# Az Európai Unió L 14/2014

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2014.014.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 14 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. január 18. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2014.014.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 14

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. január 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2014/15/EU |
| | * | A Tanács határozata (2013. november 18.) az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről | 1 |
| | | Megállapodás az Európai Unió és Grúzia között Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról | 2 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 40/2014/EU rendelete (2014. január 17.) egy nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről és a 432/2012/EU rendelet módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | | A Bizottság 41/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. január 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 11 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/16/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUBAM Libya/1/2014 határozata (2014. január 14.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának a létrehozásáról | 13 |
| | | 2014/17/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUBAM Libya/2/2014 határozata (2014. január 14.) a harmadik államoknak az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójához (EUBAM Libya) való hozzájárulása elfogadásáról | 15 |
| | | 2014/18/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EUCAP Sahel Niger/1/2014 határozata (2014. január 14.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziója (EUCAP Sahel Niger) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról | 16 |
| | | 2014/19/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. június 19.) a Franciaország által a lóversenytársaságok javára nyújtani tervezett SA.30753 (C 34/10) (korábbi N 140/10) számú Állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 3554. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 17 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2014/15/EU

*

A Tanács határozata (2013. november 18.) az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

1

Megállapodás az Európai Unió és Grúzia között Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról

2

RENDELETEK

*

A Bizottság 40/2014/EU rendelete (2014. január 17.) egy nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről és a 432/2012/EU rendelet módosításáról (
  1
  )

1

8

A Bizottság 41/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. január 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

11

HATÁROZATOK

2014/16/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUBAM Libya/1/2014 határozata (2014. január 14.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának a létrehozásáról

13

2014/17/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUBAM Libya/2/2014 határozata (2014. január 14.) a harmadik államoknak az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójához (EUBAM Libya) való hozzájárulása elfogadásáról

15

2014/18/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EUCAP Sahel Niger/1/2014 határozata (2014. január 14.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziója (EUCAP Sahel Niger) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról

16

2014/19/EU

*

A Bizottság határozata (2013. június 19.) a Franciaország által a lóversenytársaságok javára nyújtani tervezett SA.30753 (C 34/10) (korábbi N 140/10) számú Állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 3554. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 3554. számú dokumentummal történt)

1

17

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2004/109/EK irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására irányadó részletes szabályok megállapításáról szóló 2007/14/EK bizottsági irányelv módosításáról szóló, 2013. október 22-i 2013/50/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 294., 2013.11.6. ) | 35 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2004/109/EK irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására irányadó részletes szabályok megállapításáról szóló 2007/14/EK bizottsági irányelv módosításáról szóló, 2013. október 22-i 2013/50/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 294., 2013.11.6. )

( HL L 294., 2013.11.6. )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2013. november 18.)

az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

(2014/15/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (5) és (6) bekezdésével,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A harmadik államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik államoknak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen lehetséges jövőbeli részvétel kereteit meghatározó megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (2) | Azt követően, hogy a Tanács 2012. november 13-án elfogadta a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

Azt követően, hogy a Tanács 2012. november 13-án elfogadta a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozatot, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és Grúzia közötti, Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodást.

A megállapodás szövegét csatolták ehhez a határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unióra nézve jogilag kötelező erejű aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A megállapodás16. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (1).

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/2

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és Grúzia között Grúziának az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az EU vagy az Unió)

egyrészről,

valamint

GRÚZIA

másrészről,

a továbbiakban: a „Felek”,

MIVEL:

| (1) | Az Unió határozhat úgy, hogy fellép a válságkezelés területén, a békefenntartó és a humanitárius műveleteket is ideértve. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió határozhat úgy, hogy fellép a válságkezelés területén, a békefenntartó és a humanitárius műveleteket is ideértve.

| (2) | Az Unió határoz arról, hogy felkér-e harmadik országokat valamely uniós válságkezelési műveletben való részvételre. Grúzia elfogadhatja az Unió felkérését, és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Unió dönt a felajánlott hozzájárulás elfogadásáról. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió határoz arról, hogy felkér-e harmadik országokat valamely uniós válságkezelési műveletben való részvételre. Grúzia elfogadhatja az Unió felkérését, és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Unió dönt a felajánlott hozzájárulás elfogadásáról.

| (3) | Grúziának az uniós válságkezelési műveletekben való részvételére vonatkozó feltételeket egy a lehetséges jövőbeli részvétel kereteit kialakító megállapodásban, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Grúziának az uniós válságkezelési műveletekben való részvételére vonatkozó feltételeket egy a lehetséges jövőbeli részvétel kereteit kialakító megállapodásban, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (4) | Az ilyen megállapodás nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti Grúzia valamely uniós válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozóan, a jogrendszerének megfelelően hozott döntése eseti jellegét. |
| --- | --- |

(4)

Az ilyen megállapodás nem sértheti az Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti Grúzia valamely uniós válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozóan, a jogrendszerének megfelelően hozott döntése eseti jellegét.

| (5) | Az ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeli uniós válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti Grúziának valamely már megindított uniós válságkezelési műveletben való részvételét szabályozó, hatályos megállapodásokat, |
| --- | --- |

(5)

Az ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeli uniós válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti Grúziának valamely már megindított uniós válságkezelési műveletben való részvételét szabályozó, hatályos megállapodásokat,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

I.   SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A részvételre vonatkozó határozatok

(1)   Az Unió arra vonatkozó határozatát követően, hogy felkéri Grúziát egy uniós válságkezelési műveletben való részvételre, valamint azt követően, hogy Grúzia úgy határoz, hogy abban részt vesz, Grúzia tájékoztatja az Uniót a felajánlott hozzájárulásáról.

(2)   Az Unió a felajánlott hozzájárulás értékelését Grúziával egyeztetve végzi el.

(3)   Az Unió a lehető legkorábbi időpontban jelzi Grúziának azt, hogy a művelet közös költségeihez várhatóan mekkora hozzájárulásra van szükség, annak érdekében, hogy segítséget nyújtson Grúzia számára a felajánlása meghatározásához.

(4)   Az Unió írásban közli Grúziával az értékelés eredményét annak érdekében, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban biztosítsa Grúzia részvételét.

2. cikk

Keretrendszer

(1)   Az 1. cikk (1) bekezdésének megfelelően hozott határozat alapján Grúzia e megállapodás rendelkezéseivel és bármely egyéb előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik ahhoz a tanácsi határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa határoz arról, hogy az Unió végrehajtja a válságkezelési műveletet, valamint bármely egyéb olyan határozathoz, amellyel az Európai Unió Tanácsa az uniós válságkezelési művelet meghosszabbításáról határoz.

(2)   Grúzia valamely uniós válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem sérti az Unió döntéshozatali autonómiáját.

(3)   A művelet befejezéséről szóló döntést az Unió a Grúziával folytatott konzultációt követően hozza meg, amennyiben Grúzia a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az uniós polgári válságkezelési művelethez.

3. cikk

Az állomány tagjainak és a haderőknek a jogállása

(1)   A Grúzia által valamely uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány tagjai és/vagy valamely uniós katonai válságkezelési művelethez biztosított haderők jogállására az Unió és a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok) között megkötött, a haderők/a misszió jogállásáról szóló megállapodást kell alkalmazni, amennyiben van ilyen megállapodás.

(2)   Az uniós válságkezelési művelet helyszínéül szolgáló állam(ok) területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki alakulatokhoz biztosított állomány tagjainak jogállására az érintett parancsnokság vagy parancsnoki alakulat és Grúzia illetékes hatóságai közötti megállapodásokat kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, a haderők/a misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül, Grúzia joghatóságot gyakorol az uniós válságkezelési műveletben részt vevő állománya tagjainak vonatkozásában. Azokban az esetekben, amikor Grúzia hadereje valamely európai uniós tagállam hajóján vagy légi járművén hajt végre műveletet, az érintett tagállam gyakorol joghatóságot saját törvényeinek és rendeleteinek megfelelően.

(4)   Az (1) és az (5) bekezdés sérelme nélkül, valamint az alkalmazandó kiváltságok és mentességek függvényében, Grúzia felel az adott uniós válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos, a saját állománya tagjaitól érkező vagy azzal kapcsolatos bármely követelés kielégítéséért, valamint az állománya bármely tagjával szembeni – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, a grúziai törvényi rendelkezésekkel összhangban.

(5)   A Felek megállapodnak abban, hogy a szerződéses követelések kivételével lemondanak minden olyan követelésükről, amely bármelyik fél tulajdonát képező vagy bármely fél által működtetett eszközöket ért kárral, veszteséggel vagy azok megsemmisülésével, továbbá bármely fél állománya tagjainak sérülésével vagy halálával kapcsolatos, amennyiben azok az e megállapodás szerinti tevékenységekhez kapcsolódó hivatali feladatok ellátásából erednek, kivéve a súlyos gondatlanság és a szándékos kötelezettségszegés eseteit.

(6)   Grúzia vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor – viszonossági alapon – nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy lemond az uniós válságkezelési műveletben vele együtt részt vevő bármely állammal szembeni követeléseiről.

(7)   Az Unió vállalja, hogy tagállamai e megállapodás aláírásakor a követelésekről való lemondásról szóló nyilatkozatot tesznek Grúzia uniós válságkezelési műveletekben való jövőbeli részvétele esetére.

4. cikk

Minősített adatok

(1)   Grúzia megteszi az ahhoz szükséges megfelelő intézkedéseket, hogy az EU-minősített adatok a 2011/292/EU tanácsi határozatban (1) foglalt, az Európai Unió Tanácsa biztonsági szabályainak megfelelő, valamint az illetékes hatóságok – többek között uniós katonai válságkezelési művelet esetén az uniós műveleti parancsnok vagy uniós polgári válságkezelési művelet esetén a misszióvezető – által kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljenek.

(2)   Amennyiben a Felek megállapodást kötnek a minősített adatok cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról, a megállapodás rendelkezéseit az uniós válságkezelési műveletekkel összefüggésben alkalmazni kell.

II.   SZAKASZ

A POLGÁRI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

5. cikk

Az uniós polgári válságkezelési műveletekhez kirendelt állomány tagjai

(1)   Grúzia:

| a) | gondoskodik arról, hogy valamely uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya tagjai a következőkkel összhangban teljesítsék a missziójukat:






  i. | a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai; |
| --- | --- | --- |

a)

gondoskodik arról, hogy valamely uniós polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya tagjai a következőkkel összhangban teljesítsék a missziójukat:

i.

a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai;

| ii. | a műveleti terv; |
| --- | --- |

ii.

a műveleti terv;

| iii. | a végrehajtási intézkedések; |
| --- | --- |

iii.

a végrehajtási intézkedések;

| b) | az uniós polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról – ideértve részvételének megszüntetését vagy felfüggesztését – kellő időben tájékoztatja a misszióvezetőt és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: főképviselő). |
| --- | --- |

b)

az uniós polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról – ideértve részvételének megszüntetését vagy felfüggesztését – kellő időben tájékoztatja a misszióvezetőt és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: főképviselő).

(2)   Az uniós polgári válságkezelési műveletekhez kirendelt állomány tagjai számára kötelező az orvosi vizsgálat, valamint a védőoltás, és rendelkezniük kell Grúzia illetékes hatósága által kiállított igazolással arról, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban vannak. Az uniós polgári válságkezelési műveletekhez kirendelt állomány tagjainak be kell mutatniuk az említett igazolás másolatát.

6. cikk

A parancsnoki lánc

(1)   A Grúzia által kirendelt állomány tagjai a feladatukat kizárólag az uniós polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végezhetik, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást kell tanúsítaniuk.

(2)   Az uniós polgári válságkezelési műveletekhez hozzájáruló grúziai állomány tagjainak egésze Grúzia felügyelete alatt, illetve katonai állomány tagjai esetében teljes mértékben Grúzia parancsnoksága alatt marad.

(3)   A nemzeti hatóságok a műveleti irányítást átruházzák az uniós polgári műveleti parancsnokra.

(4)   A uniós polgári műveleti parancsnok vállalja a felelősséget az uniós polgári válságkezelési műveletért, és stratégiai szinten gyakorolja annak vezetését és irányítását.

(5)   A misszióvezető vállalja a felelősséget az uniós polgári válságkezelési műveletért, és gyakorolja annak a műveleti terület szintjén történő vezetését és irányítását, továbbá elvégzi a napi irányítási feladatokat.

(6)   A 2. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban Grúziát a művelet napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az EU műveletben részt vevő tagállamait.

(7)   A misszióvezető fegyelmi felügyeletet gyakorol az uniós polgári válságkezelési műveletben részt vevő állomány tagjai felett. Fegyelmi eljárást – szükség esetén – az érintett nemzeti hatóság indít.

(8)   Grúzia a műveletben részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzeti kontingens-képviselőt (a továbbiakban: NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz a misszióvezetőnek, továbbá felelős a kontingens fegyelmi állapotának napi szintű fenntartásáért.

7. cikk

Pénzügyi vonatkozások

(1)   A 8. cikk sérelme nélkül Grúzia viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, a művelet működési költségvetésében meghatározott működési költségek kivételével.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek elhalálozása, megsebesülése, vesztesége vagy kára esetén Grúzia – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a misszió jogállásáról szóló, alkalmazandó megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

8. cikk

Hozzájárulás a működési költségvetéshez

(1)   Grúzia hozzájárul az uniós polgári válságkezelési művelet működési költségvetésének finanszírozásához.

(2)   Grúziának a működési költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulását az alábbi két számítási módszer közül azzal kell kiszámítani, amelyik kisebb összeget eredményez:

| a) | a referenciaösszeg arányos része, amelyet Grúzia bruttó nemzeti jövedelmének a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy |
| --- | --- |

a)

a referenciaösszeg arányos része, amelyet Grúzia bruttó nemzeti jövedelmének a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy

| b) | a működési költségvetés referenciaösszegének arányos része, amelyet Grúziának a műveletben részt vevő állománya tagjai létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány tagjai teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki. |
| --- | --- |

b)

a működési költségvetés referenciaösszegének arányos része, amelyet Grúziának a műveletben részt vevő állománya tagjai létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány tagjai teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve Grúziának nem kell hozzájárulnia az EU tagállamainak állománya tagjai részére fizetett napidíj finanszírozásához.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve az Unió elvben mentesíti Grúziát egy adott uniós polgári válságkezelési művelethez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

| a) | az Unió úgy ítéli meg, hogy Grúzia jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy |
| --- | --- |

a)

az Unió úgy ítéli meg, hogy Grúzia jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; vagy

| b) | Grúzia egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az EU bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét. |
| --- | --- |

b)

Grúzia egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az EU bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

(5)   A Grúzia által az uniós polgári válságkezelési művelet működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulások befizetésére vonatkozóan a misszióvezető és Grúzia illetékes közigazgatási hatóságai között megállapodást kell aláírni. Az említett megállapodásnak többek között az alábbi rendelkezéseket kell tartalmaznia:

| a) | az érintett pénzügyi hozzájárulás összege; |
| --- | --- |

a)

az érintett pénzügyi hozzájárulás összege;

| b) | a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; és |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; és

| c) | a számviteli ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

c)

a számviteli ellenőrzési eljárás.

III.   SZAKASZ

A KATONAI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

9. cikk

Részvétel uniós katonai válságkezelési műveletekben

(1)   Grúzia gondoskodik arról, hogy az uniós katonai válságkezelési műveletekben részt vevő hadereje és állománya tagjai a következőkkel összhangban teljesítsék a missziójukat:

| a) | a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikk (1) bekezdésében említett tanácsi határozat és annak későbbi módosításai;

| b) | a műveleti terv; |
| --- | --- |

b)

a műveleti terv;

| c) | a végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

c)

a végrehajtási intézkedések.

(2)   A Grúzia által kirendelt állomány tagjai a feladataikat kizárólag az uniós polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végezhetik, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást kell tanúsítaniuk.

(3)   Grúzia a műveletben való részvételében bekövetkezett minden változásról – így például a részvétele megszüntetéséről vagy felfüggesztéséről – kellő időben tájékoztatja az uniós műveleti parancsnokot.

10. cikk

A parancsnoki lánc

(1)   Az uniós katonai válságkezelési műveletekben részt vevő grúziai haderő és állomány tagjainak egésze teljes mértékben Grúzia parancsnoksága alatt, illetve polgári állomány tagjai esetében Grúzia felügyelete alatt marad.

(2)   A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk tagjainak műveleti ellenőrzését, illetve harcászati parancsnokságát átadják az uniós műveleti parancsnoknak, aki jogosult a hatáskörét átruházni.

(3)   Grúziát a művelet napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az EU műveletben részt vevő tagállamait.

(4)   Az uniós műveleti parancsnok – a Grúziával folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti Grúzia hozzájárulásának visszavonását.

(5)   Grúzia az uniós katonai válságkezelési műveletben részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére magas rangú katonai képviselőt (a továbbiakban: MKK) nevez ki. Az MKK a műveletet érintő valamennyi kérdésben konzultál az EU haderőinek parancsnokával, továbbá felel a grúziai állomány mindennapos fegyelméért.

11. cikk

Pénzügyi szempontok

(1)   A 12. cikk sérelme nélkül, Grúzia viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek a 2. cikk (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint a 2011/871/KKBP tanácsi határozat (2) értelmében közös finanszírozásban részesülnek.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén Grúzia – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a 3. cikk (1) bekezdésében említett, a haderők jogállásáról szóló, alkalmazandó megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

12. cikk

Hozzájárulás a közös költségekhez

(1)   Grúzia hozzájárul az uniós katonai válságkezelési művelet közös költségeinek finanszírozásához.

(2)   Grúziának a közös költségekhez való pénzügyi hozzájárulását az alábbi két számítási módszer közül azzal kell kiszámítani, amelyik kisebb összeget eredményez:

| a) | a közös költségek arányos része, amelyet Grúzia bruttó nemzeti jövedelmének a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy |
| --- | --- |

a)

a közös költségek arányos része, amelyet Grúzia bruttó nemzeti jövedelmének a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított aránya alapján számítanak ki; vagy

| b) | a közös költségek arányos része, amelyet Grúziának a műveletben részt vevő állománya tagjai létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány tagjai teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki. |
| --- | --- |

b)

a közös költségek arányos része, amelyet Grúziának a műveletben részt vevő állománya tagjai létszámának a műveletben részt vevő valamennyi államból származó állomány tagjai teljes létszámához viszonyított aránya alapján számítanak ki.

A b) pontban foglalt számítási módszer alkalmazásakor, amennyiben Grúzia kizárólag a műveleti parancsnokság vagy a kötelékparancsnokság számára biztosít állományt, úgy az állománya tagjainak az érintett parancsnokság állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni. Egyéb esetekben a Grúzia által biztosított állomány tagjainak a művelet állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az Unió elvben mentesíti Grúziát az adott uniós katonai válságkezelési művelet közös költségeihez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

| a) | az Unió úgy határoz, hogy Grúzia az eszközök és/vagy képességek szempontjából jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít; |
| --- | --- |

a)

az Unió úgy határoz, hogy Grúzia az eszközök és/vagy képességek szempontjából jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít;

| b) | Grúzia egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az EU bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét. |
| --- | --- |

b)

Grúzia egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az EU bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

(4)   A 2011/871/KKBP határozatban meghatározott ügyvezető és Grúzia illetékes közigazgatási hatóságai között megállapodást kell kötni. A megállapodásnak rendelkeznie kell többek között az alábbiakról:

| a) | az érintett pénzügyi hozzájárulás összege; |
| --- | --- |

a)

az érintett pénzügyi hozzájárulás összege;

| b) | a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; és |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi hozzájárulás befizetésével kapcsolatos rendelkezések; és

| c) | a számviteli ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

c)

a számviteli ellenőrzési eljárás.

IV.   SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

A 8. cikk (5) bekezdésének és a 12. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodást a Felek megfelelő hatóságai között kell megkötni.

14. cikk

Nemteljesítés

Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónappal korábban megküldött írásbeli értesítéssel felmondhatja.

15. cikk

Vitarendezés

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a Felek egymás között, diplomáciai úton rendezik.

16. cikk

Hatálybalépés, időtartam és megszűnés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették egymást a hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások befejezéséről.

(2)   Ezt a megállapodást rendszeresen felül kell vizsgálni.

(3)   Ezt a megállapodást a Felek között létrejött kölcsönös írásbeli megállapodással lehet módosítani. A módosítások az (1) bekezdésben említett eljárással összhangban lépnek hatályba.

(4)   Ezt a megállapodást a másik félhez intézett írásos felmondó nyilatkozat útján bármelyik fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.

FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.

Ez a megállapodás angol és grúz nyelven készült, és mindkét szöveg egyaránt hitelesnek tekintendő. Amennyiben a megállapodás értelmezésével kapcsolatban vita merül fel, az angol változat az irányadó.

Kelt Vilniusban, a kettőezer-tizenharmadik év november havának huszonharmadik napján, angol és grúz nyelven, két példányban.

az Európai Unió részéről

Grúzia részéről

---

(1)  A Tanács 2011/292/EU határozata (2011. március 31.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL EU L 141., 2011.5.27., 17. o.).

1

(2)  A Tanács 2011/871/KKBP határozata (2011. december 19.) az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (ATHENA) létrehozásáról (HL EU L 343., 2011.12.23., 35. o.).

2

---

Az uniós tagállamok nyilatkozata

„A Grúzia részvételével zajló uniós válságkezelési műveletről szóló uniós tanácsi határozatot alkalmazó uniós tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőségük szerint igyekeznek lemondani a Grúziával szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | a grúziai állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

a grúziai állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | bármely, Grúzia tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó grúziai tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.”. |
| --- | --- |

—

bármely, Grúzia tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó grúziai tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.”.

---

Grúzia nyilatkozata

„Az uniós válságkezelési műveletről szóló uniós tanácsi határozatot alkalmazó Grúzia a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetősége szerint igyekszik lemondani az uniós válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonát képező és az uniós válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült követelésekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az állomány tagja az uniós válságkezelési művelettel kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | bármely, az uniós válságkezelési műveletben részt vevő uniós tagállam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagjának a súlyos gondatlansága vagy a szándékos kötelezettségszegése esetét.”. |
| --- | --- |

—

bármely, az uniós válságkezelési műveletben részt vevő uniós tagállam tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az adott eszközt a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az uniós válságkezelési művelet állománya ezen eszközt használó tagjának a súlyos gondatlansága vagy a szándékos kötelezettségszegése esetét.”.

---

RENDELETEK

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/8

---

A BIZOTTSÁG 40/2014/EU RENDELETE

(2014. január 17.)

egy nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről és a 432/2012/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet előírja, hogy tilos élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításokat alkalmazni, kivéve, ha a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte azokat, és szerepelnek az engedélyezett állítások jegyzékében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet előírja, hogy tilos élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításokat alkalmazni, kivéve, ha a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte azokat, és szerepelnek az engedélyezett állítások jegyzékében.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadásra került a 432/2012/EU bizottsági rendelet (2), amely megállapította a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadásra került a 432/2012/EU bizottsági rendelet (2), amely megállapította a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékét.

| (3) | Az 1924/2006/EK rendelet azt is előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállamok illetékes nemzeti hatóságaihoz nyújtsák be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA; a továbbiakban: Hatóság) tudományos értékelésre, valamint tájékoztatásul a Bizottsághoz és a tagállamokhoz is. |
| --- | --- |

(3)

Az 1924/2006/EK rendelet azt is előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállamok illetékes nemzeti hatóságaihoz nyújtsák be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA; a továbbiakban: Hatóság) tudományos értékelésre, valamint tájékoztatásul a Bizottsághoz és a tagállamokhoz is.

| (4) | A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz.

| (5) | Az innováció ösztönzése céljából azon egészségre vonatkozó állítások esetében, amelyek új tudományos bizonyítékokon alapulnak és/vagy szellemi tulajdont képező adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaznak, gyorsított engedélyezési eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Az innováció ösztönzése céljából azon egészségre vonatkozó állítások esetében, amelyek új tudományos bizonyítékokon alapulnak és/vagy szellemi tulajdont képező adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaznak, gyorsított engedélyezési eljárást kell alkalmazni.

| (6) | A Nordic Sugar A/S. által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a cukorréparostnak a széklet tömegét növelő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2011-00972. sz. kérdés) (3). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A cukorréparost fogyasztása növeli a széklet tömegét”. |
| --- | --- |

(6)

A Nordic Sugar A/S. által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak a cukorréparostnak a széklet tömegét növelő hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról kellett véleményt nyilvánítania (EFSA-Q-2011-00972. sz. kérdés) (3). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A cukorréparost fogyasztása növeli a széklet tömegét”.

| (7) | A Bizottság és a tagállamok 2011. december 8-án megkapták a Hatóság tudományos véleményét, amelynek következtetése szerint a rendelkezésre bocsátott adatok alapján ok-okozati összefüggés állapítható meg a cukorréparost fogyasztása és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően, amennyiben egy egészségre vonatkozó állítás ezt a következtetést tükrözi, úgy kell tekinteni, hogy megfelel az 1924/2006/EK rendeletben foglalt követelményeknek, és fel kell venni az engedélyezett állításoknak a 432/2012/EU rendelettel megállapított uniós jegyzékébe. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság és a tagállamok 2011. december 8-án megkapták a Hatóság tudományos véleményét, amelynek következtetése szerint a rendelkezésre bocsátott adatok alapján ok-okozati összefüggés állapítható meg a cukorréparost fogyasztása és az állítólagos hatás között. Ennek megfelelően, amennyiben egy egészségre vonatkozó állítás ezt a következtetést tükrözi, úgy kell tekinteni, hogy megfelel az 1924/2006/EK rendeletben foglalt követelményeknek, és fel kell venni az engedélyezett állításoknak a 432/2012/EU rendelettel megállapított uniós jegyzékébe.

| (8) | Az 1924/2006/EK rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy az egészségre vonatkozó állítások valósághűek, világosak, megbízhatók és hasznosak legyenek a fogyasztó számára, és hogy ezt figyelembe vegye a megszövegezés és a megjelenítés. Ezért abban az esetben, ha a kérelmező által alkalmazott állítások megfogalmazása ugyanazzal a jelentéssel bír a fogyasztók számára, mint egy engedélyezett, egészségre vonatkozó állítás, mivel ugyanolyan összefüggésre utalnak egy adott élelmiszercsoport, élelmiszer vagy annak valamely alkotóeleme és az egészség között, ugyanolyan alkalmazási feltételeknek kell vonatkozniuk rájuk, mint az e rendelet mellékletében felsorolt állításokra. |
| --- | --- |

(8)

Az 1924/2006/EK rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy az egészségre vonatkozó állítások valósághűek, világosak, megbízhatók és hasznosak legyenek a fogyasztó számára, és hogy ezt figyelembe vegye a megszövegezés és a megjelenítés. Ezért abban az esetben, ha a kérelmező által alkalmazott állítások megfogalmazása ugyanazzal a jelentéssel bír a fogyasztók számára, mint egy engedélyezett, egészségre vonatkozó állítás, mivel ugyanolyan összefüggésre utalnak egy adott élelmiszercsoport, élelmiszer vagy annak valamely alkotóeleme és az egészség között, ugyanolyan alkalmazási feltételeknek kell vonatkozniuk rájuk, mint az e rendelet mellékletében felsorolt állításokra.

| (9) | Az 1924/2006/EK rendelet 20. cikkének megfelelően e rendelet figyelembevétele érdekében naprakésszé kell tenni a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások nyilvántartását, amely tartalmazza valamennyi engedélyezett, egészségre vonatkozó állítást. |
| --- | --- |

(9)

Az 1924/2006/EK rendelet 20. cikkének megfelelően e rendelet figyelembevétele érdekében naprakésszé kell tenni a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állítások nyilvántartását, amely tartalmazza valamennyi engedélyezett, egészségre vonatkozó állítást.

| (10) | A 432/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 432/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Sor került konzultációra a tagállamokkal, |
| --- | --- |

(11)

Sor került konzultációra a tagállamokkal,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében felsorolt, egészségre vonatkozó állítást az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően fel kell venni az engedélyezett állítások uniós jegyzékébe.

2. cikk

A 432/2012/EU rendelet melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  A Bizottság 2012. május 16-i 432/2012/EU rendelete a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról (HL L 136., 2012.5.25., 1. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(12):2468.

3

---

MELLÉKLET

A 432/2012/EU rendelet melléklete ábécésorrendben beillesztve az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

| Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az állítás alkalmazásának feltételei | Az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételek és/vagy korlátozások és/vagy kiegészítő tájékoztatás vagy figyelmeztetés | EFSA Journal száma | A konszolidált jegyzékben szereplő, EFSA-értékelésre megküldött, megfeleltethető bejegyzés száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Cukorréparost | A cukorréparost fogyasztása növeli a széklet tömegét. | Az állítás csak olyan élelmiszer esetében alkalmazható, amely az 1924/2006/EK rendelet mellékletében felsorolt ÉLELMI ROSTBAN GAZDAG állítás szerint élelmi rostban gazdag. | | 2011;9(12):2468” | |

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az állítás alkalmazásának feltételei

Az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételek és/vagy korlátozások és/vagy kiegészítő tájékoztatás vagy figyelmeztetés

EFSA Journal száma

A konszolidált jegyzékben szereplő, EFSA-értékelésre megküldött, megfeleltethető bejegyzés száma

„Cukorréparost

A cukorréparost fogyasztása növeli a széklet tömegét.

Az állítás csak olyan élelmiszer esetében alkalmazható, amely az 1924/2006/EK rendelet mellékletében felsorolt ÉLELMI ROSTBAN GAZDAG állítás szerint élelmi rostban gazdag.

2011;9(12):2468”

---

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/11

---

A BIZOTTSÁG 41/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. január 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| IL | 182,0 |
| MA | 64,3 |
| TN | 99,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0707 00 05 | MA | 124,7 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,5 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 63,0 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | EG | 46,8 |
| MA | 59,6 |
| TR | 59,2 |
| ZA | 52,9 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 70,3 |
| ZZ | 118,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CL | 63,3 |
| IL | 139,7 |
| JM | 62,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 83,3 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 94,2 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | CN | 65,1 |
| MK | 32,8 |
| US | 134,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 144,6 |
| US | 176,0 |
| ZZ | 128,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

69,6

IL

182,0

MA

64,3

TN

99,0

TR

95,0

ZZ

102,0

0707 00 05

MA

124,7

TR

160,3

ZZ

142,5

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

63,0

TR

108,5

ZZ

85,8

0805 10 20

EG

46,8

MA

59,6

TR

59,2

ZA

52,9

ZZ

54,6

0805 20 10

IL

167,2

MA

70,3

ZZ

118,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CL

63,3

IL

139,7

JM

62,4

KR

142,4

MA

83,3

TR

74,3

ZZ

94,2

0805 50 10

EG

67,3

TR

73,6

ZZ

70,5

0808 10 80

CN

65,1

MK

32,8

US

134,8

ZZ

77,6

0808 30 90

CN

65,3

TR

144,6

US

176,0

ZZ

128,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/13

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUBAM LIBYA/1/2014 HATÁROZATA

(2014. január 14.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának a létrehozásáról

(2014/16/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló, 2013. május 22-i 2013/233/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen 10. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/233/KKBP határozat 10. cikke (3) bekezdésének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának (HFB) létrehozására vonatkozó megfelelő határozatokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/233/KKBP határozat 10. cikke (3) bekezdésének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának (HFB) létrehozására vonatkozó megfelelő határozatokat.

| (2) | Az Európai Tanács a 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén elfogadott következtetéseiben megállapította a harmadik államok rendfenntartó missziókhoz történő hozzájárulásának irányadó elveit és szabályait. A Tanács 2002. december 10-én jóváhagyta „A nem uniós tagállamok uniós polgári válságkezelési műveletekhez való hozzájárulására vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentumot, amely meghatározta a harmadik államok polgári válságkezelési műveletekben való részvételének szabályait, beleértve a hozzájáruló felek bizottságának (HFB) létrehozását is. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács a 2001. június 15–16-i göteborgi ülésén elfogadott következtetéseiben megállapította a harmadik államok rendfenntartó missziókhoz történő hozzájárulásának irányadó elveit és szabályait. A Tanács 2002. december 10-én jóváhagyta „A nem uniós tagállamok uniós polgári válságkezelési műveletekhez való hozzájárulására vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentumot, amely meghatározta a harmadik államok polgári válságkezelési műveletekben való részvételének szabályait, beleértve a hozzájáruló felek bizottságának (HFB) létrehozását is.

| (3) | A HFB-nek olyan fórumként kell működnie, ahol az EUBAM Libya irányításához kapcsolódó valamennyi probléma megvitatásra kerül a hozzájáruló harmadik államokkal. Az EUBAM Libya politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB-nek figyelembe kell vennie a hozzájáruló felek bizottsága által kifejtett nézeteket, |
| --- | --- |

(3)

A HFB-nek olyan fórumként kell működnie, ahol az EUBAM Libya irányításához kapcsolódó valamennyi probléma megvitatásra kerül a hozzájáruló harmadik államokkal. Az EUBAM Libya politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását gyakorló PBB-nek figyelembe kell vennie a hozzájáruló felek bizottsága által kifejtett nézeteket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Létrehozás és feladatmeghatározás

(1)   Ezzel a határozattal létrejön az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Libya) tekintetében a hozzájáruló felek bizottsága (HFB).

(2)   A HFB feladatmeghatározását „A nem uniós tagállamok uniós polgári válságkezelési műveleteihez való hozzájárulására vonatkozó konzultációk és szabályok” című dokumentum tartalmazza.

2. cikk

Összetétel

(1)   A hozzájáruló felek bizottságának tagjai a következők:

| — | valamennyi tagállam képviselői, valamint |
| --- | --- |

—

valamennyi tagállam képviselői, valamint

| — | azon harmadik államok képviselői, amelyek részt vesznek az EUBAM Libya-ban és ahhoz hozzájárulást biztosítanak. |
| --- | --- |

—

azon harmadik államok képviselői, amelyek részt vesznek az EUBAM Libya-ban és ahhoz hozzájárulást biztosítanak.

(2)   A Bizottság képviselője szintén jelen lehet a hozzájáruló felek bizottságának ülésein.

3. cikk

Tájékoztatás a misszióvezetőtől

A misszióvezető rendszeresen tájékoztatja a hozzájáruló felek bizottságát.

4. cikk

Az elnök

A hozzájáruló felek bizottságának elnöke az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vagy az ő képviselője.

5. cikk

Ülések

(1)   Az elnök rendszeresen összehívja a hozzájáruló felek bizottságát. Ha a körülmények megkívánják, az elnök kezdeményezésére vagy bármely tag kérésére rendkívüli ülés hívható össze.

(2)   Az elnök az ülést megelőzően megküldi az ülés tervezett napirendjét és az üléshez kapcsolódó dokumentumokat. Az elnök feladata, hogy tájékoztassa a PBB-t a hozzájáruló felek bizottságának megbeszélésein született eredményekről.

6. cikk

Titoktartás

(1)   A 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU tanácsi határozattal (2) összhangban, a hozzájáruló felek bizottságának ülései és eljárásai vonatkozásában a Tanács biztonsági szabályait kell alkalmazni. A hozzájáruló felek bizottsága képviselőinek megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.

(2)   A HFB tanácskozásaira szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, kivéve, ha a HFB egyhangúlag másként határoz.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 14-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  HL L 138., 2013.5.24., 15. o.

1

(2)  A Tanács 2013. szeptember 23-i 2013/488/EU határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

2

---

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/15

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUBAM LIBYA/2/2014 HATÁROZATA

(2014. január 14.)

a harmadik államoknak az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójához (EUBAM Libya) való hozzájárulása elfogadásáról

(2014/17/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya) szóló, 2013. május 22-i 2013/233/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen 10. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013/233/KKBP határozat 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy hozza meg a megfelelő határozatokat a harmadik államoknak az EUBAM Libya misszióhoz való hozzájárulása elfogadásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/233/KKBP határozat 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy hozza meg a megfelelő határozatokat a harmadik államoknak az EUBAM Libya misszióhoz való hozzájárulása elfogadásáról.

| (2) | A polgári műveleti parancsnok azt javasolta a PBB-nek, hogy fogadja el a Svájci Államszövetség hozzájárulását az EUBAM Libya misszióhoz, és ítélje azt jelentősnek. |
| --- | --- |

(2)

A polgári műveleti parancsnok azt javasolta a PBB-nek, hogy fogadja el a Svájci Államszövetség hozzájárulását az EUBAM Libya misszióhoz, és ítélje azt jelentősnek.

| (3) | A Svájci Államszövetséget mentesíteni kell az EUBAM Libya költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól, |
| --- | --- |

(3)

A Svájci Államszövetséget mentesíteni kell az EUBAM Libya költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Harmadik államok hozzájárulása

(1)   A PBB elfogadja és jelentősnek ítéli a Svájci Államszövetség hozzájárulását az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójához (EUBAM Libya).

(2)   A Svájci Államszövetség mentesül az EUBAM Libya költségvetéséhez való pénzügyi hozzájárulás alól.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 14-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  HL L 138., 2013.5.24., 15. o.

1

---

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/16

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUCAP SAHEL NIGER/1/2014 HATÁROZATA

(2014. január 14.)

az Európai Unió nigeri KBVP-missziója (EUCAP Sahel Niger) vezetője megbízatásának meghosszabbításáról

(2014/18/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger) szóló, 2012. július 16-i 2012/392/KKBP tanácsi határozatra (1),

mivel:

| (1) | A 2012/392/KKBP határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az Európai Unió nigeri KBVP-missziójának (EUCAP Sahel Niger) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/392/KKBP határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az Európai Unió nigeri KBVP-missziójának (EUCAP Sahel Niger) politikai ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A PBB 2013. november 12-én elfogadta az EUCAP Sahel Niger/2/2013 határozatot (2), amelyben Filip DE CEUNINCK-et nevezte ki az EUCAP Sahel Niger misszióvezetőjévé ideiglenesen, a 2013. november 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2013. november 12-én elfogadta az EUCAP Sahel Niger/2/2013 határozatot (2), amelyben Filip DE CEUNINCK-et nevezte ki az EUCAP Sahel Niger misszióvezetőjévé ideiglenesen, a 2013. november 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra.

| (3) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. december 5-én azt javasolta, hogy Filip DE CEUNINCK-nek, az EUCAP Sahel Niger misszióvezetőjének adott ideiglenes megbízatást hosszabbítsák meg 2014. január 1-jétől az EUCAP Sahel Niger új misszióvezetője kinevezéséig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(3)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2013. december 5-én azt javasolta, hogy Filip DE CEUNINCK-nek, az EUCAP Sahel Niger misszióvezetőjének adott ideiglenes megbízatást hosszabbítsák meg 2014. január 1-jétől az EUCAP Sahel Niger új misszióvezetője kinevezéséig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Filip DE CEUNINCK-nek, az Európai Unió nigeri KBVP-missziója (EUCAP Sahel Niger) vezetőjének ideiglenes megbízatását a Politikai és Biztonsági Bizottság az EUCAP Sahel Niger új misszióvezetőjének kinevezéséig meghosszabbítja.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2014. január 1-étől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2014. január 14-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  HL L 187., 2012.7.17., 48. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság EUCAP Sahel Niger/2/2013 határozata (2013. november 12.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziója (EUCAP Sahel Niger) vezetőjének kinevezéséről (HL L 305., 2013.11.15., 18. o.).

2

---

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/17

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. június 19.)

a Franciaország által a lóversenytársaságok javára nyújtani tervezett SA.30753 (C 34/10) (korábbi N 140/10) számú Állami támogatásról

(az értesítés a C(2013) 3554. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/19/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy az említett cikkeknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (2), és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Franciaország 2010. április 13-án kelt levelében értesítette a Bizottságot arról a tervezetről, amelynek értelmében adójellegű járulékot vezetne be az online lóversenyfogadásokra, mely járulék a lóversenytársaságok által végzett közszolgáltatási feladat finanszírozását szolgálná. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország 2010. április 13-án kelt levelében értesítette a Bizottságot arról a tervezetről, amelynek értelmében adójellegű járulékot vezetne be az online lóversenyfogadásokra, mely járulék a lóversenytársaságok által végzett közszolgáltatási feladat finanszírozását szolgálná.

| (2) | A Bizottság 2010. november 17-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy e támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2010. november 17-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy e támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat).

| (3) | Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt harmadik feleket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság felkérte az érdekelt harmadik feleket a kérdéses intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (4) | Franciaország 2011. január 18-án nyújtotta be az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(4)

Franciaország 2011. január 18-án nyújtotta be az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeit.

| (5) | A Bizottsághoz több észrevétel érkezett az érdekelt felek részéről (lásd az alábbi 1. táblázatot):

  1.   táblázat


  Érdekelt felek









  Álláspont | Szervezet | Rövid leírás | Dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Támogatja az Intézkedést | Cheval Français | Az ügetőversenyekért felelős anyavállalat | 2011. február 11. |
| France Galop | A sík- és akadályversenyekért felelős anyavállalat | 2011. február 11. |
| A lóversenyek ellenőrzéséért felelős laboratórium (Laboratoire des Courses Hippiques) | Doppingellenőrzési tevékenységet végző, teljes körűen az anyavállalatok által finanszírozott nonprofit szövetség | 2011. február 11. |
| Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses (Versenyistállók Képzési és Szociális Ellátó Szövetsége) | 60 %-ban az anyavállalatok által finanszírozott nonprofit szervezet, amely szakképzést és szociális ellátást biztosít a lóversenyzés ágazatában. | 2011. február 11. |
| Európai Ügetőunió (UET) | 19 európai ország nemzeti ügetőszövetségeit tömörítő szervezet | 2011. február 9. |
| European and Mediterranean Horseracing Federation (Európai és Mediterrán Országok Lóversenyszövetsége) | 18 (ezen belül 14 európai) lovaságazati hatóságot tömörítő szövetség, amelynek célja a lovas versenysportok népszerűsítése. A szövetségben Franciaországot a France Galop képviseli. | 2011. február 14. |
| Ellenziaz Intézkedést | European Gaming & Betting Association (európai szerencsejáték- és sportfogadási szövetség) | Az európai nyeremény- és szerencsejáték-szolgáltatókat tömörítő, a belga jog szerinti nonprofit szövetség | 2011. február 14. |
| Névtelen | nem áll rendelkezésre | 2011. február 14. |

(5)

A Bizottsághoz több észrevétel érkezett az érdekelt felek részéről (lásd az alábbi 1. táblázatot):

1.   táblázat

Érdekelt felek

Álláspont

Szervezet

Rövid leírás

Dátum

Támogatja az Intézkedést

Cheval Français

Az ügetőversenyekért felelős anyavállalat

2011. február 11.

France Galop

A sík- és akadályversenyekért felelős anyavállalat

2011. február 11.

A lóversenyek ellenőrzéséért felelős laboratórium (Laboratoire des Courses Hippiques)

Doppingellenőrzési tevékenységet végző, teljes körűen az anyavállalatok által finanszírozott nonprofit szövetség

2011. február 11.

Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses (Versenyistállók Képzési és Szociális Ellátó Szövetsége)

60 %-ban az anyavállalatok által finanszírozott nonprofit szervezet, amely szakképzést és szociális ellátást biztosít a lóversenyzés ágazatában.

2011. február 11.

Európai Ügetőunió (UET)

19 európai ország nemzeti ügetőszövetségeit tömörítő szervezet

2011. február 9.

European and Mediterranean Horseracing Federation (Európai és Mediterrán Országok Lóversenyszövetsége)

18 (ezen belül 14 európai) lovaságazati hatóságot tömörítő szövetség, amelynek célja a lovas versenysportok népszerűsítése. A szövetségben Franciaországot a France Galop képviseli.

2011. február 14.

Ellenziaz Intézkedést

European Gaming & Betting Association (európai szerencsejáték- és sportfogadási szövetség)

Az európai nyeremény- és szerencsejáték-szolgáltatókat tömörítő, a belga jog szerinti nonprofit szövetség

2011. február 14.

Névtelen

nem áll rendelkezésre

2011. február 14.

| (6) | Az érdekelt felek észrevételeit 2011. február 28-án továbbították Franciaországnak. Franciaország 2011. április 4-én benyújtotta az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek észrevételeit 2011. február 28-án továbbították Franciaországnak. Franciaország 2011. április 4-én benyújtotta az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzéseit.

| (7) | 2011. április 12-én a Bizottság információkérést intézett a francia hatóságokhoz. |
| --- | --- |

(7)

2011. április 12-én a Bizottság információkérést intézett a francia hatóságokhoz.

| (8) | 2011. május 4-én munkaértekezletre került sor a bizottsági szolgálatok és a francia hatóságok részvételével. |
| --- | --- |

(8)

2011. május 4-én munkaértekezletre került sor a bizottsági szolgálatok és a francia hatóságok részvételével.

| (9) | 2011. május 11-i levelében Franciaország a 2011. április 12-i kérdések megválaszolására előírt határidő meghosszabbítását kérte, amelyet a Bizottság 2011. május 16-án kelt levelében hagyott jóvá. Franciaország 2011. június 20-án küldte el válaszát az említett kérdésekre. |
| --- | --- |

(9)

2011. május 11-i levelében Franciaország a 2011. április 12-i kérdések megválaszolására előírt határidő meghosszabbítását kérte, amelyet a Bizottság 2011. május 16-án kelt levelében hagyott jóvá. Franciaország 2011. június 20-án küldte el válaszát az említett kérdésekre.

| (10) | A Bizottság szolgálatai és a francia hatóságok 2011. július 11-én és 2011. december 9-én munkaértekezleten egyeztettek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság szolgálatai és a francia hatóságok 2011. július 11-én és 2011. december 9-én munkaértekezleten egyeztettek.

| (11) | Franciaország a 2011. december 14-i eredeti értesítésére vonatkozóan módosítástervezetet nyújtott be. |
| --- | --- |

(11)

Franciaország a 2011. december 14-i eredeti értesítésére vonatkozóan módosítástervezetet nyújtott be.

| (12) | 2011. december 16-án a Bizottság kérdéseket intézett Franciaországhoz az újonnan benyújtott intézkedésről. A francia hatóságok 2012. március 1-jén válaszoltak. |
| --- | --- |

(12)

2011. december 16-án a Bizottság kérdéseket intézett Franciaországhoz az újonnan benyújtott intézkedésről. A francia hatóságok 2012. március 1-jén válaszoltak.

| (13) | 2012. március 30-án a Bizottság szolgálatai és a francia hatóságok munkaértekezletet tartottak, ahol a francia hatóságok által javasolt új intézkedést vitatták meg. |
| --- | --- |

(13)

2012. március 30-án a Bizottság szolgálatai és a francia hatóságok munkaértekezletet tartottak, ahol a francia hatóságok által javasolt új intézkedést vitatták meg.

| (14) | A Bizottságnak az új intézkedés kiigazítására irányuló kéréseit követően a francia hatóságok 2012. december 6-án, 2013. január 21-én és 2013. február 27-én további információkkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak az új intézkedés kiigazítására irányuló kéréseit követően a francia hatóságok 2012. december 6-án, 2013. január 21-én és 2013. február 27-én további információkkal szolgáltak.

| (15) | 2013. április 29-én a francia hatóságok hivatalosan benyújtották a Bizottságnak a 2010. április 13-i értesítés módosítását, amely a bizottsági szolgálatokkal közösen elfogadott új intézkedést tartalmazta. |
| --- | --- |

(15)

2013. április 29-én a francia hatóságok hivatalosan benyújtották a Bizottságnak a 2010. április 13-i értesítés módosítását, amely a bizottsági szolgálatokkal közösen elfogadott új intézkedést tartalmazta.

2.   AZ EREDETI ÉRTESÍTÉSBEN SZEREPLŐ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Háttér: a nyeremény- és szerencsejátékok ágazatának verseny előtti megnyitása

| (16) | Franciaország az online nyeremény- és szerencsejátékok ágazatának verseny előtti megnyitásáról és szabályozásáról szóló, 2010. május 12-i 2010-476. sz. törvénnyel (a továbbiakban: a 2010. május 12-i törvény) megnyitotta a verseny előtt az online nyeremény- és szerencsejátékok ágazatát. |
| --- | --- |

(16)

Franciaország az online nyeremény- és szerencsejátékok ágazatának verseny előtti megnyitásáról és szabályozásáról szóló, 2010. május 12-i 2010-476. sz. törvénnyel (a továbbiakban: a 2010. május 12-i törvény) megnyitotta a verseny előtt az online nyeremény- és szerencsejátékok ágazatát.

| (17) | A 2010. május 12-i törvény azon célkitűzés megvalósítását szolgálja, hogy felszámolja az egyre bővülő illegális internetes nyeremény- és szerencsejáték-kínálatot. Három játéktípust nyitottak meg a verseny előtt, amit az indokolt, hogy igen népszerűek a játékosok körében, valamint esetükben minimális a függőség kialakulásának veszélye; ezek a lóversenyfogadás, a sportfogadás és az online pókerjátékok. |
| --- | --- |

(17)

A 2010. május 12-i törvény azon célkitűzés megvalósítását szolgálja, hogy felszámolja az egyre bővülő illegális internetes nyeremény- és szerencsejáték-kínálatot. Három játéktípust nyitottak meg a verseny előtt, amit az indokolt, hogy igen népszerűek a játékosok körében, valamint esetükben minimális a függőség kialakulásának veszélye; ezek a lóversenyfogadás, a sportfogadás és az online pókerjátékok.

| (18) | Az online szerencsejáték-szolgáltatóknak vagy fogadóirodáknak rendelkezniük kell a 2010. május 12-i törvénnyel létrehozott, az online szerencsejátékokat szabályozó hatóság (ARJEL) által kiállított, öt évre szóló engedéllyel. |
| --- | --- |

(18)

Az online szerencsejáték-szolgáltatóknak vagy fogadóirodáknak rendelkezniük kell a 2010. május 12-i törvénnyel létrehozott, az online szerencsejátékokat szabályozó hatóság (ARJEL) által kiállított, öt évre szóló engedéllyel.

| (19) | Az online szerencsejátékok verseny előtti megnyitását követően a Bizottság 2010. november 24-én lezárta (4) a Franciaország ellen indított kötelezettségszegési eljárást. A Bizottság 2006-ban indította az említett kötelezettségszegési eljárást (5), mivel úgy vélte, hogy Franciaország aránytalan akadályokat gördít a külföldi szolgáltatók által végzett szolgáltatásnyújtás elé. E kötelezettségszegési eljárással összefüggésben a Bizottság 2007-ben indokolással ellátott véleményt (6) tett közzé. |
| --- | --- |

(19)

Az online szerencsejátékok verseny előtti megnyitását követően a Bizottság 2010. november 24-én lezárta (4) a Franciaország ellen indított kötelezettségszegési eljárást. A Bizottság 2006-ban indította az említett kötelezettségszegési eljárást (5), mivel úgy vélte, hogy Franciaország aránytalan akadályokat gördít a külföldi szolgáltatók által végzett szolgáltatásnyújtás elé. E kötelezettségszegési eljárással összefüggésben a Bizottság 2007-ben indokolással ellátott véleményt (6) tett közzé.

| (20) | A verseny előtti megnyitást megelőzően a lóversenypályákon kívül folytatott lóversenyfogadások területén a 2 anyavállalatból (7) és 49 vidéki lóversenytársaságból (a továbbiakban együtt: lóversenytársaságok) álló gazdasági egyesülés (8), a PMU (Paris mutuel urbain) rendelkezett monopóliummal, mind az internet útján zajló online fogadások, mind pedig a PMU értékesítőhálózatán belül vagy a lóversenypályákon megtett hagyományos fogadások esetében. |
| --- | --- |

(20)

A verseny előtti megnyitást megelőzően a lóversenypályákon kívül folytatott lóversenyfogadások területén a 2 anyavállalatból (7) és 49 vidéki lóversenytársaságból (a továbbiakban együtt: lóversenytársaságok) álló gazdasági egyesülés (8), a PMU (Paris mutuel urbain) rendelkezett monopóliummal, mind az internet útján zajló online fogadások, mind pedig a PMU értékesítőhálózatán belül vagy a lóversenypályákon megtett hagyományos fogadások esetében.

| (21) | A 2010. évi értesítés időpontjában az Európában vezető, világszinten a második legnagyobb fogadójáték-szolgáltató, a PMU lóverseny-fogadási tétekből származó bevétele 9 342 millió EUR-ra rúgott. A PMU 2010. évi forgalmának 8,5 %-a (9) az online tevékenységből származott. Nettó eredményének teljes összegét – azaz 2010-ben 790,9 millió EUR-t (10) – a lóversenytársaságok finanszírozására fordítja. Ebből finanszírozzák a lótenyésztési ágazat (lótenyésztés, szabadidőközpontok, lovasközpontok stb.) 80 %-át; az ágazat közel 74 000 főt foglalkoztat és összesen 250 lóversenypályán valamennyi régióban jelen van. |
| --- | --- |

(21)

A 2010. évi értesítés időpontjában az Európában vezető, világszinten a második legnagyobb fogadójáték-szolgáltató, a PMU lóverseny-fogadási tétekből származó bevétele 9 342 millió EUR-ra rúgott. A PMU 2010. évi forgalmának 8,5 %-a (9) az online tevékenységből származott. Nettó eredményének teljes összegét – azaz 2010-ben 790,9 millió EUR-t (10) – a lóversenytársaságok finanszírozására fordítja. Ebből finanszírozzák a lótenyésztési ágazat (lótenyésztés, szabadidőközpontok, lovasközpontok stb.) 80 %-át; az ágazat közel 74 000 főt foglalkoztat és összesen 250 lóversenypályán valamennyi régióban jelen van.

2.2.   Az eredeti értesítésben szereplő intézkedés célja

| (22) | Tekintettel a PMU-nek a lótenyésztési ágazat finanszírozásában játszott fontos szerepére, a francia hatóságok attól tartottak, hogy az ágazat fennmaradását veszélyeztetné, ha az online nyeremény- és szerencsejátékok verseny előtti megnyitása nyomán a PMU bevételei a következő okok valamelyike miatt jelentősen visszaesnének:






  — | az online lóversenyfogadást biztosítani jogosult más szolgáltatók jelentette verseny; |
| --- | --- | --- |

(22)

Tekintettel a PMU-nek a lótenyésztési ágazat finanszírozásában játszott fontos szerepére, a francia hatóságok attól tartottak, hogy az ágazat fennmaradását veszélyeztetné, ha az online nyeremény- és szerencsejátékok verseny előtti megnyitása nyomán a PMU bevételei a következő okok valamelyike miatt jelentősen visszaesnének:

—

az online lóversenyfogadást biztosítani jogosult más szolgáltatók jelentette verseny;

| — | az, hogy a jogellenes online sportfogadás felszámolása miatt a lóversenyekre fogadó egyes játékosok átválthatnak a sportfogadásra, ami átalakítaná a piaci struktúrát. |
| --- | --- |

—

az, hogy a jogellenes online sportfogadás felszámolása miatt a lóversenyekre fogadó egyes játékosok átválthatnak a sportfogadásra, ami átalakítaná a piaci struktúrát.

| (23) | Franciaország ezért úgy döntött, hogy a lótenyésztési ágazatnak a verseny megnyitása által előidézett esetleges gazdasági megrendülése és az ebből eredő esetleges káros következmények elkerülése érdekében az ágazat javára adójellegű járulékot vet ki az online lóversenyfogadásokra. A francia hatóságok szerint az online lóversenyfogadásokra kivetett adójellegű járulék a lóversenytársaságok által nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatást finanszírozna (lásd a 2.3. fejezetet). |
| --- | --- |

(23)

Franciaország ezért úgy döntött, hogy a lótenyésztési ágazatnak a verseny megnyitása által előidézett esetleges gazdasági megrendülése és az ebből eredő esetleges káros következmények elkerülése érdekében az ágazat javára adójellegű járulékot vet ki az online lóversenyfogadásokra. A francia hatóságok szerint az online lóversenyfogadásokra kivetett adójellegű járulék a lóversenytársaságok által nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatást finanszírozna (lásd a 2.3. fejezetet).

| (24) | Az online, többek között a PMU weboldalán megtett lóverseny-fogadási tétekből származó járulékbevétel teljes összege visszakerülne a lóversenyekért felelős anyavállalatokhoz (az egyes szakágakra, azaz az ügető-, illetve a sík- és akadályversenyekre érkezett tétek arányában), amelyek ezután a megfelelő összegeket elosztanák az egyes kedvezményezettek között (11). Ezek a bevételek kiegészítenék a PMU értékesítési pontjainak fizikai hálózatán belül tett fogadásokból (a továbbiakban: hagyományos fogadások) származó forrásokat. A 2010. évi pénzügyi adatok alapján úgy becsülték, hogy a járulék körülbelül 64 millió EUR bevételt hozhat. |
| --- | --- |

(24)

Az online, többek között a PMU weboldalán megtett lóverseny-fogadási tétekből származó járulékbevétel teljes összege visszakerülne a lóversenyekért felelős anyavállalatokhoz (az egyes szakágakra, azaz az ügető-, illetve a sík- és akadályversenyekre érkezett tétek arányában), amelyek ezután a megfelelő összegeket elosztanák az egyes kedvezményezettek között (11). Ezek a bevételek kiegészítenék a PMU értékesítési pontjainak fizikai hálózatán belül tett fogadásokból (a továbbiakban: hagyományos fogadások) származó forrásokat. A 2010. évi pénzügyi adatok alapján úgy becsülték, hogy a járulék körülbelül 64 millió EUR bevételt hozhat.

| (25) | A járulék 2010-re javasolt mértéke az online megtett lóverseny-fogadási tétek 8 %-a volt, amelyet a 2008. évi pénzügyi adatok alapján számítottak ki, és amely megfelelt a közszolgáltatási kötelezettségek költségei, valamint az online és hagyományos lóverseny-fogadási tétek együttes összege egymáshoz viszonyított arányának. A járulék mértéke tehát azt szolgálta, hogy a közszolgáltatási tevékenységek finanszírozása terén azonos terhet rójon a PMU-re és más lóverseny-fogadási szolgáltatókra. A járulék mértéke a közszolgáltatási kötelezettségek költségeiben, valamint a lóverseny-fogadási tétek összegében bekövetkező változástól függően elvileg az alábbi képlet szerint felülvizsgálható:



  Az értesítés mindazonáltal előírta, hogy a járulék mértékének a [7–9 %] közötti tartományban kell maradnia. A fenti képlet értelmében a járulék mértéke 2012-ben – a 2010. évi pénzügyi adatok alapján – 8 % lenne (lásd a (113) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(25)

A járulék 2010-re javasolt mértéke az online megtett lóverseny-fogadási tétek 8 %-a volt, amelyet a 2008. évi pénzügyi adatok alapján számítottak ki, és amely megfelelt a közszolgáltatási kötelezettségek költségei, valamint az online és hagyományos lóverseny-fogadási tétek együttes összege egymáshoz viszonyított arányának. A járulék mértéke tehát azt szolgálta, hogy a közszolgáltatási tevékenységek finanszírozása terén azonos terhet rójon a PMU-re és más lóverseny-fogadási szolgáltatókra. A járulék mértéke a közszolgáltatási kötelezettségek költségeiben, valamint a lóverseny-fogadási tétek összegében bekövetkező változástól függően elvileg az alábbi képlet szerint felülvizsgálható:

Formula

Az értesítés mindazonáltal előírta, hogy a járulék mértékének a [7–9 %] közötti tartományban kell maradnia. A fenti képlet értelmében a járulék mértéke 2012-ben – a 2010. évi pénzügyi adatok alapján – 8 % lenne (lásd a (113) preambulumbekezdést).

| (26) | A PMU fizikai hálózatán belül kötött fogadásokból és az adójellegű járulékból származó bevételeken túl meg kell jegyezni, hogy a lóversenytársaságok bevételeit a PMU online pókerhez kapcsolódó, illetve online sportfogadási tevékenységeiből származó jövedelme is kiegészíti, amely tevékenységekre az online nyeremény- és szerencsejátékok verseny előtti megnyitását követően szintén engedélyt kapott. |
| --- | --- |

(26)

A PMU fizikai hálózatán belül kötött fogadásokból és az adójellegű járulékból származó bevételeken túl meg kell jegyezni, hogy a lóversenytársaságok bevételeit a PMU online pókerhez kapcsolódó, illetve online sportfogadási tevékenységeiből származó jövedelme is kiegészíti, amely tevékenységekre az online nyeremény- és szerencsejátékok verseny előtti megnyitását követően szintén engedélyt kapott.

| (27) | Az intézkedésről szóló értesítés időpontjában azt tervezték, hogy az online lóversenyfogadásra kivetett adójellegű járulék a hagyományos és online lóversenyfogadásokra egyaránt vonatkozó adózási jogszabályok részét képezi majd. Az általános adótörvény valóban előírta, hogy a lóverseny-fogadási szolgáltatóknak a tétek összegének 5,7 %-át adóként be kell fizetniük (13). |
| --- | --- |

(27)

Az intézkedésről szóló értesítés időpontjában azt tervezték, hogy az online lóversenyfogadásra kivetett adójellegű járulék a hagyományos és online lóversenyfogadásokra egyaránt vonatkozó adózási jogszabályok részét képezi majd. Az általános adótörvény valóban előírta, hogy a lóverseny-fogadási szolgáltatóknak a tétek összegének 5,7 %-át adóként be kell fizetniük (13).

2.3.   A lóversenytársaságok közszolgáltatási feladata

| (28) | A francia hatóságok értesítése szerint a lóversenytársaságok közszolgáltatási feladatot látnak el, amely a következőket foglalja magában:






  — | a lófélék nemesítése; |
| --- | --- | --- |

(28)

A francia hatóságok értesítése szerint a lóversenytársaságok közszolgáltatási feladatot látnak el, amely a következőket foglalja magában:

—

a lófélék nemesítése;

| — | a tenyésztés ösztönzése; |
| --- | --- |

—

a tenyésztés ösztönzése;

| — | a lóversenyzés és a lótenyésztés területén tartott képzések; |
| --- | --- |

—

a lóversenyzés és a lótenyésztés területén tartott képzések;

| — | vidékfejlesztés. |
| --- | --- |

—

vidékfejlesztés.

| (29) | Ezek az általában a lóversenytársaságok által végzett feladatok jelentős szereppel ruházzák fel a lóversenyekért felelős anyavállalatokat, amelyek a versenyszervezés és a lótenyésztési ágazat egészének meghatározó alakjai (14). A Cheval Français és a France Galop különösen az alábbi területeken lát el kulcsfontosságú feladatokat:






  — | versenyszabályzatok kidolgozása és aktualizálása; |
| --- | --- | --- |

(29)

Ezek az általában a lóversenytársaságok által végzett feladatok jelentős szereppel ruházzák fel a lóversenyekért felelős anyavállalatokat, amelyek a versenyszervezés és a lótenyésztési ágazat egészének meghatározó alakjai (14). A Cheval Français és a France Galop különösen az alábbi területeken lát el kulcsfontosságú feladatokat:

—

versenyszabályzatok kidolgozása és aktualizálása;

| — | versenyszervezés; |
| --- | --- |

—

versenyszervezés;

| — | a díjazás odaítélésének és elosztásának feltételei; |
| --- | --- |

—

a díjazás odaítélésének és elosztásának feltételei;

| — | a versenyek és az ágazat szabályozása; |
| --- | --- |

—

a versenyek és az ágazat szabályozása;

| — | a versenyek szervezéséhez szükséges felszerelések; |
| --- | --- |

—

a versenyek szervezéséhez szükséges felszerelések;

| — | lovak kiválasztása; |
| --- | --- |

—

lovak kiválasztása;

| — | szakképzés. |
| --- | --- |

—

szakképzés.

| (30) | A lóversenytársaságok közszolgáltatási feladatának végrehajtása a gyakorlatban az alábbi tevékenységek révén történik:






  — | A díjazások és juttatások elosztása a lóversenytársaságok által versenyeztetett lovak tenyésztői, tulajdonosai és zsokéi között; |
| --- | --- | --- |

(30)

A lóversenytársaságok közszolgáltatási feladatának végrehajtása a gyakorlatban az alábbi tevékenységek révén történik:

—

A díjazások és juttatások elosztása a lóversenytársaságok által versenyeztetett lovak tenyésztői, tulajdonosai és zsokéi között;

| — | A lóversenytársaságok által végzett versenyszervezés, ideértve a lóversenypályák karbantartását és építését; |
| --- | --- |

—

A lóversenytársaságok által végzett versenyszervezés, ideértve a lóversenypályák karbantartását és építését;

| — | a lóversenypályákon a lóversenyek ellenőrzéséért felelős laboratórium által végzett doppingellenőrzések; |
| --- | --- |

—

a lóversenypályákon a lóversenyek ellenőrzéséért felelős laboratórium által végzett doppingellenőrzések;

| — | a versenyistállók képzési és szociális ellátó szövetsége (AFASEC) által biztosított, a versenyekhez kapcsolódó valamennyi foglalkozást (zsoké, hajtó, edző stb.) felölelő képzési tevékenységek. |
| --- | --- |

—

a versenyistállók képzési és szociális ellátó szövetsége (AFASEC) által biztosított, a versenyekhez kapcsolódó valamennyi foglalkozást (zsoké, hajtó, edző stb.) felölelő képzési tevékenységek.

| (31) | E közszolgáltatási feladat nettó költsége 2010-ben hozzávetőleg 747 millió EUR volt (15) (lásd a (113) preambulumbekezdést). Az alábbi ábra a fenti tevékenységeknek a teljes összegen belüli (költségszempontú) arányát szemlélteti.

  1.   ábra


  A közszolgáltatási feladat költségeinek megoszlása (2010. évi adatok) |
| --- | --- |

(31)

E közszolgáltatási feladat nettó költsége 2010-ben hozzávetőleg 747 millió EUR volt (15) (lásd a (113) preambulumbekezdést). Az alábbi ábra a fenti tevékenységeknek a teljes összegen belüli (költségszempontú) arányát szemlélteti.

1.   ábra

A közszolgáltatási feladat költségeinek megoszlása (2010. évi adatok)

| (32) | 2010-ben az értesítésben szereplő ún. közszolgáltatási költségek legnagyobb részét (lásd az 1. ábrát) a tenyésztők, a tulajdonosok és a zsokék részére kifizetett díjazások és juttatások tették ki (493 millió EUR, azaz az összes költség körülbelül 63,6 %-a). A második legnagyobb költségtételt a versenyszervezés költségei jelentették (244 millió EUR, azaz az összes költség körülbelül 31,48 %-a). |
| --- | --- |

(32)

2010-ben az értesítésben szereplő ún. közszolgáltatási költségek legnagyobb részét (lásd az 1. ábrát) a tenyésztők, a tulajdonosok és a zsokék részére kifizetett díjazások és juttatások tették ki (493 millió EUR, azaz az összes költség körülbelül 63,6 %-a). A második legnagyobb költségtételt a versenyszervezés költségei jelentették (244 millió EUR, azaz az összes költség körülbelül 31,48 %-a).

| (33) | A Franciaország által az értesítésben ismertetett közszolgáltatási feladat összköltségét teljes egészében a lóversenytársaságok bevételeiből finanszírozzák, amelyek a PMU-t illető internetes online fogadásokból, a PMU értékesítőhálózatán belül kötött hagyományos fogadásokból, a lóversenypályákon kötött fogadásokból és a lóversenytársaságok egyéb saját forrásaiból (például a lóversenypályákra való belépődíjakból) származnak. |
| --- | --- |

(33)

A Franciaország által az értesítésben ismertetett közszolgáltatási feladat összköltségét teljes egészében a lóversenytársaságok bevételeiből finanszírozzák, amelyek a PMU-t illető internetes online fogadásokból, a PMU értékesítőhálózatán belül kötött hagyományos fogadásokból, a lóversenypályákon kötött fogadásokból és a lóversenytársaságok egyéb saját forrásaiból (például a lóversenypályákra való belépődíjakból) származnak.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK

| (34) | A Bizottság úgy vélte, hogy az állami támogatás fogalmának valamennyi alkotóeleme megvalósul. A Bizottság – miután a hatályos szabályok által kínált valamennyi lehetőséget megvizsgálta – nem találta meg egyértelműen az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetősége megállapításának módját. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság úgy vélte, hogy az állami támogatás fogalmának valamennyi alkotóeleme megvalósul. A Bizottság – miután a hatályos szabályok által kínált valamennyi lehetőséget megvizsgálta – nem találta meg egyértelműen az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetősége megállapításának módját.

| (35) | A Bizottság különösen komoly kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy Franciaország a lóversenytársaságok által ellátott feladatot általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, és következésképpen azt illetően, hogy a tervezett támogatási intézkedést közszolgálati ellentételezésként kellene kezelni, és annak összeegyeztethetőségét az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése és a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (16) alapján kellene megítélni. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság különösen komoly kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy Franciaország a lóversenytársaságok által ellátott feladatot általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette, és következésképpen azt illetően, hogy a tervezett támogatási intézkedést közszolgálati ellentételezésként kellene kezelni, és annak összeegyeztethetőségét az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése és a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (16) alapján kellene megítélni.

| (36) | Ezenfelül a Bizottság által végzett előzetes vizsgálat nyomán nem lehetett egyértelműen megállapítani az összeegyeztethetőséget. A Bizottság birtokában lévő információk fényében a tervezett támogatás láthatóan nem tett eleget sem az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában felsorolt általános összeegyeztethetőségi feltételeknek, sem pedig az olyan eszközökben felsorolt egyedi feltételeknek, mint a regionális támogatásról szóló iránymutatások (17) vagy a mezőgazdasági iránymutatások (18). |
| --- | --- |

(36)

Ezenfelül a Bizottság által végzett előzetes vizsgálat nyomán nem lehetett egyértelműen megállapítani az összeegyeztethetőséget. A Bizottság birtokában lévő információk fényében a tervezett támogatás láthatóan nem tett eleget sem az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában felsorolt általános összeegyeztethetőségi feltételeknek, sem pedig az olyan eszközökben felsorolt egyedi feltételeknek, mint a regionális támogatásról szóló iránymutatások (17) vagy a mezőgazdasági iránymutatások (18).

| (37) | Figyelembe véve továbbá a támogatási intézkedés és az adójellegű járulék beszedése közötti szoros összefüggést, egyúttal a járuléknak a Szerződés más elveinek való megfelelését is biztosítani kell, és a Bizottság továbbra is kétségbe vonta, hogy az adójellegű járulék összeegyeztethető a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével, valamint az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével. |
| --- | --- |

(37)

Figyelembe véve továbbá a támogatási intézkedés és az adójellegű járulék beszedése közötti szoros összefüggést, egyúttal a járuléknak a Szerződés más elveinek való megfelelését is biztosítani kell, és a Bizottság továbbra is kétségbe vonta, hogy az adójellegű járulék összeegyeztethető a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével, valamint az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével.

4.   ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

| (38) | A Bizottság határozatára várva Franciaország 2010. október 20-án átmeneti intézkedést fogadott el, amelynek értelmében 2010. augusztus 3-tól visszamenőleges hatállyal 8 %-os járulékot vet ki az online lóversenyfogadásokra. A járulékbevételt azonban nem a lóversenytársaságok kapják, hanem az a francia állam általános költségvetését gyarapítja. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság határozatára várva Franciaország 2010. október 20-án átmeneti intézkedést fogadott el, amelynek értelmében 2010. augusztus 3-tól visszamenőleges hatállyal 8 %-os járulékot vet ki az online lóversenyfogadásokra. A járulékbevételt azonban nem a lóversenytársaságok kapják, hanem az a francia állam általános költségvetését gyarapítja.

| (39) | Az említett átmeneti intézkedés bevezetésével egyidejűleg Franciaország csökkentette a hagyományos és az online lóversenyfogadásokra vonatkozó általános adóterheket. Ezen adó mértéke a tétek összegének 5,7 %-áról azok 4,6 %-ára mérséklődött. |
| --- | --- |

(39)

Az említett átmeneti intézkedés bevezetésével egyidejűleg Franciaország csökkentette a hagyományos és az online lóversenyfogadásokra vonatkozó általános adóterheket. Ezen adó mértéke a tétek összegének 5,7 %-áról azok 4,6 %-ára mérséklődött.

5.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (40) | A francia hatóságok 2011. január 18-i levelükben benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(40)

A francia hatóságok 2011. január 18-i levelükben benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket.

5.1.   Az állami támogatás meglétéről

| (41) | A francia hatóságok nem vitatják az állami támogatás minősítését, amely összhangban áll az értesítésükben foglaltakkal, ám az alábbi szempontokat illetően kétségeik vannak: |
| --- | --- |

(41)

A francia hatóságok nem vitatják az állami támogatás minősítését, amely összhangban áll az értesítésükben foglaltakkal, ám az alábbi szempontokat illetően kétségeik vannak:

5.1.1.   A lóversenytársaságok számára biztosított előny megléte

| (42) | A francia hatóságok nem értenek egyet azzal, hogy a meghozott intézkedés az online lóverseny-fogadási piac verseny előtti megnyitását megelőző helyzettel összevetve előnyhöz juttathatja a lóversenytársaságokat. Az intézkedésre mindössze azért van szükség, hogy alkalmazkodni lehessen egy olyan új helyzethez, amelyben a korábbi egyetlen szerencsejáték-szolgáltató helyett immár többen tevékenykednek. A korábban egyedül a PMU-t terhelő díjakat egyszerűen elosztják az összes szolgáltató között. A francia hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az intézkedés azért sem juttathatja előnyhöz a PMU-t, mert az a járulékból származó összes bevételt visszajuttatja a lóversenytársaságoknak. |
| --- | --- |

(42)

A francia hatóságok nem értenek egyet azzal, hogy a meghozott intézkedés az online lóverseny-fogadási piac verseny előtti megnyitását megelőző helyzettel összevetve előnyhöz juttathatja a lóversenytársaságokat. Az intézkedésre mindössze azért van szükség, hogy alkalmazkodni lehessen egy olyan új helyzethez, amelyben a korábbi egyetlen szerencsejáték-szolgáltató helyett immár többen tevékenykednek. A korábban egyedül a PMU-t terhelő díjakat egyszerűen elosztják az összes szolgáltató között. A francia hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az intézkedés azért sem juttathatja előnyhöz a PMU-t, mert az a járulékból származó összes bevételt visszajuttatja a lóversenytársaságoknak.

5.1.2.   A versenyre gyakorolt hatás és a kereskedelem érintettsége

| (43) | A francia hatóságok szerint az online lóversenyfogadások piacán nem kell tartani a verseny torzulásától, mivel a járulék valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltatóra egyformán alkalmazandó, továbbá a versenyszervezés szintjén sem torzul a verseny, mivel a lóversenytársaságok nem egymás versenytársai, hanem európai, sőt világszinten is együttműködnek egymással (a versenynaptárat például úgy állítják össze, hogy elkerüljék az átfedéseket). |
| --- | --- |

(43)

A francia hatóságok szerint az online lóversenyfogadások piacán nem kell tartani a verseny torzulásától, mivel a járulék valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltatóra egyformán alkalmazandó, továbbá a versenyszervezés szintjén sem torzul a verseny, mivel a lóversenytársaságok nem egymás versenytársai, hanem európai, sőt világszinten is együttműködnek egymással (a versenynaptárat például úgy állítják össze, hogy elkerüljék az átfedéseket).

5.2.   A lóversenytársaságok tevékenységeinek általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő minősítéséről

| (44) | A francia hatóságok kitartottak amellett, hogy a tagállamok az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározása és megszervezése terén mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(44)

A francia hatóságok kitartottak amellett, hogy a tagállamok az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározása és megszervezése terén mérlegelési jogkörrel rendelkeznek.

| (45) | A Bíróság több ízben megállapította, hogy amikor a tagállamok meghatározzák az általuk egyes vállalatokra ruházott, általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, „figyelembe vehetik a nemzeti politikájukra jellemző sajátos célokat” (19). |
| --- | --- |

(45)

A Bíróság több ízben megállapította, hogy amikor a tagállamok meghatározzák az általuk egyes vállalatokra ruházott, általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, „figyelembe vehetik a nemzeti politikájukra jellemző sajátos célokat” (19).

| (46) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a lóversenytársaságok által végzett versenyszervezés hozzájárul a lófélék nemesítését, a tenyésztés ösztönzését, a lóversenyzés és a lótenyésztés területén tartott képzéseket és a vidékfejlesztést szolgáló általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz. |
| --- | --- |

(46)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a lóversenytársaságok által végzett versenyszervezés hozzájárul a lófélék nemesítését, a tenyésztés ösztönzését, a lóversenyzés és a lótenyésztés területén tartott képzéseket és a vidékfejlesztést szolgáló általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz.

| (47) | A francia jogalkotó a 2010. május 12-i törvényre hivatkozva kívánta alátámasztani, hogy valóban létezik olyan közszolgáltatási feladat, amelynek ellátásában a lóversenytársaságok közreműködnek. A nyeremény- és szerencsejátékokkal kapcsolatos állami politika – az említett törvény 3. cikkében felsorolt – fő célkitűzéseinek egyike „az érintett ágazatok gazdasági hanyatlásának elkerülése érdekében a különböző típusú szerencsejátékok kiegyensúlyozott és egyenlő fejlődése”. A 65. cikk kimondja, hogy „a lóversenytársaságok különösen lóversenyek szervezése révén közreműködnek a lófélék nemesítésére, a tenyésztés ösztönzésére, a lóversenyzés és a lótenyésztés területén tartott képzésekre és a vidékfejlesztésre irányuló közszolgáltatási feladatban”. |
| --- | --- |

(47)

A francia jogalkotó a 2010. május 12-i törvényre hivatkozva kívánta alátámasztani, hogy valóban létezik olyan közszolgáltatási feladat, amelynek ellátásában a lóversenytársaságok közreműködnek. A nyeremény- és szerencsejátékokkal kapcsolatos állami politika – az említett törvény 3. cikkében felsorolt – fő célkitűzéseinek egyike „az érintett ágazatok gazdasági hanyatlásának elkerülése érdekében a különböző típusú szerencsejátékok kiegyensúlyozott és egyenlő fejlődése”. A 65. cikk kimondja, hogy „a lóversenytársaságok különösen lóversenyek szervezése révén közreműködnek a lófélék nemesítésére, a tenyésztés ösztönzésére, a lóversenyzés és a lótenyésztés területén tartott képzésekre és a vidékfejlesztésre irányuló közszolgáltatási feladatban”.

| (48) | Ez a feladat eleget tesz az általános gazdasági érdekű szolgáltatásra vonatkozó közösségi követelményeknek, mivel általános és kötelező, ellátására hatósági jogi aktusban adtak megbízást és egy szokásos magánvállalkozás tevékenységeivel összevetve egyedi jellegű. |
| --- | --- |

(48)

Ez a feladat eleget tesz az általános gazdasági érdekű szolgáltatásra vonatkozó közösségi követelményeknek, mivel általános és kötelező, ellátására hatósági jogi aktusban adtak megbízást és egy szokásos magánvállalkozás tevékenységeivel összevetve egyedi jellegű.

| (49) | A lófélék nemesítésének általános érdekű vonatkozását a Bizottság is elismerte, különösen a következők révén:






  — | A versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről szóló irányelv (20), amely elismeri „a lófélék tenyésztése ésszerű fejlesztésének”, valamint „a tenyésztés [biztosítása], [fejlesztése] és [javítása]” támogatásának fontosságát. |
| --- | --- | --- |

(49)

A lófélék nemesítésének általános érdekű vonatkozását a Bizottság is elismerte, különösen a következők révén:

—

A versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről szóló irányelv (20), amely elismeri „a lófélék tenyésztése ésszerű fejlesztésének”, valamint „a tenyésztés [biztosítása], [fejlesztése] és [javítása]” támogatásának fontosságát.

| — | A Ladbroke kontra Bizottság ügyben elfogadott álláspont (21), amelyben a Bizottság úgy vélte, hogy „a fogadójátékok ágazatának fejlődéséhez és hatékonyságának növeléséhez, és különösen a lóversenyek javításához való hozzájárulás jogos célkitűzés, és összhangban áll a Közösség érdekeivel.” |
| --- | --- |

—

A Ladbroke kontra Bizottság ügyben elfogadott álláspont (21), amelyben a Bizottság úgy vélte, hogy „a fogadójátékok ágazatának fejlődéséhez és hatékonyságának növeléséhez, és különösen a lóversenyek javításához való hozzájárulás jogos célkitűzés, és összhangban áll a Közösség érdekeivel.”

| (50) | A francia hatóságok emellett hangsúlyozták, hogy a lótenyésztési ágazat – különösen a 250 lóversenypályának köszönhetően – a vidékfejlesztés hajtómotorjaként, valamint egy meghatározott kulturális örökség fenntartása szempontjából is nagy jelentőséggel bír. |
| --- | --- |

(50)

A francia hatóságok emellett hangsúlyozták, hogy a lótenyésztési ágazat – különösen a 250 lóversenypályának köszönhetően – a vidékfejlesztés hajtómotorjaként, valamint egy meghatározott kulturális örökség fenntartása szempontjából is nagy jelentőséggel bír.

| (51) | Végül, a hatóságok úgy érveltek, hogy az Államtanács 2009. november 26-i véleményében (22) megállapította ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétét, amikor egyaránt utalt a fent említett irányelvben megfogalmazott célokra, valamint az olyan általános érdekű célkitűzésekre, mint a tenyésztés ösztönzése és a vidékfejlesztés. |
| --- | --- |

(51)

Végül, a hatóságok úgy érveltek, hogy az Államtanács 2009. november 26-i véleményében (22) megállapította ilyen általános gazdasági érdekű szolgáltatás meglétét, amikor egyaránt utalt a fent említett irányelvben megfogalmazott célokra, valamint az olyan általános érdekű célkitűzésekre, mint a tenyésztés ösztönzése és a vidékfejlesztés.

| (52) | Mindemellett az Államtanács úgy ítélte meg, hogy a tenyésztés ösztönzése nem függetleníthető a területrendezéstől és a vidékfejlesztéstől, amelyek szintén általános érdekű célkitűzéseknek tekinthetők. A lóversenyek, különösen a Franciaországban található lóversenypályák jelentős számának köszönhetően, hozzájárulnak ezekhez a célkitűzésekhez. |
| --- | --- |

(52)

Mindemellett az Államtanács úgy ítélte meg, hogy a tenyésztés ösztönzése nem függetleníthető a területrendezéstől és a vidékfejlesztéstől, amelyek szintén általános érdekű célkitűzéseknek tekinthetők. A lóversenyek, különösen a Franciaországban található lóversenypályák jelentős számának köszönhetően, hozzájárulnak ezekhez a célkitűzésekhez.

5.3.   Az intézkedés összeegyeztethetősége az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében

| (53) | A francia hatóságok úgy vélték, hogy teljesülnek az összeegyeztethetőségnek az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében előírt feltételei. |
| --- | --- |

(53)

A francia hatóságok úgy vélték, hogy teljesülnek az összeegyeztethetőségnek az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében előírt feltételei.

| (54) | A francia hatóságok különösen úgy vélik, hogy a közfeladat végrehajtásáért járó ellentételezés szükséges (a versenyek ára magában foglalja például a zsokék fizetését) és arányos. A lóversenytársaságokra kirótt járulék mértékét a közszolgáltatási kötelezettségek összköltsége és a lóversenyfogadásokból származó bevételek teljes összege alapján pontosan számítják ki, így elkerülhető a túlkompenzáció. Mindemellett az értesítés a túlkompenzációra vonatkozó ellenőrzési mechanizmust irányoz elő. |
| --- | --- |

(54)

A francia hatóságok különösen úgy vélik, hogy a közfeladat végrehajtásáért járó ellentételezés szükséges (a versenyek ára magában foglalja például a zsokék fizetését) és arányos. A lóversenytársaságokra kirótt járulék mértékét a közszolgáltatási kötelezettségek összköltsége és a lóversenyfogadásokból származó bevételek teljes összege alapján pontosan számítják ki, így elkerülhető a túlkompenzáció. Mindemellett az értesítés a túlkompenzációra vonatkozó ellenőrzési mechanizmust irányoz elő.

5.4.   Az intézkedésnek a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvével való összeegyeztethetőségéről

| (55) | A francia hatóságok úgy érveltek, hogy az adójellegű járuléknak nincsenek diszkriminatív vonásai, mivel az:






  — | Elsősorban a lóversenytársaságok és különösen a PMU, azaz az engedéllyel rendelkező fogadójáték-szolgáltató tagtársaságai számára előnyös. Mindazonáltal e társaságoknak semmiféle, tehát sem pénzügyi, sem versenyelőnye nem származik ebből más szolgáltatókkal szemben, mivel az említett bevételt csak és kizárólag a francia hatóságok által rájuk ruházott közszolgáltatási feladat finanszírozására fordítják, amely feladat ellátása során a versenyek résztvevői között nemzetiségük alapján nem tesznek különbséget. |
| --- | --- | --- |

(55)

A francia hatóságok úgy érveltek, hogy az adójellegű járuléknak nincsenek diszkriminatív vonásai, mivel az:

—

Elsősorban a lóversenytársaságok és különösen a PMU, azaz az engedéllyel rendelkező fogadójáték-szolgáltató tagtársaságai számára előnyös. Mindazonáltal e társaságoknak semmiféle, tehát sem pénzügyi, sem versenyelőnye nem származik ebből más szolgáltatókkal szemben, mivel az említett bevételt csak és kizárólag a francia hatóságok által rájuk ruházott közszolgáltatási feladat finanszírozására fordítják, amely feladat ellátása során a versenyek résztvevői között nemzetiségük alapján nem tesznek különbséget.

| — | Végül, közvetett módon valamennyi engedéllyel rendelkező fogadójáték-szolgáltató, akár nemzeti, akár külföldi szolgáltató számára előnyös. A magas színvonalú és nagy vonzerővel bíró versenyek szervezéséből fakadó pozitív externáliák valamennyiük számára kedvezőek. |
| --- | --- |

—

Végül, közvetett módon valamennyi engedéllyel rendelkező fogadójáték-szolgáltató, akár nemzeti, akár külföldi szolgáltató számára előnyös. A magas színvonalú és nagy vonzerővel bíró versenyek szervezéséből fakadó pozitív externáliák valamennyiük számára kedvezőek.

6.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (56) | A Bizottsághoz 8 érdekelt féltől érkeztek észrevételek. Ezek között öt szövetség, a két lóversenyekért felelős anyavállalat, valamint egy névtelenséget kérő szervezet található (lásd az (5) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(56)

A Bizottsághoz 8 érdekelt féltől érkeztek észrevételek. Ezek között öt szövetség, a két lóversenyekért felelős anyavállalat, valamint egy névtelenséget kérő szervezet található (lásd az (5) preambulumbekezdést).

6.1.   A bejelentett intézkedést támogató érdekelt felek észrevételei

| (57) | Az érdekelt felek közül hatan támogatták a bejelentett intézkedést. Köztük van a lóversenyekért felelős két anyavállalat, amelyek az intézkedés jelentős kedvezményezettjei. A bejelentett intézkedést támogató érdekelt felek főbb érvei a következők: |
| --- | --- |

(57)

Az érdekelt felek közül hatan támogatták a bejelentett intézkedést. Köztük van a lóversenyekért felelős két anyavállalat, amelyek az intézkedés jelentős kedvezményezettjei. A bejelentett intézkedést támogató érdekelt felek főbb érvei a következők:

6.1.1.   Az intézkedés jelentősége a lóversenyek jövője szempontjából

| (58) | Egyes érdekelt felek kifejtették, hogy a lóversenyeket Európa-szerte a fogadásokból származó bevételekből finanszírozzák, ezért azok teljes mértékben ezektől a bevételektől függnek. |
| --- | --- |

(58)

Egyes érdekelt felek kifejtették, hogy a lóversenyeket Európa-szerte a fogadásokból származó bevételekből finanszírozzák, ezért azok teljes mértékben ezektől a bevételektől függnek.

| (59) | Összefüggés van a lóversenyágazaton belüli közvetlen foglalkoztatás és a lóversenyfogadásokból származó bevételek között, amelyeket visszaforgatnak az ágazatba. A bevételek csökkenése érinti a tenyésztési iparágat, aminek nyomán a lóversenyek nem tudják betölteni a lófélék nemesítése és a lótenyésztés ösztönzése terén vállalt szerepüket. |
| --- | --- |

(59)

Összefüggés van a lóversenyágazaton belüli közvetlen foglalkoztatás és a lóversenyfogadásokból származó bevételek között, amelyeket visszaforgatnak az ágazatba. A bevételek csökkenése érinti a tenyésztési iparágat, aminek nyomán a lóversenyek nem tudják betölteni a lófélék nemesítése és a lótenyésztés ösztönzése terén vállalt szerepüket.

| (60) | Ezenfelül a lóversenyágazat fontos eszköz Európa számára, a 250 franciaországi lóversenypálya pedig kiemelt társadalmi szereppel bír, mivel biztosítják a franciáknak a lóversenyek hagyományaihoz való kötődését, valamint azért is, mert gyakran Franciaország hátrányos helyzetű térségeiben találhatók. |
| --- | --- |

(60)

Ezenfelül a lóversenyágazat fontos eszköz Európa számára, a 250 franciaországi lóversenypálya pedig kiemelt társadalmi szereppel bír, mivel biztosítják a franciáknak a lóversenyek hagyományaihoz való kötődését, valamint azért is, mert gyakran Franciaország hátrányos helyzetű térségeiben találhatók.

| (61) | Hasonlóképpen fontos a fogadójátékok rendszerének védelme, amely biztosítja a lehető legmagasabb fokú átláthatóságot és feddhetetlenséget, valamint célja, hogy méltányos megtérülést szavatoljon a sport számára. |
| --- | --- |

(61)

Hasonlóképpen fontos a fogadójátékok rendszerének védelme, amely biztosítja a lehető legmagasabb fokú átláthatóságot és feddhetetlenséget, valamint célja, hogy méltányos megtérülést szavatoljon a sport számára.

6.1.2.   Az állami támogatás megléte

| (62) | Egyes érdekelt felek kitartottak amellett, hogy a bejelentett intézkedés az alábbi okok miatt nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak: |
| --- | --- |

(62)

Egyes érdekelt felek kitartottak amellett, hogy a bejelentett intézkedés az alábbi okok miatt nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak:

| (63) | Nem juttatja gazdasági előnyhöz a kedvezményezett lóversenytársaságokat: az online lóverseny-fogadási tétek 8 %-ának megfelelő, bevezetett járulékból származó bevételek messze elmaradnak a lóversenyekért felelős anyavállalatoknál a közszolgáltatási kötelezettségek (23) végrehajtása során keletkező költségektől. |
| --- | --- |

(63)

Nem juttatja gazdasági előnyhöz a kedvezményezett lóversenytársaságokat: az online lóverseny-fogadási tétek 8 %-ának megfelelő, bevezetett járulékból származó bevételek messze elmaradnak a lóversenyekért felelős anyavállalatoknál a közszolgáltatási kötelezettségek (23) végrehajtása során keletkező költségektől.

| (64) | Ezenfelül az intézkedés nem érinti a kereskedelmet és nem torzítja a versenyt, illetve ezzel nem fenyeget, mivel a szigorú értelemben vett lóversenypiac, ahol a versenytorzulás bekövetkezhetne, nem létezik: csupán lóverseny-fogadási piac van. |
| --- | --- |

(64)

Ezenfelül az intézkedés nem érinti a kereskedelmet és nem torzítja a versenyt, illetve ezzel nem fenyeget, mivel a szigorú értelemben vett lóversenypiac, ahol a versenytorzulás bekövetkezhetne, nem létezik: csupán lóverseny-fogadási piac van.

| (65) | Még ha a Bizottság úgy ítélné is meg, hogy létezik lóversenypiac, az intézkedés nyomán kedvezményezett lóversenytársaságok nem állnak versenyben más tagállamok lóversenytársaságaival, mivel a lóversenytársaságok az ilyen versenyhelyzet elkerülése céljából európai, sőt világszinten is összehangolják tevékenységüket, például úgy, hogy más-más időpontokban rendezik a versenyeket. |
| --- | --- |

(65)

Még ha a Bizottság úgy ítélné is meg, hogy létezik lóversenypiac, az intézkedés nyomán kedvezményezett lóversenytársaságok nem állnak versenyben más tagállamok lóversenytársaságaival, mivel a lóversenytársaságok az ilyen versenyhelyzet elkerülése céljából európai, sőt világszinten is összehangolják tevékenységüket, például úgy, hogy más-más időpontokban rendezik a versenyeket.

| (66) | Másrészről, ha a Bizottság ezt az elemzést a lóversenyfogadás piacára alkalmazza, az intézkedés akkor sem vezethet piaci torzuláshoz, mivel nem tesz különbséget az egyes fogadójáték-szolgáltatók között. |
| --- | --- |

(66)

Másrészről, ha a Bizottság ezt az elemzést a lóversenyfogadás piacára alkalmazza, az intézkedés akkor sem vezethet piaci torzuláshoz, mivel nem tesz különbséget az egyes fogadójáték-szolgáltatók között.

| (67) | Végül, egyes érdekelt felek utaltak arra is, hogy a lóversenytársaságok helyi jellegű tevékenységet folytatnak, amely ennélfogva nem érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(67)

Végül, egyes érdekelt felek utaltak arra is, hogy a lóversenytársaságok helyi jellegű tevékenységet folytatnak, amely ennélfogva nem érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.3.   Az általános gazdasági érdekű tevékenység meghatározása

| (68) | Egyes érdekelt felek kitartottak amellett, hogy a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározása és megszervezése tekintetében. |
| --- | --- |

(68)

Egyes érdekelt felek kitartottak amellett, hogy a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározása és megszervezése tekintetében.

| (69) | Kifejtették továbbá, hogy a lóversenytársaságok tevékenységének általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő minősítését a francia lótenyésztési ágazat történelmi, kulturális és gazdasági vonatkozásai indokolják. A versenyek szervezése megoldást kínál egy közérdekű problémára, valamint választ ad arra a kérdésre, hogy a területrendezés keretében hogyan őrizhető meg egy kulturális és genetikai örökség, illetve a kapcsolódó egyedi know-how. Végül, a versenyszervezésnek sportvonatkozása is van. |
| --- | --- |

(69)

Kifejtették továbbá, hogy a lóversenytársaságok tevékenységének általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő minősítését a francia lótenyésztési ágazat történelmi, kulturális és gazdasági vonatkozásai indokolják. A versenyek szervezése megoldást kínál egy közérdekű problémára, valamint választ ad arra a kérdésre, hogy a területrendezés keretében hogyan őrizhető meg egy kulturális és genetikai örökség, illetve a kapcsolódó egyedi know-how. Végül, a versenyszervezésnek sportvonatkozása is van.

| (70) | Egyes érdekelt felek továbbá felvetették, hogy a lóverseny természetéből adódóan veszteséges tevékenység, amelynek fennmaradását a tulajdonosok meg nem térülő ráfordításai és egy 6 000 főt számláló önkéntes hálózat biztosítja. Ennélfogva a megfelelő lóversenykínálat piaci alapon nem biztosítható, és következésképpen indokolt a lóversenytársaságok tevékenységeit általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(70)

Egyes érdekelt felek továbbá felvetették, hogy a lóverseny természetéből adódóan veszteséges tevékenység, amelynek fennmaradását a tulajdonosok meg nem térülő ráfordításai és egy 6 000 főt számláló önkéntes hálózat biztosítja. Ennélfogva a megfelelő lóversenykínálat piaci alapon nem biztosítható, és következésképpen indokolt a lóversenytársaságok tevékenységeit általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinteni.

6.1.4.   Összeegyeztethetőség az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében

| (71) | Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy amennyiben az intézkedést állami támogatásnak minősítik, az az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(71)

Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy amennyiben az intézkedést állami támogatásnak minősítik, az az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethető.

| (72) | A lóversenyekért felelős anyavállalatok összes eszközét a strukturálisan veszteséges közszolgáltatási feladatok végrehajtására fordítják, ami eleve kizárja a versenypiaci tevékenységek támogatására alkalmas túlkompenzációt. A járulék útján beszedett összeg ezenfelül a lóversenytársaságoknál a rájuk ruházott általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtása során felmerülő összes költséghez viszonyítva meglehetősen jelentéktelen. |
| --- | --- |

(72)

A lóversenyekért felelős anyavállalatok összes eszközét a strukturálisan veszteséges közszolgáltatási feladatok végrehajtására fordítják, ami eleve kizárja a versenypiaci tevékenységek támogatására alkalmas túlkompenzációt. A járulék útján beszedett összeg ezenfelül a lóversenytársaságoknál a rájuk ruházott általános gazdasági érdekű szolgáltatás végrehajtása során felmerülő összes költséghez viszonyítva meglehetősen jelentéktelen.

6.1.5.   Összeegyeztethetőség az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében

| (73) | Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy a lóversenytársaságokra ruházott feladatok célja a lótenyésztés támogatása és fejlesztése, amely ágazat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti gazdasági tevékenységi ágazat. |
| --- | --- |

(73)

Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy a lóversenytársaságokra ruházott feladatok célja a lótenyésztés támogatása és fejlesztése, amely ágazat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti gazdasági tevékenységi ágazat.

| (74) | Hosszú távon életképes lótenyésztési ágazat hiányában nem kerülhet sor lóversenyekre. A járulék és a lóversenyek szervezése között tehát közvetlen összefüggés áll fenn. Amennyiben a lóversenytársaságok összes költségét a versenyszervezésre fordítják és ennélfogva azok előnyeiből valamennyi lóverseny-fogadási szolgáltató részesül, az említett érdekelt felek szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló megközelítés értelmében egy adott ágazatban igazolható a közös érdekű tevékenységek adójellegű járulékból történő finanszírozása. E megközelítés szerint a lóversenytársaságok valamennyi költségét figyelembe kell venni, ami indokolja a francia hatóságok által a bejelentett intézkedésre vonatkozóan javasolt 8 %-os mértéket, valamint az e százalékarány felülvizsgálatához javasolt részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(74)

Hosszú távon életképes lótenyésztési ágazat hiányában nem kerülhet sor lóversenyekre. A járulék és a lóversenyek szervezése között tehát közvetlen összefüggés áll fenn. Amennyiben a lóversenytársaságok összes költségét a versenyszervezésre fordítják és ennélfogva azok előnyeiből valamennyi lóverseny-fogadási szolgáltató részesül, az említett érdekelt felek szerint az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontján alapuló megközelítés értelmében egy adott ágazatban igazolható a közös érdekű tevékenységek adójellegű járulékból történő finanszírozása. E megközelítés szerint a lóversenytársaságok valamennyi költségét figyelembe kell venni, ami indokolja a francia hatóságok által a bejelentett intézkedésre vonatkozóan javasolt 8 %-os mértéket, valamint az e százalékarány felülvizsgálatához javasolt részletes szabályokat.

6.1.6.   A járuléknak a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvével való összeegyeztethetősége

| (75) | A valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltatóra, köztük a PMU-re is megkülönböztetésmentes módon kirótt járulék semmilyen módon nem érinti a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvét, illetve az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvét. |
| --- | --- |

(75)

A valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltatóra, köztük a PMU-re is megkülönböztetésmentes módon kirótt járulék semmilyen módon nem érinti a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvét, illetve az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvét.

6.2.   A bejelentett intézkedést ellenző érdekelt felek észrevételei

| (76) | Az intézkedést két érdekelt fél, egy szövetség és egy névtelenséget kérő szervezet ellenezte. A bejelentett intézkedést ellenző érdekelt felek főbb érvei a következők: |
| --- | --- |

(76)

Az intézkedést két érdekelt fél, egy szövetség és egy névtelenséget kérő szervezet ellenezte. A bejelentett intézkedést ellenző érdekelt felek főbb érvei a következők:

6.2.1.   Az állami támogatás megléte

| (77) | Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy a lóversenytársaságok közszolgáltatási kötelezettségeiről és az anyavállalatok intézkedéseinek részletes szabályairól szóló, 2010. november 2-i 2010-1314. sz. rendelet mellékletében szereplő előírások értelmében a lóversenytársaságoknak szavatolniuk kell, hogy a francia versenyek továbbra is ugyanolyan vonzerővel bírjanak, mint a többi tagállamban rendezett versenyek. Ez a rendelkezés megerősíti az intézkedésnek a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatását és az e szintet érintő versenytorzulás lehetőségét. |
| --- | --- |

(77)

Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy a lóversenytársaságok közszolgáltatási kötelezettségeiről és az anyavállalatok intézkedéseinek részletes szabályairól szóló, 2010. november 2-i 2010-1314. sz. rendelet mellékletében szereplő előírások értelmében a lóversenytársaságoknak szavatolniuk kell, hogy a francia versenyek továbbra is ugyanolyan vonzerővel bírjanak, mint a többi tagállamban rendezett versenyek. Ez a rendelkezés megerősíti az intézkedésnek a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatását és az e szintet érintő versenytorzulás lehetőségét.

| (78) | Tekintettel arra, hogy a PMU vállalkozások pillanatnyi csoportosulása, nem más, mint azon lóversenytársaságok ernyőszervezete, amelyek egyszerre fogadójáték-szolgáltatók és lóversenyszervezők. A két tevékenység megkülönböztetése mesterséges. Ennélfogva a bevezetett járulék az online fogadójáték-szolgáltatókat saját versenytársaik finanszírozására kötelezi, ami nyilvánvalóan torzítja a lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti versenyt. |
| --- | --- |

(78)

Tekintettel arra, hogy a PMU vállalkozások pillanatnyi csoportosulása, nem más, mint azon lóversenytársaságok ernyőszervezete, amelyek egyszerre fogadójáték-szolgáltatók és lóversenyszervezők. A két tevékenység megkülönböztetése mesterséges. Ennélfogva a bevezetett járulék az online fogadójáték-szolgáltatókat saját versenytársaik finanszírozására kötelezi, ami nyilvánvalóan torzítja a lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti versenyt.

6.2.2.   Nyilvánvaló mérlegelési hiba az új általános érdekű szolgáltatás tekintetében

| (79) | Az érdekelt felek szerint a francia hatóságok nyilvánvaló hibát követtek el azzal, hogy a lóversenytársaságok tevékenységeit általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítették. |
| --- | --- |

(79)

Az érdekelt felek szerint a francia hatóságok nyilvánvaló hibát követtek el azzal, hogy a lóversenytársaságok tevékenységeit általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítették.

| (80) | Különösen nem került sor előzetes nemzeti vitára az említett általános gazdasági érdekű szolgáltatás létrehozásáról, valamint az Államtanács nem indokolta külön e szolgáltatás létrehozásának szükségességét. |
| --- | --- |

(80)

Különösen nem került sor előzetes nemzeti vitára az említett általános gazdasági érdekű szolgáltatás létrehozásáról, valamint az Államtanács nem indokolta külön e szolgáltatás létrehozásának szükségességét.

| (81) | Éppen ellenkezőleg, az Államtanács korábban több ízben hivatalosan megállapította, hogy a versenyek szervezése nem általános gazdasági érdekű szolgáltatás (24), és átfogóbb szinten Franciaország több mint egy évszázada olyan lóverseny-ágazati struktúrát alakított ki, amely minden közszolgáltatási dimenziót nélkülöz. |
| --- | --- |

(81)

Éppen ellenkezőleg, az Államtanács korábban több ízben hivatalosan megállapította, hogy a versenyek szervezése nem általános gazdasági érdekű szolgáltatás (24), és átfogóbb szinten Franciaország több mint egy évszázada olyan lóverseny-ágazati struktúrát alakított ki, amely minden közszolgáltatási dimenziót nélkülöz.

| (82) | Az érdekelt felek véleménye szerint az online szerencsejáték-piac megnyitásának célja a PMU által folytatott, az általános érdek és a közszolgáltatás fogalmával meglehetős ellentmondásban álló, terjeszkedésre irányuló kereskedelempolitika támogatása volt, lehetővé téve számára különösen azt, hogy a sportfogadás és az online póker területe irányába is diverzifikálja tevékenységeit. |
| --- | --- |

(82)

Az érdekelt felek véleménye szerint az online szerencsejáték-piac megnyitásának célja a PMU által folytatott, az általános érdek és a közszolgáltatás fogalmával meglehetős ellentmondásban álló, terjeszkedésre irányuló kereskedelempolitika támogatása volt, lehetővé téve számára különösen azt, hogy a sportfogadás és az online póker területe irányába is diverzifikálja tevékenységeit.

6.2.3.   Az intézkedés szükségessége

| (83) | Az érdekelt felek kételyeiknek adtak hangot azzal a kockázattal kapcsolatban, amelyet a francia hatóságok az intézkedés indokolása során említettek, miszerint a más lóverseny-fogadási szolgáltatók jelentette verseny miatt vagy amiatt, hogy a lóversenyfogadások bekebelezik a sportfogadásokat, csökkennek a PMU bevételei. |
| --- | --- |

(83)

Az érdekelt felek kételyeiknek adtak hangot azzal a kockázattal kapcsolatban, amelyet a francia hatóságok az intézkedés indokolása során említettek, miszerint a más lóverseny-fogadási szolgáltatók jelentette verseny miatt vagy amiatt, hogy a lóversenyfogadások bekebelezik a sportfogadásokat, csökkennek a PMU bevételei.

| (84) | Az érdekelt felek valójában úgy vélik, hogy ez a veszély nem jelentős, mivel:






  — | 2010-ben a PMU internetes forgalma összesen 39 %-kal, az online lóversenyfogadások tekintetében pedig 10 %-kal nőtt. A verseny előtti megnyitásnak köszönhetően a PMU megkezdhette online póker- és sportfogadási tevékenységét, így bővítve ügyfélkörét. Nyeresége 2010-ben 18 %-kal emelkedett. |
| --- | --- | --- |

(84)

Az érdekelt felek valójában úgy vélik, hogy ez a veszély nem jelentős, mivel:

—

2010-ben a PMU internetes forgalma összesen 39 %-kal, az online lóversenyfogadások tekintetében pedig 10 %-kal nőtt. A verseny előtti megnyitásnak köszönhetően a PMU megkezdhette online póker- és sportfogadási tevékenységét, így bővítve ügyfélkörét. Nyeresége 2010-ben 18 %-kal emelkedett.

| — | A francia versenyhatóság szerint a PMU 85 %-os piaci részesedéssel uralja az online lóverseny-fogadási piacot, és a hagyományos fogadások terén érvényesülő monopóliumát is figyelembe véve jelentős erőfölénnyel rendelkezik. Még abban az esetben is piacvezető, ha a 40–55 %-os piaci részesedésű sportfogadást is figyelembe vesszük. |
| --- | --- |

—

A francia versenyhatóság szerint a PMU 85 %-os piaci részesedéssel uralja az online lóverseny-fogadási piacot, és a hagyományos fogadások terén érvényesülő monopóliumát is figyelembe véve jelentős erőfölénnyel rendelkezik. Még abban az esetben is piacvezető, ha a 40–55 %-os piaci részesedésű sportfogadást is figyelembe vesszük.

| — | A sportfogadás és a lóversenyfogadás nem helyettesíthető egymással, mivel a játékosok szükséges szakértelme, korcsoportja és bevételei, valamint a szolgáltatók fogadójáték-kínálata nagyban különbözik. |
| --- | --- |

—

A sportfogadás és a lóversenyfogadás nem helyettesíthető egymással, mivel a játékosok szükséges szakértelme, korcsoportja és bevételei, valamint a szolgáltatók fogadójáték-kínálata nagyban különbözik.

| (85) | Ezenfelül az intézkedés szükségessége azért sem bizonyítható, mert a PMU a hagyományos fogadások terén elfoglalt monopolhelyzetének köszönhetően:






  — | a fogadóknak – a játékosok nyereményei formájában – az online fogadójáték-szolgáltatóknál magasabb szorzókat kínálhat a tétekre; |
| --- | --- | --- |

(85)

Ezenfelül az intézkedés szükségessége azért sem bizonyítható, mert a PMU a hagyományos fogadások terén elfoglalt monopolhelyzetének köszönhetően:

—

a fogadóknak – a játékosok nyereményei formájában – az online fogadójáték-szolgáltatóknál magasabb szorzókat kínálhat a tétekre;

| — | 10 000 értékesítési pontból álló hálózatát és az e hálózatból származó bevételeit igénybe véve finanszírozhatja és népszerűsítheti online tevékenységeit. |
| --- | --- |

—

10 000 értékesítési pontból álló hálózatát és az e hálózatból származó bevételeit igénybe véve finanszírozhatja és népszerűsítheti online tevékenységeit.

6.2.4.   Az adójellegű járulék mértéke és a pénzügyi kiadások kiszámítása

| (86) | Az érdekelt felek úgy érveltek, hogy mivel a francia hatóságok nem nyújtottak be átlátható költségvetést a finanszírozandó kiadásokról, a bevezetett járulék célja nem lehet a közszolgáltatási feladat költségeinek fedezése. Mindemellett a járulékból olyan tevékenységeket finanszíroznak majd, amelyekből az online lóversenyfogadást szervezők közvetlenül nem részesülnek. |
| --- | --- |

(86)

Az érdekelt felek úgy érveltek, hogy mivel a francia hatóságok nem nyújtottak be átlátható költségvetést a finanszírozandó kiadásokról, a bevezetett járulék célja nem lehet a közszolgáltatási feladat költségeinek fedezése. Mindemellett a járulékból olyan tevékenységeket finanszíroznak majd, amelyekből az online lóversenyfogadást szervezők közvetlenül nem részesülnek.

| (87) | Még ha indokolható is egy ilyen járulék bevezetése, a francia hatóságok által javasolt 8 %-os kulcs a sportfogadási szolgáltatók által a sportszövetségek részére fizetett, a tétek 1 %-ának megfelelő összegű sportfogadási illetékkel összevetve aránytalan. |
| --- | --- |

(87)

Még ha indokolható is egy ilyen járulék bevezetése, a francia hatóságok által javasolt 8 %-os kulcs a sportfogadási szolgáltatók által a sportszövetségek részére fizetett, a tétek 1 %-ának megfelelő összegű sportfogadási illetékkel összevetve aránytalan.

6.2.5.   A lovak származásán alapuló diszkrimináció

| (88) | Egyes érdekelt felek hangsúlyozták, hogy a PMU által odaítélt díjazások és juttatások közül egyes tenyésztőknek fizetett díjazások kizárólag Franciaországban született lovakra adhatók. Ez a helyzet sérti az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvét. |
| --- | --- |

(88)

Egyes érdekelt felek hangsúlyozták, hogy a PMU által odaítélt díjazások és juttatások közül egyes tenyésztőknek fizetett díjazások kizárólag Franciaországban született lovakra adhatók. Ez a helyzet sérti az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvét.

6.2.6.   További intézkedések

| (89) | Egy érdekelt fél a PMU javára hozott további intézkedéseket említett:






  — | Az átmeneti intézkedésként az online fogadási tétekre kivetett 8 %-os járulék a hagyományos és online lóversenyfogadások egészére vonatkozó adó csökkentésével együtt előnyhöz juttatja a PMU-t, és alkalmas az eljárást megindító bizottsági határozat joghatásainak megkerülésére. Valójában, noha az online szolgáltatók, köztük online tevékenységei tekintetében a PMU is, 8 %-os járulékot fizetnek, utóbbi a hagyományos tevékenységei tekintetében ezt nem fizeti be. Mindemellett a PMU a hagyományos fogadásszervezési tevékenységének volumene miatt a többi szolgáltatónál nagyobb mértékben élvezi az 1,1 %-os járulékcsökkentés előnyeit. |
| --- | --- | --- |

(89)

Egy érdekelt fél a PMU javára hozott további intézkedéseket említett:

—

Az átmeneti intézkedésként az online fogadási tétekre kivetett 8 %-os járulék a hagyományos és online lóversenyfogadások egészére vonatkozó adó csökkentésével együtt előnyhöz juttatja a PMU-t, és alkalmas az eljárást megindító bizottsági határozat joghatásainak megkerülésére. Valójában, noha az online szolgáltatók, köztük online tevékenységei tekintetében a PMU is, 8 %-os járulékot fizetnek, utóbbi a hagyományos tevékenységei tekintetében ezt nem fizeti be. Mindemellett a PMU a hagyományos fogadásszervezési tevékenységének volumene miatt a többi szolgáltatónál nagyobb mértékben élvezi az 1,1 %-os járulékcsökkentés előnyeit.

| — | PMU és a lóversenytársaságok mentesülnek a nyereségadó megfizetése alól. |
| --- | --- |

—

PMU és a lóversenytársaságok mentesülnek a nyereségadó megfizetése alól.

| — | A francia Versenyhatóság a PMU több olyan gyakorlatát is megnevezte, amelyek piaci erőfölénnyel való visszaélésnek minősülhetnek (25). Ilyen többek között a PMU által a monopoltevékenységei, illetve versenypiaci tevékenységei során alkalmazott azonos márkajelzés (a PMU márkajelzés), egyes fogadási típusok általános szavakkal történő jelölése (helyre, hármasbefutó stb.), valamint a PMU kártya kibocsátása, amely lehetővé teszi a hagyományos fogadást játszó ügyfelek adatainak gyűjtését. Ezeket az adatokat később felhasználhatják ügyfélszerzéshez az online fogadások területén. |
| --- | --- |

—

A francia Versenyhatóság a PMU több olyan gyakorlatát is megnevezte, amelyek piaci erőfölénnyel való visszaélésnek minősülhetnek (25). Ilyen többek között a PMU által a monopoltevékenységei, illetve versenypiaci tevékenységei során alkalmazott azonos márkajelzés (a PMU márkajelzés), egyes fogadási típusok általános szavakkal történő jelölése (helyre, hármasbefutó stb.), valamint a PMU kártya kibocsátása, amely lehetővé teszi a hagyományos fogadást játszó ügyfelek adatainak gyűjtését. Ezeket az adatokat később felhasználhatják ügyfélszerzéshez az online fogadások területén.

| (90) | Meg kell jegyezni, hogy ez a határozat csak a Franciaország által bejelentett, a lóversenytársaságok javára hozott intézkedés összeegyeztethetőségét érinti. Semmilyen módon nem jelzi előre a Bizottságnak a fenti (89) preambulumbekezdésben említett további kifogásokkal kapcsolatos jövőbeli álláspontját. |
| --- | --- |

(90)

Meg kell jegyezni, hogy ez a határozat csak a Franciaország által bejelentett, a lóversenytársaságok javára hozott intézkedés összeegyeztethetőségét érinti. Semmilyen módon nem jelzi előre a Bizottságnak a fenti (89) preambulumbekezdésben említett további kifogásokkal kapcsolatos jövőbeli álláspontját.

7.   FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEIT ILLETŐEN

| (91) | Franciaország 2011. április 4-én benyújtotta az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzéseit. A francia hatóságok e megjegyzéseikben lényegében a 2011. január 18-án benyújtott észrevételeikre hivatkoznak. |
| --- | --- |

(91)

Franciaország 2011. április 4-én benyújtotta az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzéseit. A francia hatóságok e megjegyzéseikben lényegében a 2011. január 18-án benyújtott észrevételeikre hivatkoznak.

| (92) | A francia hatóságok mindazonáltal kiemelték a következőket:






  — | 2010-ben a PMU online piaci részesedése hozzávetőleg 15 %-kal csökkent, ami alátámasztja, hogy a lótenyésztési ágazat bevételeinek kiesése valós veszély; |
| --- | --- | --- |

(92)

A francia hatóságok mindazonáltal kiemelték a következőket:

—

2010-ben a PMU online piaci részesedése hozzávetőleg 15 %-kal csökkent, ami alátámasztja, hogy a lótenyésztési ágazat bevételeinek kiesése valós veszély;

| — | A Versenyhatóság véleménye nem érinti a szóban forgó ügyet; |
| --- | --- |

—

A Versenyhatóság véleménye nem érinti a szóban forgó ügyet;

| — | Franciaország nyeremény- és szerencsejátékokkal kapcsolatos politikája alapvetően társadalmi és közérdekű, nem pedig gazdasági vagy kereskedelmi célokat szolgál. |
| --- | --- |

—

Franciaország nyeremény- és szerencsejátékokkal kapcsolatos politikája alapvetően társadalmi és közérdekű, nem pedig gazdasági vagy kereskedelmi célokat szolgál.

8.   A FRANCIAORSZÁGI BEJELENTÉS MÓDOSÍTÁSA

| (93) | 2013. április 29-én a francia hatóságok az eredeti bejelentésükre vonatkozó módosítást nyújtottak be a Bizottságnak. A francia hatóságok tervei szerint az említett módosított bejelentéssel bevezetett intézkedés 2014. január 1-jétől hajtható végre, feltéve, hogy a Bizottság előzetes hozzájárulását adja. |
| --- | --- |

(93)

2013. április 29-én a francia hatóságok az eredeti bejelentésükre vonatkozó módosítást nyújtottak be a Bizottságnak. A francia hatóságok tervei szerint az említett módosított bejelentéssel bevezetett intézkedés 2014. január 1-jétől hajtható végre, feltéve, hogy a Bizottság előzetes hozzájárulását adja.

| (94) | A francia hatóságok továbbá vállalták, hogy az új rendszer végrehajtásáról az ezen intézkedések 2014. január 1-jére előirányzott hatálybalépését követően két évvel jelentést készítenek a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(94)

A francia hatóságok továbbá vállalták, hogy az új rendszer végrehajtásáról az ezen intézkedések 2014. január 1-jére előirányzott hatálybalépését követően két évvel jelentést készítenek a Bizottságnak.

8.1.   Az új intézkedés leírása

| (95) | A francia hatóságok a lóversenyek finanszírozására irányuló intézkedést a korábbiaktól eltérően nem tekintik a lóversenytársaságokra ruházott közszolgáltatási feladat ellentételezésének. Ennélfogva a módosított bejelentés nyomán okafogyottá válnak a Bizottság azzal kapcsolatos aggályai, hogy a lóversenytársaságok tevékenységeit általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítették, valamint hogy az intézkedést az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezhették. |
| --- | --- |

(95)

A francia hatóságok a lóversenyek finanszírozására irányuló intézkedést a korábbiaktól eltérően nem tekintik a lóversenytársaságokra ruházott közszolgáltatási feladat ellentételezésének. Ennélfogva a módosított bejelentés nyomán okafogyottá válnak a Bizottság azzal kapcsolatos aggályai, hogy a lóversenytársaságok tevékenységeit általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítették, valamint hogy az intézkedést az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezhették.

| (96) | Az új intézkedést egy gazdasági ágazatnak, ebben az esetben a lótenyésztési ágazatnak nyújtott támogatásként nevezik meg, amelynek alapja a PMU-nek és a többi online lóverseny-fogadási szolgáltatónak a fogadások tárgyát képező lóversenyek szervezéséhez fűződő közös érdeke. |
| --- | --- |

(96)

Az új intézkedést egy gazdasági ágazatnak, ebben az esetben a lótenyésztési ágazatnak nyújtott támogatásként nevezik meg, amelynek alapja a PMU-nek és a többi online lóverseny-fogadási szolgáltatónak a fogadások tárgyát képező lóversenyek szervezéséhez fűződő közös érdeke.

| (97) | Következésképpen az online lóverseny-fogadási szolgáltatóktól beszedendő járulék mértékének kiszámításakor kizárólag az azon versenyek szervezéséhez kapcsolódó költségek kompenzációját veszik figyelembe, amelyek előnyeit egyúttal valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltató is élvezi (a továbbiakban: közös érdekű költségek). |
| --- | --- |

(97)

Következésképpen az online lóverseny-fogadási szolgáltatóktól beszedendő járulék mértékének kiszámításakor kizárólag az azon versenyek szervezéséhez kapcsolódó költségek kompenzációját veszik figyelembe, amelyek előnyeit egyúttal valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltató is élvezi (a továbbiakban: közös érdekű költségek).

| (98) | A kezdeti bejelentésben előirányzott intézkedéshez képest az új intézkedés csökkenti az adójellegű járulékból származó bevételekből finanszírozandó költségeket. A francia hatóságok számításai szerint a járulék mértéke legfeljebb 5,6 % lesz (a 2010. évi pénzügyi adatok alapján a 2012. évre számítva), míg az eredeti bejelentésben szereplő intézkedés értelmében elérte volna a 8 %-ot (lásd a (113) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(98)

A kezdeti bejelentésben előirányzott intézkedéshez képest az új intézkedés csökkenti az adójellegű járulékból származó bevételekből finanszírozandó költségeket. A francia hatóságok számításai szerint a járulék mértéke legfeljebb 5,6 % lesz (a 2010. évi pénzügyi adatok alapján a 2012. évre számítva), míg az eredeti bejelentésben szereplő intézkedés értelmében elérte volna a 8 %-ot (lásd a (113) preambulumbekezdést).

8.2.   Kiemelt és nem kiemelt versenyek

| (99) | A francia hatóságok a közös érdekű költségek meghatározása érdekében (lásd a (97) preambulumbekezdést) különbséget tesznek a kiemelt (azaz fogadás tárgyát képező (26)) és a nem kiemelt versenyek (amelyekre nem lehet fogadni) között. |
| --- | --- |

(99)

A francia hatóságok a közös érdekű költségek meghatározása érdekében (lásd a (97) preambulumbekezdést) különbséget tesznek a kiemelt (azaz fogadás tárgyát képező (26)) és a nem kiemelt versenyek (amelyekre nem lehet fogadni) között.

| (100) | Mivel fogadásra – és különösen online fogadásra – csak a kiemelt versenyek esetében van lehetőség, a francia hatóságok úgy vélik, hogy a közös érdekű költségeket indokolt a kiemelt versenyek szervezési költségeibe beleszámítani. |
| --- | --- |

(100)

Mivel fogadásra – és különösen online fogadásra – csak a kiemelt versenyek esetében van lehetőség, a francia hatóságok úgy vélik, hogy a közös érdekű költségeket indokolt a kiemelt versenyek szervezési költségeibe beleszámítani.

| (101) | A francia hatóságok a lóversenyekért felelős anyavállalatok egyes költségeinek a kiemelt és nem kiemelt versenyek közötti elosztásához a kiemelt versenyeken részt vevő lovak arányát veszik alapul. Az egyes anyavállalatokra vonatkozó hányadokat az alábbi 2. táblázat ismerteti.

  2.   táblázat


  A kiemelt és nem kiemelt versenyeken induló lovak száma | Cheval français (ügetés) | France Galop (sík- és akadályverseny) |
| --- | --- | --- | --- |
| Induló lovak száma összesen | 150 822 | 77 304 |
| Kiemelt versenyen induló lovak száma | 58 112 (38,5 %) | 48 027 (62 %) |
| Nem kiemelt versenyen induló lovak száma | 92 170 (61,5 %) | 29 277 (38 %) |

(101)

A francia hatóságok a lóversenyekért felelős anyavállalatok egyes költségeinek a kiemelt és nem kiemelt versenyek közötti elosztásához a kiemelt versenyeken részt vevő lovak arányát veszik alapul. Az egyes anyavállalatokra vonatkozó hányadokat az alábbi 2. táblázat ismerteti.

2.   táblázat

A kiemelt és nem kiemelt versenyeken induló lovak száma

Cheval français (ügetés)

France Galop (sík- és akadályverseny)

Induló lovak száma összesen

150 822

77 304

Kiemelt versenyen induló lovak száma

58 112 (38,5 %)

48 027 (62 %)

Nem kiemelt versenyen induló lovak száma

92 170 (61,5 %)

29 277 (38 %)

8.3.   A közös érdekű költségek meghatározása és a járulék mértékének kiszámítása

8.3.1.   A közös érdekű költségek meghatározása

| (102) | A francia hatóságok által a 2010. évi pénzügyi adatok alapján meghatározott közös érdekű költségek az alábbiakban költségkategóriák szerinti bontásban szerepelnek: |
| --- | --- |

(102)

A francia hatóságok által a 2010. évi pénzügyi adatok alapján meghatározott közös érdekű költségek az alábbiakban költségkategóriák szerinti bontásban szerepelnek:

8.3.2.   Ösztönzők

| (103) | Az ösztönzők (2010-ben 493 millió EUR) közé tartoznak a lóversenytársaságok által versenyeztetett lovakhoz kapcsolódóan a tenyésztőket, tulajdonosokat és zsokékat megillető, a lóversenyekért felelős anyavállalatok által kiosztott díjazások és juttatások. A francia hatóságok javaslata szerint a kiemelt versenyekhez kapcsolódó ösztönzőket közös érdekű költségként számolnák el. Ugyanakkor javasolják a síkversenyeken a tulajdonosnak fizetett azon díjak kizárását, amelyeket kizárólag a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára tartanak fenn; ezzel választ adnak a Bizottság azzal kapcsolatos fenntartásaira, hogy megfelel-e a járulék a megkülönböztetésmentesség és a szabad szolgáltatásnyújtás elvének, ha a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára fenntartott díjazásokat az adójellegű járulékból finanszírozzák (lásd a (151)–(156) preambulumbekezdést). Mindezek alapján a francia hatóságok ebben a kategóriában 321 millió EUR közérdekű költség elszámolását javasolják (ez a lóversenyekért felelős anyavállalatok által odaítélt ösztönzők mintegy 65 %-a). |
| --- | --- |

(103)

Az ösztönzők (2010-ben 493 millió EUR) közé tartoznak a lóversenytársaságok által versenyeztetett lovakhoz kapcsolódóan a tenyésztőket, tulajdonosokat és zsokékat megillető, a lóversenyekért felelős anyavállalatok által kiosztott díjazások és juttatások. A francia hatóságok javaslata szerint a kiemelt versenyekhez kapcsolódó ösztönzőket közös érdekű költségként számolnák el. Ugyanakkor javasolják a síkversenyeken a tulajdonosnak fizetett azon díjak kizárását, amelyeket kizárólag a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára tartanak fenn; ezzel választ adnak a Bizottság azzal kapcsolatos fenntartásaira, hogy megfelel-e a járulék a megkülönböztetésmentesség és a szabad szolgáltatásnyújtás elvének, ha a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára fenntartott díjazásokat az adójellegű járulékból finanszírozzák (lásd a (151)–(156) preambulumbekezdést). Mindezek alapján a francia hatóságok ebben a kategóriában 321 millió EUR közérdekű költség elszámolását javasolják (ez a lóversenyekért felelős anyavállalatok által odaítélt ösztönzők mintegy 65 %-a).

8.3.3.   A lóversenyekért felelős anyavállalatok által viselt szervezési költségek

| (104) | A lóversenyekért felelős anyavállalatok által viselt szervezési költségek (2010-ben [...] (27) EUR) a székhelyük működési költségeit, személyi és marketingköltségeiket, a lóversenypályáik működési és személyzeti költségeit, valamint a lóversenypályák karbantartásához és építéséhez kapcsolódó amortizációs költségeket foglalják magukban. |
| --- | --- |

(104)

A lóversenyekért felelős anyavállalatok által viselt szervezési költségek (2010-ben [...] (27) EUR) a székhelyük működési költségeit, személyi és marketingköltségeiket, a lóversenypályáik működési és személyzeti költségeit, valamint a lóversenypályák karbantartásához és építéséhez kapcsolódó amortizációs költségeket foglalják magukban.

| (105) | A francia hatóságok ezeket a költségeket csak akkor veszik figyelembe a közös érdekű költségek számítása során, ha azok kiemelt versenyek szervezésével hozhatók összefüggésbe. Egyes olyan költségeket, amelyek előnyeiből azok természetéből adódóan csak a lóversenytársaságok részesülnek (marketingköltségeket) teljes körűen kizárták, míg másokat, például a székhely költségeit a kiemelt versenyeken induló lovak aránya alapján megosztják. Mindezekre figyelemmel a francia hatóságok ebben a kategóriában [...] EUR közérdekű költség (azaz a lóversenyekért felelős anyavállalatok összes költségének megközelítőleg [...] %-a) elszámolását javasolják. |
| --- | --- |

(105)

A francia hatóságok ezeket a költségeket csak akkor veszik figyelembe a közös érdekű költségek számítása során, ha azok kiemelt versenyek szervezésével hozhatók összefüggésbe. Egyes olyan költségeket, amelyek előnyeiből azok természetéből adódóan csak a lóversenytársaságok részesülnek (marketingköltségeket) teljes körűen kizárták, míg másokat, például a székhely költségeit a kiemelt versenyeken induló lovak aránya alapján megosztják. Mindezekre figyelemmel a francia hatóságok ebben a kategóriában [...] EUR közérdekű költség (azaz a lóversenyekért felelős anyavállalatok összes költségének megközelítőleg [...] %-a) elszámolását javasolják.

8.3.4.   A vidéki lóversenytársaságok által viselt szervezési költségek

| (106) | A 230 vidéki lóversenytársaság lóversenyszervezéshez kapcsolódó összköltsége 2010-ben [...] EUR-t tett ki. A francia hatóságok csak [...] EUR-t (azaz a vidéki lóversenytársaságok által viselt összes szervezési költség megközelítőleg [...] %-át) számítják bele a közös érdekű költségekbe, amely összeg a 49 társaság által szervezett kiemelt versenyekhez kapcsolódó költségeknek felel meg. |
| --- | --- |

(106)

A 230 vidéki lóversenytársaság lóversenyszervezéshez kapcsolódó összköltsége 2010-ben [...] EUR-t tett ki. A francia hatóságok csak [...] EUR-t (azaz a vidéki lóversenytársaságok által viselt összes szervezési költség megközelítőleg [...] %-át) számítják bele a közös érdekű költségekbe, amely összeg a 49 társaság által szervezett kiemelt versenyekhez kapcsolódó költségeknek felel meg.

8.3.5.   A versenyeken rögzített képfelvételek készítésének és sugárzásának költségei

| (107) | A lóversenyekért felelős anyavállalatok finanszírozzák a kiemelt versenyeken rögzített képfelvételek készítését és élő sugárzását, amelyeket az online szerencsejáték-szolgáltatók rendelkezésére bocsátanak. Ezek a felvételek lehetővé teszik különösen a versenyek eredményének a célvonalnál történő ellenőrzését. A francia hatóságok úgy vélik, hogy ezek a kizárólag a kiemelt versenyeken készült felvételek valamennyi online fogadójáték-szolgáltató számára előnyösek. Ezek hiányában a tétek összege erőteljesen visszaesne. A francia hatóságok ennélfogva a kiemelt versenyeken rögzített képfelvételek készítésének és sugárzásának teljes költségét – azaz 2010-ben [...] EUR-t – közös érdekű költségként számolják el. |
| --- | --- |

(107)

A lóversenyekért felelős anyavállalatok finanszírozzák a kiemelt versenyeken rögzített képfelvételek készítését és élő sugárzását, amelyeket az online szerencsejáték-szolgáltatók rendelkezésére bocsátanak. Ezek a felvételek lehetővé teszik különösen a versenyek eredményének a célvonalnál történő ellenőrzését. A francia hatóságok úgy vélik, hogy ezek a kizárólag a kiemelt versenyeken készült felvételek valamennyi online fogadójáték-szolgáltató számára előnyösek. Ezek hiányában a tétek összege erőteljesen visszaesne. A francia hatóságok ennélfogva a kiemelt versenyeken rögzített képfelvételek készítésének és sugárzásának teljes költségét – azaz 2010-ben [...] EUR-t – közös érdekű költségként számolják el.

| (108) | Ezzel szemben a lótenyésztési ágazat – különösen televíziós csatornák általi – népszerűsítésére fordított egyéb költségeket nem számítják bele a közös érdekű költségekbe (28). Meg kell jegyezni, hogy az eredetileg bejelentett közszolgáltatási költségek nem tartalmazták a versenyeken rögzített képfelvételek készítésének és sugárzásának költségeit. |
| --- | --- |

(108)

Ezzel szemben a lótenyésztési ágazat – különösen televíziós csatornák általi – népszerűsítésére fordított egyéb költségeket nem számítják bele a közös érdekű költségekbe (28). Meg kell jegyezni, hogy az eredetileg bejelentett közszolgáltatási költségek nem tartalmazták a versenyeken rögzített képfelvételek készítésének és sugárzásának költségeit.

8.3.6.   Dopping elleni küzdelem

| (109) | A dopping elleni küzdelem a kiemelt versenyek tekintetében a színvonalas versenyszervezés nélkülözhetetlen eleme, valamint szavatolja a lóverseny-fogadási tevékenységek feddhetetlenségét. A francia hatóságok ennélfogva ezen költségeket – azaz 2010-ben [...] EUR-t – maradéktalanul közös érdekű költségnek tekintik. |
| --- | --- |

(109)

A dopping elleni küzdelem a kiemelt versenyek tekintetében a színvonalas versenyszervezés nélkülözhetetlen eleme, valamint szavatolja a lóverseny-fogadási tevékenységek feddhetetlenségét. A francia hatóságok ennélfogva ezen költségeket – azaz 2010-ben [...] EUR-t – maradéktalanul közös érdekű költségnek tekintik.

8.3.7.   Képzés és szociális ellátás

| (110) | A lóversenyzés világában foglalkoztatható magasan képzett munkaerő (hajtók, zsokék, lovászok stb.) képzésének összes költsége 2010-ben [...] EUR volt. A francia hatóságok [...] EUR-t számolnak el közös érdekű költségként, amely a kiemelt versenyekre jutó részaránynak felel meg. |
| --- | --- |

(110)

A lóversenyzés világában foglalkoztatható magasan képzett munkaerő (hajtók, zsokék, lovászok stb.) képzésének összes költsége 2010-ben [...] EUR volt. A francia hatóságok [...] EUR-t számolnak el közös érdekű költségként, amely a kiemelt versenyekre jutó részaránynak felel meg.

8.3.8.   A lóversenytársaságok bevételei

| (111) | A lóversenytársaságok versenyszervezéshez kötődő saját bevételeit (például a nézők által fizetett belépődíjak) ([...] EUR) levonják a közös érdekű költségekből. |
| --- | --- |

(111)

A lóversenytársaságok versenyszervezéshez kötődő saját bevételeit (például a nézők által fizetett belépődíjak) ([...] EUR) levonják a közös érdekű költségekből.

8.3.9.   A járulék felső határának kiszámítása

| (112) | Az új intézkedés értelmében a járulék N. évre vonatkozó maximális mértékét az N-2. évre vonatkozó közös érdekű költségek és az N-2. évre vonatkozó online és hagyományos lóverseny-fogadási tétösszegek hányadosaként számítják ki. |
| --- | --- |

(112)

Az új intézkedés értelmében a járulék N. évre vonatkozó maximális mértékét az N-2. évre vonatkozó közös érdekű költségek és az N-2. évre vonatkozó online és hagyományos lóverseny-fogadási tétösszegek hányadosaként számítják ki.

Formula

| (113) | Ezt a számítást a 2012. évre alkalmazva a 2010. évi pénzügyi adatok alapján (lásd az alábbi 3. táblázatot) 5,6 %-os felső járulékhatárt kapunk eredményül, mivel a számítás összesen 519 millió EUR közös érdekű költséget vesz figyelembe. Az eredeti bejelentésben foglalt intézkedés ezzel szemben 747 millió EUR összköltség alapján számítva 8 %-os járulékot eredményez.

  3.   táblázat


  A járulék mértékének kiszámítása 2012-re vonatkozóan | Közös érdekű költségek
  (2010)
  ([...] EUR-ban) | A bejelentett közszolgáltatások költségei
  (2010)
  ([...] EUR-ban) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ösztönzők | [...] | [...] |
| A lóversenyekért felelős anyavállalatok szervezési költségei | [...] | [...] |
| A vidéki lóversenytársaságok szervezési költségei | [...] | [...] |
| A versenyeken rögzített képfelvételek készítése és sugárzása | [...] | [...] (30) |
| Dopping elleni küzdelem | [...] | [...] |
| Képzés és szociális ellátás | [...] | [...] |
| (a) | Költségek összesen |

(113)

Ezt a számítást a 2012. évre alkalmazva a 2010. évi pénzügyi adatok alapján (lásd az alábbi 3. táblázatot) 5,6 %-os felső járulékhatárt kapunk eredményül, mivel a számítás összesen 519 millió EUR közös érdekű költséget vesz figyelembe. Az eredeti bejelentésben foglalt intézkedés ezzel szemben 747 millió EUR összköltség alapján számítva 8 %-os járulékot eredményez.

3.   táblázat

A járulék mértékének kiszámítása 2012-re vonatkozóan

Közös érdekű költségek

(2010)

([...] EUR-ban)

A bejelentett közszolgáltatások költségei

(2010)

([...] EUR-ban)

Ösztönzők

[...]

[...]

A lóversenyekért felelős anyavállalatok szervezési költségei

[...]

[...]

A vidéki lóversenytársaságok szervezési költségei

[...]

[...]

A versenyeken rögzített képfelvételek készítése és sugárzása

[...]

[...] (30)

Dopping elleni küzdelem

[...]

[...]

Képzés és szociális ellátás

[...]

[...]

(a)

Költségek összesen

[...]

[...]

| (b) | A lóversenytársaságok saját bevételei |
| --- | --- |

(b)

A lóversenytársaságok saját bevételei

[...]

Formula

519

747

| (d) | Hagyományos és online lóverseny-fogadási tétek összesen |
| --- | --- |

(d)

Hagyományos és online lóverseny-fogadási tétek összesen

9 286

Formula

5,6 %

8 %

9.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

| (114) | A (90) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a határozat a Franciaország által bejelentett, a lóversenytársaságok javára hozott intézkedés összeegyeztethetőségének vizsgálatára szorítkozik. A (90) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően semmilyen módon sem érinti a Bizottságnak a PMU vagy a lóversenytársaságok javára hozott esetleges további – egyes érdekelt felek által kifogásolt és a (89) preambulumbekezdésben említett – intézkedésekkel kapcsolatos jövőbeli álláspontját. |
| --- | --- |

(114)

A (90) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a határozat a Franciaország által bejelentett, a lóversenytársaságok javára hozott intézkedés összeegyeztethetőségének vizsgálatára szorítkozik. A (90) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően semmilyen módon sem érinti a Bizottságnak a PMU vagy a lóversenytársaságok javára hozott esetleges további – egyes érdekelt felek által kifogásolt és a (89) preambulumbekezdésben említett – intézkedésekkel kapcsolatos jövőbeli álláspontját.

9.1.   Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás megléte

| (115) | Az eljárást megindító határozatban a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez. (31). A francia hatóságok soha nem cáfolták ezt a következtetést, ahogyan a bejelentés 2013. április 29-i módosítását követő állami támogatási minősítést sem vitatták. |
| --- | --- |

(115)

Az eljárást megindító határozatban a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez. (31). A francia hatóságok soha nem cáfolták ezt a következtetést, ahogyan a bejelentés 2013. április 29-i módosítását követő állami támogatási minősítést sem vitatták.

| (116) | Mindazonáltal az állami támogatássá minősítést indokoló szempontok az egyes érdekelt felek észrevételeinek figyelembevételével az alábbiakban szerepelnek. |
| --- | --- |

(116)

Mindazonáltal az állami támogatássá minősítést indokoló szempontok az egyes érdekelt felek észrevételeinek figyelembevételével az alábbiakban szerepelnek.

9.1.1.   Állami források

| (117) | A Bizottság határozathozatali gyakorlatával és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami források minden olyan pénzügyi eszközt magukban foglalnak, amelyet a hatóságok felhasználhatnak vállalkozások támogatására, anélkül, hogy jelentősége lenne annak, hogy ezen eszközök állandó jelleggel az állam vagyonába tartoznak-e, vagy sem. Következésképpen, még ha a szóban forgó intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek is állandó jelleggel a hatóságok birtokában, azon tény, hogy folyamatosan állami ellenőrzés alatt maradnak, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendő ahhoz, hogy azokat állami forrásoknak minősítsék (32). Ezenfelül az, hogy a források eredetileg magánjellegűek, szintén nem akadálya annak, hogy azok az e rendelkezés értelmében vett állami forrásnak minősüljenek (33). |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság határozathozatali gyakorlatával és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami források minden olyan pénzügyi eszközt magukban foglalnak, amelyet a hatóságok felhasználhatnak vállalkozások támogatására, anélkül, hogy jelentősége lenne annak, hogy ezen eszközök állandó jelleggel az állam vagyonába tartoznak-e, vagy sem. Következésképpen, még ha a szóban forgó intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek is állandó jelleggel a hatóságok birtokában, azon tény, hogy folyamatosan állami ellenőrzés alatt maradnak, és így az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elegendő ahhoz, hogy azokat állami forrásoknak minősítsék (32). Ezenfelül az, hogy a források eredetileg magánjellegűek, szintén nem akadálya annak, hogy azok az e rendelkezés értelmében vett állami forrásnak minősüljenek (33).

| (118) | Az ítélkezési gyakorlat szerint önmagában az, hogy egy adott ágazat bizonyos gazdasági szereplői javára szóló támogatási programot részben vagy egészben a hatóság által előírt, és az érintett gazdasági szereplőktől beszedett hozzájárulásokból finanszíroznak, nem elegendő e program állami támogatás jellegének megszüntetéséhez (34). |
| --- | --- |

(118)

Az ítélkezési gyakorlat szerint önmagában az, hogy egy adott ágazat bizonyos gazdasági szereplői javára szóló támogatási programot részben vagy egészben a hatóság által előírt, és az érintett gazdasági szereplőktől beszedett hozzájárulásokból finanszíroznak, nem elegendő e program állami támogatás jellegének megszüntetéséhez (34).

| (119) | A szóban forgó ügyben az online lóversenyfogadásokra kivetett járulékot a nemzeti jogszabály (a 2010. május 12-i törvény) kötelező jelleggel vezeti be, és az összeget ugyanezen jogszabály a lóversenytársaságok javára ítéli oda, amelyek az intézkedés kedvezményezettjei. Az intézkedést tehát állami forrásból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(119)

A szóban forgó ügyben az online lóversenyfogadásokra kivetett járulékot a nemzeti jogszabály (a 2010. május 12-i törvény) kötelező jelleggel vezeti be, és az összeget ugyanezen jogszabály a lóversenytársaságok javára ítéli oda, amelyek az intézkedés kedvezményezettjei. Az intézkedést tehát állami forrásból finanszírozzák.

9.1.2.   Előny

| (120) | A bejelentett intézkedés, amelynek értelmében az online lóversenyfogadásokra kivetett adójellegű járulékból származó bevételeket a jelenleg a lóversenytársaságok által saját bevételeikből fedezett tevékenységek finanszírozására kell fordítani, elvben gazdasági előnyhöz juttatja a lóversenytársaságokat. A lóversenytársaságok napi tevékenységeit, például a lóversenyek szervezését ennélfogva részben állami forrásokból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(120)

A bejelentett intézkedés, amelynek értelmében az online lóversenyfogadásokra kivetett adójellegű járulékból származó bevételeket a jelenleg a lóversenytársaságok által saját bevételeikből fedezett tevékenységek finanszírozására kell fordítani, elvben gazdasági előnyhöz juttatja a lóversenytársaságokat. A lóversenytársaságok napi tevékenységeit, például a lóversenyek szervezését ennélfogva részben állami forrásokból finanszírozzák.

| (121) | Ezenfelül a lóversenytársaságok – PMU-tagságukra tekintettel – a gyakorlatban egyúttal online fogadójáték-szolgáltatók is. Vállalkozások pillanatnyi csoportosulásaként a PMU átlátható struktúrával rendelkezik. Ennélfogva a PMU a lóverseny-fogadási tevékenységéből származó bevételeit átadja a lóversenytársaságoknak, amelyek a PMU fejlesztését és a versenyszervezést egyaránt a lóverseny-fogadási bevételekből finanszírozzák. Mindemellett kizárólag ezek a lóversenytársaságok végezhetnek a PMU saját tevékenységeinek fejlesztésére irányuló jelentős beruházásokat, amennyiben erre szükség van. |
| --- | --- |

(121)

Ezenfelül a lóversenytársaságok – PMU-tagságukra tekintettel – a gyakorlatban egyúttal online fogadójáték-szolgáltatók is. Vállalkozások pillanatnyi csoportosulásaként a PMU átlátható struktúrával rendelkezik. Ennélfogva a PMU a lóverseny-fogadási tevékenységéből származó bevételeit átadja a lóversenytársaságoknak, amelyek a PMU fejlesztését és a versenyszervezést egyaránt a lóverseny-fogadási bevételekből finanszírozzák. Mindemellett kizárólag ezek a lóversenytársaságok végezhetnek a PMU saját tevékenységeinek fejlesztésére irányuló jelentős beruházásokat, amennyiben erre szükség van.

| (122) | Ennélfogva az intézkedés, amelynek célja, hogy a lóversenytársaságok számára abban az esetben is biztosítson egy bizonyos jövedelemszintet, ha a PMU tevékenysége az online lóverseny-fogadási piac verseny előtti megnyitása miatt esetlegesen csökkenne, közvetve lehetővé teszi, hogy ezen a piacon megóvják és megerősítsék a PMU pozícióját. |
| --- | --- |

(122)

Ennélfogva az intézkedés, amelynek célja, hogy a lóversenytársaságok számára abban az esetben is biztosítson egy bizonyos jövedelemszintet, ha a PMU tevékenysége az online lóverseny-fogadási piac verseny előtti megnyitása miatt esetlegesen csökkenne, közvetve lehetővé teszi, hogy ezen a piacon megóvják és megerősítsék a PMU pozícióját.

9.1.3.   Szelektivitás

| (123) | Amennyiben az online lóverseny-fogadási szolgáltatókra kirótt adójellegű járulék bevételeit túlnyomórészt visszajuttatják a PMU-hoz tartozó lóversenytársaságokhoz, az intézkedés nyilvánvalóan szelektív jellegű. |
| --- | --- |

(123)

Amennyiben az online lóverseny-fogadási szolgáltatókra kirótt adójellegű járulék bevételeit túlnyomórészt visszajuttatják a PMU-hoz tartozó lóversenytársaságokhoz, az intézkedés nyilvánvalóan szelektív jellegű.

9.1.4.   A verseny torzulása és a kereskedelem érintettsége

| (124) | A kereskedelem érintettségét és a verseny torzulását a versenyszervezési és a fogadási tevékenység szempontjából egyaránt meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(124)

A kereskedelem érintettségét és a verseny torzulását a versenyszervezési és a fogadási tevékenység szempontjából egyaránt meg kell vizsgálni.

| (125) | A Bizottság a lóversenytársaságok és a PMU részére juttatott feltételezett támogatásokról szóló 97/C 163/03 közleményében (35) úgy ítélte meg, hogy létezik a lóversenyfogadások közösségi piaca, hogy a lóverseny-fogadási tétek gyűjtése Közösségen belüli kereskedelem tárgyát képezi, és hogy a fogadásokat bonyolító vállalkozások versenyben állnak egymással. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság a lóversenytársaságok és a PMU részére juttatott feltételezett támogatásokról szóló 97/C 163/03 közleményében (35) úgy ítélte meg, hogy létezik a lóversenyfogadások közösségi piaca, hogy a lóverseny-fogadási tétek gyűjtése Közösségen belüli kereskedelem tárgyát képezi, és hogy a fogadásokat bonyolító vállalkozások versenyben állnak egymással.

| (126) | A kizárólag a francia Mezőgazdasági Minisztérium által engedélyezett lóversenytársaságok javát szolgáló járulék természetéből adódóan torzíthatja a versenyt a lóverseny-fogadási szolgáltatók és a lóversenyszervezés piacán, ahol a lóversenytársaságok integrált módon működnek. |
| --- | --- |

(126)

A kizárólag a francia Mezőgazdasági Minisztérium által engedélyezett lóversenytársaságok javát szolgáló járulék természetéből adódóan torzíthatja a versenyt a lóverseny-fogadási szolgáltatók és a lóversenyszervezés piacán, ahol a lóversenytársaságok integrált módon működnek.

| (127) | Ezenfelül érdemes megjegyezni, hogy a lóversenytársaságok közszolgáltatási kötelezettségeiről és a lóversenyekért felelős anyavállalatok által hozott intézkedések részletes szabályairól szóló, 2010. november 2-i 2010-1314. sz. rendelet előírja, hogy a lóversenytársaságok „a legjobb szakemberek részvételének előmozdítása érdekében biztosítják a francia versenyek külföldön szervezett hasonló versenyekkel szembeni vonzerejének megőrzését”. |
| --- | --- |

(127)

Ezenfelül érdemes megjegyezni, hogy a lóversenytársaságok közszolgáltatási kötelezettségeiről és a lóversenyekért felelős anyavállalatok által hozott intézkedések részletes szabályairól szóló, 2010. november 2-i 2010-1314. sz. rendelet előírja, hogy a lóversenytársaságok „a legjobb szakemberek részvételének előmozdítása érdekében biztosítják a francia versenyek külföldön szervezett hasonló versenyekkel szembeni vonzerejének megőrzését”.

| (128) | A magas díjazás (36) fenntartásával – amelynek köszönhetően hosszú távon megtarthatók a legjobb lovak (és elkerülhető például, hogy eladják őket külföldre), több játékost lehet vonzani és a más európai lóversenytársaságok által szervezett versenyeken kötött fogadásokkal szemben maximalizálhatók a francia lóversenytársaságoknál kötött fogadásokból származó bevételek – a francia hatóságok által bejelentett intézkedés torzíthatja az egyes tagállamok lóversenytársaságai közötti versenyt. |
| --- | --- |

(128)

A magas díjazás (36) fenntartásával – amelynek köszönhetően hosszú távon megtarthatók a legjobb lovak (és elkerülhető például, hogy eladják őket külföldre), több játékost lehet vonzani és a más európai lóversenytársaságok által szervezett versenyeken kötött fogadásokkal szemben maximalizálhatók a francia lóversenytársaságoknál kötött fogadásokból származó bevételek – a francia hatóságok által bejelentett intézkedés torzíthatja az egyes tagállamok lóversenytársaságai közötti versenyt.

| (129) | Megállapítható továbbá, hogy a francia versenyekre más tagállamok fogadójáték-szolgáltatói is fogadnak téteket (37). A lóversenytársaságok javára hozott intézkedés ezért természetéből adódóan érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(129)

Megállapítható továbbá, hogy a francia versenyekre más tagállamok fogadójáték-szolgáltatói is fogadnak téteket (37). A lóversenytársaságok javára hozott intézkedés ezért természetéből adódóan érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

9.2.   Az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében

| (130) | A Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ez a pont ugyanis engedélyezi „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás[t], amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt eltérés értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ez a pont ugyanis engedélyezi „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás[t], amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

| (131) | A Bizottság az említett cikk alapján több olyan támogatási ügyet is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, amely egy adott ágazat vállalkozásaira kivetett adó útján kívánt finanszírozni az ágazat egészének javára végzett kollektív tevékenységeket, amennyiben ezen intézkedések célja a műszaki fejlődés terjesztése, a vállalkozások színvonalának, versenyképességének és termelékenységének javítása vagy a piaci szükségletekhez való alkalmazkodásának elősegítése volt (38). |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság az említett cikk alapján több olyan támogatási ügyet is a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, amely egy adott ágazat vállalkozásaira kivetett adó útján kívánt finanszírozni az ágazat egészének javára végzett kollektív tevékenységeket, amennyiben ezen intézkedések célja a műszaki fejlődés terjesztése, a vállalkozások színvonalának, versenyképességének és termelékenységének javítása vagy a piaci szükségletekhez való alkalmazkodásának elősegítése volt (38).

| (132) | A francia hatóságok által bejelentett új intézkedés eleget tesz e megközelítés feltételeinek: az intézkedés a lótenyésztési ágazatnak nyújtott támogatást képez, amelynek előnyeit a járulékfizetésre kötelezett valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltató élvezi. A támogatás átfogó összeegyeztethetőségének meghatározásához mindenekelőtt azt kell megvizsgálni, hogy a járulékból finanszírozott költségek közös érdekűnek minősülnek-e. Ezenfelül az adójellegű járulék és a lóversenytársaságoknak nyújtott támogatás közötti szoros kapcsolat miatt (39) az eljárást megindító határozat felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatás összeegyeztethetősége nem állapítható meg annak ellenőrzése nélkül, hogy a járulék összeegyeztethető-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével, valamint az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével. (40). |
| --- | --- |

(132)

A francia hatóságok által bejelentett új intézkedés eleget tesz e megközelítés feltételeinek: az intézkedés a lótenyésztési ágazatnak nyújtott támogatást képez, amelynek előnyeit a járulékfizetésre kötelezett valamennyi online lóverseny-fogadási szolgáltató élvezi. A támogatás átfogó összeegyeztethetőségének meghatározásához mindenekelőtt azt kell megvizsgálni, hogy a járulékból finanszírozott költségek közös érdekűnek minősülnek-e. Ezenfelül az adójellegű járulék és a lóversenytársaságoknak nyújtott támogatás közötti szoros kapcsolat miatt (39) az eljárást megindító határozat felhívta a figyelmet arra, hogy a támogatás összeegyeztethetősége nem állapítható meg annak ellenőrzése nélkül, hogy a járulék összeegyeztethető-e a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével, valamint az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével. (40).

| (133) | A (131) preambulumbekezdésben említett megközelítéssel összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés nem az EUMSZ 107 cikke (3) bekezdése c) pontjának alkalmazása tekintetében jelenleg hatályos irányelvek hatálya alá tartozik, hanem az a Szerződés e rendelkezése alapján közvetlenül engedélyezhető. Annak megállapítása érdekében, hogy egy adott intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal, a Bizottság szembe állítja az intézkedés kedvező hatását (közös érdekű célkitűzés megvalósulása) annak lehetséges negatív hatásaival (a kereskedelem és a verseny torzulása) (41). Az intézkedés vizsgálata az alábbi kérdések alapján, három szakaszban történik:






  1. | A támogatási intézkedés pontosan meghatározott, közös érdekű célt szolgál? |
| --- | --- | --- |

(133)

A (131) preambulumbekezdésben említett megközelítéssel összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés nem az EUMSZ 107 cikke (3) bekezdése c) pontjának alkalmazása tekintetében jelenleg hatályos irányelvek hatálya alá tartozik, hanem az a Szerződés e rendelkezése alapján közvetlenül engedélyezhető. Annak megállapítása érdekében, hogy egy adott intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető-e a belső piaccal, a Bizottság szembe állítja az intézkedés kedvező hatását (közös érdekű célkitűzés megvalósulása) annak lehetséges negatív hatásaival (a kereskedelem és a verseny torzulása) (41). Az intézkedés vizsgálata az alábbi kérdések alapján, három szakaszban történik:

1.

A támogatási intézkedés pontosan meghatározott, közös érdekű célt szolgál?

| 2. | Amennyiben igen, a támogatási intézkedés megfelelő eszköz-e a közös érdekű célkitűzés megvalósításához? E tekintetben a következő kérdéseket kell megvizsgálni:






  a) | megfelelő eszköz-e a támogatás vagy léteznek más, illetve megfelelőbb eszközök? |
| --- | --- | --- |

2.

Amennyiben igen, a támogatási intézkedés megfelelő eszköz-e a közös érdekű célkitűzés megvalósításához? E tekintetben a következő kérdéseket kell megvizsgálni:

a)

megfelelő eszköz-e a támogatás vagy léteznek más, illetve megfelelőbb eszközök?

| b) | van-e ösztönző hatása a támogatásnak? |
| --- | --- |

b)

van-e ösztönző hatása a támogatásnak?

| c) | a támogatás arányban áll-e a kitűzött célokkal? |
| --- | --- |

c)

a támogatás arányban áll-e a kitűzött célokkal?

| 3. | A verseny torzulása és a kereskedelem érintettsége kellően korlátozott-e ahhoz, hogy az intézkedés pozitív átfogó hatással bírjon? |
| --- | --- |

3.

A verseny torzulása és a kereskedelem érintettsége kellően korlátozott-e ahhoz, hogy az intézkedés pozitív átfogó hatással bírjon?

9.2.1.   Közös érdekű célkitűzés

| (134) | A fogadások tárgyát képező lóversenyek finanszírozási terhének az online lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti egyenlő elosztásával az intézkedés tisztességes versenyfeltételeket biztosít e szolgáltatók számára az új, liberalizált online lóverseny-fogadási piacon. Következésképpen az intézkedés az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével összhangban egyúttal elősegíti az online szerencsejáték-ágazat liberalizációjára irányuló célkitűzést. |
| --- | --- |

(134)

A fogadások tárgyát képező lóversenyek finanszírozási terhének az online lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti egyenlő elosztásával az intézkedés tisztességes versenyfeltételeket biztosít e szolgáltatók számára az új, liberalizált online lóverseny-fogadási piacon. Következésképpen az intézkedés az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével összhangban egyúttal elősegíti az online szerencsejáték-ágazat liberalizációjára irányuló célkitűzést.

| (135) | Az online szerencsejátékok franciaországi liberalizációja összhangban áll „Az online szerencsejátékok a belső piacon” című, 2011. március 24-i bizottsági zöld könyvben megfogalmazott, az online szerencsejátékok tagállami jogi szabályozásának kialakítására, valamint az érdekelt felek nagyobb jogbiztonságának megteremtésére irányuló célkitűzéssel (42). |
| --- | --- |

(135)

Az online szerencsejátékok franciaországi liberalizációja összhangban áll „Az online szerencsejátékok a belső piacon” című, 2011. március 24-i bizottsági zöld könyvben megfogalmazott, az online szerencsejátékok tagállami jogi szabályozásának kialakítására, valamint az érdekelt felek nagyobb jogbiztonságának megteremtésére irányuló célkitűzéssel (42).

| (136) | Az online szerencsejátékok franciaországi liberalizációja ezenfelül összhangban áll az Európai Bizottság online szerencsejátékokról szóló 2012. október 23-i közleményében hangsúlyozott azon célkitűzéssel is, amely a tagállamokban az online szerencsejátékok jogi keretének kialakításához való hozzájárulásra, továbbá arra irányul, hogy minden érdekelt fél számára biztosított legyen a fokozottabb jogi érthetőség (43). |
| --- | --- |

(136)

Az online szerencsejátékok franciaországi liberalizációja ezenfelül összhangban áll az Európai Bizottság online szerencsejátékokról szóló 2012. október 23-i közleményében hangsúlyozott azon célkitűzéssel is, amely a tagállamokban az online szerencsejátékok jogi keretének kialakításához való hozzájárulásra, továbbá arra irányul, hogy minden érdekelt fél számára biztosított legyen a fokozottabb jogi érthetőség (43).

| (137) | Mindemellett a bejelentett intézkedés hozzájárul a lófélék tenyésztésének ésszerű fejlesztéséhez, valamint a lótenyésztéshez, ami szintén közös érdekű célkitűzésnek tekinthető. A versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételének megállapításáról szóló 1990. június 26-i 90/428/EGK tanácsi irányelv (44) preambulumbekezdéseiben a Tanács elismeri „a lófélék tenyésztése ésszerű fejlesztésének” fontosságát, és felhívja a figyelmet arra, hogy „a lófélék és különösen a versenylovak tenyésztése és tartása általában a mezőgazdasági ágazat részét képezi, és [...] a gazdálkodó népesség egy részének jövedelemforrását jelenti”. |
| --- | --- |

(137)

Mindemellett a bejelentett intézkedés hozzájárul a lófélék tenyésztésének ésszerű fejlesztéséhez, valamint a lótenyésztéshez, ami szintén közös érdekű célkitűzésnek tekinthető. A versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről, valamint a versenyen való részvétel feltételének megállapításáról szóló 1990. június 26-i 90/428/EGK tanácsi irányelv (44) preambulumbekezdéseiben a Tanács elismeri „a lófélék tenyésztése ésszerű fejlesztésének” fontosságát, és felhívja a figyelmet arra, hogy „a lófélék és különösen a versenylovak tenyésztése és tartása általában a mezőgazdasági ágazat részét képezi, és [...] a gazdálkodó népesség egy részének jövedelemforrását jelenti”.

| (138) | A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a francia hatóságok által bejelentett támogatási intézkedés pontosan meghatározott közös érdekű célt szolgál. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a francia hatóságok által bejelentett támogatási intézkedés pontosan meghatározott közös érdekű célt szolgál.

9.2.2.   Az intézkedés megfelelő jellege

| (139) | Valamely támogatási intézkedés akkor tekinthető szükségesnek és kiegyensúlyozottnak, ha olyan megfelelő eszközt képez, amely lehetővé teszi egy meghatározott közös érdekű célkitűzés elérését, ösztönző hatást gyakorol a támogatás kedvezményezettjeire és nem torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(139)

Valamely támogatási intézkedés akkor tekinthető szükségesnek és kiegyensúlyozottnak, ha olyan megfelelő eszközt képez, amely lehetővé teszi egy meghatározott közös érdekű célkitűzés elérését, ösztönző hatást gyakorol a támogatás kedvezményezettjeire és nem torzítja a versenyt.

9.2.3.   A támogatás megfelelő eszköz

| (140) | A francia kormány úgy határozott, hogy liberalizálja az online lóversenyfogadások piacát. A liberalizáció előtt a lóversenyeket szinte kizárólag a lóversenytársaságok által a PMU-n keresztül szervezett lóversenyfogadásokból származó bevételekből finanszírozták. A támogatási intézkedés célja, hogy a francia piacon online lóversenyfogadás biztosítására jogosult valamennyi szolgáltató között egyenlően ossza meg a lóversenyek finanszírozási terheit. Következésképpen a támogatás a lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti tisztességes verseny biztosítása szempontjából maradéktalanul indokolt, mivel megakadályozza, hogy a PMU versenytársai anélkül jussanak részesedéshez az online fogadások piacán, hogy hozzájárulnának a lóversenyek szervezési költségeihez. Ennélfogva az intézkedés szavatolja a lóversenyek fenntarthatóságát és azoknak a lótenyésztésre, valamint a lótenyésztési ágazat egészére gyakorolt kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(140)

A francia kormány úgy határozott, hogy liberalizálja az online lóversenyfogadások piacát. A liberalizáció előtt a lóversenyeket szinte kizárólag a lóversenytársaságok által a PMU-n keresztül szervezett lóversenyfogadásokból származó bevételekből finanszírozták. A támogatási intézkedés célja, hogy a francia piacon online lóversenyfogadás biztosítására jogosult valamennyi szolgáltató között egyenlően ossza meg a lóversenyek finanszírozási terheit. Következésképpen a támogatás a lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti tisztességes verseny biztosítása szempontjából maradéktalanul indokolt, mivel megakadályozza, hogy a PMU versenytársai anélkül jussanak részesedéshez az online fogadások piacán, hogy hozzájárulnának a lóversenyek szervezési költségeihez. Ennélfogva az intézkedés szavatolja a lóversenyek fenntarthatóságát és azoknak a lótenyésztésre, valamint a lótenyésztési ágazat egészére gyakorolt kedvező hatásait.

| (141) | A belső piaci online szerencsejátékokról szóló 2011. március 24-i zöld könyvében a Bizottság rámutat arra, hogy „A lóversenyzés egyik jellemvonása más sportágakkal összehasonlítva az, hogy vonzereje elsősorban a szerencsejátékosokat bűvöli el. Ezért más sporteseményekhez képest életképessége sokkal inkább függ a szerencsejátékokból befolyó bevétel elegendő mértékétől, amelyet visszaforgatnak e tevékenységbe.” (45) |
| --- | --- |

(141)

A belső piaci online szerencsejátékokról szóló 2011. március 24-i zöld könyvében a Bizottság rámutat arra, hogy „A lóversenyzés egyik jellemvonása más sportágakkal összehasonlítva az, hogy vonzereje elsősorban a szerencsejátékosokat bűvöli el. Ezért más sporteseményekhez képest életképessége sokkal inkább függ a szerencsejátékokból befolyó bevétel elegendő mértékétől, amelyet visszaforgatnak e tevékenységbe.” (45)

| (142) | A fentiekre tekintettel a francia hatóságok által bejelentett intézkedés megfelelő eszköz a lóversenyek fenntarthatóságának biztosítására és az online lóversenyfogadások új, liberalizált piacán folytatott tisztességes kereskedelem biztosítására irányuló célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

(142)

A fentiekre tekintettel a francia hatóságok által bejelentett intézkedés megfelelő eszköz a lóversenyek fenntarthatóságának biztosítására és az online lóversenyfogadások új, liberalizált piacán folytatott tisztességes kereskedelem biztosítására irányuló célkitűzés eléréséhez.

9.2.4.   A támogatás ösztönző hatása

| (143) | Az intézkedés hiányában a lóverseny-fogadási ágazatban kialakuló verseny nyomán hosszú távon csökkenhetnének a lóversenytársaságok bevételei, ami az ágazati tevékenység szűküléséhez és akár megszűnéséhez is vezethet. |
| --- | --- |

(143)

Az intézkedés hiányában a lóverseny-fogadási ágazatban kialakuló verseny nyomán hosszú távon csökkenhetnének a lóversenytársaságok bevételei, ami az ágazati tevékenység szűküléséhez és akár megszűnéséhez is vezethet.

| (144) | Tekintettel arra, hogy a lóversenytársaságok tevékenységeit a lóverseny-fogadási bevételekből finanszírozzák, a támogatási intézkedés közvetlenül befolyásolja a lóversenytársaságok magatartását azáltal, hogy lóverseny-szervezési tevékenységeik fenntartására és fejlesztésére ösztönzi őket. |
| --- | --- |

(144)

Tekintettel arra, hogy a lóversenytársaságok tevékenységeit a lóverseny-fogadási bevételekből finanszírozzák, a támogatási intézkedés közvetlenül befolyásolja a lóversenytársaságok magatartását azáltal, hogy lóverseny-szervezési tevékenységeik fenntartására és fejlesztésére ösztönzi őket.

9.2.5.   A támogatás arányossága

| (145) | A támogatási intézkedés azt kívánja biztosítani, hogy a lóverseny-fogadási szolgáltatók egyenlő mértékben viseljék a kiemelt versenyek szervezéséhez közvetlenül kapcsolódó költségeket. A járulék mértékének számításakor alkalmazott módszer biztosítja, hogy az online lóversenyfogadásokból származó teljes összeg, és ennélfogva a lóversenytársaságok részére nyújtott támogatás végösszege ne haladja meg a közös érdekű költségek összegét. |
| --- | --- |

(145)

A támogatási intézkedés azt kívánja biztosítani, hogy a lóverseny-fogadási szolgáltatók egyenlő mértékben viseljék a kiemelt versenyek szervezéséhez közvetlenül kapcsolódó költségeket. A járulék mértékének számításakor alkalmazott módszer biztosítja, hogy az online lóversenyfogadásokból származó teljes összeg, és ennélfogva a lóversenytársaságok részére nyújtott támogatás végösszege ne haladja meg a közös érdekű költségek összegét.

| (146) | Egyéb költségeiket továbbra is maguk a lóversenytársaságok viselik, ideértve a nem kiemelt versenyek vagy azon költségek finanszírozását, amelyek előnyeiből a PMU-n kívül más lóverseny-fogadási szolgáltatók nem részesülnek. |
| --- | --- |

(146)

Egyéb költségeiket továbbra is maguk a lóversenytársaságok viselik, ideértve a nem kiemelt versenyek vagy azon költségek finanszírozását, amelyek előnyeiből a PMU-n kívül más lóverseny-fogadási szolgáltatók nem részesülnek.

| (147) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a támogatási intézkedés eleget tesz az arányossági feltételnek. |
| --- | --- |

(147)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a támogatási intézkedés eleget tesz az arányossági feltételnek.

9.2.6.   A tagállamok közötti versenyre és kereskedelemre gyakorolt hatások

| (148) | A lóversenytársaságok részére nyújtott támogatás, aránytalansága esetén sérthetné az európai lóversenyágazat szereplői közötti versenyt. Mivel az intézkedés arányos (lásd a (145)–(147) preambulumbekezdést), nem áll fenn annak a veszélye, hogy aránytalan előnyhöz juttatja a francia lóversenytársaságokat. |
| --- | --- |

(148)

A lóversenytársaságok részére nyújtott támogatás, aránytalansága esetén sérthetné az európai lóversenyágazat szereplői közötti versenyt. Mivel az intézkedés arányos (lásd a (145)–(147) preambulumbekezdést), nem áll fenn annak a veszélye, hogy aránytalan előnyhöz juttatja a francia lóversenytársaságokat.

| (149) | Ezenfelül a támogatásról akkor lehetne megállapítani, hogy kedvezőtlenül érinti a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, ha finanszírozásának módja – a szóban forgó ügyben az online lóversenyfogadásokra kivetett járulék – ellentétes lenne a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével, valamint az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével. Az alábbi elemzésre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy ilyen kedvezőtlen hatások nem érvényesülnek. Az intézkedés összességében kedvez a versenynek, amennyiben biztosítja az online lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti tisztességes versenyt. |
| --- | --- |

(149)

Ezenfelül a támogatásról akkor lehetne megállapítani, hogy kedvezőtlenül érinti a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet, ha finanszírozásának módja – a szóban forgó ügyben az online lóversenyfogadásokra kivetett járulék – ellentétes lenne a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével, valamint az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével. Az alábbi elemzésre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy ilyen kedvezőtlen hatások nem érvényesülnek. Az intézkedés összességében kedvez a versenynek, amennyiben biztosítja az online lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti tisztességes versenyt.

9.2.7.   A járuléknak a szolgáltatásnyújtás szabadsága és a megkülönböztetésmentesség elvével való összeegyeztethetősége

| (150) | A Bizottság szerint az eredeti intézkedés esetében három, az alábbiakban ismertetett szinten érvényesülhet a hátrányos megkülönböztetés, illetve sérülhet a szolgáltatásnyújtás szabadságának elve. A francia hatóságok az eredeti bejelentésben előirányzott intézkedés módosításával vagy kellő kötelezettségvállalásokkal történő kiegészítésével a Bizottság által meghatározott valamennyi kockázatot orvosolták. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság szerint az eredeti intézkedés esetében három, az alábbiakban ismertetett szinten érvényesülhet a hátrányos megkülönböztetés, illetve sérülhet a szolgáltatásnyújtás szabadságának elve. A francia hatóságok az eredeti bejelentésben előirányzott intézkedés módosításával vagy kellő kötelezettségvállalásokkal történő kiegészítésével a Bizottság által meghatározott valamennyi kockázatot orvosolták.

9.2.8.   Hátrányos megkülönböztetés egyes díjazások odaítélése során

| (151) | A Bizottság aggályosnak vélte, hogy a tenyésztőknek és a tulajdonosoknak járó díjazásokat a járulékból finanszírozzák, ha ezeket a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára kell fenntartani (a galoppversenyek esetében ez volt a helyzet). Ily módon a Franciaországon kívül letelepedett európai szolgáltatók által kötelezően befizetett járulékokból olyan díjazásokat finanszíroznának, amelyekből kizárólag a Franciaországban született vagy nevelt lovak tenyésztői és tulajdonosai részesülhetnek. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság aggályosnak vélte, hogy a tenyésztőknek és a tulajdonosoknak járó díjazásokat a járulékból finanszírozzák, ha ezeket a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára kell fenntartani (a galoppversenyek esetében ez volt a helyzet). Ily módon a Franciaországon kívül letelepedett európai szolgáltatók által kötelezően befizetett járulékokból olyan díjazásokat finanszíroznának, amelyekből kizárólag a Franciaországban született vagy nevelt lovak tenyésztői és tulajdonosai részesülhetnek.

| (152) | Az előző preambulumbekezdésben említett probléma kiküszöbölése érdekében a francia hatóságok kizárták a járulék által finanszírozott közös költségek számításából a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára fenntartott díjazásokat (lásd a (103) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(152)

Az előző preambulumbekezdésben említett probléma kiküszöbölése érdekében a francia hatóságok kizárták a járulék által finanszírozott közös költségek számításából a Franciaországban született vagy nevelt lovak számára fenntartott díjazásokat (lásd a (103) preambulumbekezdést).

9.2.9.   Egyes lóverseny-fogadási szolgáltatók hátrányos megkülönböztetése a járulékból származó haszon tekintetében

| (153) | A járulék, amely lényegében a PMU versenytársai és az online fogadási tevékenységeket is folytató lóversenytársaságok közötti költségátruházást valósít meg, akkor lenne megkülönböztető jellegű, ha az abból finanszírozott költségek nagyobb előnyhöz juttatnák a lóversenytársaságokat és a PMU-t, mint más fogadójáték-szolgáltatókat. |
| --- | --- |

(153)

A járulék, amely lényegében a PMU versenytársai és az online fogadási tevékenységeket is folytató lóversenytársaságok közötti költségátruházást valósít meg, akkor lenne megkülönböztető jellegű, ha az abból finanszírozott költségek nagyobb előnyhöz juttatnák a lóversenytársaságokat és a PMU-t, mint más fogadójáték-szolgáltatókat.

| (154) | A Bizottság úgy véli, hogy a járulékból származó haszon tekintetében a lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti megkülönböztetés kockázatát ellensúlyozza, ha a finanszírozott költségek valamennyi lóverseny-fogadási szolgáltató közös érdekeit szolgálják. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság úgy véli, hogy a járulékból származó haszon tekintetében a lóverseny-fogadási szolgáltatók közötti megkülönböztetés kockázatát ellensúlyozza, ha a finanszírozott költségek valamennyi lóverseny-fogadási szolgáltató közös érdekeit szolgálják.

| (155) | A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy amennyiben a közös érdekű költségek megnövekednek, ezt a túlnyomórészt a lóversenytársaságok döntéseiből fakadó növekedést – különösen az ösztönzők tekintetében – ellenőrzésekkel kell korlátozni. El kell kerülni, hogy amennyiben költségeiket részben a PMU versenytársai finanszírozzák, a lóversenytársaságok ésszerűtlen mértékben próbálják növelni az ösztönzőket, előbbieknek ugyanis így magasabb járulékot kellene fizetniük. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy amennyiben a közös érdekű költségek megnövekednek, ezt a túlnyomórészt a lóversenytársaságok döntéseiből fakadó növekedést – különösen az ösztönzők tekintetében – ellenőrzésekkel kell korlátozni. El kell kerülni, hogy amennyiben költségeiket részben a PMU versenytársai finanszírozzák, a lóversenytársaságok ésszerűtlen mértékben próbálják növelni az ösztönzőket, előbbieknek ugyanis így magasabb járulékot kellene fizetniük.

| (156) | A fenti kockázat kiküszöbölése, valamint a közös érdekű költségek ésszerű mértékű növekedésének biztosítása érdekében a francia hatóságok vállalták az alábbi ellenőrzési intézkedések végrehajtását:






  — | A lóversenytársaságokat szigorú ellenőrzésnek vetik alá, amelynek során az állam, és különösen a mezőgazdasági, illetve a gazdasági és pénzügyminisztérium – a lóversenytársaságokról és a fogadójátékról szóló 1997. május 5-i 97-456. sz. rendelet és annak „Pénzügyi ellenőrzés” című V. címe értelmében – pénzügyi ellenőrzés alá vonja a lóversenytársaságok pénzügyi eszközeit. |
| --- | --- | --- |

(156)

A fenti kockázat kiküszöbölése, valamint a közös érdekű költségek ésszerű mértékű növekedésének biztosítása érdekében a francia hatóságok vállalták az alábbi ellenőrzési intézkedések végrehajtását:

—

A lóversenytársaságokat szigorú ellenőrzésnek vetik alá, amelynek során az állam, és különösen a mezőgazdasági, illetve a gazdasági és pénzügyminisztérium – a lóversenytársaságokról és a fogadójátékról szóló 1997. május 5-i 97-456. sz. rendelet és annak „Pénzügyi ellenőrzés” című V. címe értelmében – pénzügyi ellenőrzés alá vonja a lóversenytársaságok pénzügyi eszközeit.

| — | A Számvevőszék által az adójellegű járulékok valamennyi kedvezményezettje tekintetében elvégzett szabályozási ellenőrzés. |
| --- | --- |

—

A Számvevőszék által az adójellegű járulékok valamennyi kedvezményezettje tekintetében elvégzett szabályozási ellenőrzés.

| (157) | A Bizottság véleménye szerint a fenti ellenőrzési módok lehetővé teszik a francia hatóságok számára annak biztosítását, hogy a közös érdekű költségek növekedése ésszerű maradjon, és ne növelje a lóversenytársaságok járulékfizetésből származó hasznát. A közös érdekű költségek változásait a Bizottság a francia hatóságok által benyújtandó végrehajtási jelentés alapján is nyomon fogja követni (lásd a (94) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság véleménye szerint a fenti ellenőrzési módok lehetővé teszik a francia hatóságok számára annak biztosítását, hogy a közös érdekű költségek növekedése ésszerű maradjon, és ne növelje a lóversenytársaságok járulékfizetésből származó hasznát. A közös érdekű költségek változásait a Bizottság a francia hatóságok által benyújtandó végrehajtási jelentés alapján is nyomon fogja követni (lásd a (94) preambulumbekezdést).

9.2.10.   Egyes lóverseny-fogadási szolgáltatók hátrányos megkülönböztetése a járulékfizetési kötelezettség tekintetében

| (158) | Emlékeztetni kell arra, hogy a PMU a hagyományos lóverseny-fogadási tevékenység területén monopóliummal rendelkezik, és ennek köszönhetően a kiemelt versenyekből is származik haszna, noha az adójellegű járulékot nem köteles megfizetni. A Bizottság szerint gondoskodni kell arról, hogy az online lóverseny-fogadási szolgáltatók, köztük a PMU online bevételeihez hasonlóan a PMU hagyományos lóverseny-fogadási monopóliumából származó bevételek is azonos módon hozzájáruljanak a kiemelt versenyek finanszírozásához. |
| --- | --- |

(158)

Emlékeztetni kell arra, hogy a PMU a hagyományos lóverseny-fogadási tevékenység területén monopóliummal rendelkezik, és ennek köszönhetően a kiemelt versenyekből is származik haszna, noha az adójellegű járulékot nem köteles megfizetni. A Bizottság szerint gondoskodni kell arról, hogy az online lóverseny-fogadási szolgáltatók, köztük a PMU online bevételeihez hasonlóan a PMU hagyományos lóverseny-fogadási monopóliumából származó bevételek is azonos módon hozzájáruljanak a kiemelt versenyek finanszírozásához.

| (159) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a hagyományos és az online fogadás közötti egyensúly biztosított, mivel:






  — | A PMU monopóliumából származó, a lótenyésztési ágazatba visszaforgatott jövedelem strukturális szinten jóval magasabb a tervezett online lóverseny-fogadási járulékból származó bevételnél. Az ágazatban 2011 és 2012 során tapasztalt, a 2010. évi törvény előírásai nyomán létrejött megtérülés mértéke a tétek közel 10 %-ának felel meg (a PMU hagyományos lóverseny-fogadási tétekből származó nettó eredményéről szóló jelentés). E 10 %-os arány messze meghaladja az online fogadásokra kivetett, 5,6 %-os járulék mértékét. |
| --- | --- | --- |

(159)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a hagyományos és az online fogadás közötti egyensúly biztosított, mivel:

—

A PMU monopóliumából származó, a lótenyésztési ágazatba visszaforgatott jövedelem strukturális szinten jóval magasabb a tervezett online lóverseny-fogadási járulékból származó bevételnél. Az ágazatban 2011 és 2012 során tapasztalt, a 2010. évi törvény előírásai nyomán létrejött megtérülés mértéke a tétek közel 10 %-ának felel meg (a PMU hagyományos lóverseny-fogadási tétekből származó nettó eredményéről szóló jelentés). E 10 %-os arány messze meghaladja az online fogadásokra kivetett, 5,6 %-os járulék mértékét.

| — | A PMU igazgatótanácsában képviselt lóversenytársaságoknak, és különösen a szavazatok 40 %-át birtokló anyavállalatoknak szintén érdekükben áll, hogy a PMU hozzájárulása – amelynek alapján az általuk felhasználható éves források mennyiségét meghatározzák – ne csökkenjen, azért is, mert ez a csökkenés a kiemelt versenyek mellett a nem kiemelt versenyek szervezését is érintené, amelyeket kizárólag a PMU által a lótenyésztési ágazatnak juttatott bevételek függvényében finanszíroznak. |
| --- | --- |

—

A PMU igazgatótanácsában képviselt lóversenytársaságoknak, és különösen a szavazatok 40 %-át birtokló anyavállalatoknak szintén érdekükben áll, hogy a PMU hozzájárulása – amelynek alapján az általuk felhasználható éves források mennyiségét meghatározzák – ne csökkenjen, azért is, mert ez a csökkenés a kiemelt versenyek mellett a nem kiemelt versenyek szervezését is érintené, amelyeket kizárólag a PMU által a lótenyésztési ágazatnak juttatott bevételek függvényében finanszíroznak.

| (160) | A francia hatóságok ugyanakkor kötelezettséget vállaltak arra, hogy a PMU igazgatótanácsában tagsággal és a szavazatok 40 %-ával rendelkező állami képviselőkön keresztül felkérik a PMU-t, hogy a hagyományos lóverseny-fogadási tétek összegének az online lóversenyfogadásokra vonatkozó adójellegű járulék mértékével legalább megegyező hányadát minden évben fizessék ki a lótenyésztési ágazat számára. |
| --- | --- |

(160)

A francia hatóságok ugyanakkor kötelezettséget vállaltak arra, hogy a PMU igazgatótanácsában tagsággal és a szavazatok 40 %-ával rendelkező állami képviselőkön keresztül felkérik a PMU-t, hogy a hagyományos lóverseny-fogadási tétek összegének az online lóversenyfogadásokra vonatkozó adójellegű járulék mértékével legalább megegyező hányadát minden évben fizessék ki a lótenyésztési ágazat számára.

| (161) | Amennyiben a PMU által javasolt költségvetés szerint az online fogadásokra vonatkozó adójellegű járulék mértékénél alacsonyabb összeget forgatnának vissza az ágazatba, és ha a lóversenytársaságok a PMU igazgatótanácsában az állami képviselőket kisebbségbe szorítva jóváhagynák ezt a költségvetést, a francia hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az illetékes minisztériumok a lóversenytársaságokról és a fogadójátékról szóló 1997. május 5-i 97-456. sz. rendelet alább idézett, 33. cikkében biztosított jogukkal élve elutasítják a költségvetést: „A lóversenytársaságok és a 12. cikk I. pontjában említett kollektív szervezetek [ezen belül a PMU] költségvetése és annak a költségvetési év során végrehajtott módosításai csak az alábbi 34. cikkben meghatározott hatóságok jóváhagyását követően lépnek hatályba. Jóváhagyásnak minősül, ha az említett hatóságok a dokumentumok kézhezvételét követő egy hónapon belül nem emelnek kifogást. Amennyiben a költségvetési év kezdetéig nem születik döntés, beruházási kiadások nem merülhetnek fel, és az előző költségvetés terhére írt működési kiadások összege – 5 %-os csökkentéssel – a költségvetés-tervezet jóváhagyásáig megújítható.” |
| --- | --- |

(161)

Amennyiben a PMU által javasolt költségvetés szerint az online fogadásokra vonatkozó adójellegű járulék mértékénél alacsonyabb összeget forgatnának vissza az ágazatba, és ha a lóversenytársaságok a PMU igazgatótanácsában az állami képviselőket kisebbségbe szorítva jóváhagynák ezt a költségvetést, a francia hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az illetékes minisztériumok a lóversenytársaságokról és a fogadójátékról szóló 1997. május 5-i 97-456. sz. rendelet alább idézett, 33. cikkében biztosított jogukkal élve elutasítják a költségvetést: „A lóversenytársaságok és a 12. cikk I. pontjában említett kollektív szervezetek [ezen belül a PMU] költségvetése és annak a költségvetési év során végrehajtott módosításai csak az alábbi 34. cikkben meghatározott hatóságok jóváhagyását követően lépnek hatályba. Jóváhagyásnak minősül, ha az említett hatóságok a dokumentumok kézhezvételét követő egy hónapon belül nem emelnek kifogást. Amennyiben a költségvetési év kezdetéig nem születik döntés, beruházási kiadások nem merülhetnek fel, és az előző költségvetés terhére írt működési kiadások összege – 5 %-os csökkentéssel – a költségvetés-tervezet jóváhagyásáig megújítható.”

| (162) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a PMU, a lóversenytársaságok és az állam közötti különleges kapcsolatokra is figyelemmel a francia hatóságok fenti kötelezettségvállalásai szavatolják a járulék hagyományos és online fogadások közötti semlegességét. Ezt a szempontot a Bizottság a francia hatóságok által benyújtandó végrehajtási jelentés alapján is ellenőrizni fogja (lásd a (94) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a PMU, a lóversenytársaságok és az állam közötti különleges kapcsolatokra is figyelemmel a francia hatóságok fenti kötelezettségvállalásai szavatolják a járulék hagyományos és online fogadások közötti semlegességét. Ezt a szempontot a Bizottság a francia hatóságok által benyújtandó végrehajtási jelentés alapján is ellenőrizni fogja (lásd a (94) preambulumbekezdést).

| (163) | A Bizottság a fenti elemzésre tekintettel megállapítja, hogy a lóversenytársaságoknak nyújtott támogatási intézkedés finanszírozására szolgáló járulék összeegyeztethető a szolgáltatásnyújtás szabadságának és a megkülönböztetésmentességnek az elvével. Az intézkedés finanszírozási módja tehát nem módosítja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság a fenti elemzésre tekintettel megállapítja, hogy a lóversenytársaságoknak nyújtott támogatási intézkedés finanszírozására szolgáló járulék összeegyeztethető a szolgáltatásnyújtás szabadságának és a megkülönböztetésmentességnek az elvével. Az intézkedés finanszírozási módja tehát nem módosítja a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

10.   KÖVETKEZTETÉS

| (164) | A Bizottság úgy véli, hogy a módosított, bejelentett támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság úgy véli, hogy a módosított, bejelentett támogatási intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül.

| (165) | A Bizottság szerint ugyanakkor a támogatás eleget tesz azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság szerint ugyanakkor a támogatás eleget tesz azoknak a feltételeknek, amelyek alapján az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (166) | A Bizottság különösen úgy véli, hogy a Franciaország által a támogatás finanszírozási módja tekintetében végrehajtott módosítások biztosítják, hogy a járulék összhangban álljon a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével és az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság különösen úgy véli, hogy a Franciaország által a támogatás finanszírozási módja tekintetében végrehajtott módosítások biztosítják, hogy a járulék összhangban álljon a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 56. cikkében foglalt elvével és az EUMSZ 110. cikke szerinti megkülönböztetésmentesség elvével.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által a lóversenytársaságok részére nyújtani tervezett állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése c) pontjának értelmében összeegyeztethető a belső piaccal.

Következésképpen e támogatás végrehajtása engedélyezett.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 19-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikke váltotta fel. A két rendelkezés lényegét tekintve azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell értelmezni. Az EUMSZ bevezetett bizonyos, szóhasználatra vonatkozó változtatásokat is, mint például a „Közösség” kifejezés „Unió”-val, a „közös piac” kifejezés „belső piac”-cal, az „Elsőfokú Bíróság” kifejezés pedig „Törvényszék”-kel történő felváltása. Ez a határozat az EUMSZ szóhasználatát követi.

1

(2)  HL C 10., 2011.1.14., 4. o.

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  Lásd többek között: IP/10/1597.

4

(5)  Lásd többek között: IP/06/1362.

5

(6)  Lásd többek között: IP/07/909.

6

(7)  A versenyek alapjául szolgáló egyes szakágakon (ügetés, sík- és akadályverseny) belül a mezőgazdasági miniszter egy lóversenytársaságot nevez ki a lóversenyekért felelős anyavállalatként: az ügetőversenyek esetében ez a Cheval Français, a sík- és akadályversenyek esetében pedig a France Galop. Ezek az anyavállalatok központi szerepet töltenek be a szakágukkal kapcsolatos, fogadás tárgyát képező versenyek szervezésében.

7

(8)  A gazdasági egyesülés olyan átlátható, saját tőkével nem rendelkező szervezet, amelyet tagjai egyes tevékenységeik összevonása céljából alapítanak.

8

(9)  2008-ban 5,8 %, 2009-ben 7,2 %.

9

(10)  2008-ban 736,4 millió EUR, 2009-ben 731,4 millió EUR.

10

(11)  A lóversenyekért felelős anyavállalatok gondoskodnának a járulékból származó bevétel különböző kedvezményezettek: a lóversenytársaságok (ideértve magukat az anyavállalatokat is), a francia nemzeti lóversenyszövetség, a lóversenyek ellenőrzéséért felelős laboratórium, a párizsi lóversenypályák szakmai csoportosulása, a versenyistállók képzési és szociális ellátó szövetsége, valamint a regionális szövetségek közötti elosztásáról.

11

(12)  Tekintettel a járulék mértékének kiszámításához szükséges pénzügyi adatok rendelkezésre állására, a referenciaév az N-2. év.

12

(13)  Az általános adótörvény 302a. ZG cikke.

13

(14)  2010. november 2-i 2010-1314. sz. rendelet a lóversenytársaságok közszolgáltatási kötelezettségeiről és az anyavállalatok általi intézkedések részletes szabályairól.

14

(15)  Ez az összeg a 775 millió összköltség és a 28 millió EUR bevétel különbözete.

15

(16)  A francia hatóságok a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (HL C 297, 2005.11.29.) alapján jelentették be az intézkedést.

16

(17)  Iránymutatás a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról, HL C 54., 2006.3.4.

17

(18)  Az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007–2013, HL C 319., 2006.12.27.

18

(19)  Lásd a C-67/96. sz. Albany ügyben hozott 1999. szeptember 21-i ítéletet, EBHT 1999., I-5751. o..

19

(20)  A Tanács 90/428/EGK irányelve (1990. június 26.) a versenyeztetésre szánt lovak kereskedelméről.

20

(21)  Lásd a T-67/94. sz., Ladbroke kontra Bizottság ügyben hozott 1998. január 27-i ítéletet, EBHT 1998., II-1. o., 143. pont.

21

(22)  Államtanács, 383.270. – 2009. november 26-i csütörtöki ülés.

22

(23)  Az 1891. évi törvény és a 2010. november 2-i 2010-1314. sz. rendelet meghatározása szerint.

23

(24)  Például: az Államtanács No141204. sz. ügyben hozott 1979. február 9-i ítélete: „Az 1891. június 2-i törvény rendelkezéseiből és a fogadójátékra alkalmazandó szabályozásból következik, hogy a lóversenytársaságok a versenyek és a fogadási tevékenység megszervezése során nem közszolgáltatási feladatot látnak el, és az állami hatóság ellenőrzése alá tartozó magánjogi jogi személynek minősülnek.”

24

o

(25)  A Versenyhatóság 2011. január 20-i véleménye az online nyeremény- és szerencsejátékokról.

25

(26)  A kiemelt versenyekre mind online fogadások, mind pedig a PMU értékesítőhálózatán belüli, hagyományos fogadások is köthetők.

26

(27)  Üzleti titok

27

(28)  Többek között a France 3 csatornán sugárzott „La minute hippique” című műsorhoz kapcsolódó költségek.

28

(29)  Tekintettel a járulék mértékének kiszámításához szükséges pénzügyi adatok rendelkezésre állására, a referenciaév az N-2. év.

29

(30)  Az eredetileg bejelentett közszolgáltatási költségek számításakor a versenyeken rögzített képfelvételek készítésének és sugárzásának költségeit nem vették figyelembe.

30

(31)  Lásd az eljárást megindító határozat (79) preambulumbekezdését.

31

(32)  A Bíróság C-83/98 P. sz. Franciaország/Ladbroke Racing kontra Bizottság ügyben hozott 2000. május 16-i ítélete (EBHT 2000., I-3271. o.), 50. pont, és a Bíróság C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott 2002. május 16-i ítélete (EBHT 2002., I-4397. o.), 37. pont.

32

(33)  A Törvényszék T-358/94. sz. Air France kontra Bizottság ügyben hozott 1996. december 12-i ítélete (EBHT 1996., II-2109. o.), 63–65. pont, és a Törvényszék T-243/09. sz. Fedecom kontra Bizottság ügyben hozott 2012. szeptember 27-i ítélete (az EBHT-ban még nem tették közzé), 48. pont.

33

(34)  A Bíróság C-78/76. sz. Steinike & Weinlig ügyben hozott 1977. március 22-i ítélete, EBHT 1977., 595. o., 22. pont; a C-259/85. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott 1987. november 11-i ítélete, EBHT 1987, 4393. o., 23. pont; és a Törvényszék Fedecom kontra Bizottság ügyben hozott, fent említett ítélete, 49. pont. E tekintetben lásd még a következőt: a Bíróság C-173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott 1974. július 2-i ítélete, EBHT 1974., 709. o., 27. és 35. pont.

34

(35)  A C-4/97. (korábbi NN 35/93.) sz. ügyről szóló 97/C 163/03. sz. közlemény: A Bizottság Közleménye a Szerződés 93. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok és a többi érdekelt fél számára a Franciaország által a PMU-höz és a PMH-hoz tartozó lóversenytársaságok részére nyújtott feltételezett támogatásokról, 4. oldal.

35

(36)  A francia hatóságok jelezték, hogy a Franciaországban kiosztott díjazások és juttatások összege meghaladja az európai átlagot.

36

(37)  A PMU vezérigazgatója, Philippe Germond többek között a Les Echos nevű lapnak adott interjúban elmondta, hogy „a francia versenyekre téteket fogadó külföldi fogadójáték-szolgáltatók aránya 2010-ben jelentősen, 20 %-kal nőtt”. Ugyanebben a cikkben említi továbbá a PMU és egy görög szolgáltató között létrejött jelentős szerződéseket, valamint a Belgiumban a Ladbrokes vállalattal a fogadási összegek elosztásáról kötött megállapodást.

37

a francia versenyekre téteket fogadó külföldi fogadójáték-szolgáltatók aránya 2010-ben jelentősen, 20 %-kal nőtt

(38)  Példák a Bizottság határozathozatali gyakorlatából: 472/2000. sz. támogatás – adójellegű járulék bevezetése a francia bőripari, bőrfeldolgozó- és cipőipari szakmaközi fejlesztési bizottság (Comité Interprofessionnel de Développement des Industries du Cuir, de la Maroquinerie et de la Chaussure) által ezen ágazat javára végzett kollektív tevékenységek finanszírozása céljából. 163/2002. sz. támogatás: adójellegű járulék bevezetése a Bureau National Interprofessionnel du Cognac által a konyakipar javára végzett kollektív tevékenységek finanszírozása céljából. 496/2000. sz. támogatás: az óra-, ékszer- és drágakőipari, valamint aranyműves termékekre kivetett adójellegű járulék bevezetése az óra-, ékszer- és drágakőipari, valamint aranyműves szakmai fejlesztési bizottság (Comité professionnel de développement de l’horlogerie, de la bijouterie; de la joaillerie et de l’orfèvrerie) és az Óraipari Szakmai Központ (Centre technique de l’industrie horlogère) által ezen ágazat javára végzett kollektív tevékenységek finanszírozása céljából.

38

(39)  A megítélt támogatás mennyiségét közvetlenül a járulékbevétel összege határozza meg.

39

(40)  Lásd az eljárást megindító határozat (57) preambulumbekezdését.

40

(41)  Lásd a következőt: Állami támogatási cselekvési terv — Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005–2009 közötti reformjához, COM(2005) 107 végleges, 19. és 20. pont.

41

(42)  Európai Bizottság, Zöld könyv az online szerencsejátékokról a belső piacon, COM(2011) 128 végleges, 7. o.

42

(43)  Európai Bizottság, Úton az online szerencsejátékokra vonatkozó átfogó európai keretrendszer felé, COM(2012) 596, 4. o.

43

(44)  HL L 224., 1990.8.18., 60–61. o.

44

(45)  Az Európai Bizottság 2011. március 24-i zöld könyve az online szerencsejátékokról a belső piacon (COM(2011) 128 végleges), lásd a 35. oldalt.

45

---

Helyesbítések

| 18.1.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 14/35

---

Helyesbítés a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról szóló 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2004/109/EK irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására irányadó részletes szabályok megállapításáról szóló 2007/14/EK bizottsági irányelv módosításáról szóló, 2013. október 22-i 2013/50/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 294., 2013. november 6.
  )

A 27. oldalon, az 5. cikk első bekezdésében:

a következő szövegrész:

„2015. november 27-ig”

helyesen:

„2018. november 27-ig”.

---