tinkamomis finansuoti bus laikomos išlaidos, padarytos siekiant įrodyti bendras ekonomines ir technines galimybes įdiegti visą CCS grandinę. Išlaidos, padarytos surinkimo, transportavimo ir saugojimo įrangai įrengti, nebus laikomos tinkamomis finansuoti pagal šias gaires, nes anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimas vertinamas pagal Valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai skyrių.

Didžiausias pagalbos intensyvumas

| 36. | Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą ir kurių visa CCS grandinė pradėta diegti iki 2020 m., negali viršyti 15 % tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

36.

Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą ir kurių visa CCS grandinė pradėta diegti iki 2020 m., negali viršyti 15 % tinkamų finansuoti išlaidų.

| 37. | Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tačiau visa CCS grandinė nepradėta diegti iki 2020 m., ir kurioms pagalba skiriama po tikrai konkurencingo konkurso, kuriuo skatinama: i) naujojoje elektrinėje naudoti mažiausiai aplinkai kenkiančias elektros gamybos technologijas, dėl kurių į aplinką išmetama mažiau CO2, palyginti su naujausiomis technologijomis; ir ii) konkurencija elektros gamybos rinkoje, negali viršyti 10 % tinkamų finansuoti išlaidų. Tokiame konkurse turi būti taikomi aiškūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai kriterijai ir sudarytos tokios sąlygos, kad jame galėtų dalyvauti pakankamas skaičius įmonių. Be to, su konkursu susijęs biudžetas turi būti numatytas kaip privalomas apribojimas, atsižvelgiant į tai, kad pagalbą gali gauti ne visi jo dalyviai. |
| --- | --- |

37.

Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios pritaikytos surinkti ir saugoti anglies dioksidą, tačiau visa CCS grandinė nepradėta diegti iki 2020 m., ir kurioms pagalba skiriama po tikrai konkurencingo konkurso, kuriuo skatinama: i) naujojoje elektrinėje naudoti mažiausiai aplinkai kenkiančias elektros gamybos technologijas, dėl kurių į aplinką išmetama mažiau CO2, palyginti su naujausiomis technologijomis; ir ii) konkurencija elektros gamybos rinkoje, negali viršyti 10 % tinkamų finansuoti išlaidų. Tokiame konkurse turi būti taikomi aiškūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai kriterijai ir sudarytos tokios sąlygos, kad jame galėtų dalyvauti pakankamas skaičius įmonių. Be to, su konkursu susijęs biudžetas turi būti numatytas kaip privalomas apribojimas, atsižvelgiant į tai, kad pagalbą gali gauti ne visi jo dalyviai.

| 38. | Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios neatitinka 36 ir 37 punktuose nustatytų sąlygų, pagalba negali viršyti 5 % tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

38.

Pagalba naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, kurios neatitinka 36 ir 37 punktuose nustatytų sąlygų, pagalba negali viršyti 5 % tinkamų finansuoti išlaidų.

| 39. | Jeigu visa CCS grandinė nepradedama diegti iki 2020 m., pagalba bus sumažinta iki 5 % tinkamų finansuoti išlaidų investicijoms arba iki 10 %, jeigu nesilaikoma 3.2 skirsnio 37 punkte nustatytų sąlygų. Jei pagalbos suma buvo sumokėta iš anksto, ELPA valstybės susigrąžina permokėtą pagalbos sumą. |
| --- | --- |

39.

Jeigu visa CCS grandinė nepradedama diegti iki 2020 m., pagalba bus sumažinta iki 5 % tinkamų finansuoti išlaidų investicijoms arba iki 10 %, jeigu nesilaikoma 3.2 skirsnio 37 punkte nustatytų sąlygų. Jei pagalbos suma buvo sumokėta iš anksto, ELPA valstybės susigrąžina permokėtą pagalbos sumą.

3.3.   Pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti

| 40. | Vadovaujantis ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsniu, 2013 m. sausio 1 d.–2019 m. gruodžio 31 d. valstybės pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti ir nacionaliniuose planuose numatytomis investicijomis, bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jei laikomasi visų toliau nurodytų sąlygų:






  a) | nemokami pereinamojo laikotarpio leidimai išduodami pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnį ir vadovaujantis Komisijos sprendimu dėl nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimo elektros energijos gamybos įrenginių operatoriams metodikos gairių pagal ŠESD ATLPS direktyvos10c straipsnio 3 dalį (14) bei Komisijos komunikatu dėl neprivalomo ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnio taikymo (15) |
| --- | --- | --- |

40.

Vadovaujantis ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsniu, 2013 m. sausio 1 d.–2019 m. gruodžio 31 d. valstybės pagalba, susijusi su galimu nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimu elektros energijos gamybai modernizuoti ir nacionaliniuose planuose numatytomis investicijomis, bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jei laikomasi visų toliau nurodytų sąlygų:

a)

nemokami pereinamojo laikotarpio leidimai išduodami pagal ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnį ir vadovaujantis Komisijos sprendimu dėl nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimo elektros energijos gamybos įrenginių operatoriams metodikos gairių pagal ŠESD ATLPS direktyvos10c straipsnio 3 dalį (14) bei Komisijos komunikatu dėl neprivalomo ŠESD ATLPS direktyvos 10c straipsnio taikymo (15)

| b) | nacionaliniu planu siekiama įgyvendinti bendrojo intereso tikslą, pvz., didinti aplinkos apsaugos lygį atsižvelgiant į bendrus ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniu planu siekiama įgyvendinti bendrojo intereso tikslą, pvz., didinti aplinkos apsaugos lygį atsižvelgiant į bendrus ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytus tikslus;

| c) | nacionaliniame plane numatytos investicijos į infrastruktūros įrengimą ir modernizavimą, švarias technologijas ir nacionalinių energijos išteklių ir tiekimo šaltinių įvairinimą pagal ŠESD ATLPS direktyvą po 2009 m. birželio 25 d.; |
| --- | --- |

c)

nacionaliniame plane numatytos investicijos į infrastruktūros įrengimą ir modernizavimą, švarias technologijas ir nacionalinių energijos išteklių ir tiekimo šaltinių įvairinimą pagal ŠESD ATLPS direktyvą po 2009 m. birželio 25 d.;

| d) | nemokamų leidimų rinkos kaina (įmonių grupių lygmeniu) per visą skyrimo laikotarpį (apskaičiuojama pagal 2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatą (16) arba pagalbos skyrimo metu taikytinas atitinkamas gaires) neviršija visų nemokamų apyvartinių taršos leidimų gavėjo išlaidų investicijoms (įmonių grupių lygmeniu). Jeigu visos išlaidos investicijoms yra mažesnės nei leidimų rinkos kaina arba nemokamų leidimų gavėjas nevykdo nacionaliniame plane numatytų kriterijus atitinkančių investicijų, jis privalo pervesti šį skirtumą priemonei, pagal kurią bus finansuojamos kitos nacionaliniame plane numatytos kriterijus atitinkančios investicijos; ir |
| --- | --- |

d)

nemokamų leidimų rinkos kaina (įmonių grupių lygmeniu) per visą skyrimo laikotarpį (apskaičiuojama pagal 2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatą (16) arba pagalbos skyrimo metu taikytinas atitinkamas gaires) neviršija visų nemokamų apyvartinių taršos leidimų gavėjo išlaidų investicijoms (įmonių grupių lygmeniu). Jeigu visos išlaidos investicijoms yra mažesnės nei leidimų rinkos kaina arba nemokamų leidimų gavėjas nevykdo nacionaliniame plane numatytų kriterijus atitinkančių investicijų, jis privalo pervesti šį skirtumą priemonei, pagal kurią bus finansuojamos kitos nacionaliniame plane numatytos kriterijus atitinkančios investicijos; ir

| e) | pagalba neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, visų pirma tais atvejais, kai pagalba skiriama ribotam pagalbos gavėjų skaičiui arba kai dėl pagalbos gali sustiprėti pagalbos gavėjų padėtis rinkoje (įmonių grupių lygmeniu). |
| --- | --- |

e)

pagalba neturi tokio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad būtų pažeistas bendrasis interesas, visų pirma tais atvejais, kai pagalba skiriama ribotam pagalbos gavėjų skaičiui arba kai dėl pagalbos gali sustiprėti pagalbos gavėjų padėtis rinkoje (įmonių grupių lygmeniu).

Skatinamasis poveikis

Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu investicijoms, pradėtoms vykdyti nuo 2009 m. birželio 25 d.

Tinkamos finansuoti išlaidos

| 41. | Tinkamos finansuoti išlaidos turi neviršyti visų išlaidų nacionaliniame plane numatytoms investicijoms (materialiajam ir nematerialiajam turtui), kurios atitinka vienam pagalbos gavėjui išduotų nemokamų leidimų rinkos kainą (apskaičiuojamą pagal 2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatą (17) arba pagalbos skyrimo metu taikytinas atitinkamas gaires), neatsižvelgiant į susijusio įrenginio veiklos sąnaudų ir naudos santykį. |
| --- | --- |

41.

Tinkamos finansuoti išlaidos turi neviršyti visų išlaidų nacionaliniame plane numatytoms investicijoms (materialiajam ir nematerialiajam turtui), kurios atitinka vienam pagalbos gavėjui išduotų nemokamų leidimų rinkos kainą (apskaičiuojamą pagal 2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatą (17) arba pagalbos skyrimo metu taikytinas atitinkamas gaires), neatsižvelgiant į susijusio įrenginio veiklos sąnaudų ir naudos santykį.

Didžiausias pagalbos intensyvumas

| 42. | Pagalba negali viršyti 100 % tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

42.

Pagalba negali viršyti 100 % tinkamų finansuoti išlaidų.

3.4.   Pagalba, susijusi su mažų įrenginių ir ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS

| 43. | Pagalba, susijusi su mažų įrenginių arba ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS, nuo 2013 m. sausio 1 d. bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu tiems mažiems įrenginiams ir ligoninėms bus taikomos priemonės, kuriomis tiek pat sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kaip apibrėžta ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnyje, ir jeigu ELPA valstybė atitinka ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

43.

Pagalba, susijusi su mažų įrenginių arba ligoninių neįtraukimu į ES ŠESD ATLPS, nuo 2013 m. sausio 1 d. bus laikoma suderinama su vidaus rinka, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte, jeigu tiems mažiems įrenginiams ir ligoninėms bus taikomos priemonės, kuriomis tiek pat sumažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kaip apibrėžta ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnyje, ir jeigu ELPA valstybė atitinka ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnyje nurodytas sąlygas.

Skatinamasis poveikis

| 44. | Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laikomasi visų 3,4 skirsnyje išdėstytų sąlygų. |
| --- | --- |

44.

Skatinamojo poveikio reikalavimas laikomas įvykdytu, jeigu laikomasi visų 3,4 skirsnyje išdėstytų sąlygų.

3.5.   Proporcingumas

| 45. | ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalbos gavėjui skirta pagalbos suma nėra didesnė nei būtina. Visų pirma, ELPA valstybė gali skirti mažesnio intensyvumo, negu minima šiose gairėse, pagalbą |
| --- | --- |

45.

ELPA valstybė turi įrodyti, kad pagalbos gavėjui skirta pagalbos suma nėra didesnė nei būtina. Visų pirma, ELPA valstybė gali skirti mažesnio intensyvumo, negu minima šiose gairėse, pagalbą

4.   SUMAVIMAS

| 46. | Šiose gairėse nustatytos viršutinės pagalbos ribos negali būti viršijamos, neatsižvelgiant į tai, ar visa parama finansuojama tik iš valstybės išteklių, ar ją iš dalies finansuoja Sąjunga. |
| --- | --- |

46.

Šiose gairėse nustatytos viršutinės pagalbos ribos negali būti viršijamos, neatsižvelgiant į tai, ar visa parama finansuojama tik iš valstybės išteklių, ar ją iš dalies finansuoja Sąjunga.

| 47. | Pagalbos, kuri pagal šias gaires laikoma suderinama, negalima skirti kartu su kita valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ar kitų formų finansavimu iš Sąjungos biudžeto, jeigu dėl tokio bendro finansavimo pagalbos intensyvumas yra didesnis negu nustatyta šiose gairėse. Tačiau, jeigu pagalbos priemonių, kurioms taikomos šios gairės, tinkamos finansuoti išlaidos visiškai arba iš dalies atitinka kitos pagalbos tinkamas finansuoti išlaidas, bendrai finansuojamai pagalbos daliai pagal taikytinas taisykles bus nustatyta palankiausia pagalbos viršutinė riba. |
| --- | --- |

47.

Pagalbos, kuri pagal šias gaires laikoma suderinama, negalima skirti kartu su kita valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ar kitų formų finansavimu iš Sąjungos biudžeto, jeigu dėl tokio bendro finansavimo pagalbos intensyvumas yra didesnis negu nustatyta šiose gairėse. Tačiau, jeigu pagalbos priemonių, kurioms taikomos šios gairės, tinkamos finansuoti išlaidos visiškai arba iš dalies atitinka kitos pagalbos tinkamas finansuoti išlaidas, bendrai finansuojamai pagalbos daliai pagal taikytinas taisykles bus nustatyta palankiausia pagalbos viršutinė riba.

5.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

5.1.   Metinių ataskaitų teikimas

| 48. | Pagal Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalį (18) ir 2004 m. liepos 14 d. (19) Sprendimą Nr. 195/04/COL ELPA valstybės ELPA Priežiūros institucijai turi teikti metines ataskaitas. |
| --- | --- |

48.

Pagal Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalį (18) ir 2004 m. liepos 14 d. (19) Sprendimą Nr. 195/04/COL ELPA valstybės ELPA Priežiūros institucijai turi teikti metines ataskaitas.

| 49. | Be Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalyje ir Sprendime Nr. 195/04/COL nustatytų reikalavimų, metinėse ataskaitose apie pagalbos aplinkos apsaugai priemones turi būti pateikta toliau nurodyta papildoma informacija apie atitinkamas patvirtintas schemas. ELPA valstybės į savo metines ataskaitas visų pirma turi įtraukti šią informaciją:






  — | pagalbos gavėjų pavadinimai ir jiems priklausantys remiami įrenginiai, |
| --- | --- | --- |

49.

Be Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalyje ir Sprendime Nr. 195/04/COL nustatytų reikalavimų, metinėse ataskaitose apie pagalbos aplinkos apsaugai priemones turi būti pateikta toliau nurodyta papildoma informacija apie atitinkamas patvirtintas schemas. ELPA valstybės į savo metines ataskaitas visų pirma turi įtraukti šią informaciją:

—

pagalbos gavėjų pavadinimai ir jiems priklausantys remiami įrenginiai,

| — | sektorius (-iai) arba pasektorius (-iai), kuriame (-iuose) pagalbos gavėjas veikia, |
| --- | --- |

—

sektorius (-iai) arba pasektorius (-iai), kuriame (-iuose) pagalbos gavėjas veikia,

| — | metai, už kuriuos mokama pagalba, ir metai, kuriais ta pagalba mokama, |
| --- | --- |

—

metai, už kuriuos mokama pagalba, ir metai, kuriais ta pagalba mokama,

| — | kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje pradinis našumas, |
| --- | --- |

—

kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje pradinis našumas,

| — | didelis pajėgumų išplėtimas arba sumažinimas, jei taikoma, |
| --- | --- |

—

didelis pajėgumų išplėtimas arba sumažinimas, jei taikoma,

| — | kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje gamybos apimtis kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis našumas, |
| --- | --- |

—

kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje gamybos apimtis kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis našumas,

| — | kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje gamybos apimtis tais metais, už kuriuos mokama pagalba, |
| --- | --- |

—

kiekvieno remiamo įrenginio susijusiame sektoriuje ar pasektoriuje gamybos apimtis tais metais, už kuriuos mokama pagalba,

| — | kitų kiekvieno remiamo įrenginio pagamintų produktų, kuriems netaikomi elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, gamybos apimtis kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis našumas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį), |
| --- | --- |

—

kitų kiekvieno remiamo įrenginio pagamintų produktų, kuriems netaikomi elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai, gamybos apimtis kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis našumas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

| — | kiekvieno remiamo įrenginio pradinis elektros vartojimas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį), |
| --- | --- |

—

kiekvieno remiamo įrenginio pradinis elektros vartojimas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

| — | elektros vartojimas kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis elektros vartojimas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį), |
| --- | --- |

—

elektros vartojimas kiekvienais metais, pagal kuriuos nustatomas pradinis elektros vartojimas (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

| — | įrenginio elektros vartojimas tais metais, už kuriuos mokama pagalba (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį), |
| --- | --- |

—

įrenginio elektros vartojimas tais metais, už kuriuos mokama pagalba (jeigu bent dalis pagalbos skiriama taikant atsarginį elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį),

| — | išankstinė ESL kaina, pagal kurią apskaičiuota kiekvienam pagalbos gavėjui skiriama pagalbos suma, |
| --- | --- |

—

išankstinė ESL kaina, pagal kurią apskaičiuota kiekvienam pagalbos gavėjui skiriama pagalbos suma,

| — | pagalbos intensyvumas, |
| --- | --- |

—

pagalbos intensyvumas,

| — | išmetamo CO2 kiekio koeficientas. |
| --- | --- |

—

išmetamo CO2 kiekio koeficientas.

| 50. | ELPA Priežiūros institucija reguliariai stebės pagalbą įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kaip aprašyta 3.1 skirsnyje. Tai darydama ji atnaujins informaciją apie perkeliamas netiesiogines išlaidas ir galimą poveikį anglies dioksido nutekėjimui. |
| --- | --- |

50.

ELPA Priežiūros institucija reguliariai stebės pagalbą įmonėms, veikiančioms sektoriuose ir pasektoriuose, kuriems dėl į elektros kainas įtraukiamų su ES ŠESD ATLPS leidimais susijusių išlaidų kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, kaip aprašyta 3.1 skirsnyje. Tai darydama ji atnaujins informaciją apie perkeliamas netiesiogines išlaidas ir galimą poveikį anglies dioksido nutekėjimui.

| 51. | ELPA valstybių metinėse ataskaitose apie naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą, skiriamą pagalbą turi būti pateikta ši informacija:






  — | pagalbos gavėjų pavadinimai, |
| --- | --- | --- |

51.

ELPA valstybių metinėse ataskaitose apie naujoms labai efektyviai veikiančioms elektrinėms, įskaitant elektrines, pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą, skiriamą pagalbą turi būti pateikta ši informacija:

—

pagalbos gavėjų pavadinimai,

| — | kiekvienam pagalbos gavėjui skiriama pagalbos suma, |
| --- | --- |

—

kiekvienam pagalbos gavėjui skiriama pagalbos suma,

| — | pagalbos intensyvumas, |
| --- | --- |

—

pagalbos intensyvumas,

| — | patvirtinimas, kad pagalbos gavėjai atitinka 3.2 skirsnio 32 punkte nurodytas sąlygas, susijusias su pagalbos skyrimo laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

patvirtinimas, kad pagalbos gavėjai atitinka 3.2 skirsnio 32 punkte nurodytas sąlygas, susijusias su pagalbos skyrimo laikotarpiu,

| — | patvirtinimas, kad pagalbos gavėjai atitinka 3.2 skirsnio 36 punkte nurodytas sąlygas, susijusias su visos CCS grandinės įdiegimo pradžia iki 2020 m. |
| --- | --- |

—

patvirtinimas, kad pagalbos gavėjai atitinka 3.2 skirsnio 36 punkte nurodytas sąlygas, susijusias su visos CCS grandinės įdiegimo pradžia iki 2020 m.

5.2.   Skaidrumas

| 52. | ELPA Priežiūros institucijos nuomone, būtinos papildomos priemonės ELPA valstybėse skiriamos valstybės pagalbos skaidrumui didinti. Visų pirma reikia užtikrinti, kad ELPA valstybės narės, ūkinės veiklos vykdytojai, suinteresuotosios ELPA Priežiūros institucija galėtų lengvai susipažinti su išsamiais visų taikomų pagalbos aplinkos apsaugai schemų tekstais. |
| --- | --- |

52.

ELPA Priežiūros institucijos nuomone, būtinos papildomos priemonės ELPA valstybėse skiriamos valstybės pagalbos skaidrumui didinti. Visų pirma reikia užtikrinti, kad ELPA valstybės narės, ūkinės veiklos vykdytojai, suinteresuotosios ELPA Priežiūros institucija galėtų lengvai susipažinti su išsamiais visų taikomų pagalbos aplinkos apsaugai schemų tekstais.

| 53. | Tai galima padaryti sukuriant interneto svetaines. Todėl ELPA Priežiūros institucija, tikrindama pagalbos schemas, sistemingai reikalaus, kad susijusios ELPA valstybės skelbtų išsamius visų galutinių pagalbos schemų tekstus internete ir praneštų ELPA Priežiūros institucijai paskelbtų tekstų interneto adresus. |
| --- | --- |

53.

Tai galima padaryti sukuriant interneto svetaines. Todėl ELPA Priežiūros institucija, tikrindama pagalbos schemas, sistemingai reikalaus, kad susijusios ELPA valstybės skelbtų išsamius visų galutinių pagalbos schemų tekstus internete ir praneštų ELPA Priežiūros institucijai paskelbtų tekstų interneto adresus.

5.3.   Stebėjimas

| 54. | ELPA valstybės privalo užtikrinti, kad būtų vedama išsami pagal visas priemones skiriamos pagalbos apskaita. Tokie apskaitos dokumentai, kuriuose turi būti pateikta visa informacija, reikalinga siekiant nustatyti, ar laikytasi sąlygų dėl tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio leidžiamo pagalbos intensyvumo, turi būti saugomi 10 metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir pateikiami Priežiūros institucijai paprašius. |
| --- | --- |

54.

ELPA valstybės privalo užtikrinti, kad būtų vedama išsami pagal visas priemones skiriamos pagalbos apskaita. Tokie apskaitos dokumentai, kuriuose turi būti pateikta visa informacija, reikalinga siekiant nustatyti, ar laikytasi sąlygų dėl tinkamų finansuoti išlaidų ir didžiausio leidžiamo pagalbos intensyvumo, turi būti saugomi 10 metų nuo pagalbos skyrimo dienos ir pateikiami Priežiūros institucijai paprašius.

5.4.   Taikymo laikotarpis ir peržiūra

| 55. | ELPA Priežiūros institucija šias gaires taikys nuo kitos dienos po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede. |
| --- | --- |

55.

ELPA Priežiūros institucija šias gaires taikys nuo kitos dienos po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir EEE priede.

| 56. | Gairės bus taikomos iki 2020 m. gruodžio 31 d. Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis ELPA Priežiūros institucija gali iki tos datos iš dalies pakeisti šias gaires dėl svarbių su konkurencijos ar aplinkos politika susijusių aplinkybių arba siekdama atsižvelgti į kitų EEE sričių politiką ar tarptautinius įsipareigojimus Visų pirma tokie pakeitimai gali būti būtini atsižvelgiant į būsimus tarptautinius susitarimus klimato kaitos srityje ir būsimus su klimato kaita susijusius EEE teisės aktus. ELPA Priežiūros institucija šių gairių peržiūrą gali atlikti kas dvejus metus nuo jų priėmimo. |
| --- | --- |

56.

Gairės bus taikomos iki 2020 m. gruodžio 31 d. Pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis ELPA Priežiūros institucija gali iki tos datos iš dalies pakeisti šias gaires dėl svarbių su konkurencijos ar aplinkos politika susijusių aplinkybių arba siekdama atsižvelgti į kitų EEE sričių politiką ar tarptautinius įsipareigojimus Visų pirma tokie pakeitimai gali būti būtini atsižvelgiant į būsimus tarptautinius susitarimus klimato kaitos srityje ir būsimus su klimato kaita susijusius EEE teisės aktus. ELPA Priežiūros institucija šių gairių peržiūrą gali atlikti kas dvejus metus nuo jų priėmimo.

| 57. | ELPA Priežiūros institucija taikys šias gaires visoms pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po to, kai gairės bus paskelbtos Oficialiajame leidinyje ir EEE priede, net jei apie projektus pranešta iki gairių paskelbimo. Neteisėtai pagalbai ELPA Priežiūros institucija taikys taisykles, nustatytas Valstybės pagalbos gairių dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (20), skyriuje. |
| --- | --- |

57.

ELPA Priežiūros institucija taikys šias gaires visoms pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji turi priimti sprendimą po to, kai gairės bus paskelbtos Oficialiajame leidinyje ir EEE priede, net jei apie projektus pranešta iki gairių paskelbimo. Neteisėtai pagalbai ELPA Priežiūros institucija taikys taisykles, nustatytas Valstybės pagalbos gairių dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą (20), skyriuje.

---

(1)  Šios gairės tapačios Europos Komisijos gairėms „Tam tikrų valstybės pagalbos priemonių, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema po 2012 m., gairės“ (OL C 158, 2012 6 5, p. 4). Institucijos Valstybės pagalbos gairės paskelbtos Institucijos svetainėje (www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/)

(2)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB, OL L 275, 2003 10 25, p. 32. Direktyva į EEE susitarimą įtraukta XX priedo 21 punkto a papunkčio 1 dalyje.

(3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, OL L 140, 2009 6 5, p. 63. Ši direktyva į EEE susitarimą įtraukta XX priedo 21 skirsnio a dalies 1 punkte.

(4)  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/101/EB, OL L 338, 2004 11 13, p. 18; 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, OL L 8, 2009 1 13, p. 3; 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2009, OL L 87, 2009 3 13, p. 109.

(5)  Šiose gairėse terminas „ELPA valstybės“ apima Islandiją, Lichtenšteiną ir Norvegiją, tačiau ne Šveicariją, kuri nors yra ELPA valstybė, nėra prisijungusi prie EEE.

(6)  Valstybės pagalbos veiksmų planas. Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa, COM(2005) 107 galutinis, 2005 6 7.

(7)  Priedo 15713/1/08REV1 II priedas, 2008 m. lapkričio 18 d. (25.11), http://www.europarl.-europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2008-0610&format=XML&language=EN

(8)  Tarybos generalinio sekretoriato I/A pastabos COREPER/TARYBAI priedas 8033/09 ADD 1 REV 1, 2009 m. kovo 31 d.

(9)  2009 m. balandžio 23 d. Direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006, OL L 140, 2009 6 5, p. 114. Ši direktyva į EEE susitarimą buvo perkelta XX priedo 1a, 1f, 1i, 13ca, 19a, 21at ir 32c punktuose.

(10)  Žr. 9 išnašą.

(11)  OL L 144, 2010 6 10, p. 1, EEE priedas Nr. 29, 2010 6 10, p. 1. Šis skyrius tapatus Europos Komisijos Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėms (OL C 82, 2008 4 1, p. 1).

(12)  OL L 144, 2010 6 10, p. 1, EEE priedas Nr. 29, 2010 6 10, p. 1. Šis skyrius tapatus Europos Komisijos Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėms (OL C 82, 2008 4 1, p. 1).

(13)  OL L 343, 2011 12 23, p. 91. Ši direktyva įtraukta į EEE susitarimą IV priedo 24 skirsnyje.

(14)  2011 m. kovo 29 d. Komisijos komunikatas dėl nemokamų pereinamojo laikotarpio apyvartinių taršos leidimų išdavimo elektros energijos gamybos įrenginių operatoriams metodikos gairių pagal Direktyvos 2003/87/EB 10c straipsnio 3 dalį, C (2011) 1983, galutinis, 2011 m. kovo 29 d.

(15)  Komisijos komunikatas Direktyvos 2003/87/EB 10c straipsnio neprivalomo taikymo gairės, OL C 99, 2011 3 31, p. 9.

(16)  Žr. 15 išnašą.

(17)  Žr. 15 išnašą.

(18)  Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo susitarimo 3 protokolo II dalis atitinka 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 659/1999 vėliau buvo įtrauktas į EEE susitarimo 26 protokolą.

(19)  Sprendimas Nr. 195/04/COL (OL L 139, 2006 5 25, p. 37, EEE priedas Nr. 26, 2006 5 25, p. 1) atitinka 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (OL L 140, 2004 4 30, p. 1), kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (EB) Nr. 659/1999.

(20)  OL L 73, 2009 3 19, p. 23, EEE priedas Nr. 15, 2009 3 19, p. 6. Šis skyrius atitinka Komisijos pranešimą Komisijos pranešime dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

I priedėlis

Apibrėžtys

Šiose gairėse vartojamų terminų apibrėžtys:

—   pagalba– visus EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkanti priemonė;

—   pagalbos skyrimo laikotarpis– vieneri ar keleri metai 2013–2020 m. laikotarpiu. Jeigu ELPA valstybė pageidauja skirti pagalbą trumpesnį laikotarpį, ji turėtų ataskaitiniu laikotarpiu laikyti pagalbos gavėjų ūkinius metus ir skirti pagalbą kartą per metus;

—   didžiausias pagalbos intensyvumas– visa pagalbos suma, išreikšta tinkamų finansuoti išlaidų procentine dalimi. Visi naudojami skaičiai turi būti neatskaičius mokesčių ar kitų rinkliavų. Kai pagalba skiriama ne subsidijos forma, pagalbos dydis pagal vertę turi būti pagalbos subsidijos ekvivalentas. Dalimis išmokama pagalba turi būti apskaičiuojama visa grynąja dabartine verte pirmosios išmokos dalies mokėjimo metu, taikant atitinkamą Institucijos nustatytą orientacinę palūkanų normą vėlesnei vertei diskontuoti. Pagalbos intensyvumas apskaičiuojamas kiekvienam pagalbos gavėjui;

—   autogamyba– elektros energijos gamyba naudojant įrenginį, kuris neatitinka elektros energijos gamybos įrenginio kriterijų, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnio u punkte;

—   pagalbos gavėjas– pagalbą gaunanti įmonė;

—   pritaikytas surinkti ir saugoti anglies dioksidą– reiškia, kad įrenginio operatorius įrodė turintis tinkamą vietą surinktam CO2 saugoti, kad transportavimo įrenginius techniniu ir ekonominiu požiūriu galima naudoti CO2 transportuoti ir kad, atsižvelgiant į technines ir ekonomines galimybes, įrenginio vietoje galima įrengti CO2 surinkimo įrangą, kai tik bus patvirtintos atitinkamos rinkos paskatos nustatant CO2 kainos ribas. Tam, kad įrenginį būtų galima laikyti pritaikytu surinkti ir saugoti anglies dioksidą, visų pirma reikia:

įrodyti technines galimybes įrengti CO2 surinkimo įrangą. Atlikti įrenginio vietos techninį tyrimą, kuriame būtų pateikti pakankamai išsamūs inžineriniai duomenys, patvirtinantys, kad techniniu požiūriu šiame objekte galima tinkamai įrengti CO2 surinkimo įrangą, kuri, taikant vieno ar kelių tipų technologiją, patvirtintą nekomerciniu lygmeniu arba kurios eksploatacinės savybės pripažįstamos kaip patikimos, surinktų 85 % ar daugiau išmetamo CO2 kiekio;

kontroliuoti pakankamai didelę papildomą erdvę įrenginio vietoje, kur bus įrengta CO2 surinkimo įranga;

nurodyti vieną ar kelis vamzdynus ar kitus transportavimo įrenginius, kuriais techniniu ir ekonominiu požiūriu būtų galima transportuoti CO2 į saugią geologinio saugojimo saugyklą,

nurodyti galimą (-as) surinkto CO2 geologinio saugojimo vietą (-as), kuri (-ios) įvertinta (-os) kaip tinkama (-os) saugoti visą surenkamą CO2 kiekį visą numatytą įrenginio naudojimo trukmę;

remiantis ekonominiu vertinimu įrodyti ekonomines galimybes įrengti integruotą CCS sistemą, atitinkančią visą/dalinį objekto eksploatacinį pajėgumą. Atlikus šį vertinimą turėtų būti surinkta duomenų pagrįstai veiksmų eigai numatyti, atsižvelgiant į CO2 kainų prognozes, atliekant techninius tyrimus nustatytų technologijų ir saugojimo galimybių įgyvendinimo sąnaudas, jų paklaidas ir numatomas veiklos įplaukas. Atikus šį vertinimą bus nustatytos aplinkybės, kuriomis CCS įrangą ekonominiu požiūriu būtų įmanoma eksploatuoti visą siūlomo įrenginio naudojimo trukmę. Vertinime turėtų taip pat būti galimas anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų diegimo planas, kuriame, be kita ko, būtų pateiktas galimas darbų iki įrangos paleidimo tvarkaraštis;

įrodyti, kad galima gauti visus susijusius leidimus anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijoms diegti, ir nurodyti su šių leidimų gavimu susijusias procedūras ir terminus;

—   aplinkos apsauga– veiksmai, kuriais siekiama kompensuoti aplinkai arba gamtos ištekliams padarytą žalą, kurią lėmė pagalbos gavėjo veikla, arba tokios žalos išvengti, sumažinti jos riziką arba pradėti veiksmingiau naudoti gamtos išteklius, įskaitant energiją taupančias priemones, ir vartoti energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių;

—   Europos Sąjungos leidimas (ESL)– apyvartinis leidimas, kuris suteikia teisę per tam tikrą laikotarpį į aplinką išmesti vieną toną CO2 ekvivalento;

—   bendroji pridėtinė vertė (BPV)– bendroji pridėtinė vertė faktorinėmis kainomis, o tai yra našumo vertė atėmus tarpinio vartojimo vertę. Tai yra rodiklis, iš kurio matyti, kaip pavieniai gamintojai, pramonės šakos ar sektoriai prisideda prie BVP. BPV faktorinėmis kainomis – BPV rinkos kainomis atėmus visus netiesioginius mokesčius ir pridėjus visas subsidijas. Pridėtinę vertę faktorinėmis kainomis galima apskaičiuoti pagal apyvartą, pridėjus kapitalizuotą produkciją, pridėjus kitas veiklos pajamas, pridėjus arba atėmus atsargų pokyčius, atėmus pirktų prekių ir paslaugų vertę, atėmus kitus su apyvarta susijusius, bet neišskaitytus produktų mokesčius ir atėmus su gamyba sąnaudas. Į pridėtinę vertę neįtraukiamos įmonių sąskaitose prie finansinių arba ypatingųjų pajamų ir išlaidų priskiriamos pajamos ir išlaidos. (1)

—   visos anglies dioksido surinkimo ir saugojimo grandinės (CCS grandinės) įdiegimas– jos įrengimas ir faktinis CO2 surinkimo, transportavimo ir saugojimo pradėjimas;

—   maži įrenginiai– įrenginiai, kurie – pagal kompetentingai institucijai trejus metus iki pranešimo apie lygiavertes priemones pagal ŠESD ATLPS direktyvos 27 straipsnio 1 dalies a punktą pateiktas ataskaitas – per metus į aplinką išmeta mažiau nei 25 000 tonų CO2 ekvivalento (išskyrus deginant biomasę į aplinką išskiriamus išmetamuosius teršalus) ir kurių šiluminė galia deginant kurą yra mažesnė negu 35 MW;

—   darbų pradžia– statybos darbų pradžia arba pirmasis tvirtas įsipareigojimas užsakyti įrangą, išskyrus pirmines galimybių studijas.

—   materialusis turtas– kai reikia apskaičiuoti tinkamas finansuoti išlaidas, investicijos į žemę, pastatus, elektrinę ir įrangą;

—   nematerialusis turtas– kai reikia apskaičiuoti tinkamas finansuoti išlaidas, technologijų perdavimo įsigyjant veiklos licencijas ar patentuotą arba nepatentuotą techninę informaciją išlaidos, jeigu laikomasi šių sąlygų:

atitinkamas nematerialusis turas yra nusidėvintis turtas,

šis turtas įsigyjamas rinkos sąlygomis iš įmonės, kuriai pirkėjas negali daryti įtakos nei tiesiogiai, nei netiesiogiai,

šis turtas turi būti įtrauktas į įmonės turtą, likti pagalbos gavėjo įmonėje ir turi būti ten naudojamas ne mažiau kaip penkerius metus. Ši sąlyga netaikoma, jeigu nematerialusis turtas techniniu požiūriu yra pasenęs. Jeigu per tuos penkerius metus nematerialusis turtas parduodamas, gautos pajamos turi būti atimtos iš tinkamų finansuoti išlaidų ir prireikus turi būti grąžinta visa pagalba arba jos dalis,

—   prekybos intensyvumas– viso eksporto į trečiąsias šalis ir importo iš jų vertės sumos ir visos EEE rinkos dydžio (EEE įmonių metinės apyvartos vidaus rinkoje ir viso importo iš trečiųjų šalių sumos) santykis, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis;

—   išankstinė ESL kaina (EUR)– metų, einančių prieš metus, už kuriuos skiriama pagalba, sausio 1 d.–gruodžio 31 d. tam tikroje ES anglies dioksido biržoje kasdien buvusių išankstinių ESL kainų (uždarymo kainų) už pristatymą metų, už kuriuos skiriama pagalba, gruodžio mėn. vidurkis. Pvz., 2016 m. skiriamos pagalbos atveju tai yra tam tikroje ES anglies dioksido biržoje 2015 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d. buvusių 2016 m. gruodžio mėn. ESL uždarymo kainų vidurkis;

—   išmetamo CO2 kiekio koeficientas (tCO2/MWh)– tai skirtingose geografinėse teritorijose iš iškastinio kuro gaminamos elektros energijos taršos anglies dioksidu intensyvumo svertinis vidurkis. Ši reikšmė turi atspindėti tam tikroje geografinėje teritorijoje naudojamo iškastinio kuro rūšių derinį. CO2 koeficientas apskaičiuojamas energetikos pramonės išmetamo CO2 ekvivalento kiekį dalijant iš naudojant iškastinį kurą pagaminto bendro elektros energijos kiekio (TWh). Šiose gairėse teritorijos apibrėžiamos kaip geografinės zonos: a) kurios apima kelias rinkos dalis, susietas elektros energijos biržomis; arba b) kuriose nėra deklaruotų perkrovų ir, abiem atvejais, valandinės kitos dienos elektros energijos biržos kainos eurais (taikant Europos Centrinio Banko tos dienos galiojančius valiutų kursus) tose zonose didelės dalies visų valandų per metus atveju skiriasi ne daugiau kaip 1 %. Taip diferencijuojant duomenis pagal regioną atsižvelgiama į iškastinį kurą naudojančių elektrinių reikšmę galutinei didmeninėje rinkoje nustatytai kainai ir jų, kaip elektrinių su ribinėmis sąnaudomis, įtaką elektros energijos supirkimo tvarkai. Tai, kad dvi EEE valstybės prekiauja elektra, savaime nereiškia, kad jos sudaro viršnacionalinį regioną. Atsižvelgiant į susijusių duomenų stoką šalių regionų lygmeniu, geografinės teritorijos turi apimti visą vienos arba kelių EEE valstybių teritoriją. Remiantis šiais kriterijais, galima išskirti šias geografines teritorijas: Šiaurės Europos regioną (Švedija, Suomija ir Norvegija), Vidurio ir Vakarų Europos regioną Nr. 1 (Belgija, Liuksemburgas, Prancūzija), Vidurio ir Vakarų Europos regioną Nr. 2 (Vokietija, Austrija, Nyderlandai), Pirėnų pusiasalį (Portugalija, Ispanija), Čekijos ir Slovakijos regioną (Čekija ir Slovakija) ir visų kitų pavienių EEE valstybių narių geografines teritorijas. Susiję didžiausi regioniniai CO2 koeficientai išvardyti IV priedėlyje;

—   pradinis našumas (tonomis per metus)– vidutinė įrenginio gamybos apimtis per ataskaitinį 2005–2011 m. laikotarpį (pradinis našumas) tiems įrenginiams, kurie veikė visus 2005–2011 m. laikotarpio metus. Tam tikrų kalendorinių metų (pvz., 2009 m.) galima neįtraukti į septynerių metų ataskaitinį laikotarpį. Jeigu 2005–2011 m. įrenginys neveikė bent vienerius metus, jo pradinis našumas bus apibrėžiamas kaip metinė gamybos apimtis, kol dokumentuose bus užregistruoti ketveri jo veiklos metai, o vėliau pradinis našumas bus apibrėžiamas kaip ankstesnių trejų to laikotarpio metų gamybos apimties vidurkis. Jeigu pagalbos skyrimo laikotarpiu įrenginio gamybos pajėgumai labai išplečiami (kaip apibrėžta šiose gairėse), pradinis našumas gali būti padidintas proporcingai pagal tą pajėgumų išplėtimą. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 50–70 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik pusė pradinį našumą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 75–90 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik 25 % pradinį našumą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 90 % arba daugiau, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui pagalba neskiriama.

—   pradinis elektros vartojimas (MWh)– vidutinis įrenginio elektros vartojimas (įskaitant elektros vartojimą, susijusį su rangovų produktų, atitinkančių pagalbos skyrimo kriterijus, gamyba) per ataskaitinį 2005–2011 m. laikotarpį (pradinis elektros vartojimas); taikoma įrenginiams, kurie veikė visais 2005–2011 m. laikotarpio metais. Tam tikrų kalendorinių metų (pvz., 2009 m.) galima neįtraukti į septynerių metų ataskaitinį laikotarpį. Jeigu 2005–2011 m. įrenginys neveikė bent vienerius metus, jo pradinis elektros vartojimas bus apibrėžiamas kaip metinis elektros vartojimas, kol dokumentuose bus užregistruoti ketveri jo veiklos metai, o vėliau pradinis elektros vartojimas bus apibrėžiamas kaip ankstesnių trejų metų, kai įrenginio veikla užregistruota dokumentuose, elektros vartojimo vidurkis. Jeigu pagalbos skyrimo laikotarpiu įrenginio gamybos pajėgumai labai išplečiami, pradinis elektros vartojimas gali būti padidintas proporcingai pagal tą pajėgumų išplėtimą. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 50–70 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik pusė pradinį elektros vartojimą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 75–90 %, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui skiriama tik 25 % pradinį elektros vartojimą atitinkančios pagalbos sumos. Jeigu įrenginio gamybos apimties lygis tam tikrais kalendoriniais metais sumažinamas 90 % arba daugiau, palyginti su pradiniu našumu, įrenginiui pagalba neskiriama,

—   didelis pajėgumų išplėtimas– didelis įrenginio pradinio įrengtojo pajėgumo padidinimas, jeigu laikomasi visų šių sąlygų:

atliekami vienas ar daugiau atpažįstamų fizinių pokyčių, susijusių su jo technine konfigūracija ir veikimu, kurie yra ne vien esamos gamybos linijos pakeitimas, ir

įrenginys gali veikti bent 10 % didesniu pajėgumu, palyginti su pradiniu įrengtuoju pajėgumu prieš pakeitimą, o šis didesnis pajėgumas gautas iš fizinio kapitalo investicijų (arba kelių laipsniškai didinamų fizinio kapitalo investicijų).

Nacionalinei pagalbą skiriančiai institucijai turi būti pateikti įrenginio įrodymai, iš kurių aiškėtų, kad laikomasi didelio pajėgumų išplėtimo kriterijų ir kad didelį pajėgumų išplėtimą patikrinęs nepriklausomas tikrintojas tokį išplėtimą laiko tinkamu. Tikrinant turėtų būti atsižvelgiama į įrenginio duomenų tikrumą, patikimumą ir tikslumą, o pabaigus patikrą pateikiama patikros išvada, kurioje priimtinai užtikrinama, ir turėtų pūti pateikta tikrinimo išvada, kurioje, suteikus priimtiną užtikrinimą, būtų nurodoma, kad pateiktuose duomenyse nėra esminių neteisingų pareiškimų.

—   elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis (MWh produkcijos tonai, apibūdinama Prodcom 8 ženklų lygmens kodu)– naudojant elektros vartojimo požiūriu efektyviausius konkretaus produkto gamybos metodus suvartota elektra tonai produkto pagaminti. Kriterijus atitinkančių sektorių, kuriuose elektros energijos ir kuro pakeičiamumas nustatytas Komisijos sprendime 2011/278/ES (2), produktams taikoma elektros vartojimo efektyvumo santykinio rodiklio apibrėžtis nustatoma pagal tokias pačias sistemos ribas, atsižvelgiant tik į elektros energijos dalį. Produktų, priskiriamų kriterijus atitinkantiems sektoriams ir pasektoriams, atitinkami elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai išvardyti III priedėlyje.

—   atsarginis elektros vartojimo efektyvumo santykinis rodiklis– 80 % pradinio elektros vartojimo. Šis rodiklis atitinka vidutinį išmetamųjų teršalų sumažėjimą taikant elektros vartojimo efektyvumo santykinius rodiklius (elektros vartojimo santykinis rodiklis/ex ante elektros vartojimas). Jis taikomas visiems produktams ir procesams, priskiriamiems kriterijus atitinkantiems sektoriams ar pasektoriams, tačiau kuriems netaikomi III priedėlyje apibrėžti elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai.

---

(1)  Kodas 12 15 0 pagal teisinį pagrindą, nustatytą 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente Nr. 58/97 dėl verslo struktūros statistikos. Į EEE susitarimą įtrauktas Reglamentas Nr. 58/97 buvo panaikintas 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 295/2008 dėl verslo struktūros statistikos (nauja redakcija), kuris buvo įtrauktas į EEE susitarimą XXI priedo 1 punkte (tačiau Reglamento Nr. 58/97 nuostatos ir toliau taikomos renkant, rengiant ir perduodant 2007 m. ir ankstesnių ataskaitinių metų duomenis).

(2)  2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės, (OL L 130, 2011 5 17, p. 1). Šio sprendimo I.2 priede išvardyti produktai, kuriuos gaminant naudojamą kurą arba bent jo dalį galima pakeisti kitos rūšies kuru. Spendimas į EEE susitarimą įtrauktas XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto c papunktyje.

II Priedėlis

Sektoriai ir pasektoriai, kuriems Ex ante kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų

Taikant šias gaires, pagalbos gavėjo įrenginiui gali būti skiriama valstybės pagalba už netiesiogines su išmetamaisiais teršalais susijusias išlaidas pagal šių gairių 3.3 skirsnį, tik jeigu jis veikia viename iš toliau išvardytų sektorių ir pasektorių. Laikoma, kad jokie kiti sektoriai ir pasektoriai tokios pagalbos skyrimo kriterijų neatitinka.

| | NACE kodas (1) | Apibūdinimas |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2742 | Aliuminio gamyba |
| 2. | 1430 | Mineralinių iškasenų chemijos pramonei ir trąšoms gaminti kasyba |
| 3. | 2413 | Kitų neorganinių chemikalų gamyba |
| 4. | 2743 | Švino, cinko ir alavo gamyba |
| 5. | 1810 | Odinių drabužių siuvimas |
| 6. | 2710 | Luitinio ketaus ir plieno bei ferolydinių gamyba |
| 272210 | Besiūliai plieno vamzdžiai |
| 7. | 2112 | Popieriaus ir kartono gamyba |
| 8. | 2415 | Trąšų ir azoto junginių gamyba |
| 9. | 2744 | Vario gamyba |
| 10. | 2414 | Kitų pagrindinių organinių chemikalų gamyba |
| 11. | 1711 | Medvilnės pluoštų verpimas |
| 12. | 2470 | Cheminių pluoštų gamyba |
| 13. | 1310 | Geležies rūdų kasyba |
| 14. | | Toliau išvardyti pirminių formų plastiko gamybos sektoriaus (2416) pasektoriai: |
| 24161039 | mažo tankio polietilenas |
| 24161035 | linijinis mažo tankio polietilenas |
| 24161050 | didelio tankio polietilenas |
| 24165130 | polipropilenas |
| 24163010 | polivinilchloridas |
| 24164040 | polikarbonatas. |
| 15. | | Toliau nurodytas plaušienos gamybos sektoriaus (2111) pasektorius: |
| 21111400 | mechaninė plaušiena. |

NACE kodas (1)

Apibūdinimas

1.

2742

Aliuminio gamyba

2.

1430

Mineralinių iškasenų chemijos pramonei ir trąšoms gaminti kasyba

3.

2413

Kitų neorganinių chemikalų gamyba

4.

2743

Švino, cinko ir alavo gamyba

5.

1810

Odinių drabužių siuvimas

6.

2710

Luitinio ketaus ir plieno bei ferolydinių gamyba

272210

Besiūliai plieno vamzdžiai

7.

2112

Popieriaus ir kartono gamyba

8.

2415

Trąšų ir azoto junginių gamyba

9.

2744

Vario gamyba

10.

2414

Kitų pagrindinių organinių chemikalų gamyba

11.

1711

Medvilnės pluoštų verpimas

12.

2470

Cheminių pluoštų gamyba

13.

1310

Geležies rūdų kasyba

14.

Toliau išvardyti pirminių formų plastiko gamybos sektoriaus (2416) pasektoriai:

24161039

mažo tankio polietilenas

24161035

linijinis mažo tankio polietilenas

24161050

didelio tankio polietilenas

24165130

polipropilenas

24163010

polivinilchloridas

24164040

polikarbonatas.

15.

Toliau nurodytas plaušienos gamybos sektoriaus (2111) pasektorius:

21111400

mechaninė plaušiena.

Metodikos, kuria nustatomi pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantys sektoriai ir pasektoriai, paaiškinimas

| 1. | Vadovaujantis ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 15 dalimi, taikant šias gaires kiekybiniu pagrindu, laikomasi nuostatos, kad į pirmiau pateiktą lentelę įrašytam sektoriui arba pasektoriui kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, jeigu prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas yra didesnis kaip 10 %, o dėl visų įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą turėtų netiesioginių papildomų išlaidų smarkiai, t. y. ne mažiau kaip 5 %, padidėtų gamybos sąnaudos, kurios apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis. |
| --- | --- |

1.

Vadovaujantis ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 15 dalimi, taikant šias gaires kiekybiniu pagrindu, laikomasi nuostatos, kad į pirmiau pateiktą lentelę įrašytam sektoriui arba pasektoriui kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, jeigu prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas yra didesnis kaip 10 %, o dėl visų įgyvendinant ŠESD ATLPS direktyvą turėtų netiesioginių papildomų išlaidų smarkiai, t. y. ne mažiau kaip 5 %, padidėtų gamybos sąnaudos, kurios apskaičiuojamos kaip bendrosios pridėtinės vertės dalis.

| 2. | Apskaičiuojant netiesiogines išlaidas, kai siekiama nustatyti jų atitiktį kriterijams pagal šias gaires, laikomasi tokios pat prielaidos dėl CO2 kainos ir taikomas toks pat vidutinis ES išmetamo CO2 kiekio koeficientas, koks nurodytas Komisijos sprendime 2010/2/ES (2). Naudojami tie patys kiekvieno sektoriaus ar pasektoriaus prekybos, gamybos ir pridėtinės vertės duomenys, kurie nurodyti Komisijos sprendime 2010/2/ES. Prekybos intensyvumas apskaičiuojamas atsižvelgiant į eksportą į visas ES nepriklausančias šalis ir importą iš jų, neatsižvelgiant į tai, ar šios šalys apmokestina CO2, ar ne (taikydamos anglies dioksido mokesčius ar į ŠESD ATLPS panašias didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistemas). Taip pat laikomasi prielaidos, kad 100 % su CO2 susijusių išlaidų bus įtraukiama į elektros kainas. |
| --- | --- |

2.

Apskaičiuojant netiesiogines išlaidas, kai siekiama nustatyti jų atitiktį kriterijams pagal šias gaires, laikomasi tokios pat prielaidos dėl CO2 kainos ir taikomas toks pat vidutinis ES išmetamo CO2 kiekio koeficientas, koks nurodytas Komisijos sprendime 2010/2/ES (2). Naudojami tie patys kiekvieno sektoriaus ar pasektoriaus prekybos, gamybos ir pridėtinės vertės duomenys, kurie nurodyti Komisijos sprendime 2010/2/ES. Prekybos intensyvumas apskaičiuojamas atsižvelgiant į eksportą į visas ES nepriklausančias šalis ir importą iš jų, neatsižvelgiant į tai, ar šios šalys apmokestina CO2, ar ne (taikydamos anglies dioksido mokesčius ar į ŠESD ATLPS panašias didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistemas). Taip pat laikomasi prielaidos, kad 100 % su CO2 susijusių išlaidų bus įtraukiama į elektros kainas.

| 3. | Panašiai kaip ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 17 dalies nuostatų atveju, sprendžiant, ar į pirmiau pateiktą lentelę įrašytas sektorius arba jo pasektorius atitinka kriterijus, sektorių vertinimas pagal 1 punkte nurodytus kiekybinius kriterijus papildytas kokybiniu vertinimu, jei yra reikšmingų duomenų, o pramonės atstovai arba EEE valstybės pateikė pakankamai patikimus ir pagrįstus teiginius pagalbos skyrimo kriterijų atitikčiai pagrįsti. Kokybiniai kriterijai pritaikyti atliekant, visų pirma, ribinių sektorių vertinimą, t. y. vertinant NACE-4 skaitmenų kodais žymimus sektorius, kurie patiria didesnes, t. y. 3–5 %, netiesiogines su išmetamaisiais teršalais susijusias išlaidas ir kurių prekybos intensyvumas yra ne mažesnis kaip 10 %; antra, vertinant sektorius ir pasektorius (ir PRODCOM lygmeniu (3)), kurių oficialių duomenų nėra arba jie yra prastos kokybės; trečia, vertinant sektorius ir pasektorius (ir PRODCOM lygmeniu), kuriuos įvertinus pagal kiekybinius kriterijus gauta nepakankamai duomenų. Neatsižvelgta į sektorius arba pasektorius, kurių netiesioginės CO2 išlaidos mažesnės negu 1 %. |
| --- | --- |

3.

Panašiai kaip ŠESD ATLPS direktyvos 10a straipsnio 17 dalies nuostatų atveju, sprendžiant, ar į pirmiau pateiktą lentelę įrašytas sektorius arba jo pasektorius atitinka kriterijus, sektorių vertinimas pagal 1 punkte nurodytus kiekybinius kriterijus papildytas kokybiniu vertinimu, jei yra reikšmingų duomenų, o pramonės atstovai arba EEE valstybės pateikė pakankamai patikimus ir pagrįstus teiginius pagalbos skyrimo kriterijų atitikčiai pagrįsti. Kokybiniai kriterijai pritaikyti atliekant, visų pirma, ribinių sektorių vertinimą, t. y. vertinant NACE-4 skaitmenų kodais žymimus sektorius, kurie patiria didesnes, t. y. 3–5 %, netiesiogines su išmetamaisiais teršalais susijusias išlaidas ir kurių prekybos intensyvumas yra ne mažesnis kaip 10 %; antra, vertinant sektorius ir pasektorius (ir PRODCOM lygmeniu (3)), kurių oficialių duomenų nėra arba jie yra prastos kokybės; trečia, vertinant sektorius ir pasektorius (ir PRODCOM lygmeniu), kuriuos įvertinus pagal kiekybinius kriterijus gauta nepakankamai duomenų. Neatsižvelgta į sektorius arba pasektorius, kurių netiesioginės CO2 išlaidos mažesnės negu 1 %.

| 4. | Atliekant kokybinių pagalbos skyrimo kriterijų vertinimą, daugiausia dėmesio skirta, visų pirma, nesimetriškam CO2 išlaidų poveikiui kaip bendrosios pridėtinės vertės daliai. Nesimetriškas išlaidų poveikis turi būti pakankamai didelis, kad lemtų didelę anglies dioksido nutekėjimo riziką dėl netiesioginių CO2 išlaidų. Laikyta, kad šį kriterijų atitinka didesnės nei 2,5 % netiesioginės CO2 išlaidos. Be to, atsižvelgta į turimus su rinka susijusius duomenis, iš kurių aiškėja, kad sektorius (pasektorius) negali perkelti netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų savo klientams taip, kad konkurentai trečiosiose šalyse neperimtų didelės rinkos dalies. Laikyta, kad antrojo kriterijaus atitikčiai būtinas didelis (ne mažiau kaip 25 %) prekybos intensyvumas, pasirinktas objektyviu rodikliu. Be to, pagal antrą kriterijų būtina pagrįsta informacija, iš kurios aiškėtų, kad susijęs ES sektorius nedaro poveikio nustatytomis kainomis, (pvz., prekių biržose nustatytos kainos arba kainų makroregionuose tarpusavio santykis); tokie įrodymai papildoma kita informacija (jeigu yra) apie tarptautinės paklausos ir pasiūlos situaciją, transporto išlaidas, pelno dydį ir galimybes išmesti mažiau CO2. Galiausiai atsižvelgta į Komisijos sprendime 2011/278/ES (4) nustatytą elektros energijos ir kuro pakeičiamumą sektoriaus produktams. |
| --- | --- |

4.

Atliekant kokybinių pagalbos skyrimo kriterijų vertinimą, daugiausia dėmesio skirta, visų pirma, nesimetriškam CO2 išlaidų poveikiui kaip bendrosios pridėtinės vertės daliai. Nesimetriškas išlaidų poveikis turi būti pakankamai didelis, kad lemtų didelę anglies dioksido nutekėjimo riziką dėl netiesioginių CO2 išlaidų. Laikyta, kad šį kriterijų atitinka didesnės nei 2,5 % netiesioginės CO2 išlaidos. Be to, atsižvelgta į turimus su rinka susijusius duomenis, iš kurių aiškėja, kad sektorius (pasektorius) negali perkelti netiesioginių su išmetamaisiais teršalais susijusių išlaidų savo klientams taip, kad konkurentai trečiosiose šalyse neperimtų didelės rinkos dalies. Laikyta, kad antrojo kriterijaus atitikčiai būtinas didelis (ne mažiau kaip 25 %) prekybos intensyvumas, pasirinktas objektyviu rodikliu. Be to, pagal antrą kriterijų būtina pagrįsta informacija, iš kurios aiškėtų, kad susijęs ES sektorius nedaro poveikio nustatytomis kainomis, (pvz., prekių biržose nustatytos kainos arba kainų makroregionuose tarpusavio santykis); tokie įrodymai papildoma kita informacija (jeigu yra) apie tarptautinės paklausos ir pasiūlos situaciją, transporto išlaidas, pelno dydį ir galimybes išmesti mažiau CO2. Galiausiai atsižvelgta į Komisijos sprendime 2011/278/ES (4) nustatytą elektros energijos ir kuro pakeičiamumą sektoriaus produktams.

| 5. | Pagal kokybinio ir kiekybinio vertinimų rezultatus parengtas šiame priede pateiktas pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių sektorių ir pasektorių sąrašas, kuris yra baigtinis ir gali būti peržiūrėtas tik persvarstant šias gaires laikotarpio viduryje. |
| --- | --- |

5.

Pagal kokybinio ir kiekybinio vertinimų rezultatus parengtas šiame priede pateiktas pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių sektorių ir pasektorių sąrašas, kuris yra baigtinis ir gali būti peržiūrėtas tik persvarstant šias gaires laikotarpio viduryje.

---

(1)  Pagal NACE (1.1 redakciją): http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=-LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(2)  2009 m. gruodžio 24 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB nustatomas sektorių ir pasektorių, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas (OL L 1, 2010 1 5, p. 10). Sprendimas įtrauktas į EEE susitarimo XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto b papunktyje.

(3)  Bendrijos gamybos sąrašas, interneto adresas: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/-index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(4)  2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės, (OL L 130, 2011 5 17, p. 1). Šio sprendimo I.2 priede išvardyti produktai, kuriuos gaminant naudojamą kurą arba bent jo dalį galima pakeisti kitos rūšies kuru. Spendimas į EEE susitarimą įtrauktas XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto c papunktyje.

III priedėlis

Produktų, priskiriamų II priedėlyje nurodytiems NACE kodams, elektros vartojimo efektyvumo santykiniai rodikliai

| NACE4 | Produkto santykinis taršos rodiklis (1) | Santykinio taršos rodiklio vertė | Santykinio taršos rodiklio vienetai | Gamybos vienetas (2) | Produkto apibrėžtis (2) | Procesai, kuriems taikomas produkto santykinis taršos rodiklis BM (2) | Atitinkamas Prodcom kodas (1.1 red.) | Apibūdinimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2742 | Pirminis aliuminis | 14,256 | MWh/t produkto (kintamosios srovės vartojimas) | Tona neapdirbto nelegiruotojo skysto aliuminio | Neapdirbtas nelegiruotasis skystas aliuminis, gautas elektrolizės būdu | Visi neapdirbto nelegiruotojo skysto aliuminio, gaunamo elektrolizės būdu, gamybos procesai, įskaitant taršos kontrolės įrenginius, pagalbinius procesus ir liejimo cechą. Be 2011/278/ES pateiktų produkto apibrėžčių, įtraukiama anodų gamykla (iš anksto sukepintų anodų). Jei anodai tiekiami iš atskiros Europoje esančios gamyklos, šiai gamyklai neturėtų būti kompensuojama, nes į ją jau atsižvelgta nustatant santykinį taršos rodiklį. Jei anodai gaminami ne Europoje, gali būti taikomas pataisos koeficientas. | 27421130 | Neapdirbtas nelegiruotasis aliuminis (išskyrus miltelius ir dribsnius) |
| | | | | | | | 27421153 | Neapdirbti pirminiai aliuminio lydiniai (išskyrus miltelius ir dribsnius) |
| 2742 | Aliuminio oksidas (rafinavimas) | 0,225 | MWh/t produkto | | | Visi procesai, tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su aliuminio oksido gamyba | 27421200 | Aliuminio oksidas (išskyrus dirbtinį korundą |
| 2710 | Deguoniniame konverteryje išlydytas plienas | 0,036 | MWh/t produkto | Tona neapdoroto plieno (ketaus) | | Antrinė metalurgija, ugniai atsparios medžiagos pakaitinimas, pagalbiniai (visų pirma dulkių atskyrimo) ir liejimo įrenginiai iki neapdoroto plieno produktų nupjovimo | 2710T122 | Nelegiruotasis plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu |
| | | | | | | | 2710T132 | Legiruotasis plienas, išskyrus nerūdijantįjį plieną, pagamintą kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu |
| | | | | | | | 2710T142 | Nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu |
| 2710 | Lankinėje lydkrosnėje išlydytas anglinis plienas | 0,283 | tCO2/t produkto | Tona neapdoroto antrinio plieno iš liejimo mašinos. | Plienas, kurio sudėtyje yra mažiau kaip 8 % metalinių legiravimo elementų ir tiek priemaišų, kad jis gali būti naudojamas tik ten, kur nereikia aukštos paviršiaus kokybės ir perdirbamumo. | Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais:






  — | lankine lydkrosne, |

NACE4

Produkto santykinis taršos rodiklis (1)

Santykinio taršos rodiklio vertė

Santykinio taršos rodiklio vienetai

Gamybos vienetas (2)

Produkto apibrėžtis (2)

Procesai, kuriems taikomas produkto santykinis taršos rodiklis BM (2)

Atitinkamas Prodcom kodas (1.1 red.)

Apibūdinimas

2742

Pirminis aliuminis

14,256

MWh/t produkto (kintamosios srovės vartojimas)

Tona neapdirbto nelegiruotojo skysto aliuminio

Neapdirbtas nelegiruotasis skystas aliuminis, gautas elektrolizės būdu

Visi neapdirbto nelegiruotojo skysto aliuminio, gaunamo elektrolizės būdu, gamybos procesai, įskaitant taršos kontrolės įrenginius, pagalbinius procesus ir liejimo cechą. Be 2011/278/ES pateiktų produkto apibrėžčių, įtraukiama anodų gamykla (iš anksto sukepintų anodų). Jei anodai tiekiami iš atskiros Europoje esančios gamyklos, šiai gamyklai neturėtų būti kompensuojama, nes į ją jau atsižvelgta nustatant santykinį taršos rodiklį. Jei anodai gaminami ne Europoje, gali būti taikomas pataisos koeficientas.

27421130

Neapdirbtas nelegiruotasis aliuminis (išskyrus miltelius ir dribsnius)

27421153

Neapdirbti pirminiai aliuminio lydiniai (išskyrus miltelius ir dribsnius)

2742

Aliuminio oksidas (rafinavimas)

0,225

MWh/t produkto

Visi procesai, tiesiogiai arba netiesiogiai susiję su aliuminio oksido gamyba

27421200

Aliuminio oksidas (išskyrus dirbtinį korundą

2710

Deguoniniame konverteryje išlydytas plienas

0,036

MWh/t produkto

Tona neapdoroto plieno (ketaus)

Antrinė metalurgija, ugniai atsparios medžiagos pakaitinimas, pagalbiniai (visų pirma dulkių atskyrimo) ir liejimo įrenginiai iki neapdoroto plieno produktų nupjovimo

2710T122

Nelegiruotasis plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

2710T132

Legiruotasis plienas, išskyrus nerūdijantįjį plieną, pagamintą kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

2710T142

Nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

2710

Lankinėje lydkrosnėje išlydytas anglinis plienas

0,283

tCO2/t produkto

Tona neapdoroto antrinio plieno iš liejimo mašinos.

Plienas, kurio sudėtyje yra mažiau kaip 8 % metalinių legiravimo elementų ir tiek priemaišų, kad jis gali būti naudojamas tik ten, kur nereikia aukštos paviršiaus kokybės ir perdirbamumo.

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais:

—

lankine lydkrosne,

| — | antrine metalurgija, |
| --- | --- |

—

antrine metalurgija,

| — | liejimu ir pjovimu, |
| --- | --- |

—

liejimu ir pjovimu,

| — | antrinio deginimo įrenginiu, |
| --- | --- |

—

antrinio deginimo įrenginiu,

| — | dulkių šalinimo įrenginiu, |
| --- | --- |

—

dulkių šalinimo įrenginiu,

| — | indo kaitinimo stovais, |
| --- | --- |

—

indo kaitinimo stovais,

| — | liejinių pakaitinimo stovais, |
| --- | --- |

—

liejinių pakaitinimo stovais,

| — | metalo laužo džiovinimu ir |
| --- | --- |

—

metalo laužo džiovinimu ir

| — | metalo laužo pakaitinimu. |
| --- | --- |

—

metalo laužo pakaitinimu.

2710T121

Neapdorotas plienas: nelegiruotasis plienas, pagamintas elektrinėje lydkrosnėje

(remiantis 10 % geriausiu vidurkiu)

2710T131

Neapdorotas plienas: legiruotasis plienas, išskyrus elektrinėje lydkrosnėje pagamintą nerūdijantįjį plieną

2710T141

Neapdorotas plienas: nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas elektrinėje lydkrosnėje

2710

Lankinėje lydkrosnėje išlydytas gausiai legiruotas plienas

0,352

tCO2/t produkto

Tona neapdoroto gausiai legiruoto plieno

Plienas, kurio sudėtyje yra 8 % arba daugiau metalinių legiravimo elementų arba kuris skirtas naudoti ten, kur reikia aukštos paviršiaus kokybės ir perdirbamumo

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais:

| — | lankine lydkrosne, |
| --- | --- |

—

lankine lydkrosne,

| — | antrine metalurgija, |
| --- | --- |

—

antrine metalurgija,

| — | liejimu ir pjovimu, |
| --- | --- |

—

liejimu ir pjovimu,

| — | antrinio deginimo įrenginiu, |
| --- | --- |

—

antrinio deginimo įrenginiu,

| — | dulkių šalinimo įrenginiu, |
| --- | --- |

—

dulkių šalinimo įrenginiu,

| — | indo kaitinimo stovais, |
| --- | --- |

—

indo kaitinimo stovais,

| — | liejinių pakaitinimo stovais, |
| --- | --- |

—

liejinių pakaitinimo stovais,

| — | lėto atvėsinimo duobe, |
| --- | --- |

—

lėto atvėsinimo duobe,

| — | metalo laužo džiovinimu ir |
| --- | --- |

—

metalo laužo džiovinimu ir

| — | metalo laužo pakaitinimu. |
| --- | --- |

—

metalo laužo pakaitinimu.

Neapima gamybos vienetų: ferochromo konverterio ir pramonės dujų kriogeninio saugojimo

2710T121

Neapdorotas plienas: nelegiruotasis plienas, pagamintas elektrinėje lydkrosnėje

(remiantis 10 % geriausiu vidurkiu)

2710T142

Nerūdijantysis ir karščiui atsparus plienas, pagamintas kitu nei lydymo elektrinėje lydkrosnėje būdu

2710

FeSi

8,540

MWh/t produkto

Tona galutinio FeSi-75

FeSi-75

Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnių eksploatavimu.

Neapima pagalbinių įrenginių

27102020/24101230

Ferosilicis (75 % Si

2710

Daugiaanglis FeMn

2,760

MWh/t produkto

Tona galutinio daugiaanglio FeMn

Daugiaanglis FeMn

Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnėmis.

Neapima pagalbinių procesų

27102010

Feromanganas (pagal GPGBID)

2710

SiMn

3,850

MWh/t produkto

Tona galutinio SiMn

Silikomanganas, kuriame įvairus anglies kiekis, įskaitant SiMn, mažaanglį SiMn, ultramažaanglį SiMn ir FeSiMn

Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnių eksploatavimu.

Neapima pagalbinių procesų

27102030

Silikomanganas, išskyrus FeSiMn

2413

Cl2

2,461

MWh/t produkto

Tona chloro

Chloras

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su elektrolizės įrenginiu, įskaitant pagalbinius įrenginius, pvz., variklius

24131111

Chloras

2413

Si metalas

11,870

MWh/t produkto

Tona Si metalo

90–99,99 % grynumo laipsnio silicis

Apima visus procesus, tiesiogiai susijusius su lydkrosnėmis.

Neapima pagalbinių procesų

24131155

Silicis, kuriame silicio yra mažiau kaip 99,99 % pagal masę

2413

Ypač grynas polikristalinis silicis

60,000

MWh/t produkto

Tona ypač gryno Si metalo

90–99,99 % grynumo laipsnio silicis

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su lydkrosne, įskaitant pagalbinius įrenginius

24131153

Silicis, kuriame silicio yra ne mažiau kaip 99,99 % pagal masę

2413

SiC

6,200

MWh/t produkto

Tona 100 % SiC

100 % grynumo laipsnio silicio karbidas

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su lydkrosne, įskaitant pagalbinius įrenginius

24135450

Chemiškai apibrėžti ir neapibrėžti karbidai

2414

Didelės vertės cheminės medžiagos

0,702

tCO2/t produkto

Tona didelės vertės cheminės medžiagos (DVCM) (tona acetileno, etileno, propileno, butadieno, benzeno ir vandenilio)

Didelės vertės cheminių medžiagų (DVCM) mišinys, išreiškiamas kaip bendra acetileno, etileno, propileno, butadieno, benzeno ir vandenilio masė, išskyrus iš papildomų žaliavų gautas DVCM (vandenilį, etileną, kitas DVCM), kai etilenas sudaro bent 30 proc. visos produktų mišinio masės, o DVCM, kuro dujos, butenai ir skystieji angliavandeniliai bendrai sudaro bent 50 proc. visos produktų mišinio masės.

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su didelės vertės cheminių medžiagų kaip gryno produkto arba tarpinio produkto gamyba, kai atitinkama DVCM koncentruota žemiausios formos komerciniame produkte (neapdorota C4, nehidrintas pirolizės benzinas), išskyrus C4 išgavimą (butadieno gamyklą), C4 hidrinimą, pirolizės benzino hidrinimą, aromatinių angliavandenilių išgavimą ir logistiką ir (arba) laikymą kasdieniam naudojimui.

Keletas Prodcom kodų pagal NACE 2414

24141120

Sotieji alifatiniai angliavandeniliai

24141130

Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai; etilenas

24141140

Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai; propenas (propilenas)

24141150

Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai; butenas (butilenas) ir jo izomerai

24141160

Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai, 1,3-butadienas ir izoprenas

24141190

Nesotieji alifatiniai angliavandeniliai (išskyrus etileną, propeną, buteną, 1,3-butadieną ir izopreną)

24/20141223

Benzenas

2414

Aromatiniai junginiai

0,030

tCO2/t produkto

CO2 svorinė tona

Aromatinių junginių mišinys, išreiškiamas kaip CO2 svorinė tona (CST).

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su aromatinių junginių gamybos etapais:

| — | pirolizės benzino desulfuravimu (hidrovalymu), |
| --- | --- |

—

pirolizės benzino desulfuravimu (hidrovalymu),

| — | benzeno, tolueno arba ksileno (BTX) išgavimu, |
| --- | --- |

—

benzeno, tolueno arba ksileno (BTX) išgavimu,

| — | tolueno disproporcionavimusi į benzeną ir ksileną (TDP), |
| --- | --- |

—

tolueno disproporcionavimusi į benzeną ir ksileną (TDP),

| — | hidrodealkilinimu (HDA), |
| --- | --- |

—

hidrodealkilinimu (HDA),

| — | ksileno izomerizacija, |
| --- | --- |

—

ksileno izomerizacija,

| — | p-ksileno gamybos vienetais, |
| --- | --- |

—

p-ksileno gamybos vienetais,

| — | kumeno gamyba ir, |
| --- | --- |

—

kumeno gamyba ir,

| — | cikloheksano gamyba. |
| --- | --- |

—

cikloheksano gamyba.

Keletas Prodcom kodų pagal NACE 2414. Visą sąrašą žr. 9 rekomendaciniame dokumente dėl tiesiogiai išmetamų ŠESD.

2414

Suodžiai

1,954

tCO2/t produkto

Tona krosnių suodžių (komercinis vienetas, > 96 %)

Krosnių suodžiai. Dujų ir lempų suodžiams šis santykinis taršos rodiklis netaikomas

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su krosnių suodžių gamyba, įskaitant galutinį apdorojimą, pakavimą ir fakelo deginimą..

24131130

Anglis (suodžiai ir kitos niekur kitur nepriskirtos anglies formos

2414

Stirenas

0,527

tCO2/t produkto

Tona stireno (komercinis produktas)

Stireno monomeras (vinilbenzenas, CAS Nr. 100-42-5)

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su stireno ir tarpinio produkto etilbenzeno (tiek, kiek reikia stirenui gaminti) gamyba.

24141250

Stirenas

2414

Etileno oksidas/etilenglikoliai (EO/EG)

0,512

tCO2/t produkto

Tona EO ekvivalentų (EOE), kurie apibrėžiami kaip bet kurio konkretaus glikolio masės vienete įterpto EO kiekis (pagal masę).

Etileno oksido arba etilenglikolio santykinis taršos rodiklis taikomas produktams:

| — | etileno oksidui (ypač grynam EO), |
| --- | --- |

—

etileno oksidui (ypač grynam EO),

| — | monoetilenglikoliui (MEG, standartinės klasės ir pluoštinės klasės (ypač grynam)), |
| --- | --- |

—

monoetilenglikoliui (MEG, standartinės klasės ir pluoštinės klasės (ypač grynam)),

| — | dietilenglikoliui (DEG), |
| --- | --- |

—

dietilenglikoliui (DEG),

| — | trietilenglikoliui (TEG). |
| --- | --- |

—

trietilenglikoliui (TEG).

Bendras produktų kiekis išreiškiamas EO ekvivalentais (EOE), kurie apibrėžiami kaip konkretaus glikolio masės vienete įterpto EO kiekis (pagal masę).

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su gamybos vienetais: EO gamybą, EO gryninimą ir glikolių atskyrimą.

24146373

Oksiranas (etileno oksidas)

24142310

Etilenglikolis (etandiolis)

24146333

2,2-oksidietanolis (dietilenglikolis, digolis)

2743

Cinko elektrolizė

4,000

MWh/t produkto

Tona cinko

Pirminis cinkas

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su cinko elektrolizės įrenginiu, įskaitant pagalbinius įrenginius

27431230

Neapdirbtas nelegiruotasis cinkas (išskyrus cinko dulkes, miltelius ir dribsnius)

2743125

Neapdirbti cinko lydiniai (išskyrus cinko dulkes, miltelius ir dribsnius)

2415

Amoniakas

1,619

tCO2/t produkto

Tona amoniako, pagaminto kaip 100 % grynumo laipsnio komercinis (grynasis) produktas.

Amoniakas (NH3), nurodomas pagaminto produkto tonomis.

Apima visus procesus, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusius su amoniako ir tarpinio produkto vandenilio gamyba

24151075

Bevandenis amoniakas

Produktų, kuriems pagal Sprendimo 2011/278/ES
   (3)
  1 priedo 2 dalį taikomas elektros ir kuro tarpusavio pakeičiamumo principas

Sprendimo 2011/278/ES 1 priede nustatyta, kad tam tikriems gamybos procesams taikytinas kuro ir elektros tarpusavio pakeičiamumo principas. Tokiems produktams taikytinas santykinis rodiklis neturėtų būti nustatomas remiantis MWh/t produkto verte. Pradžios taškas yra savitojo išmetamųjų ŠESD kiekio kreivės, išvestos pagal tiesioginio ŠESD išmetimo vertes. Tiems procesams taikytini produktų santykiniai taršos rodikliai nustatyti remiantis tiesiogiai išmetamų ŠESD kiekių suma (ŠESD, išmetamos gaminant energiją ir vykdant procesą), taip pat netiesioginiu ŠESD išmetimu, susijusiu su ta suvartojamos elektros energijos dalimi, kuriai taikomas elektros ir kuro tarpusavio pakeičiamumo principas.

Tais atvejais skaičiuojant didžiausią pagalbos sumą pagal gairių 27 dalies a punkto formulę koeficientas „E“ turi būti pakeičiamas toliau pateikta išraiška, pagal kurią produkto santykinis taršos rodiklis, nustatytas pagal Sprendimą 2011/278/ES, konvertuojamas į elektros vartojimo efektyvumo santykinį rodiklį remiantis vidutine Europos teršalų išmetimo intensyvumo koeficiento verte 0,465 t CO2/MWh:

Esamas produkto santykinis taršos rodiklis iš Sprendimo 2011/278/ES 1 priedo (tCO2/t) × atitinkama per bazinį laikotarpį netiesiogiai išmetamų ŠESD dalis (*) (%)/0,465 (tCO2/MWh).

| (*) | „Atitinkama per bazinį laikotarpį netiesiogiai išmetamų ŠESD dalis“ yra koeficientas, gaunamas






  — | atitinkamą netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekį padalijant iš |
| --- | --- | --- |

(*)

„Atitinkama per bazinį laikotarpį netiesiogiai išmetamų ŠESD dalis“ yra koeficientas, gaunamas

—

atitinkamą netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekį padalijant iš

| — | bendro tiesiogiai išmetamų ŠESD kiekio ir atitinkamo netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekio sumos, kaip nurodyta Sprendimo 2011/278/ES 14 straipsnyje. |
| --- | --- |

—

bendro tiesiogiai išmetamų ŠESD kiekio ir atitinkamo netiesiogiai išmetamų ŠESD kiekio sumos, kaip nurodyta Sprendimo 2011/278/ES 14 straipsnyje.

---

(1)  Šviesiai pilkame fone nurodyti produktai, kuriems taikomas elektros ir kuro tarpusavio pakeičiamumo principas; jų santykinis taršos rodiklis nurodomas CO2 tonomis.

(2)  Tamsiai pilkame fone nurodyti gamybos vienetai, apibrėžtys ir procesai nustatyti remiantis 2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimu 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės.

(3)  Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės. 2011 4 27, C (2011) 2772 galutinis, OL 17, 2011 5 17, L 130/1. Spendimas į EEE susitarimą įtrauktas XX priedo 21 skirsnio a dalies l punkto c papunktyje.

IV priedėlis

Didžiausi regionų išmetamo CO2 kiekio koeficientai skirtingose geografinėse teritorijose (tCO2 /MWh)

| | | Elektros energija |
| --- | --- | --- |
| Centrinė Vakarų Europa | Austrija, Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Vokietija, Lichtenšteinas | 0,76 |
| Čekija ir Slovakija | Čekija, Slovakija | 1,06 |
| Pirėnų pusiasalis | Ispanija, Portugalija | 0,57 |
| Skandinavija | Danija, Norvegija, Suomija, Švedija | 0,67 |
| Bulgarija | | 1,12 |
| Kipras | | 0,75 |
| Estija | | 1,12 |
| Graikija | | 0,82 |
| Vengrija | | 0,84 |
| Airija | | 0,56 |
| Italija | | 0,60 |
| Latvija | | 0,60 |
| Lietuva | | 0,60 |
| Malta | | 0,86 |
| Lenkija | | 0,88 |
| Rumunija | | 1,10 |
| Slovėnija | | 0,97 |
| Jungtinė Karalystė | | 0,58 |
| Islandija | | 0,00 |

Elektros energija

Centrinė Vakarų Europa

Austrija, Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Vokietija, Lichtenšteinas

0,76

Čekija ir Slovakija

Čekija, Slovakija

1,06

Pirėnų pusiasalis

Ispanija, Portugalija

0,57

Skandinavija

Danija, Norvegija, Suomija, Švedija

0,67

Bulgarija

1,12

Kipras

0,75

Estija

1,12

Graikija

0,82

Vengrija

0,84

Airija

0,56

Italija

0,60

Latvija

0,60

Lietuva

0,60

Malta

0,86

Lenkija

0,88

Rumunija

1,10

Slovėnija

0,97

Jungtinė Karalystė

0,58

Islandija

0,00

Aiškinamoji pastaba dėl didžiausių regionų išmetamo CO2 kiekio koeficientų

Siekiant užtikrinti, kad visiems elektros tiekimo šaltiniams būtų taikomos vienodos sąlygos, ir išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų, visiems elektros tiekimo šaltiniams (autogamybos įrenginiams, pagal sutartį elektrą tiekiančioms elektrinėms, elektros energijos tinklui) ir visiems pagalbos gavėjams susijusioje EEE valstybėje narėje bus taikomas tas pats išmetamo CO2 kiekio koeficientas.

Taikant metodą, pagal kurį nustatoma didžiausia pagalbos suma, atsižvelgiama į kurą deginančių įrenginių tiekiamos elektros energijos išmetamo CO2 kiekio koeficientą skirtingose geografinėse teritorijose. Taip diferencijuojant duomenis pagal regioną atsižvelgiama į iškastinį kurą naudojančių elektrinių reikšmę galutinei didmeninėje rinkoje nustatytai kainai ir jų, kaip elektrinių su ribinėmis sąnaudomis, įtaką elektros energijos supirkimo tvarkai.

Komisija iš anksto nustatė regioninį (-ius) išmetamo CO2 kiekio koeficientą (-us), kurie atitinka maksimalias vertes pagalbos sumai apskaičiuoti. Tačiau EEE valstybės gali taikyti mažesnį išmetamo CO2 kiekio koeficientą visiems pagalbos gavėjams savo teritorijoje.

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/51

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 309/13/COL

2013 m. liepos 16 d.

dėl priemonių, kurių Norvegija ketina imtis pagal Direktyvos 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos) 14 straipsnį, suderinamumo su EEE teise

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į EEE susitarimo XI priedo 5p punkte numatytą Aktą, 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (1) (toliau – Aktas), ypač į jos 14 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. balandžio 22 d. raštu, kurį ELPA priežiūros institucija (toliau — Institucija) gavo 2013 m. balandžio 23 d., Norvegija Institucijai pranešė apie priemones, kurių reikia imtis pagal direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. balandžio 22 d. raštu, kurį ELPA priežiūros institucija (toliau — Institucija) gavo 2013 m. balandžio 23 d., Norvegija Institucijai pranešė apie priemones, kurių reikia imtis pagal direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 1 dalį;

| (2) | ELPA priežiūros institucija per tris mėnesius nuo šio pranešimo gavimo patikrino, ar šios priemonės neprieštarauja EEE teisei, visų pirma atsižvelgdama į priemonių proporcingumą ir nacionalinės konsultavimosi procedūros skaidrumą; |
| --- | --- |

(2)

ELPA priežiūros institucija per tris mėnesius nuo šio pranešimo gavimo patikrino, ar šios priemonės neprieštarauja EEE teisei, visų pirma atsižvelgdama į priemonių proporcingumą ir nacionalinės konsultavimosi procedūros skaidrumą;

| (3) | savo patikroje Institucija atsižvelgė į turimus duomenis apie Norvegijos žiniasklaidos rinką; |
| --- | --- |

(3)

savo patikroje Institucija atsižvelgė į turimus duomenis apie Norvegijos žiniasklaidos rinką;

| (4) | buvo aiškiai ir skaidriai sudarytas į Norvegijos priemones įtrauktų visuomenei itin reikšmingų renginių sąrašas. Be to, šiuo klausimu pradėtos plataus masto konsultacijos Norvegijoje. |
| --- | --- |

(4)

buvo aiškiai ir skaidriai sudarytas į Norvegijos priemones įtrauktų visuomenei itin reikšmingų renginių sąrašas. Be to, šiuo klausimu pradėtos plataus masto konsultacijos Norvegijoje.

| (5) | Institucija įsitikino, kad Norvegijos priemonių sąraše nurodyti renginiai atitinka bent jau du iš toliau nurodytų kriterijų, kurie laikomi patikimais visuomenei svarbių renginių rodikliais: i) renginys kelia ypatingą bendrą susidomėjimą EEE ELPA valstybėje ir yra svarbus ne tik tiems, kurie paprastai domisi atitinkama sporto šaka ar renginiu; ii) renginys turi bendrai pripažįstamą ir išskirtinę kultūrinę reikšmę EEE ELPA valstybės gyventojams ir visų pirma stiprina kultūrinę tapatybę; iii) tai renginys, kai nacionalinė komanda dalyvauja svarbiose tarptautinėse varžybose ar turnyre, ir iv) renginys paprastai transliuojamas nemokamais televizijos kanalais ir sulaukia didelio televizijos žiūrovų dėmesio; |
| --- | --- |

(5)

Institucija įsitikino, kad Norvegijos priemonių sąraše nurodyti renginiai atitinka bent jau du iš toliau nurodytų kriterijų, kurie laikomi patikimais visuomenei svarbių renginių rodikliais: i) renginys kelia ypatingą bendrą susidomėjimą EEE ELPA valstybėje ir yra svarbus ne tik tiems, kurie paprastai domisi atitinkama sporto šaka ar renginiu; ii) renginys turi bendrai pripažįstamą ir išskirtinę kultūrinę reikšmę EEE ELPA valstybės gyventojams ir visų pirma stiprina kultūrinę tapatybę; iii) tai renginys, kai nacionalinė komanda dalyvauja svarbiose tarptautinėse varžybose ar turnyre, ir iv) renginys paprastai transliuojamas nemokamais televizijos kanalais ir sulaukia didelio televizijos žiūrovų dėmesio;

| (6) | keletas Norvegijos priemonių sąraše nurodytų renginių, pavyzdžiui, olimpinės žaidynės, pasaulio vyrų futbolo ir Europos vyrų futbolo čempionatas, abiem atvejais įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, priskiriami itin reikšmingiems visuomenei renginiams, kaip aiškiai nurodyta Direktyvos 2010/13/ES 49 konstatuojamojoje dalyje; |
| --- | --- |

(6)

keletas Norvegijos priemonių sąraše nurodytų renginių, pavyzdžiui, olimpinės žaidynės, pasaulio vyrų futbolo ir Europos vyrų futbolo čempionatas, abiem atvejais įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, priskiriami itin reikšmingiems visuomenei renginiams, kaip aiškiai nurodyta Direktyvos 2010/13/ES 49 konstatuojamojoje dalyje;

| (7) | vasaros olimpinės žaidynės yra renginys, Norvegijoje pritraukiantis didžiulį susidomėjimą, nes Norvegijos sportininkai visada dalyvaudavo daugelyje individualių ir grupinių rungčių. Renginys susilaukdavo ypatingo atgarsio Norvegijos visuomenėje, nes pritraukia žiūrovų, kurie paprastai tuo nesidomi. Vasaros olimpinės žaidynės buvo tradiciškai transliuojamos nemokamais televizijos kanalais ir pritraukė daug žiūrovų Norvegijoje; |
| --- | --- |

(7)

vasaros olimpinės žaidynės yra renginys, Norvegijoje pritraukiantis didžiulį susidomėjimą, nes Norvegijos sportininkai visada dalyvaudavo daugelyje individualių ir grupinių rungčių. Renginys susilaukdavo ypatingo atgarsio Norvegijos visuomenėje, nes pritraukia žiūrovų, kurie paprastai tuo nesidomi. Vasaros olimpinės žaidynės buvo tradiciškai transliuojamos nemokamais televizijos kanalais ir pritraukė daug žiūrovų Norvegijoje;

| (8) | žiemos olimpinės žaidynės – tai dar populiaresnis renginys ir sulaukia labai didelio žiūrovų dėmesio. Daug Norvegijos sportininkų dalyvauja ir individualiose, ir grupinėse žiemos olimpinių žaidynių rungtyse. Renginį tradiciškai transliuoja nemokama televizija, jis pritraukia daug žiūrovų Norvegijoje. Renginį stebi ne tik tie žiūrovai, kurie paprastai domisi atitinkamu sportu; |
| --- | --- |

(8)

žiemos olimpinės žaidynės – tai dar populiaresnis renginys ir sulaukia labai didelio žiūrovų dėmesio. Daug Norvegijos sportininkų dalyvauja ir individualiose, ir grupinėse žiemos olimpinių žaidynių rungtyse. Renginį tradiciškai transliuoja nemokama televizija, jis pritraukia daug žiūrovų Norvegijoje. Renginį stebi ne tik tie žiūrovai, kurie paprastai domisi atitinkamu sportu;

| (9) | Pasaulio vyrų futbolo ir Europos vyrų futbolo čempionatas, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, Norvegijoje yra vieni iš populiariausių sporto renginių. Norvegijos visuomenė ir žiniasklaida labai domisi atkrentamosiomis rungtynėmis, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, bei finalinio etapo rungtynėmis, ypač pačiu finalu. Šie renginiai yra tradiciškai transliuojami per nemokamą televiziją ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio. Kadangi kitų šalių komandų rungtynės galutiniame etape gali turėti įtakos rungtynėms, kuriose gali žaisti Norvegijos komanda, taip pat ir bendram rezultatui, Norvegijoje tokios rungtynės irgi susilaukia ypatingo atgarsio; |
| --- | --- |

(9)

Pasaulio vyrų futbolo ir Europos vyrų futbolo čempionatas, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, Norvegijoje yra vieni iš populiariausių sporto renginių. Norvegijos visuomenė ir žiniasklaida labai domisi atkrentamosiomis rungtynėmis, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, bei finalinio etapo rungtynėmis, ypač pačiu finalu. Šie renginiai yra tradiciškai transliuojami per nemokamą televiziją ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio. Kadangi kitų šalių komandų rungtynės galutiniame etape gali turėti įtakos rungtynėms, kuriose gali žaisti Norvegijos komanda, taip pat ir bendram rezultatui, Norvegijoje tokios rungtynės irgi susilaukia ypatingo atgarsio;

| (10) | Norvegijoje labai populiarūs vietos futbolo klubai. Norvegijos vyrų futbolo taurės finalas paprastai transliuojamas nemokamais televizijos kanalais. Iki šiol daug žiūrovų sutraukdavęs renginys rodo didelį visuomenės susidomėjimą; juo domisi ne tik įprastai vietos futbolo klubų rungtynes stebintys žiūrovai; |
| --- | --- |

(10)

Norvegijoje labai populiarūs vietos futbolo klubai. Norvegijos vyrų futbolo taurės finalas paprastai transliuojamas nemokamais televizijos kanalais. Iki šiol daug žiūrovų sutraukdavęs renginys rodo didelį visuomenės susidomėjimą; juo domisi ne tik įprastai vietos futbolo klubų rungtynes stebintys žiūrovai;

| (11) | Pasaulio ir Europos moterų rankinio čempionatai (galutinio etapo turnyrai) yra tradiciškai nemokamais televizijos kanalais transliuojami renginiai ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio. Norvegijos moterų rankinio nacionalinę komandą ilgą laiką lydi sėkmė – tai paskatino visuotinį atgarsį Norvegijoje, taip pat ir žiūrovų, kurie paprastai nesidomi šia sporto šaka, tarpe. Šių abiejų čempionatų kitų šalių rungtynių galutiniuose etapuose rezultatai gali turėti įtakos rungtynėms, kuriose gali žaisti Norvegijos komanda, taip pat ir bendram rezultatui; |
| --- | --- |

(11)

Pasaulio ir Europos moterų rankinio čempionatai (galutinio etapo turnyrai) yra tradiciškai nemokamais televizijos kanalais transliuojami renginiai ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio. Norvegijos moterų rankinio nacionalinę komandą ilgą laiką lydi sėkmė – tai paskatino visuotinį atgarsį Norvegijoje, taip pat ir žiūrovų, kurie paprastai nesidomi šia sporto šaka, tarpe. Šių abiejų čempionatų kitų šalių rungtynių galutiniuose etapuose rezultatai gali turėti įtakos rungtynėms, kuriose gali žaisti Norvegijos komanda, taip pat ir bendram rezultatui;

| (12) | Norvegijoje populiarūs Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) Šiaurės šalių pasaulio slidinėjimo čempionatai. Lygumų slidinėjimas Norvegijos kultūroje turi gilias tradicijas ir yra svarbi Norvegijos kultūros paveldo dalis. Šio renginio išskirtinė kultūrinė reikšmė Norvegijos gyventojams yra bendrai pripažinta; tradiciškai jis transliuojamas nemokamais televizijos kanalais ir sulaukia didelio žiūrovų skaičius. Didelė žiūrovų auditorija, kurią jis pritraukia, rodo, kad renginys bei jo rezultatas Norvegijoje susilaukia ypatingo visuotinio atgarsio ir yra svarbus ne tik tiems, kurie paprastai domisi sporto renginiais; |
| --- | --- |

(12)

Norvegijoje populiarūs Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) Šiaurės šalių pasaulio slidinėjimo čempionatai. Lygumų slidinėjimas Norvegijos kultūroje turi gilias tradicijas ir yra svarbi Norvegijos kultūros paveldo dalis. Šio renginio išskirtinė kultūrinė reikšmė Norvegijos gyventojams yra bendrai pripažinta; tradiciškai jis transliuojamas nemokamais televizijos kanalais ir sulaukia didelio žiūrovų skaičius. Didelė žiūrovų auditorija, kurią jis pritraukia, rodo, kad renginys bei jo rezultatas Norvegijoje susilaukia ypatingo visuotinio atgarsio ir yra svarbus ne tik tiems, kurie paprastai domisi sporto renginiais;

| (13) | Norvegijoje populiarus Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) pasaulio kalnų slidinėjimo čempionatas. Kalnų slidinėjimas Norvegijos kultūroje turi gilias tradicijas ir yra svarbi Norvegijos kultūros paveldo dalis. Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) kalnų slidinėjimo čempionatai gali būti laikomi visuotinai Norvegijos gyventojų pripažįstamais ir jiems turinčiais akivaizdžią kultūrinę reikšmę. Norvegija turėjo daug prizus laimėjusių kalnų slidininkų, kurie turėjo įtakos susidomėjimui šia sporto šaka Norvegijoje. Todėl šis renginys ir jo rezultatas Norvegijoje susilaukia visuotinio atgarsio ne tik tiems, kurie paprastai domisi sportu; |
| --- | --- |

(13)

Norvegijoje populiarus Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) pasaulio kalnų slidinėjimo čempionatas. Kalnų slidinėjimas Norvegijos kultūroje turi gilias tradicijas ir yra svarbi Norvegijos kultūros paveldo dalis. Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) kalnų slidinėjimo čempionatai gali būti laikomi visuotinai Norvegijos gyventojų pripažįstamais ir jiems turinčiais akivaizdžią kultūrinę reikšmę. Norvegija turėjo daug prizus laimėjusių kalnų slidininkų, kurie turėjo įtakos susidomėjimui šia sporto šaka Norvegijoje. Todėl šis renginys ir jo rezultatas Norvegijoje susilaukia visuotinio atgarsio ne tik tiems, kurie paprastai domisi sportu;

| (14) | Holmenkolleno FIS Šiaurės šalių pasaulio taurė yra metinis renginys Holmenkollene, prie Oslo, ir yra FIS Šiaurės šalių pasaulio taurės dalis. Šis renginys yra vienas iš svarbiausių metinių Norvegijos sporto renginių, jis turi senas tradicijas ir gali būti laikomas visuotinai Norvegijos gyventojų pripažįstamu ir jiems turinčiu akivaizdžią kultūrinę reikšmę. Šis renginys tradiciškai transliuojamas per nemokamą televiziją ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio. Dėl didelės kultūrinės reikšmės renginio rezultatai Norvegijoje susilaukia ypatingo visuotinio atgarsio netgi tarp žmonių, kurie paprastai šia sporto šaka nesidomi; |
| --- | --- |

(14)

Holmenkolleno FIS Šiaurės šalių pasaulio taurė yra metinis renginys Holmenkollene, prie Oslo, ir yra FIS Šiaurės šalių pasaulio taurės dalis. Šis renginys yra vienas iš svarbiausių metinių Norvegijos sporto renginių, jis turi senas tradicijas ir gali būti laikomas visuotinai Norvegijos gyventojų pripažįstamu ir jiems turinčiu akivaizdžią kultūrinę reikšmę. Šis renginys tradiciškai transliuojamas per nemokamą televiziją ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio. Dėl didelės kultūrinės reikšmės renginio rezultatai Norvegijoje susilaukia ypatingo visuotinio atgarsio netgi tarp žmonių, kurie paprastai šia sporto šaka nesidomi;

| (15) | Pasaulio biatlono čempionatas Norvegijoje yra svarbus žiemos renginys ir susilaukia ypatingo atgarsio ir turi visuotinę svarbą, taip pat ir tiems, kurie paprastai nesidomi šia sporto šaka; tai Norvegijos kultūrinio tapatumo bei slidinėjimo paveldo dalis. Šis renginys tradiciškai transliuojamas per nemokamą televiziją ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio; |
| --- | --- |

(15)

Pasaulio biatlono čempionatas Norvegijoje yra svarbus žiemos renginys ir susilaukia ypatingo atgarsio ir turi visuotinę svarbą, taip pat ir tiems, kurie paprastai nesidomi šia sporto šaka; tai Norvegijos kultūrinio tapatumo bei slidinėjimo paveldo dalis. Šis renginys tradiciškai transliuojamas per nemokamą televiziją ir sulaukia didelio žiūrovų dėmesio;

| (16) | Norvegijos priemonės atrodo proporcingos, todėl, atsižvelgiant į visuomenės intereso svarbą ir siekiant visuomenei suteikti galimybes stebėti itin reikšmingų renginių transliacijas, galima pateisinti nukrypimą nuo Europos ekonominės erdvės susitarimo 36 straipsnyje nustatytos pagrindinės laisvės teikti paslaugas; |
| --- | --- |

(16)

Norvegijos priemonės atrodo proporcingos, todėl, atsižvelgiant į visuomenės intereso svarbą ir siekiant visuomenei suteikti galimybes stebėti itin reikšmingų renginių transliacijas, galima pateisinti nukrypimą nuo Europos ekonominės erdvės susitarimo 36 straipsnyje nustatytos pagrindinės laisvės teikti paslaugas;

| (17) | be to, Norvegijos priemonės yra suderinamos su EEE konkurencijos taisyklėmis, kadangi reikalavimus atitinkantys transliuotojai, galintys transliuoti nurodytus renginius, nustatomi remiantis objektyviais (reikalaujamos aprėpties) kriterijais, pagal kuriuos sudaromos potencialios konkurencijos sąlygos įsigyti šių renginių transliavimo teises. Be to, išvardytų renginių skaičius nėra toks neproporcingai didelis, kad iškreiptų konkurenciją į vartotojus orientuotos nemokamos televizijos ir mokamos televizijos rinkose; |
| --- | --- |

(17)

be to, Norvegijos priemonės yra suderinamos su EEE konkurencijos taisyklėmis, kadangi reikalavimus atitinkantys transliuotojai, galintys transliuoti nurodytus renginius, nustatomi remiantis objektyviais (reikalaujamos aprėpties) kriterijais, pagal kuriuos sudaromos potencialios konkurencijos sąlygos įsigyti šių renginių transliavimo teises. Be to, išvardytų renginių skaičius nėra toks neproporcingai didelis, kad iškreiptų konkurenciją į vartotojus orientuotos nemokamos televizijos ir mokamos televizijos rinkose;

| (18) | apskritai, Norvegijos priemonių proporcingumą lemia keli veiksniai. Visų pirma, reikalavimus atitinkantiems transliuotojams įvedus 90 % reikalaujamos gyventojų aprėpties ribą, priemonės tampa proporcingesnės tiek, kiek išauga transliuotojų, kurie galėtų atitikti reikalavimus, skaičius. Antra, renginių skaičius sąraše yra proporcingas. Trečia, yra sukurtas mechanizmas transliuotojų ginčams dėl sąžiningai nustatyto mokesčio už transliavimo teises spręsti. Be to, Norvegijos priemonėse numatytos tinkamos priemonės tais atvejais, kai nurodytų renginių transliavimo teises perka reikalavimų neatitinkantys transliuotojai, kad būtų užtikrinta išimtinių teisių perleidimo reikalavimus atitinkantiems transliuotojams tvarka. Be to, Norvegijos priemonėse numatytos situacijos, kai nurodytų renginių transliavimo teises perka reikalavimų neatitinkantys transliuotojai, o reikalavimus atitinkantis pirkėjas paraiškos nėra pateikęs, kad reikalavimų neatitinkančiam transliuotojui būtų užtikrinta galimybė pasinaudoti savo teisėmis. Galiausia, Norvegijos priemonių įsigaliojimas bus atidėtas iki 2014 m. liepos 1 d. siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta bet kokioms iki tos dienos vykstančioms deryboms; |
| --- | --- |

(18)

apskritai, Norvegijos priemonių proporcingumą lemia keli veiksniai. Visų pirma, reikalavimus atitinkantiems transliuotojams įvedus 90 % reikalaujamos gyventojų aprėpties ribą, priemonės tampa proporcingesnės tiek, kiek išauga transliuotojų, kurie galėtų atitikti reikalavimus, skaičius. Antra, renginių skaičius sąraše yra proporcingas. Trečia, yra sukurtas mechanizmas transliuotojų ginčams dėl sąžiningai nustatyto mokesčio už transliavimo teises spręsti. Be to, Norvegijos priemonėse numatytos tinkamos priemonės tais atvejais, kai nurodytų renginių transliavimo teises perka reikalavimų neatitinkantys transliuotojai, kad būtų užtikrinta išimtinių teisių perleidimo reikalavimus atitinkantiems transliuotojams tvarka. Be to, Norvegijos priemonėse numatytos situacijos, kai nurodytų renginių transliavimo teises perka reikalavimų neatitinkantys transliuotojai, o reikalavimus atitinkantis pirkėjas paraiškos nėra pateikęs, kad reikalavimų neatitinkančiam transliuotojui būtų užtikrinta galimybė pasinaudoti savo teisėmis. Galiausia, Norvegijos priemonių įsigaliojimas bus atidėtas iki 2014 m. liepos 1 d. siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta bet kokioms iki tos dienos vykstančioms deryboms;

| (19) | apie priemones, apie kurias pranešė Norvegija, Institucija informavo kitas EEE ELPA šalis ir paprašė pateikti nuomonę pagal Direktyvos 2010/13/ES 29 straipsnį įsteigto ELPA ryšių komiteto. Komitetas priėmė palankią nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

apie priemones, apie kurias pranešė Norvegija, Institucija informavo kitas EEE ELPA šalis ir paprašė pateikti nuomonę pagal Direktyvos 2010/13/ES 29 straipsnį įsteigto ELPA ryšių komiteto. Komitetas priėmė palankią nuomonę,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Priemonės, kurių Norvegija turi imtis atsižvelgdama į EEE susitarimo XI priedo 5p punkte numatytą Aktą, 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (toliau – Aktas), ypač į jos 14 straipsnio 1 dalį, apie kurias, remiantis Akto 14 straipsnio 2 dalimi, Institucijai buvo pranešta 2013 m. balandžio 22 d. raštu, kurį Institucija gavo 2013 m. balandžio 23 d., atitinka EEE teisę.

2 straipsnis

Norvegija Institucijai praneša apie galutinai priimtas priemones. Institucija šias priemones skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede pagal Direktyvos 2010/13/ES 14 straipsnio 2 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijai.

Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 16 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolegijos narė

Xavier LEWIS

Direktorius

---

(1)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Reglamentas dėl 1997 m. vasario 28 d. Reglamento Nr. 153 dėl transliavimo ir audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų pakeitimų

Priimtas 2013 m. rugpjūčio 9 d. karališkuoju potvarkiu pagal 1992 m. gruodžio 4 d. Įstatymo Nr. 127 dėl transliavimo ir audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų 2–8 skyrius. Pateikė Kultūros ministerija.

I

1997 m. vasario 28 d. Reglamentas Nr. 153 dėl transliavimo ir audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų pakeičiamas taip:

dabartinės 5–1 ir 5–2 skyrių nuostatos panaikinamos.

Naujasis 5–1 skyrius:

5–1 skyrius. Itin reikšmingi visuomenei renginiai

Kaip itin reikšmingi visuomenei renginiai turi būti vertinami šie renginiai:

| a) | visos Tarptautinio olimpinio komiteto (TOK) rengiamos vasaros ir žiemos olimpinės žaidynės; |
| --- | --- |

a)

visos Tarptautinio olimpinio komiteto (TOK) rengiamos vasaros ir žiemos olimpinės žaidynės;

| b) | visas Pasaulio vyrų futbolo čempionatas, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, organizuojamas Tarptautinės futbolo federacijos (FIFA); |
| --- | --- |

b)

visas Pasaulio vyrų futbolo čempionatas, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, organizuojamas Tarptautinės futbolo federacijos (FIFA);

| c) | visas Europos vyrų futbolo čempionatas, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, organizuojamas Europos futbolo federacijų asociacijos (UEFA); |
| --- | --- |

c)

visas Europos vyrų futbolo čempionatas, įskaitant atkrentamąsias rungtynes, kuriose dalyvauja Norvegijos komanda, organizuojamas Europos futbolo federacijų asociacijos (UEFA);

| d) | visas Pasaulio moterų rankinio čempionatas, organizuojamas Tarptautinės rankinio federacijos (IHF); |
| --- | --- |

d)

visas Pasaulio moterų rankinio čempionatas, organizuojamas Tarptautinės rankinio federacijos (IHF);

| e) | visas Europosmoterų rankinio čempionatas, organizuojamas Europos rankinio federacijos (EHF); |
| --- | --- |

e)

visas Europosmoterų rankinio čempionatas, organizuojamas Europos rankinio federacijos (EHF);

| f) | vyrų futbolo taurės finalas, organizuojamas Norvegijos futbolo federacijos (NFF); |
| --- | --- |

f)

vyrų futbolo taurės finalas, organizuojamas Norvegijos futbolo federacijos (NFF);

| g) | visas Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) organizuojamas Šiaurės šalių pasaulio slidinėjimo čempionatas; |
| --- | --- |

g)

visas Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) organizuojamas Šiaurės šalių pasaulio slidinėjimo čempionatas;

| h) | visas Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) organizuojamas kalnų pasaulio slidinėjimo čempionatas; |
| --- | --- |

h)

visas Tarptautinės slidinėjimo federacijos (FIS) organizuojamas kalnų pasaulio slidinėjimo čempionatas;

| i) | Holmenkolleno FIS Šiaurės šalių pasaulio taurė; |
| --- | --- |

i)

Holmenkolleno FIS Šiaurės šalių pasaulio taurė;

| j) | visas Tarptautinės biatlono sąjungos (IBU) organizuojamas Biatlono pasaulio čempionatas. |
| --- | --- |

j)

visas Tarptautinės biatlono sąjungos (IBU) organizuojamas Biatlono pasaulio čempionatas.

Naujasis 5–2 skyrius:

5–2 skyrius. Televizijos kanalai, kuriuos mato didelė nemokamos televizijos žiūrovų dalis

Televizijos kanalas laikomas matomu didelei nemokamos televizijos žiūrovų daliai, jei tokį kanalą gali žiūrėti ne mažiau kaip 90 % žiūrovų be papildomų išlaidų, išskyrus licencijos mokestį ir (arba) bazinio paketo mokestį.

Naujasis 5–3 skyrius:

5–3 skyrius. Procedūrinės nuostatos ir rinkos kainos nustatymas

| a) | televizijos kanalas, neatitinkantis 5–2 skyriuje nustatytų sąlygų ir įgijęs išimtinę teisę transliuoti 5–1 skyriuje nurodytą renginį, privalo pateikti rašytinį pasiūlymą perparduoti teisę bet kuriam renginį transliuoti prašančiam televizijos kanalui, atitinkančiam 5–2 skyriaus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

televizijos kanalas, neatitinkantis 5–2 skyriuje nustatytų sąlygų ir įgijęs išimtinę teisę transliuoti 5–1 skyriuje nurodytą renginį, privalo pateikti rašytinį pasiūlymą perparduoti teisę bet kuriam renginį transliuoti prašančiam televizijos kanalui, atitinkančiam 5–2 skyriaus reikalavimus;

| b) | a punkte numatytas pasiūlymas turi būti pateiktas ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo dienos, kai gautas prašymas iš televizijos kanalo, atitinkančio 5–2 skyriuje nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

b)

a punkte numatytas pasiūlymas turi būti pateiktas ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo dienos, kai gautas prašymas iš televizijos kanalo, atitinkančio 5–2 skyriuje nustatytas sąlygas;

| c) | televizijos kanalas, atitinkantis 5–2 skyriuje nustatytas sąlygas ir gavęs a punkte numatytą pasiūlymą, turi per vieną mėnesį nuo pasiūlymo gavimo atsakyti, ar pasiūlymas yra priimtas, ar ne; |
| --- | --- |

c)

televizijos kanalas, atitinkantis 5–2 skyriuje nustatytas sąlygas ir gavęs a punkte numatytą pasiūlymą, turi per vieną mėnesį nuo pasiūlymo gavimo atsakyti, ar pasiūlymas yra priimtas, ar ne;

| d) | jei šalys nesusitaria dėl atlyginimo už 5–1 skyriuje nurodyto renginio transliavimo teisę, bet kuri iš šalių gali ne vėliau kaip likus šešies mėnesiams iki prasidedant renginiui prašyti, kad žiniasklaidos reguliavimo Institucija nustatytų atlygį už teises transliuoti renginį. Atlygis už transliavimo teises turi būti nustatytas remiantis rinkos principais. Žiniasklaidos reguliavimo Institucija paskelbia gaires dėl atlygio už 5–1 skyriuje išvardytų įvykių transliavimo teisių perpardavimą nustatymo pagal rinkos principus; |
| --- | --- |

d)

jei šalys nesusitaria dėl atlyginimo už 5–1 skyriuje nurodyto renginio transliavimo teisę, bet kuri iš šalių gali ne vėliau kaip likus šešies mėnesiams iki prasidedant renginiui prašyti, kad žiniasklaidos reguliavimo Institucija nustatytų atlygį už teises transliuoti renginį. Atlygis už transliavimo teises turi būti nustatytas remiantis rinkos principais. Žiniasklaidos reguliavimo Institucija paskelbia gaires dėl atlygio už 5–1 skyriuje išvardytų įvykių transliavimo teisių perpardavimą nustatymo pagal rinkos principus;

| e) | 5–2 skyriuje nustatytų sąlygų neatitinkantis televizijos kanalas savo išimtine su 5–1 skyriuje nurodytu renginiu susijusia teise gali naudotis tik tada, jei likus mažiausiai 10 mėnesių iki renginio pradžios nebuvo gauta prašymų pagal a punktą arba nė vienas 5–2 skyriaus sąlygas atitinkantis televizijos kanalas nepageidauja įsigyti transliavimo teisių už rinkos kainą; |
| --- | --- |

e)

5–2 skyriuje nustatytų sąlygų neatitinkantis televizijos kanalas savo išimtine su 5–1 skyriuje nurodytu renginiu susijusia teise gali naudotis tik tada, jei likus mažiausiai 10 mėnesių iki renginio pradžios nebuvo gauta prašymų pagal a punktą arba nė vienas 5–2 skyriaus sąlygas atitinkantis televizijos kanalas nepageidauja įsigyti transliavimo teisių už rinkos kainą;

| f) | šiose nuostatuose nurodyti terminai netaikomi, jei į 5–1 skyrių įtraukto renginio išimtinę televizijos transliacijos teisę teisės turėtojas parduoda kuriam nors televizijos kanalui likus mažiau nei dešimt mėnesių iki į 5–1 skyrių įtraukto renginio pradžios. |
| --- | --- |

f)

šiose nuostatuose nurodyti terminai netaikomi, jei į 5–1 skyrių įtraukto renginio išimtinę televizijos transliacijos teisę teisės turėtojas parduoda kuriam nors televizijos kanalui likus mažiau nei dešimt mėnesių iki į 5–1 skyrių įtraukto renginio pradžios.

Naujasis 5–4 skyrius:

5–4 skyrius. Atidėtos arba dalinės įvykio transliacijos sąlygos

Itin reikšmingo visuomenei renginio transliacijos teisę kaip pagal 5–3 skyrių įsigijęs kelevizijos kanalas renginį transliuoja tiesiogiai.

Vis dėlto televizijos kanalas tiesiogiai gali transliuoti renginio dalį arba transliaciją visiškai ar iš dalies atidėti, jei:

| a) | renginys vyksta naktį, 00.00 val.–06.00 val. GMT +1 laiku, |
| --- | --- |

a)

renginys vyksta naktį, 00.00 val.–06.00 val. GMT +1 laiku,

| b) | renginį sudaro keli lygiagretūs renginiai, arba |
| --- | --- |

b)

renginį sudaro keli lygiagretūs renginiai, arba

| c) | yra kitų veiksnių, rodančių, kad visuomenei būtų naudinga, kad šis renginys būtų transliuojamas iš dalies tiesiogiai arba kad transliacija visiškai ar iš dalies būtų atidėta. |
| --- | --- |

c)

yra kitų veiksnių, rodančių, kad visuomenei būtų naudinga, kad šis renginys būtų transliuojamas iš dalies tiesiogiai arba kad transliacija visiškai ar iš dalies būtų atidėta.

Dabartinės 5–3 skyriaus nuostatos įtraukiamos į naują 5–5 skyrių:

5–5 skyrius. Pranešimas apie įsigijimus

Televizijos kanalas, kuris įgyja išimtines teises į transliaciją visų arba dalies renginių, išvardytų 5–1 skyriuje arba renginių, kurie įtraukti į itin reikšmingų visuomenei renginių sąrašus kitose EEE valstybėse, kuriuos patvirtino Europos Komisija arba ELPA priežiūros institucija ir paskelbė Oficialiajame leidinyje ir Oficialiojo leidinio EEE priede, nedelsdamas praneša apie tokius įsigijimus Norvegijos žiniasklaidos reguliavimo Institucijai.

Dabartinės 5–4 skyriaus nuostatos įtraukiamos į naują 5–6 skyrių.

10–2 skyriaus pirma dalis pakeičiama taip:

Už Akto 3 skyriaus nuostatų ar kitų taisyklių pagal 3 skyrių, išskyrus šio reglamento 10–1 skyriaus nuostatas, pažeidimus, už Akto 6–4 skyriaus arba šio reglamento 1–4, 2–5, 2–6, 5–3, 5–4, 5–5 ir 7–6 Nr. 1 skyrių pažeidimus Norvegijos žiniasklaidos reguliavimo Institucija savo nuožiūra gali paskirti piniginę baudą. Tas pats taikoma licencijos sąlygų, į kurias įtraukti aiškiai apibrėžti įsipareigojimai, nustatyti pagal Akto 2–1 skyriaus antrą dalį, pažeidimams.

10–3 skyriaus pirma dalis pakeičiama taip:

Už Akto 2–1 skyriaus pirmos ir trečios dalies, 2–2 skyriaus pirmos dalies nuostatų ir sąlygų, nustatytų pagal 2–2 antrą dalį pažeidimus; už Akto 2–4 ir 2–5 skyrių arba šio reglamento 1–3, 1–7, 2–1, 2–2, 2–4, 7–1 antros dalies, 7–6 nr. 2 ir 4, 7–7, 7–8, 7–9 antros ir trečios dalių, 7–10 ir 7–11 skyrių pažeidimus Norvegijos žiniasklaidos reguliavimo Institucija gali paskirti piniginę baudą pagal tokias taisykles:

II

Įsigaliojimas

Pakeitimai įsigalioja 2014 m. liepos 1 d.

---

Klaidų ištaisymas

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/56

---

2012 m. birželio 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2012, kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane 11 straipsnio 1 dalis, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 165, 2012 m. birželio 26 d.
  )

15 puslapis, 2 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(2) | 2012 m. kovo 18 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“; |
| --- | --- |

„(2)

2012 m. kovo 18 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“;

turi būti:

| „(2) | 2012 m. kovo 18 d. ir 2012 m. birželio 1 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“. |
| --- | --- |

„(2)

2012 m. kovo 18 d. ir 2012 m. birželio 1 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“.

---

| 7.11.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 296/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 296/56

---

2012 m. birželio 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2012/334/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 165, 2012 m. birželio 26 d.
  )

75 puslapis, 2 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(2) | 2012 m. kovo 18 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“; |
| --- | --- |

„(2)

2012 m. kovo 18 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“;

turi būti:

| „(2) | 2012 m. gegužės 18 d. ir 2012 m. birželio 1 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“. |
| --- | --- |

„(2)

2012 m. gegužės 18 d. ir 2012 m. birželio 1 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, <...>“.

---