# Úřední věstník L 309/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.309.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 309 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5619. listopadu 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.309.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 309

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5619. listopadu 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1160/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Rigotte de Condrieu (CHOP)) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1161/2013 ze dne 7. listopadu 2013, o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pecorino di Picinisco (CHOP)) | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1162/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (CHOP)) | 11 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1163/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Mohant (CHOP)] | 13 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1164/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Waterford Blaa/Blaa (CHZO)] | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1165/2013 ze dne 18. listopadu 2013, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka silice pomerančová a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1166/2013 ze dne 18. listopadu 2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky dichlorprop-P (
  1
  ) | 22 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1167/2013 ze dne 18. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 25 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2013/664/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci opatření SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Finsko Finavia, Airpro a Ryanair na letišti Tampere-Pirkkala
  (oznámeno pod číslem C(2012) 5036)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2013/665/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2013 týkající se státní podpory SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] poskytnuté Itálií (posunutí platby za dávky na mléko v Itálii)
  (oznámeno pod číslem C(2013) 4046) | 40 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | | 2013/666/EU |
| | * | Rozhodnutí č. 4/2013 Výboru velvyslanců AKT-EU ze dne 7. listopadu 2013 o jmenování členů správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) | 49 |
| | | 2013/667/EU |
| | * | Rozhodnutí č. 5/2013 Výboru velvyslanců AKT-EU ze dne 7. listopadu 2013 o statutu Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) | 50 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1160/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Rigotte de Condrieu (CHOP))

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1161/2013 ze dne 7. listopadu 2013, o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pecorino di Picinisco (CHOP))

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1162/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (CHOP))

11

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1163/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Mohant (CHOP)]

13

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1164/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Waterford Blaa/Blaa (CHZO)]

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1165/2013 ze dne 18. listopadu 2013, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka silice pomerančová a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

1

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1166/2013 ze dne 18. listopadu 2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky dichlorprop-P (
  1
  )

1

22

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1167/2013 ze dne 18. listopadu 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

25

ROZHODNUTÍ

2013/664/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci opatření SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Finsko Finavia, Airpro a Ryanair na letišti Tampere-Pirkkala
  (oznámeno pod číslem C(2012) 5036)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 5036)

1

27

2013/665/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. července 2013 týkající se státní podpory SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] poskytnuté Itálií (posunutí platby za dávky na mléko v Itálii)
  (oznámeno pod číslem C(2013) 4046)

(oznámeno pod číslem C(2013) 4046)

40

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

2013/666/EU

*

Rozhodnutí č. 4/2013 Výboru velvyslanců AKT-EU ze dne 7. listopadu 2013 o jmenování členů správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA)

49

2013/667/EU

*

Rozhodnutí č. 5/2013 Výboru velvyslanců AKT-EU ze dne 7. listopadu 2013 o statutu Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA)

50

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Rady (EU) č. 566/2012 ze dne 18. června 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (Úř. věst. L 169 ze dne 29.6.2012) | 55 |

Opravy

*

Oprava nařízení Rady (EU) č. 566/2012 ze dne 18. června 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (Úř. věst. L 169 ze dne 29.6.2012)

(Úř. věst. L 169 ze dne 29.6.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1159/2013

ze dne 12. července 2013,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Politika v oblasti údajů a informací GMES by měla zachovávat soulad s dalšími příslušnými unijními politikami, nástroji a činnostmi. Zejména by měla být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (2). Tato politika by měla respektovat práva a zásady zakotvené v Listině základních práv EU, zejména právo na respektování soukromého života, ochranu osobních údajů, právo duševního vlastnictví, svobodu umění a věd a svobodu podnikání. |
| --- | --- |

(1)

Politika v oblasti údajů a informací GMES by měla zachovávat soulad s dalšími příslušnými unijními politikami, nástroji a činnostmi. Zejména by měla být v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (2). Tato politika by měla respektovat práva a zásady zakotvené v Listině základních práv EU, zejména právo na respektování soukromého života, ochranu osobních údajů, právo duševního vlastnictví, svobodu umění a věd a svobodu podnikání.

| (2) | Politika v oblasti údajů a informací GMES by měla výrazně přispívat k politice zpřístupnění údajů podporované Evropskou unií, kterou zahájila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (3) a kterou dále podpořilo rozhodnutí Komise 2011/833/EU ze dne 12. prosince 2011 o opakovaném použití dokumentů Komise (4), přijaté v souvislosti se sdělením Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaným „Digitální agenda pro Evropu“ (5). |
| --- | --- |

(2)

Politika v oblasti údajů a informací GMES by měla výrazně přispívat k politice zpřístupnění údajů podporované Evropskou unií, kterou zahájila směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (3) a kterou dále podpořilo rozhodnutí Komise 2011/833/EU ze dne 12. prosince 2011 o opakovaném použití dokumentů Komise (4), přijaté v souvislosti se sdělením Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaným „Digitální agenda pro Evropu“ (5).

| (3) | Je třeba stanovit registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a vymezit kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a k informacím služeb GMES. Podmínky pro přístup k jiným údajům a informacím, použitým jako vstupy pro služby GMES, by měli definovat jejich poskytovatelé. |
| --- | --- |

(3)

Je třeba stanovit registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a vymezit kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a k informacím služeb GMES. Podmínky pro přístup k jiným údajům a informacím, použitým jako vstupy pro služby GMES, by měli definovat jejich poskytovatelé.

| (4) | Komise ve svém sdělení ze dne 28. října 2009 nazvaném „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): úkoly a další kroky v oblasti vesmírné složky“ (6) uvedla svůj záměr pokračovat v provádění politiky bezplatného a volného přístupu k údajům ze Sentinelů. |
| --- | --- |

(4)

Komise ve svém sdělení ze dne 28. října 2009 nazvaném „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES): úkoly a další kroky v oblasti vesmírné složky“ (6) uvedla svůj záměr pokračovat v provádění politiky bezplatného a volného přístupu k údajům ze Sentinelů.

| (5) | Přístup k údajům ze Sentinelů by měl být bezplatný, plný a volný, v souladu se Společnými zásadami politiky v oblasti údajů ze Sentinelů (7), které schválila Rada programu pro pozorování Země (PB-EO) Evropské kosmické agentury. |
| --- | --- |

(5)

Přístup k údajům ze Sentinelů by měl být bezplatný, plný a volný, v souladu se Společnými zásadami politiky v oblasti údajů ze Sentinelů (7), které schválila Rada programu pro pozorování Země (PB-EO) Evropské kosmické agentury.

| (6) | Třetí země nebo mezinárodní organizace, které přispívají k činnosti GMES podle článku 7 nařízení (EU) č. 911/2010, by měly mít přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES za stejných podmínek, které platí pro členské státy. |
| --- | --- |

(6)

Třetí země nebo mezinárodní organizace, které přispívají k činnosti GMES podle článku 7 nařízení (EU) č. 911/2010, by měly mít přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES za stejných podmínek, které platí pro členské státy.

| (7) | Jak je uvedeno ve 28. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 911/2010, program GMES by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS). Proto by volné šíření v rámci programu GMES mělo být plně slučitelné se zásadami sdílení údajů v rámci GEOSS. |
| --- | --- |

(7)

Jak je uvedeno ve 28. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 911/2010, program GMES by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS). Proto by volné šíření v rámci programu GMES mělo být plně slučitelné se zásadami sdílení údajů v rámci GEOSS.

| (8) | V zájmu dosažení cílů politiky v oblasti údajů a informací GMES uvedených v článku 9 nařízení (EU) č. 911/2010 by uživatelé měli být náležitě oprávněni k využívání zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES v co nejširším možném rozsahu. Uživatelé by měli mít rovněž možnost dále předávat zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES, a to pozměněné i beze změny. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu dosažení cílů politiky v oblasti údajů a informací GMES uvedených v článku 9 nařízení (EU) č. 911/2010 by uživatelé měli být náležitě oprávněni k využívání zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES v co nejširším možném rozsahu. Uživatelé by měli mít rovněž možnost dále předávat zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES, a to pozměněné i beze změny.

| (9) | Zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES by měly být pro uživatele bezplatné, tak aby měli uživatelé prospěch ze sociálních výhod vyplývajících ze zvýšeného využívání zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES. |
| --- | --- |

(9)

Zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES by měly být pro uživatele bezplatné, tak aby měli uživatelé prospěch ze sociálních výhod vyplývajících ze zvýšeného využívání zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES.

| (10) | Politika volného šíření v rámci programu GMES může být přezkoumána a případně upravena s přihlédnutím k potřebám uživatelů, potřebám průmyslu v oblasti pozorování Země a technologickému vývoji. |
| --- | --- |

(10)

Politika volného šíření v rámci programu GMES může být přezkoumána a případně upravena s přihlédnutím k potřebám uživatelů, potřebám průmyslu v oblasti pozorování Země a technologickému vývoji.

| (11) | V zájmu volného šíření údajů a informací GMES není vhodné stanovit žádnou výslovnou ani implicitní záruku, a to ani pokud jde o kvalitu a vhodnost pro jakýkoliv účel. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu volného šíření údajů a informací GMES není vhodné stanovit žádnou výslovnou ani implicitní záruku, a to ani pokud jde o kvalitu a vhodnost pro jakýkoliv účel.

| (12) | Komise by měla uplatňovat omezení týkající se volného šíření v rámci programu GMES v případech, kdy by bezplatný, plný a volný přístup k některým zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES mohl narušit práva a zásady zakotvené v Listině základních práv EU, jako je právo na respektování soukromého života, ochranu osobních údajů nebo práva duševního vlastnictví u údajů, jichž se při produkci služeb GMES používá jako vstupů. |
| --- | --- |

(12)

Komise by měla uplatňovat omezení týkající se volného šíření v rámci programu GMES v případech, kdy by bezplatný, plný a volný přístup k některým zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES mohl narušit práva a zásady zakotvené v Listině základních práv EU, jako je právo na respektování soukromého života, ochranu osobních údajů nebo práva duševního vlastnictví u údajů, jichž se při produkci služeb GMES používá jako vstupů.

| (13) | V případě potřeby by omezení měla chránit bezpečnostní zájmy Unie, jakož i vnitrostátní bezpečnostní zájmy členských států. Pokud jde o vnitrostátní bezpečnostní zájmy, tato omezení by měla brát ohled na povinnosti členských států, které jsou na základě mezinárodních smluv členy organizací kolektivní obrany. Výsledkem hodnocení podle kritérií citlivosti v zájmu omezení šíření zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES by mělo být předběžné schválení bezpečnostních otázek, což umožní nepřerušené poskytování zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES. |
| --- | --- |

(13)

V případě potřeby by omezení měla chránit bezpečnostní zájmy Unie, jakož i vnitrostátní bezpečnostní zájmy členských států. Pokud jde o vnitrostátní bezpečnostní zájmy, tato omezení by měla brát ohled na povinnosti členských států, které jsou na základě mezinárodních smluv členy organizací kolektivní obrany. Výsledkem hodnocení podle kritérií citlivosti v zájmu omezení šíření zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES by mělo být předběžné schválení bezpečnostních otázek, což umožní nepřerušené poskytování zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES.

| (14) | Kritéria citlivosti by měla postihovat různé parametry, které mohou představovat riziko pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Ohrožení kritické infrastruktury, jak je uvedeno v čl. 2 písm. a) směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (8), by měla být brána v úvahu jako důležité kritérium citlivosti. |
| --- | --- |

(14)

Kritéria citlivosti by měla postihovat různé parametry, které mohou představovat riziko pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Ohrožení kritické infrastruktury, jak je uvedeno v čl. 2 písm. a) směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (8), by měla být brána v úvahu jako důležité kritérium citlivosti.

| (15) | Pokud je to nezbytné, měly by mít členské státy možnost požadovat, aby se omezení vztahovalo na poskytování určitých zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES. Komise by při posuzování takových žádostí nebo z vlastní iniciativy měla zajistit účinnou a efektivní reakci v zájmu ochrany bezpečnostních zájmů Unie nebo členských států a současně usilovat o co nejmenší možné přerušení toků údajů a informací k uživatelům. |
| --- | --- |

(15)

Pokud je to nezbytné, měly by mít členské státy možnost požadovat, aby se omezení vztahovalo na poskytování určitých zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES. Komise by při posuzování takových žádostí nebo z vlastní iniciativy měla zajistit účinnou a efektivní reakci v zájmu ochrany bezpečnostních zájmů Unie nebo členských států a současně usilovat o co nejmenší možné přerušení toků údajů a informací k uživatelům.

| (16) | Platformy GMES pro šíření mohou čelit technickým omezením, která by jim mohla znemožnit splnění veškerých žádostí o poskytnutí údajů nebo informací. Za těchto výjimečných okolností by technická přístupnost zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES měla být vyhrazena pro uživatele ze zemí a mezinárodních organizací, které přispívají k provozním činnostem GMES s cílem zajistit nepřetržitost služby. Prospěch z vyhrazení služeb by měl být případně podmíněn určitou formu registrace. Toto vyhrazení by nemělo bránit těm uživatelům, kteří díky němu získali údaje nebo informace, ve využívání práv přiznaných tímto nařízením, včetně práva údaje nebo informace dále předávat. |
| --- | --- |

(16)

Platformy GMES pro šíření mohou čelit technickým omezením, která by jim mohla znemožnit splnění veškerých žádostí o poskytnutí údajů nebo informací. Za těchto výjimečných okolností by technická přístupnost zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES měla být vyhrazena pro uživatele ze zemí a mezinárodních organizací, které přispívají k provozním činnostem GMES s cílem zajistit nepřetržitost služby. Prospěch z vyhrazení služeb by měl být případně podmíněn určitou formu registrace. Toto vyhrazení by nemělo bránit těm uživatelům, kteří díky němu získali údaje nebo informace, ve využívání práv přiznaných tímto nařízením, včetně práva údaje nebo informace dále předávat.

| (17) | Pokud jde o přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES, měly by být zavedeny čtyři úrovně registrace uživatelů. Za prvé, v zájmu širokého využití zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES by vyhledávací a prohlížecí služby ve smyslu čl. 11 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 2007/2/ES měly být poskytovány bez registrace. Za druhé, pokud jde o služby stahování dat ve smyslu čl. 11 odst. 1 písm. c) směrnice 2007/2/ES, mělo by být možné vyžadovat zjednodušenou formu registrace. Proces registrace by neměl odradit uživatele od přístupu k údajům a informacím, ale měl by umožňovat shromažďování statistických údajů o uživatelích. Za třetí, střední úroveň registrace by měla umožnit vyhrazení přístupu některým skupinám uživatelů. Za čtvrté, striktní postup registrace by se měl použít ke splnění potřeby omezit přístup z bezpečnostních důvodů a měl by vyžadovat jednoznačnou identifikaci uživatele, |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES, měly by být zavedeny čtyři úrovně registrace uživatelů. Za prvé, v zájmu širokého využití zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES by vyhledávací a prohlížecí služby ve smyslu čl. 11 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 2007/2/ES měly být poskytovány bez registrace. Za druhé, pokud jde o služby stahování dat ve smyslu čl. 11 odst. 1 písm. c) směrnice 2007/2/ES, mělo by být možné vyžadovat zjednodušenou formu registrace. Proces registrace by neměl odradit uživatele od přístupu k údajům a informacím, ale měl by umožňovat shromažďování statistických údajů o uživatelích. Za třetí, střední úroveň registrace by měla umožnit vyhrazení přístupu některým skupinám uživatelů. Za čtvrté, striktní postup registrace by se měl použít ke splnění potřeby omezit přístup z bezpečnostních důvodů a měl by vyžadovat jednoznačnou identifikaci uživatele,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA 1

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví:

| a) | podmínky pro plný a volný přístup k informacím produkovaným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES; |
| --- | --- |

a)

podmínky pro plný a volný přístup k informacím produkovaným v rámci služeb GMES a údajům shromážděným prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES;

| b) | kritéria pro omezení přístupu k těmto informacím a údajům; |
| --- | --- |

b)

kritéria pro omezení přístupu k těmto informacím a údajům;

| c) | podmínky pro registraci uživatelů GMES. |
| --- | --- |

c)

podmínky pro registraci uživatelů GMES.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „službami GMES“ složka služeb uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 911/2010; |
| --- | --- |

a)

„službami GMES“ složka služeb uvedená v čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 911/2010;

| b) | „informacemi služeb GMES“ informace a jejich metadata, které produkují služby GMES; |
| --- | --- |

b)

„informacemi služeb GMES“ informace a jejich metadata, které produkují služby GMES;

| c) | „zvláštními údaji GMES“ údaje shromažďované prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES a jejich metadata; |
| --- | --- |

c)

„zvláštními údaji GMES“ údaje shromažďované prostřednictvím zvláštní infrastruktury GMES a jejich metadata;

| d) | „metadaty“ strukturované informace o údajích nebo informacích umožňující jejich vyhledávání, třídění a používání; |
| --- | --- |

d)

„metadaty“ strukturované informace o údajích nebo informacích umožňující jejich vyhledávání, třídění a používání;

| e) | „platformou GMES pro šíření“ technické systémy používané pro šíření zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES mezi uživatele; |
| --- | --- |

e)

„platformou GMES pro šíření“ technické systémy používané pro šíření zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES mezi uživatele;

| f) | „vyhledávacími službami“ vyhledávací služby, jak jsou definovány v čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2007/2/ES; |
| --- | --- |

f)

„vyhledávacími službami“ vyhledávací služby, jak jsou definovány v čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2007/2/ES;

| g) | „prohlížecími službami“ prohlížecí služby, jak jsou definovány v čl. 11 odst. 1 písm. b) směrnice 2007/2/ES; |
| --- | --- |

g)

„prohlížecími službami“ prohlížecí služby, jak jsou definovány v čl. 11 odst. 1 písm. b) směrnice 2007/2/ES;

| h) | „službami stahování dat“ služby stahování dat, jak jsou definovány v čl. 11 odst. 1 písm. c) směrnice 2007/2/ES. |
| --- | --- |

h)

„službami stahování dat“ služby stahování dat, jak jsou definovány v čl. 11 odst. 1 písm. c) směrnice 2007/2/ES.

KAPITOLA 2

VOLNÉ ŠÍŘENÍ ZVLÁŠTNÍCH ÚDAJŮ GMES A INFORMACÍ SLUŽEB GMES – LICENČNÍ PODMÍNKY

Článek 3

Zásady volného šíření

Uživatelé mají bezplatný, plný a volný přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES za podmínek stanovených v článcích 4 až 10, s výhradou omezení stanovených v článcích 11 až 16.

Článek 4

Finanční podmínky

Ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES poskytovaným prostřednictvím platforem GMES pro šíření za předem určených technických podmínek uvedených v čl. 5 odst. 1 je bezplatný přístup.

Článek 5

Podmínky týkající se vlastností, formátu a médií pro šíření

1.   U každého typu zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES jejich poskytovatelé pod dohledem Komise stanoví alespoň jeden soubor charakteristik, formát a média pro šíření a sdělí tuto definici prostřednictvím platforem GMES pro šíření.

2.   Zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES musí být v souladu s požadavky směrnice 2007/2/ES do té míry, do jaké spadají do oblasti působnosti uvedených ustanovení.

Článek 6

Podmínky týkající se platforem GMES pro šíření

Zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES budou šířeny mezi uživatele prostřednictvím platforem GMES pro šíření, které poskytne Komise, nebo pod jejím dohledem.

Článek 7

Podmínky pro využívání

1.   Oprávněný přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES se poskytne pro tyto účely:

| a) | rozmnožování; |
| --- | --- |

a)

rozmnožování;

| b) | rozšiřování; |
| --- | --- |

b)

rozšiřování;

| c) | sdělování veřejnosti; |
| --- | --- |

c)

sdělování veřejnosti;

| d) | přizpůsobení, úprava a kombinace s jinými údaji a informacemi; |
| --- | --- |

d)

přizpůsobení, úprava a kombinace s jinými údaji a informacemi;

| e) | jakákoli kombinace písmen a) až d). |
| --- | --- |

e)

jakákoli kombinace písmen a) až d).

2.   Zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES mohou být použity kdekoli ve světě bez časového omezení.

Článek 8

Podmínky týkající se informací poskytovaných uživateli

1.   Při distribuci nebo sdělování zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES veřejnosti uživatelé informují veřejnost o zdroji těchto údajů a informací.

2.   Uživatelé nesmí vytvářet dojem, že je jejich činnost oficiálně schválena Unií.

3.   V případě, že byly uvedené údaje nebo informace přizpůsobeny nebo pozměněny, uživatel to musí jasně uvést.

Článek 9

Neexistence záruky

Zvláštní údaje GMES a informace služeb GMES se uživatelům poskytují bez záruky, ať už výslovné, nebo implicitní, a to i pokud jde o kvalitu a vhodnost pro jakýkoliv účel.

Článek 10

Podmínky v případě omezení volného šíření

Pokud Komise vyhradí přístup ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES pro některé uživatele v souladu s článkem 12, zaregistrují se tito uživatelé postupem, který umožní jejich jednoznačnou identifikaci před tím, než je jim přístup povolen.

KAPITOLA 3

OMEZENÍ

Článek 11

Právní rozpor

V případě, že je volné šíření některých zvláštních údajů GMES nebo informací služeb GMES v rozporu s mezinárodními dohodami nebo ochranou práv duševního vlastnictví vztahující se na údaje a informace použité jako vstupy při produkci informací služeb GMES nebo by se neúměrně dotklo práv a zásad zakotvených v Listině základních práv EU, jako je právo na soukromý život nebo ochranu osobních údajů, přijme Komise nezbytná opatření podle čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 911/2010 k tomu, aby se zabránilo jakémukoli takovému rozporu, nebo k omezení šíření dotčených zvláštních údajů GMES nebo informací služeb GMES.

Článek 12

Ochrana bezpečnostních zájmů

1.   V případě, že volné šíření zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES kvůli citlivosti těchto údajů a informací představuje nepřijatelný stupeň rizika pro zájmy Unie nebo jejích členských států, omezí Komise jejich šíření v souladu s čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 911/2010.

2.   Komise posoudí citlivost zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES podle kritérií citlivosti stanovených v článcích 13 až 16.

Článek 13

Kritéria citlivosti pro zvláštní údaje GMES

1.   Pocházejí-li zvláštní údaje GMES ze systému pro pozorování z vesmíru, který splňuje alespoň jednou z vlastností uvedených v příloze, posoudí Komise citlivost údajů na základě těchto kritérií:

| a) | technické vlastnosti údajů, včetně prostorového rozlišení a spektrálních pásem; |
| --- | --- |

a)

technické vlastnosti údajů, včetně prostorového rozlišení a spektrálních pásem;

| b) | doba mezi získáním a šířením údajů; |
| --- | --- |

b)

doba mezi získáním a šířením údajů;

| c) | existence ozbrojených konfliktů, ohrožení mezinárodního či regionálního míru a bezpečnosti nebo kritických infrastruktur ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2008/114/ES v oblasti, jíž se zvláštní údaje GMES týkají; |
| --- | --- |

c)

existence ozbrojených konfliktů, ohrožení mezinárodního či regionálního míru a bezpečnosti nebo kritických infrastruktur ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2008/114/ES v oblasti, jíž se zvláštní údaje GMES týkají;

| d) | výskyt slabých míst v bezpečnosti nebo pravděpodobnost využití zvláštních údajů GMES pro taktické a operační činnosti ohrožující bezpečnostní zájmy Unie, jejích členských států a mezinárodních partnerů. |
| --- | --- |

d)

výskyt slabých míst v bezpečnosti nebo pravděpodobnost využití zvláštních údajů GMES pro taktické a operační činnosti ohrožující bezpečnostní zájmy Unie, jejích členských států a mezinárodních partnerů.

2.   Pocházejí-li zvláštní údaje GMES ze systému pro pozorování z vesmíru, který nevykazuje žádnou z vlastností uvedených v příloze, nepovažují se zvláštní údaje GMES za citlivé.

Článek 14

Kritéria citlivosti pro informace služeb GMES

Komise posoudí citlivost informací služeb GMES na základě těchto kritérií:

| a) | citlivost vstupů použitých při produkci informací služeb GMES; |
| --- | --- |

a)

citlivost vstupů použitých při produkci informací služeb GMES;

| b) | doba mezi pořízením vstupů a šířením informací služeb GMES; |
| --- | --- |

b)

doba mezi pořízením vstupů a šířením informací služeb GMES;

| c) | existence ozbrojených konfliktů, ohrožení mezinárodního či regionálního míru a bezpečnosti nebo kritických infrastruktur ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2008/114/ES v oblasti, jíž se informace služeb GMES týkají; |
| --- | --- |

c)

existence ozbrojených konfliktů, ohrožení mezinárodního či regionálního míru a bezpečnosti nebo kritických infrastruktur ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2008/114/ES v oblasti, jíž se informace služeb GMES týkají;

| d) | výskyt slabých míst v bezpečnosti nebo pravděpodobnost využití informací služeb GMES pro taktické a operační činnosti ohrožující bezpečnostní zájmy Unie, jejích členských států a mezinárodních partnerů. |
| --- | --- |

d)

výskyt slabých míst v bezpečnosti nebo pravděpodobnost využití informací služeb GMES pro taktické a operační činnosti ohrožující bezpečnostní zájmy Unie, jejích členských států a mezinárodních partnerů.

Článek 15

Žádost o přehodnocení citlivosti

Změní-li se podmínky, za nichž bylo provedeno posouzení podle článku 13 nebo 14, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu přehodnotit citlivost zvláštních údajů GMES nebo informací služeb GMES za účelem omezení, pozastavení nebo povolení získávání zvláštních údajů GMES nebo šíření informací služeb GMES. Předloží-li členský stát žádost, Komise vezme v úvahu limity, pokud jde o trvání a rozsah požadovaného omezení..

Článek 16

Vyvážení zájmů

1.   Při posuzování citlivosti zvláštních údajů GMES a informací služeb GMES podle článku 12 je třeba váhu bezpečnostních zájmů posuzovat ve vztahu k zájmům uživatelů a environmentálním, společenským a hospodářským přínosům shromažďování, produkce a volného šíření dotčených údajů a informací.

2.   Komise při posuzování bezpečnosti zváží, zda budou omezení účinná, jsou-li podobné údaje v každém případě k dispozici z jiných zdrojů.

KAPITOLA 4

VÝHRADNÍ PŘÍSTUP A REGISTRACE

Článek 17

Výhradní přístup

1.   Pokud žádosti o přístup překročí kapacity platforem GMES pro šíření, může být přístup ke zdrojům GMES vyhrazen těmto uživatelům:

| a) | veřejným službám, průmyslovým podnikům, výzkumným organizacím a občanům v Unii; |
| --- | --- |

a)

veřejným službám, průmyslovým podnikům, výzkumným organizacím a občanům v Unii;

| b) | veřejným službám, průmyslovým podnikům, výzkumným organizacím a občanům ve třetích zemích, kteří přispívají k činnosti GMES; |
| --- | --- |

b)

veřejným službám, průmyslovým podnikům, výzkumným organizacím a občanům ve třetích zemích, kteří přispívají k činnosti GMES;

| c) | mezinárodním organizacím, které přispívají k činnosti GMES. |
| --- | --- |

c)

mezinárodním organizacím, které přispívají k činnosti GMES.

2.   Uživatelé, kterým je přístup vyhrazen v souladu s odstavcem 1, se za účelem přístupu zaregistrují a uvedou svoji totožnost, kontaktní údaje, oblast činnosti a zemi, v níž jsou usazeni.

Článek 18

Registrace

1.   K přístupu ke službám stahování dat se uživatelé zaregistrují on-line prostřednictvím platforem GMES pro šíření. Registrace je bezplatná. Uživatelé se zaregistrují jednorázově a jsou automaticky přijati. Postup registrace musí zahrnovat:

| a) | vytvoření uživatelského účtu a hesla uživatelem; |
| --- | --- |

a)

vytvoření uživatelského účtu a hesla uživatelem;

| b) | statistické informace čítající nejvýše 10 položek zadaných uživatelem. |
| --- | --- |

b)

statistické informace čítající nejvýše 10 položek zadaných uživatelem.

2.   Pro vyhledávací služby a prohlížecí služby se registrace nevyžaduje.

KAPITOLA 5

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 19

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. července 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90.

3

(4)  Úř. věst. L 330, 14.12.2011, s. 39.

4

(5)  KOM(2010) 245 v konečném znění/2 ze dne 26. srpna 2010.

5

(6)  KOM(2009) 589 v konečném znění.

6

(7)  ESA/PB-EO(2009)98, rev. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75.

8

---

PŘÍLOHA

Vlastnosti systému pro pozorování z vesmíru uvedené v článku 13

| a) | Systém je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 2,5 metru či méně v alespoň jednom vodorovném směru. |
| --- | --- |

a)

Systém je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 2,5 metru či méně v alespoň jednom vodorovném směru.

| b) | Systém je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 5 metrů či méně v alespoň v jednom vodorovném směru ve spektrálním rozsahu 8–12 mikronů (infračervené tepelné záření). |
| --- | --- |

b)

Systém je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 5 metrů či méně v alespoň v jednom vodorovném směru ve spektrálním rozsahu 8–12 mikronů (infračervené tepelné záření).

| c) | Systém je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 3 metry či méně v alespoň jednom vodorovném směru ve spektrálním rozsahu od 1 mm do 1 metru (mikrovlny). |
| --- | --- |

c)

Systém je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 3 metry či méně v alespoň jednom vodorovném směru ve spektrálním rozsahu od 1 mm do 1 metru (mikrovlny).

| d) | Systém má více než 49 spektrálních kanálů a je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 10 metrů či méně alespoň v jednom vodorovném směru a alespoň v jednom spektrálním kanálu. |
| --- | --- |

d)

Systém má více než 49 spektrálních kanálů a je technicky schopen generovat údaje s geometrickým rozlišením 10 metrů či méně alespoň v jednom vodorovném směru a alespoň v jednom spektrálním kanálu.

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1160/2013

ze dne 7. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Rigotte de Condrieu (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Rigotte de Condrieu“ do rejstříku předložená Francií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Rigotte de Condrieu“ do rejstříku předložená Francií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Rigotte de Condrieu“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Rigotte de Condrieu“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 130, 7.5.2013, s. 15.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

FRANCIE

Rigotte de Condrieu (CHOP)

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1161/2013

ze dne 7. listopadu 2013,

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pecorino di Picinisco (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Pecorino di Picinisco“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Pecorino di Picinisco“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pecorino di Picinisco“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pecorino di Picinisco“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 57, 27.2.2013, s. 28.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

ITÁLIE

Pecorino di Picinisco (CHOP)

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/11

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1162/2013

ze dne 7. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Puzzone di Moena“/„Spretz Tzaorì“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Puzzone di Moena“/„Spretz Tzaorì“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Puzzone di Moena“/„Spretz Tzaorì“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Puzzone di Moena“/„Spretz Tzaorì“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 77, 15.3.2013, s. 21.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3   Sýry

ITÁLIE

Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (CHOP)

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/13

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1163/2013

ze dne 7. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Mohant (CHOP)]

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Mohant“ předložená Slovinskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 bodem a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Mohant“ předložená Slovinskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 bodem a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být uvedený název zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 160, 6.6.2013, s. 7.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.3.   Sýry

SLOVINSKO

Mohant (CHOP)

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1164/2013

ze dne 7. listopadu 2013

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Waterford Blaa/Blaa (CHZO)]

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Waterford Blaa“/„Blaa“ předložená Irskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 bodem a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Waterford Blaa“/„Blaa“ předložená Irskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 bodem a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Waterford Blaa“/„Blaa“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Waterford Blaa“/„Blaa“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 134, 14.5.2013, s. 49.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty a potraviny uvedené v bodu I přílohy I nařízení (EU) č. 1151/2012:

Třída 2.4.   Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

IRSKO

Waterford Blaa/Blaa (CHZO)

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1165/2013

ze dne 18. listopadu 2013,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka silice pomerančová a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice před 14. červnem 2011. U silice pomerančové byly podmínky čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 splněny rozhodnutím Komise 2009/438/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 se směrnice Rady 91/414/EHS (2) použije na postupy a podmínky schvalování účinných látek, o nichž bylo přijato rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice před 14. červnem 2011. U silice pomerančové byly podmínky čl. 80 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1107/2009 splněny rozhodnutím Komise 2009/438/ES (3).

| (2) | V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS obdržela Francie dne 22. února 2008 od společnosti Oro Agri žádost o zařazení účinné látky silice pomerančové do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím 2009/438/ES bylo potvrzeno, že je příslušná dokumentace „úplná“, tzn. že v zásadě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS obdržela Francie dne 22. února 2008 od společnosti Oro Agri žádost o zařazení účinné látky silice pomerančové do přílohy I směrnice 91/414/EHS. Rozhodnutím 2009/438/ES bylo potvrzeno, že je příslušná dokumentace „úplná“, tzn. že v zásadě vyhovuje požadavkům na údaje a informace stanoveným v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS.

| (3) | Účinky uvedené účinné látky na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí byly zhodnoceny v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS pro použití navrhovaná žadatelem. Členský stát určený jako zpravodaj předložil dne 12. srpna 2009 návrh zprávy o hodnocení. V souladu s čl. 11 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 188/2011 (4) byly dne 13. června 2012 od žadatele vyžádány dodatečné informace. Hodnocení dodatečných údajů ze strany Francie bylo předloženo ve formátu aktualizovaného návrhu zprávy o hodnocení v listopadu 2012. |
| --- | --- |

(3)

Účinky uvedené účinné látky na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí byly zhodnoceny v souladu s ustanoveními čl. 6 odst. 2 a 4 směrnice 91/414/EHS pro použití navrhovaná žadatelem. Členský stát určený jako zpravodaj předložil dne 12. srpna 2009 návrh zprávy o hodnocení. V souladu s čl. 11 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 188/2011 (4) byly dne 13. června 2012 od žadatele vyžádány dodatečné informace. Hodnocení dodatečných údajů ze strany Francie bylo předloženo ve formátu aktualizovaného návrhu zprávy o hodnocení v listopadu 2012.

| (4) | Uvedený návrh zprávy o hodnocení byl přezkoumán členskými státy a Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Úřad předložil Komisi svůj závěr (5) o hodnocení rizik účinné látky silice pomerančové z hlediska pesticidů dne 1. března 2013. Návrh zprávy o hodnocení a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 3. října 2013 v podobě zprávy Komise o přezkoumání silice pomerančové. |
| --- | --- |

(4)

Uvedený návrh zprávy o hodnocení byl přezkoumán členskými státy a Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Úřad předložil Komisi svůj závěr (5) o hodnocení rizik účinné látky silice pomerančové z hlediska pesticidů dne 1. března 2013. Návrh zprávy o hodnocení a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 3. října 2013 v podobě zprávy Komise o přezkoumání silice pomerančové.

| (5) | Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující silici pomerančovou mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) a v čl. 5 odst. 3 směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné silici pomerančovou schválit. |
| --- | --- |

(5)

Z různých provedených zkoumání vyplynulo, že přípravky na ochranu rostlin obsahující silici pomerančovou mohou obecně splňovat požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) a v čl. 5 odst. 3 směrnice 91/414/EHS, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné silici pomerančovou schválit.

| (6) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 téhož nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné stanovit některé podmínky a omezení. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 téhož nařízení a s ohledem na současný stav vědeckých a technických poznatků je však nezbytné stanovit některé podmínky a omezení. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace.

| (7) | Před schválením je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze schválení vyplynou. |
| --- | --- |

(7)

Před schválením je třeba poskytnout členským státům a zúčastněným stranám přiměřené období, které jim umožní připravit se na plnění nových požadavků, které ze schválení vyplynou.

| (8) | Aniž jsou v důsledku schválení dotčeny povinnosti stanovené nařízením (ES) č. 1107/2009, mělo by vzhledem k specifické situaci vzniklé přechodem od směrnice 91/414/EHS k nařízení (ES) č. 1107/2009 platit následující. Členským státům by po schválení mělo být poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících silici pomerančovou. Členské státy by případně měly povolení změnit, nahradit nebo odejmout. Odchylně od uvedené lhůty by pro předložení a zhodnocení úplné dokumentace podle přílohy III, jak je stanoveno ve směrnici 91/414/EHS, mělo být pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé navrhované použití v souladu s jednotnými zásadami poskytnuto delší období. |
| --- | --- |

(8)

Aniž jsou v důsledku schválení dotčeny povinnosti stanovené nařízením (ES) č. 1107/2009, mělo by vzhledem k specifické situaci vzniklé přechodem od směrnice 91/414/EHS k nařízení (ES) č. 1107/2009 platit následující. Členským státům by po schválení mělo být poskytnuto šestiměsíční období, ve kterém přezkoumají povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících silici pomerančovou. Členské státy by případně měly povolení změnit, nahradit nebo odejmout. Odchylně od uvedené lhůty by pro předložení a zhodnocení úplné dokumentace podle přílohy III, jak je stanoveno ve směrnici 91/414/EHS, mělo být pro každý přípravek na ochranu rostlin a pro každé navrhované použití v souladu s jednotnými zásadami poskytnuto delší období.

| (9) | Zkušenosti z předchozích zařazení účinných látek, posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 (6), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I uvedené směrnice, a s nařízeními schvalujícími účinné látky však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti. |
| --- | --- |

(9)

Zkušenosti z předchozích zařazení účinných látek, posouzených v rámci nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 (6), do přílohy I směrnice 91/414/EHS ukázaly, že při výkladu povinností držitelů stávajících povolení mohou vzniknout problémy, pokud jde o přístup k údajům. Aby se předešlo dalším těžkostem, zdá se proto být nezbytné ujasnit povinnosti členských států, zejména povinnost ověřit, že držitel povolení má přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II uvedené směrnice. Ve srovnání se směrnicemi, které byly dosud přijaty a kterými se mění příloha I uvedené směrnice, a s nařízeními schvalujícími účinné látky však toto ujasnění neukládá členským státům ani držitelům povolení žádné nové povinnosti.

| (10) | V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (7) měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (7) měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení účinné látky

Účinná látka silice pomerančová, specifikovaná v příloze I, se schvaluje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Přehodnocení přípravků na ochranu rostlin

1.   V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 členské státy do 31. října 2014 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku silici pomerančovou.

Do tohoto dne zejména ověří, zda jsou splněny podmínky přílohy I tohoto nařízení, s výjimkou podmínek stanovených ve sloupci o zvláštních ustanoveních uvedené přílohy, a zda držitel povolení má dokumentaci či přístup k dokumentaci splňující požadavky přílohy II směrnice 91/414/EHS v souladu s podmínkami čl. 13 odst. 1 až 4 uvedené směrnice a článku 62 nařízení (ES) č. 1107/2009.

2.   Odchylně od odstavce 1 členské státy v souladu s jednotnými zásadami stanovenými v čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 přehodnotí každý povolený přípravek na ochranu rostlin obsahující silici pomerančovou jako jedinou účinnou látku, nebo jako jednu z několika účinných látek, které byly všechny nejpozději do 30. dubna 2014 uvedeny v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, a to na základě dokumentace splňující požadavky přílohy III směrnice 91/414/EHS a při zohlednění sloupce o zvláštních ustanoveních přílohy I tohoto nařízení. Na základě tohoto hodnocení určí, zda přípravek splňuje podmínky stanovené v čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009.

Po tomto určení postupují členské státy takto:

| a) | pokud přípravek obsahuje silici pomerančovou jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. října 2015, nebo |
| --- | --- |

a)

pokud přípravek obsahuje silici pomerančovou jako jedinou účinnou látku, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. října 2015, nebo

| b) | pokud přípravek obsahuje silici pomerančovou jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. října 2015 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušném aktu nebo aktech, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebo jimiž se příslušná látka nebo látky schvalují, podle toho, co nastane později. |
| --- | --- |

b)

pokud přípravek obsahuje silici pomerančovou jako jednu z několika účinných látek, povolení v případě potřeby změní nebo odejmou do 31. října 2015 nebo do data stanoveného pro tuto změnu či odnětí v příslušném aktu nebo aktech, jimiž se příslušná látka nebo látky zařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS nebo jimiž se příslušná látka nebo látky schvalují, podle toho, co nastane později.

Článek 3

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 4

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. května 2014.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 2009/438/ES ze dne 8. června 2009, kterým se v zásadě uznává úplnost dokumentace předložené k podrobnému zkoumání s ohledem na možné zařazení silice pomerančové do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 145, 10.6.2009, s. 47).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 188/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 91/414/EHS, pokud jde o postup posuzování účinných látek, které nebyly uvedeny na trh do dvou let ode dne oznámení uvedené směrnice (Úř. věst. L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2013; 11(2):3090. K dispozici na internetové adrese: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 ze dne 11. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro první etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 366, 15.12.1992, s. 10).

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silice pomerančová
  CAS 8028-48-6 (výtažek z pomerančů)
  5989-27-5 (d-limonen)
  CIPAC 902 | (R)-4-isopropenyl-1-methylcyklohexen nebo p-mentha-1,8-dien | ≥ 945 g/kg (d-limonenu)
  Účinná látka musí být v souladu se specifikacemi Evropského lékopisu (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) a ISO 3140:2011(E). | 1. května 2014 | 30. dubna 2024 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání silice pomerančové, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 3. října 2013.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  a) | ochraně obsluhy a pracovníků; |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

Silice pomerančová

CAS 8028-48-6 (výtažek z pomerančů)

5989-27-5 (d-limonen)

CIPAC 902

(R)-4-isopropenyl-1-methylcyklohexen nebo p-mentha-1,8-dien

≥ 945 g/kg (d-limonenu)

Účinná látka musí být v souladu se specifikacemi Evropského lékopisu (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) a ISO 3140:2011(E).

1. května 2014

30. dubna 2024

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání silice pomerančové, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 3. října 2013.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

a)

ochraně obsluhy a pracovníků;

| b) | riziku pro ptáky a savce. |
| --- | --- |

b)

riziku pro ptáky a savce.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží potvrzující informace, pokud jde o:

| 1) | metabolický osud silice pomerančové a způsob a rychlost odbourávání v půdě; |
| --- | --- |

1)

metabolický osud silice pomerančové a způsob a rychlost odbourávání v půdě;

| 2) | validaci sledovaných vlastností použitých při posouzení ekotoxikologického rizika. |
| --- | --- |

2)

validaci sledovaných vlastností použitých při posouzení ekotoxikologického rizika.

Žadatel předloží uvedené informace Komisi, členským státům a úřadu do 30. dubna 2016.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Konec platnosti schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „56 | Silice pomerančová
  CAS 8028-48-6 (výtažek z pomerančů)
  5989-27-5 (d-limonen)
  CIPAC 902 | (R)-4-isopropenyl-1-methylcyklohexen nebo p-mentha-1,8-dien | ≥ 945 g/kg (d-limonenu)
  Účinná látka musí být v souladu se specifikacemi Evropského lékopisu (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) a ISO 3140:2011(E). | 1. května 2014 | 30. dubna 2024 | Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání silice pomerančové, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 3. října 2013.
  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:






  a) | ochraně obsluhy a pracovníků; |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Konec platnosti schválení

Zvláštní ustanovení

„56

Silice pomerančová

CAS 8028-48-6 (výtažek z pomerančů)

5989-27-5 (d-limonen)

CIPAC 902

(R)-4-isopropenyl-1-methylcyklohexen nebo p-mentha-1,8-dien

≥ 945 g/kg (d-limonenu)

Účinná látka musí být v souladu se specifikacemi Evropského lékopisu (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) a ISO 3140:2011(E).

1. května 2014

30. dubna 2024

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání silice pomerančové, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 3. října 2013.

Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

a)

ochraně obsluhy a pracovníků;

| b) | riziku pro ptáky a savce. |
| --- | --- |

b)

riziku pro ptáky a savce.

Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.

Žadatel předloží potvrzující informace, pokud jde o metabolický osud silice pomerančové a způsob a rychlost odbourávání v půdě a validaci sledovaných vlastností použitých při posouzení ekotoxikologického rizika.

Žadatel předloží uvedené informace Komisi, členským státům a úřadu do 30. dubna 2016.“

---

(1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

1

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/22

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1166/2013

ze dne 18. listopadu 2013,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky dichlorprop-P

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 21 odst. 3 druhou možnost a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnicí Komise 2006/74/ES (2) byl dichlorprop-P zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3), a to pod podmínkou, že dotčené členské státy zajistí, že oznamovatel, na jehož žádost byl dichlorprop-P do uvedené přílohy zařazen, předloží další potvrzující informace týkající se metabolismu zvířat a posouzení rizika akutní a krátkodobé expozice pro ptáky a akutní expozice pro býložravé savce. |
| --- | --- |

(1)

Směrnicí Komise 2006/74/ES (2) byl dichlorprop-P zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3), a to pod podmínkou, že dotčené členské státy zajistí, že oznamovatel, na jehož žádost byl dichlorprop-P do uvedené přílohy zařazen, předloží další potvrzující informace týkající se metabolismu zvířat a posouzení rizika akutní a krátkodobé expozice pro ptáky a akutní expozice pro býložravé savce.

| (2) | Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

| (3) | Oznamovatel předložil členskému státu zpravodaji Dánsku ve stanovené lhůtě dodatečné informace s cílem potvrdit posouzení rizik pro ptáky a savce při použití u obilovin, travních porostů a travního osiva. |
| --- | --- |

(3)

Oznamovatel předložil členskému státu zpravodaji Dánsku ve stanovené lhůtě dodatečné informace s cílem potvrdit posouzení rizik pro ptáky a savce při použití u obilovin, travních porostů a travního osiva.

| (4) | Dánsko posoudilo dodatečné informace předložené oznamovatelem. Předložilo své posouzení ve formě dodatku k návrhu zprávy o hodnocení ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dne 22. července 2011. |
| --- | --- |

(4)

Dánsko posoudilo dodatečné informace předložené oznamovatelem. Předložilo své posouzení ve formě dodatku k návrhu zprávy o hodnocení ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dne 22. července 2011.

| (5) | Komise v dané věci konzultovala úřad, který předložil své stanovisko o hodnocení rizik dichlorpropu-P dne 13. listopadu 2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Komise v dané věci konzultovala úřad, který předložil své stanovisko o hodnocení rizik dichlorpropu-P dne 13. listopadu 2012 (5).

| (6) | S ohledem na dodatečné informace předložené oznamovatelem Komise usoudila, že další požadované potvrzující informace nebyly plně poskytnuty a že vysoké riziko pro ptáky a savce lze vyloučit pouze tak, že budou uložena další omezení. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na dodatečné informace předložené oznamovatelem Komise usoudila, že další požadované potvrzující informace nebyly plně poskytnuty a že vysoké riziko pro ptáky a savce lze vyloučit pouze tak, že budou uložena další omezení.

| (7) | Komise vyzvala oznamovatele, aby ke zprávě o přezkoumání dichlorpropu-P podal připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Komise vyzvala oznamovatele, aby ke zprávě o přezkoumání dichlorpropu-P podal připomínky.

| (8) | Potvrzuje se, že účinná látka dichlorprop-P se považuje za schválenou podle nařízení (ES) č. 1107/2009. V zájmu snížení expozice ptáků a savců je však zapotřebí ještě více omezit použití uvedené účinné látky a stanovit zvláštní opatření ke zmírnění rizika na ochranu dotčených druhů. |
| --- | --- |

(8)

Potvrzuje se, že účinná látka dichlorprop-P se považuje za schválenou podle nařízení (ES) č. 1107/2009. V zájmu snížení expozice ptáků a savců je však zapotřebí ještě více omezit použití uvedené účinné látky a stanovit zvláštní opatření ke zmírnění rizika na ochranu dotčených druhů.

| (9) | Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Členským státům by měl být poskytnut určitý čas na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující dichlorprop-P. |
| --- | --- |

(10)

Členským státům by měl být poskytnut určitý čas na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující dichlorprop-P.

| (11) | U přípravků na ochranu rostlin obsahujících dichlorprop-P, u kterých členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělují odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději jeden rok po odnětí nebo změně příslušných povolení. |
| --- | --- |

(11)

U přípravků na ochranu rostlin obsahujících dichlorprop-P, u kterých členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělují odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději jeden rok po odnětí nebo změně příslušných povolení.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Část A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Přechodná opatření

V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 členské státy do 9. června 2014 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku dichlorprop-P.

Článek 3

Odkladná lhůta

Jakákoli odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne nejpozději 9. června 2015.

Článek 4

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2013.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Směrnice Komise 2006/74/ES ze dne 21. srpna 2006, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek dichlorpropu-P, metconazolu, pyrimethanilu a triklopyru (Úř. věst. L 235, 30.8.2006, s. 17).

2

(3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(11):2950. K dispozici na internetu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

5

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

Znění řádku 133, dichlorprop-P, v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se ve sloupci „Zvláštní ustanovení“ nahrazuje tímto:

„ČÁST A

Povolena mohou být pouze použití jako herbicid.

V případě obilovin může být povolena pouze aplikace na jaře, v množství nepřesahujícím 800 g účinné látky na aplikaci a hektar.

Použití u travních porostů není povoleno.

ČÁST B

Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání dichlorpropu-P, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 23. května 2006.

Při tomto celkovém hodnocení členské státy musí věnovat zvláštní pozornost ochraně ptáků, savců, vodních organismů a necílových rostlin.

Podmínky povolení musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.“

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1167/2013

ze dne 18. listopadu 2013

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. listopadu 2013.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MA | 40,6 |
| MK | 55,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 45,1 |
| MK | 57,9 |
| TR | 126,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 93 10 | MA | 86,2 |
| TR | 152,0 |
| ZZ | 119,1 |
| 0805 20 10 | MA | 80,7 |
| ZZ | 80,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 78,7 |
| TR | 69,3 |
| UY | 56,3 |
| ZZ | 68,1 |
| 0805 50 10 | TR | 71,5 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| LB | 251,9 |
| PE | 258,8 |
| TR | 163,3 |
| US | 347,2 |
| ZZ | 253,3 |
| 0808 10 80 | BR | 93,9 |
| CL | 102,3 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 93,9 |
| US | 181,0 |
| ZA | 200,2 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 30 90 | CN | 57,5 |
| TR | 128,9 |
| ZZ | 93,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

46,1

MA

40,6

MK

55,3

TR

116,2

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

45,1

MK

57,9

TR

126,2

ZZ

76,4

0709 93 10

MA

86,2

TR

152,0

ZZ

119,1

0805 20 10

MA

80,7

ZZ

80,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

78,7

TR

69,3

UY

56,3

ZZ

68,1

0805 50 10

TR

71,5

ZZ

71,5

0806 10 10

BR

245,1

LB

251,9

PE

258,8

TR

163,3

US

347,2

ZZ

253,3

0808 10 80

BR

93,9

CL

102,3

MK

38,5

NZ

93,9

US

181,0

ZA

200,2

ZZ

118,3

0808 30 90

CN

57,5

TR

128,9

ZZ

93,2

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/27

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. července 2012

ve věci opatření SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Finsko Finavia, Airpro a Ryanair na letišti Tampere-Pirkkala

(oznámeno pod číslem C(2012) 5036)

(Pouze finské a švédské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2013/664/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly své připomínky (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | V únoru 2005 obdržela Komise stížnost finské letecké společnosti Blue1 Oy („Blue1“), která je dceřinou společností společnosti SAS Group. Společnost Blue1 mj. tvrdila, že společnost Ryanair Ltd („Ryanair“) získává podporu v podobě podprůměrných letištních poplatků, jež jsou jí účtovány na letišti Tampere-Pirkkala („letiště TMP“ nebo „letiště“). |
| --- | --- |

(1)

V únoru 2005 obdržela Komise stížnost finské letecké společnosti Blue1 Oy („Blue1“), která je dceřinou společností společnosti SAS Group. Společnost Blue1 mj. tvrdila, že společnost Ryanair Ltd („Ryanair“) získává podporu v podobě podprůměrných letištních poplatků, jež jsou jí účtovány na letišti Tampere-Pirkkala („letiště TMP“ nebo „letiště“).

| (2) | Ve spojitosti s touto stížností požádala Komise Finsko dopisy ze dne 2. března 2005 a 23. května 2006 o další údaje. Finsko odpovědělo dopisy ze dne 27. dubna 2005 a 27. července 2006. |
| --- | --- |

(2)

Ve spojitosti s touto stížností požádala Komise Finsko dopisy ze dne 2. března 2005 a 23. května 2006 o další údaje. Finsko odpovědělo dopisy ze dne 27. dubna 2005 a 27. července 2006.

| (3) | Dopisem ze dne 10. července 2007 Komise Finsko vyrozuměla o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (2) („rozhodnutí zahájit řízení“) ve věci smlouvy mezi společnostmi Airpro Oy a Ryanair a nízkonákladové strategie, kterou na letišti TMP uplatňovaly společnosti Finavia a Airpro Oy. Připomínky k rozhodnutí zahájit řízení podalo Finsko dne 28. listopadu 2007. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 10. července 2007 Komise Finsko vyrozuměla o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (2) („rozhodnutí zahájit řízení“) ve věci smlouvy mezi společnostmi Airpro Oy a Ryanair a nízkonákladové strategie, kterou na letišti TMP uplatňovaly společnosti Finavia a Airpro Oy. Připomínky k rozhodnutí zahájit řízení podalo Finsko dne 28. listopadu 2007.

| (4) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k předmětnému opatření své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k předmětnému opatření své připomínky.

| (5) | Připomínky ve věci Komise obdržela od čtyř zúčastněných stran (Ryanair, společnost SAS Group, Air France a Sdružení evropských leteckých společností) a dopisem ze dne 13. února 2008 je předala Finsku. Finsko se k připomínkám vyjádřilo dne 15. dubna 2008. |
| --- | --- |

(5)

Připomínky ve věci Komise obdržela od čtyř zúčastněných stran (Ryanair, společnost SAS Group, Air France a Sdružení evropských leteckých společností) a dopisem ze dne 13. února 2008 je předala Finsku. Finsko se k připomínkám vyjádřilo dne 15. dubna 2008.

| (6) | Dopisem ze dne 25. června 2010 si Komise vyžádala další informace. Finsko odpovědělo dopisem ze dne 1. července 2010. Dopisem ze dne 5. dubna 2011 si Komise vyžádala další informace k financování letiště. Finsko odpovědělo dopisem ze dne 5. května 2011, avšak v neúplném rozsahu. Komise proto zaslala Finsku upomínku podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (4). Finsko odpovědělo dopisem ze dne 15. června 2011. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 25. června 2010 si Komise vyžádala další informace. Finsko odpovědělo dopisem ze dne 1. července 2010. Dopisem ze dne 5. dubna 2011 si Komise vyžádala další informace k financování letiště. Finsko odpovědělo dopisem ze dne 5. května 2011, avšak v neúplném rozsahu. Komise proto zaslala Finsku upomínku podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (4). Finsko odpovědělo dopisem ze dne 15. června 2011.

2.   POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

2.1.   Okolnosti vyšetřování

| (7) | Letiště TMP se nachází ve městě Pirkkala 13 kilometrů jihozápadně od města Tampere v jižním Finsku. Jedná se o třetí největší letiště ve Finsku (měřeno podle počtu cestujících, viz tabulka v 10. bodě odůvodnění). Kromě odbavování civilních letů slouží letiště i jako základna finského letectva. |
| --- | --- |

(7)

Letiště TMP se nachází ve městě Pirkkala 13 kilometrů jihozápadně od města Tampere v jižním Finsku. Jedná se o třetí největší letiště ve Finsku (měřeno podle počtu cestujících, viz tabulka v 10. bodě odůvodnění). Kromě odbavování civilních letů slouží letiště i jako základna finského letectva.

| (8) | Letiště TMP má dva terminály k odbavování plánovaných letů pro cestující:






  — | terminál 1 (též „T1“) byl vybudován v roce 1998 a aktuálně jej využívají letecké společnosti Finnair, Flybe, SAS, Blue1 a Air Baltic. Jeho kapacita v roce 2003 činila 550 000 cestujících ročně; |
| --- | --- | --- |

(8)

Letiště TMP má dva terminály k odbavování plánovaných letů pro cestující:

—

terminál 1 (též „T1“) byl vybudován v roce 1998 a aktuálně jej využívají letecké společnosti Finnair, Flybe, SAS, Blue1 a Air Baltic. Jeho kapacita v roce 2003 činila 550 000 cestujících ročně;

| — | terminál 2 (též „T2“), jejž původně využívala společnost DHL jako nákladový hangár, byl (poté, co se v roce 2002 uvolnil) přebudován na nízkonákladový terminál. T2 v současnosti slouží pouze společnosti Ryanair a jeho kapacita dosahuje 425 000 cestujících ročně. |
| --- | --- |

—

terminál 2 (též „T2“), jejž původně využívala společnost DHL jako nákladový hangár, byl (poté, co se v roce 2002 uvolnil) přebudován na nízkonákladový terminál. T2 v současnosti slouží pouze společnosti Ryanair a jeho kapacita dosahuje 425 000 cestujících ročně.

| (9) | Vlastníkem a provozovatelem letiště TMP – s výjimkou terminálu 2 – je společnost Finavia Oyj (5) („Finavia“). Terminál 2 Finavia pronajímá své dceřiné společnosti Airpro Oy (6) („Airpro“), která terminál provozuje a poskytuje zde služby pozemního odbavení. Společnost Airpro dále uzavřela se společností Ryanair smlouvu [...] (7) na období od 3. dubna 2003. |
| --- | --- |

(9)

Vlastníkem a provozovatelem letiště TMP – s výjimkou terminálu 2 – je společnost Finavia Oyj (5) („Finavia“). Terminál 2 Finavia pronajímá své dceřiné společnosti Airpro Oy (6) („Airpro“), která terminál provozuje a poskytuje zde služby pozemního odbavení. Společnost Airpro dále uzavřela se společností Ryanair smlouvu [...] (7) na období od 3. dubna 2003.

| (10) | Pohyb cestujících na letišti se mezi lety 2003 a 2010 zvýšil z 304 025 na 617 397 osob s tím, že tento vývoj je dán nárůstem počtu cestujících na terminálu 2. Podíl cestujících, jež na letišti TMP přepravil v roce 2010 Ryanair, činil zhruba [...]. Vývoj počtu cestujících na tomto letišti v letech 2003–2010 shrnuje následující tabulka:








  Rok | Počet cestujících na T1 | Počet cestujících na T2 | Celkový počet cestujících na letišti TMP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | [...] | [...] | 304 025 |
| 2004 | [...] | [...] | 495 892 |
| 2005 | [...] | [...] | 597 102 |
| 2006 | [...] | [...] | 632 010 |
| 2007 | [...] | [...] | 687 711 |
| 2008 | [...] | [...] | 709 356 |
| 2009 | [...] | [...] | 628 105 |
| 2010 | [...] | [...] | 617 397 |

(10)

Pohyb cestujících na letišti se mezi lety 2003 a 2010 zvýšil z 304 025 na 617 397 osob s tím, že tento vývoj je dán nárůstem počtu cestujících na terminálu 2. Podíl cestujících, jež na letišti TMP přepravil v roce 2010 Ryanair, činil zhruba [...]. Vývoj počtu cestujících na tomto letišti v letech 2003–2010 shrnuje následující tabulka:

Rok

Počet cestujících na T1

Počet cestujících na T2

Celkový počet cestujících na letišti TMP

2003

[...]

[...]

304 025

2004

[...]

[...]

495 892

2005

[...]

[...]

597 102

2006

[...]

[...]

632 010

2007

[...]

[...]

687 711

2008

[...]

[...]

709 356

2009

[...]

[...]

628 105

2010

[...]

[...]

617 397

2.2.   Opatření, jež jsou předmětem vyšetřování, a původní posouzení ze strany Komise

| (11) | V rozhodnutí zahájit řízení byly nadneseny tyto otázky:






  — | za prvé, zdali společnost Finavia jednala jako investor v tržním hospodářství, když se rozhodla přestavět nákladový hangár na nízkonákladový terminál 2, v kterémžto případě toto investiční rozhodnutí neznamená poskytnutí státní podpory ve prospěch společnosti Airpro; není-li tomu tak, je nutno určit, lze-li takovou podporu posoudit jako slučitelnou s vnitřním trhem; a |
| --- | --- | --- |

(11)

V rozhodnutí zahájit řízení byly nadneseny tyto otázky:

—

za prvé, zdali společnost Finavia jednala jako investor v tržním hospodářství, když se rozhodla přestavět nákladový hangár na nízkonákladový terminál 2, v kterémžto případě toto investiční rozhodnutí neznamená poskytnutí státní podpory ve prospěch společnosti Airpro; není-li tomu tak, je nutno určit, lze-li takovou podporu posoudit jako slučitelnou s vnitřním trhem; a

| — | za druhé, zdali by podobnou smlouvu jako společnosti Airpro a Ryanair uzavřel hospodářský subjekt v tržním hospodářství („tržní subjekt“); není-li tomu tak, je nutno určit, zdali lze podporu, která je s takovou smlouvou spojena, posoudit jako slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

—

za druhé, zdali by podobnou smlouvu jako společnosti Airpro a Ryanair uzavřel hospodářský subjekt v tržním hospodářství („tržní subjekt“); není-li tomu tak, je nutno určit, zdali lze podporu, která je s takovou smlouvou spojena, posoudit jako slučitelnou s vnitřním trhem.

| (12) | V souvislosti s první otázkou vyjádřila Komise pochybnosti, zdali se společnost Finavia při svém rozhodnutí přebudovat nákladový hangár na nízkonákladový terminál řídila perspektivou dlouhodobé výnosnosti. Komise měla dále pochybnosti, zdali by investice do přeměny hangáru, jež tato společnost realizovala, nebylo rovněž možno pokládat za selektivní výhodu pro společnost Airpro, kterou by Airpro nemohla za obvyklých tržních podmínek získat. |
| --- | --- |

(12)

V souvislosti s první otázkou vyjádřila Komise pochybnosti, zdali se společnost Finavia při svém rozhodnutí přebudovat nákladový hangár na nízkonákladový terminál řídila perspektivou dlouhodobé výnosnosti. Komise měla dále pochybnosti, zdali by investice do přeměny hangáru, jež tato společnost realizovala, nebylo rovněž možno pokládat za selektivní výhodu pro společnost Airpro, kterou by Airpro nemohla za obvyklých tržních podmínek získat.

| (13) | V souvislosti s druhou otázkou musela Komise posoudit, zdali se jednání společnosti Airpro v tomto zvláštním případě řídilo perspektivou dlouhodobé výnosnosti a zdali zvýhodnění, jehož se údajně dostalo Ryanairu, nebylo možno jinak získat za obvyklých tržních podmínek. Komise vyjádřila zejména pochybnosti, zdali se „paušální poplatek“, jejž Ryanair hradil, odvíjel od nákladů na poskytování služeb, jež mu poskytovala společnost Airpro. Finsko nepředložilo Komisi ani znění smlouvy s Ryanairem, ani podnikatelský záměr, který by vyhodnocoval její ekonomickou přínosnost z pohledu společnosti Airpro. Ve svém rozhodnutí zahájit řízení tedy Komise vyjádřila pochybnosti, zdali se chování společnosti Airpro řídilo perspektivou dlouhodobé výnosnosti. V souladu s tím nebylo možno vyloučit, že smlouva znamenala pro Ryanair zvýhodnění, kterého by se mu v obvyklých tržních podmínkách nedostalo. |
| --- | --- |

(13)

V souvislosti s druhou otázkou musela Komise posoudit, zdali se jednání společnosti Airpro v tomto zvláštním případě řídilo perspektivou dlouhodobé výnosnosti a zdali zvýhodnění, jehož se údajně dostalo Ryanairu, nebylo možno jinak získat za obvyklých tržních podmínek. Komise vyjádřila zejména pochybnosti, zdali se „paušální poplatek“, jejž Ryanair hradil, odvíjel od nákladů na poskytování služeb, jež mu poskytovala společnost Airpro. Finsko nepředložilo Komisi ani znění smlouvy s Ryanairem, ani podnikatelský záměr, který by vyhodnocoval její ekonomickou přínosnost z pohledu společnosti Airpro. Ve svém rozhodnutí zahájit řízení tedy Komise vyjádřila pochybnosti, zdali se chování společnosti Airpro řídilo perspektivou dlouhodobé výnosnosti. V souladu s tím nebylo možno vyloučit, že smlouva znamenala pro Ryanair zvýhodnění, kterého by se mu v obvyklých tržních podmínkách nedostalo.

| (14) | Komise vyjádřila pochybnosti, zdali podmínky slučitelnosti, jež stanoví pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (8) („pokyny pro odvětví letecké dopravy z roku 2005“), byly v tomto případě splněny a zdali by bylo možné předmětná opatření státní podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. |
| --- | --- |

(14)

Komise vyjádřila pochybnosti, zdali podmínky slučitelnosti, jež stanoví pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (8) („pokyny pro odvětví letecké dopravy z roku 2005“), byly v tomto případě splněny a zdali by bylo možné předmětná opatření státní podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU.

3.   PŘIPOMÍNKY FINSKA

3.1.   Nízkonákladová strategie společností Finavia a Airpro na letišti TMP

| (15) | Finsko své vyjádření uvedlo informacemi o pozadí nízkonákladové strategie, kterou společnosti Finavia a Airpro na letišti TMP sledovaly. Uvedlo, že terminál 2 byl vybudován v roce 1979 pro účely dočasného užívání jako letištní budova. V roce 1995 byl přestavěn na nákladový hangár vhodný pro nákladní dopravu a využívat jej začalo DHL. V roce 2002, když DHL svou nájemní smlouvu ukončilo, se terminál uvolnil. |
| --- | --- |

(15)

Finsko své vyjádření uvedlo informacemi o pozadí nízkonákladové strategie, kterou společnosti Finavia a Airpro na letišti TMP sledovaly. Uvedlo, že terminál 2 byl vybudován v roce 1979 pro účely dočasného užívání jako letištní budova. V roce 1995 byl přestavěn na nákladový hangár vhodný pro nákladní dopravu a využívat jej začalo DHL. V roce 2002, když DHL svou nájemní smlouvu ukončilo, se terminál uvolnil.

| (16) | Finsko uvedlo, že jelikož se společnosti Finavia nepodařilo přilákat do Tampere další nákladní dopravce ani hangár pronajmout, rozhodla se přebudovat jej na nízkonákladový terminál vhodný k poskytování základních služeb pozemního odbavení. Původní náklady na výstavbu T2 byly tou dobou již odepsány a jeho modernizace si žádala jen menší stavební úpravy (9). Investiční náklady na modernizaci T2 ve výši 760 612 EUR jsou rozepsány v tabulce níže:






  Modernizační práce | Investiční náklady v EUR |
| --- | --- | --- |
| Projekční práce | [...] |
| Kopie, povolení, cesty | [...] |
| Stavební inženýring | [...] |
| Topení, potrubí, klimatizace | [...] |
| Elektrické rozvody | [...] |
| Instalace nízkého napětí | [...] |
| Dopravníky | [...] |
| Bezpečnostní detekční zařízení | [...] |
| Částka celkem | 760 612 |

(16)

Finsko uvedlo, že jelikož se společnosti Finavia nepodařilo přilákat do Tampere další nákladní dopravce ani hangár pronajmout, rozhodla se přebudovat jej na nízkonákladový terminál vhodný k poskytování základních služeb pozemního odbavení. Původní náklady na výstavbu T2 byly tou dobou již odepsány a jeho modernizace si žádala jen menší stavební úpravy (9). Investiční náklady na modernizaci T2 ve výši 760 612 EUR jsou rozepsány v tabulce níže:

Modernizační práce

Investiční náklady v EUR

Projekční práce

[...]

Kopie, povolení, cesty

[...]

Stavební inženýring

[...]

Topení, potrubí, klimatizace

[...]

Elektrické rozvody

[...]

Instalace nízkého napětí

[...]

Dopravníky

[...]

Bezpečnostní detekční zařízení

[...]

Částka celkem

760 612

| (17) | S ohledem na výše uvedenou kalkulaci Finsko uvedlo, že i kdyby byla společnost Finavia schopna nalézt pro T2 jiného nájemce, který by budovu užíval jako nákladový hangár, bylo by přesto nutné provést určité stavební práce v hodnotě zhruba 100 000 EUR. Dopravníky navíc mohou najít vždy využití na jiných letištích společnosti Finavia. |
| --- | --- |

(17)

S ohledem na výše uvedenou kalkulaci Finsko uvedlo, že i kdyby byla společnost Finavia schopna nalézt pro T2 jiného nájemce, který by budovu užíval jako nákladový hangár, bylo by přesto nutné provést určité stavební práce v hodnotě zhruba 100 000 EUR. Dopravníky navíc mohou najít vždy využití na jiných letištích společnosti Finavia.

| (18) | Finsko dále uvedlo, že záměrem společnosti Finavia bylo dát nový nízkonákladový terminál k dispozici všem leteckým společnostem, jež by byly ochotny akceptovat nižší kvalitu služeb. Úroveň služeb a zařízení na terminálu 1 a 2 letiště TMP je porovnána v následující tabulce: | Terminál 1 (T1) | Terminál 2 (T2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Provozní model | Tradiční model: registraci cestujících, bezpečnostní kontroly, přepravu, třídění, nakládku a vykládku zavazadel provádějí různé profesní skupiny a společnosti. | Nízkonákladový model: veškeré úkoly různých profesních skupin na terminálu 1 (např. registraci cestujících, bezpečnostní kontroly, nakládku a vykládku zavazadel) provádějí tytéž osoby. Výkon těchto funkcí je soustředěn na omezené ploše terminálu, takže je zapotřebí jen minimum pracovníků a pohyb cestujících je rychlejší. |
| Kapacita pozemního odbavení | Tři až pět současných vzletů či přistání (v závislosti na typu letadla). | Jeden odlet za hodinu. |
| Zařízení | Zařízení poskytují dobré služby, mj. promyšlený systém přepravy zavazadel, příjemné prostory pro čekání, kde jsou poskytovány související služby, zařízení, jež splňují potřeby několika poskytovatelů pozemního odbavení, atd. | Základní zařízení, jež odpovídají zejména skladovým standardům (např. betonové podlahy) a mají jen několik oken. |

(18)

Finsko dále uvedlo, že záměrem společnosti Finavia bylo dát nový nízkonákladový terminál k dispozici všem leteckým společnostem, jež by byly ochotny akceptovat nižší kvalitu služeb. Úroveň služeb a zařízení na terminálu 1 a 2 letiště TMP je porovnána v následující tabulce:

Terminál 1 (T1)

Terminál 2 (T2)

Provozní model

Tradiční model: registraci cestujících, bezpečnostní kontroly, přepravu, třídění, nakládku a vykládku zavazadel provádějí různé profesní skupiny a společnosti.

Nízkonákladový model: veškeré úkoly různých profesních skupin na terminálu 1 (např. registraci cestujících, bezpečnostní kontroly, nakládku a vykládku zavazadel) provádějí tytéž osoby. Výkon těchto funkcí je soustředěn na omezené ploše terminálu, takže je zapotřebí jen minimum pracovníků a pohyb cestujících je rychlejší.

Kapacita pozemního odbavení

Tři až pět současných vzletů či přistání (v závislosti na typu letadla).

Jeden odlet za hodinu.

Zařízení

Zařízení poskytují dobré služby, mj. promyšlený systém přepravy zavazadel, příjemné prostory pro čekání, kde jsou poskytovány související služby, zařízení, jež splňují potřeby několika poskytovatelů pozemního odbavení, atd.

Základní zařízení, jež odpovídají zejména skladovým standardům (např. betonové podlahy) a mají jen několik oken.

| (19) | Jelikož mohl terminál 2 poskytovat služby pozemního odbavení pouze jednomu odlétajícímu letadlu za hodinu, byl podle údajů Finska vhodný pouze pro dopravce, kteří nabízeli přímé lety velkými letadly. Současně v zájmu optimalizace využití svých zaměstnanců požadoval provozovatel terminálu po leteckých společnostech, aby uzavřely dlouhodobé smlouvy a smlouvy o letových řádech; na rozdíl od terminálu 1 např. nebylo vždy možné provozovat lety v časech, jež letecké společnosti požadovaly. Podle Finska umožnila tato optimalizace výdajů na zaměstnance a poskytovaná úroveň služeb ušetřit oproti T1 náklady ve výši zhruba [...]. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož mohl terminál 2 poskytovat služby pozemního odbavení pouze jednomu odlétajícímu letadlu za hodinu, byl podle údajů Finska vhodný pouze pro dopravce, kteří nabízeli přímé lety velkými letadly. Současně v zájmu optimalizace využití svých zaměstnanců požadoval provozovatel terminálu po leteckých společnostech, aby uzavřely dlouhodobé smlouvy a smlouvy o letových řádech; na rozdíl od terminálu 1 např. nebylo vždy možné provozovat lety v časech, jež letecké společnosti požadovaly. Podle Finska umožnila tato optimalizace výdajů na zaměstnance a poskytovaná úroveň služeb ušetřit oproti T1 náklady ve výši zhruba [...].

| (20) | Finsko uvedlo, že před zahájením modernizace T2 a přijetím jeho nízkonákladové strategie věc několikrát na svých schůzích projednávalo představenstvo společnosti Finavia. Pro tento účel byl zpracován i podnikatelský záměr, jehož nejhorší scénář pro modernizaci T2 a realizaci nízkonákladové strategie shrnuje tabulka níže: [...] |
| --- | --- |

(20)

Finsko uvedlo, že před zahájením modernizace T2 a přijetím jeho nízkonákladové strategie věc několikrát na svých schůzích projednávalo představenstvo společnosti Finavia. Pro tento účel byl zpracován i podnikatelský záměr, jehož nejhorší scénář pro modernizaci T2 a realizaci nízkonákladové strategie shrnuje tabulka níže: [...]

| (21) | Podle sdělení Finska tento předem zpracovaný podnikatelský záměr vycházel z opatrných předpokladů, v jejichž rámci byly pro poslední roky uvažovaného období podhodnoceny očekávané příjmy a nadhodnoceny náklady. Ostatní scénáře očekávaly, že bude nízkonákladová strategie ještě výnosnější. Paušální poplatky, jež měly uživatelské letecké společnosti na T2 odvádět, se v různých scénářích pohybovaly mezi [...] za průletové odbavení letadla. Vzhledem k tomu, že o nízkonákladové strategii rozhodlo představenstvo společnosti Finavia na bázi výpočtů a studií, není toto rozhodnutí přičitatelné státu. Opatření nebyla výsledkem požadavků ani příkazů orgánů, ani se žádné orgány neúčastnily jejich přijímání. |
| --- | --- |

(21)

Podle sdělení Finska tento předem zpracovaný podnikatelský záměr vycházel z opatrných předpokladů, v jejichž rámci byly pro poslední roky uvažovaného období podhodnoceny očekávané příjmy a nadhodnoceny náklady. Ostatní scénáře očekávaly, že bude nízkonákladová strategie ještě výnosnější. Paušální poplatky, jež měly uživatelské letecké společnosti na T2 odvádět, se v různých scénářích pohybovaly mezi [...] za průletové odbavení letadla. Vzhledem k tomu, že o nízkonákladové strategii rozhodlo představenstvo společnosti Finavia na bázi výpočtů a studií, není toto rozhodnutí přičitatelné státu. Opatření nebyla výsledkem požadavků ani příkazů orgánů, ani se žádné orgány neúčastnily jejich přijímání.

| (22) | Podle sdělení Finska postupovaly společnosti Finavia a Airpro v souladu s podnikatelskými zásadami a svou činnost financovaly ze servisních poplatků a příjmů, jež plynuly od cestujících a z dalších podnikatelských činností. Ani jedna z těchto společností zejména neobdržela prostředky ze státního rozpočtu: obě svou činnost vykonávaly se ziskem a každoročně jeho část vyplácely státu v souladu s jeho požadavky. |
| --- | --- |

(22)

Podle sdělení Finska postupovaly společnosti Finavia a Airpro v souladu s podnikatelskými zásadami a svou činnost financovaly ze servisních poplatků a příjmů, jež plynuly od cestujících a z dalších podnikatelských činností. Ani jedna z těchto společností zejména neobdržela prostředky ze státního rozpočtu: obě svou činnost vykonávaly se ziskem a každoročně jeho část vyplácely státu v souladu s jeho požadavky.

| (23) | Podle sdělení Finska rozhodovalo o výkonnostních cílech společnosti Finavia ministerstvo dopravy a spojů. Tyto výkonnostní cíle se však týkají skupiny jako celku, zatímco individuální podnikatelská rozhodnutí přijímala společnost na základě vlastní úvahy. V uplynulých několika letech (2003 až 2005) pro ni platil požadavek výnosnosti zhruba 4 % z investovaného kapitálu. Výkonnost společnosti je shrnuta v tabulce níže:

  Hlavní finanční ukazatele společnost Finavia v milionech EUR (skutečné údaje)









  Rok | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Příjmy | 219 | 234 | 243 |
| Zisk | 17 | 15 | 22 |
| Dividendy vyplacené státu | 6 | 5 | 10 |

(23)

Podle sdělení Finska rozhodovalo o výkonnostních cílech společnosti Finavia ministerstvo dopravy a spojů. Tyto výkonnostní cíle se však týkají skupiny jako celku, zatímco individuální podnikatelská rozhodnutí přijímala společnost na základě vlastní úvahy. V uplynulých několika letech (2003 až 2005) pro ni platil požadavek výnosnosti zhruba 4 % z investovaného kapitálu. Výkonnost společnosti je shrnuta v tabulce níže:

Hlavní finanční ukazatele společnost Finavia v milionech EUR (skutečné údaje)

Rok

2003

2004

2005

Příjmy

219

234

243

Zisk

17

15

22

Dividendy vyplacené státu

6

5

10

| (24) | Finsko uvedlo, že společnost Finavia nesestavuje účetní závěrky pro jednotlivá letiště, neboť všechna její letiště jsou součástí téže právnické osoby. Nicméně od roku 2000 společnost o jednotlivých letištích shromažďuje specifické údaje, a to na základě svých interních propočtů (podle konkrétních dat). Tyto údaje se opírají o trendy ve vývoji objemů na jednotlivých letištích a souvisejících příjmů a dále o náklady na zdroje využívané na letištích, zejména na personál, nakupované služby a odpisy stálých aktiv. Celkovou výkonnost společnosti Finavia na letišti TMP (s výjimkou služeb, jež poskytovala společnost Airpro), shrnuje tabulka níže: [...] |
| --- | --- |

(24)

Finsko uvedlo, že společnost Finavia nesestavuje účetní závěrky pro jednotlivá letiště, neboť všechna její letiště jsou součástí téže právnické osoby. Nicméně od roku 2000 společnost o jednotlivých letištích shromažďuje specifické údaje, a to na základě svých interních propočtů (podle konkrétních dat). Tyto údaje se opírají o trendy ve vývoji objemů na jednotlivých letištích a souvisejících příjmů a dále o náklady na zdroje využívané na letištích, zejména na personál, nakupované služby a odpisy stálých aktiv. Celkovou výkonnost společnosti Finavia na letišti TMP (s výjimkou služeb, jež poskytovala společnost Airpro), shrnuje tabulka níže: [...]

| (25) | Kromě výsledků podnikatelské činnosti se na finančních výsledcích společnosti Finavia na letišti TMP podílejí též činnosti, jež spadají do kompetence veřejné správy a k nimž patří např. řízení letového provozu a užívání dráhy pro vojenské účely. Podle sdělení Finska musí být tato dráha pro vojenské účely k dispozici 24 hodin denně, 365 dní v roce. Dráha byla pro tyto účely skutečně využívána (v rozsahu nejméně 30 % ze skutečných pohybů letadel ročně). Náklady na řízení letového provozu činily zhruba [...]. Ve výše uvedených číselných údajích je zohledněno nájemné, jež společnosti hradilo Airpro za užívání T2, jakož i přistávací a další letištní poplatky za služby poskytované uživatelům T2 z řad leteckých společností. |
| --- | --- |

(25)

Kromě výsledků podnikatelské činnosti se na finančních výsledcích společnosti Finavia na letišti TMP podílejí též činnosti, jež spadají do kompetence veřejné správy a k nimž patří např. řízení letového provozu a užívání dráhy pro vojenské účely. Podle sdělení Finska musí být tato dráha pro vojenské účely k dispozici 24 hodin denně, 365 dní v roce. Dráha byla pro tyto účely skutečně využívána (v rozsahu nejméně 30 % ze skutečných pohybů letadel ročně). Náklady na řízení letového provozu činily zhruba [...]. Ve výše uvedených číselných údajích je zohledněno nájemné, jež společnosti hradilo Airpro za užívání T2, jakož i přistávací a další letištní poplatky za služby poskytované uživatelům T2 z řad leteckých společností.

| (26) | Ke společnosti Airpro Finsko dále uvedlo, že se jedná o společnost s ručením omezeným a samostatný právní subjekt. Její skutečné finanční výsledky z činnosti na letišti TMP shrnuje níže uvedená tabulka: [...] |
| --- | --- |

(26)

Ke společnosti Airpro Finsko dále uvedlo, že se jedná o společnost s ručením omezeným a samostatný právní subjekt. Její skutečné finanční výsledky z činnosti na letišti TMP shrnuje níže uvedená tabulka: [...]

| (27) | Ve finančních výsledcích společnosti Airpro na letišti TMP jsou zohledněny náklady, např. nájemné za T2 na letišti TMP, vlastní náklady společnosti Airpro na personál a vybavení a náklady na služby, jež poskytuje společnost Finavia. V účetních závěrkách jsou zohledněny příjmy, např. paušální poplatek, jejž hradí Ryanair, parkovací poplatky a další příjmy z podnikatelské činnosti. |
| --- | --- |

(27)

Ve finančních výsledcích společnosti Airpro na letišti TMP jsou zohledněny náklady, např. nájemné za T2 na letišti TMP, vlastní náklady společnosti Airpro na personál a vybavení a náklady na služby, jež poskytuje společnost Finavia. V účetních závěrkách jsou zohledněny příjmy, např. paušální poplatek, jejž hradí Ryanair, parkovací poplatky a další příjmy z podnikatelské činnosti.

| (28) | Z uvedených důvodů Finsko tvrdilo, že společnosti Finavia a Airpro jednaly jako investoři v tržním hospodářství, když se rozhodly uplatňovat nízkonákladovou strategii a přebudovat nákladový hangár na nízkonákladový terminál pro odbavování cestujících. |
| --- | --- |

(28)

Z uvedených důvodů Finsko tvrdilo, že společnosti Finavia a Airpro jednaly jako investoři v tržním hospodářství, když se rozhodly uplatňovat nízkonákladovou strategii a přebudovat nákladový hangár na nízkonákladový terminál pro odbavování cestujících.

| (29) | Finsko uvedlo, že i kdyby bylo financování modernizace T2 pokládáno za státní podporu, bylo by na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU slučitelné s vnitřním trhem, neboť splňovalo kritéria slučitelnosti podle pokynů pro odvětví letecké dopravy z roku 2005. |
| --- | --- |

(29)

Finsko uvedlo, že i kdyby bylo financování modernizace T2 pokládáno za státní podporu, bylo by na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU slučitelné s vnitřním trhem, neboť splňovalo kritéria slučitelnosti podle pokynů pro odvětví letecké dopravy z roku 2005.

| (30) | Dle sdělení Finska lze mít za to, že opatření splňují cíle v obecném zájmu, což je podle něj dáno nejen povahou obecného zájmu, kterou provozování letiště má, nýbrž také tím, že jsou dopravní spojení v regionu diverzifikována způsobem, který uspokojuje potřeby rezidentů a společnosti. Podle Finska tedy byly stavební úpravy terminálu 2 přiměřené svému účelu i dosaženému výsledku. |
| --- | --- |

(30)

Dle sdělení Finska lze mít za to, že opatření splňují cíle v obecném zájmu, což je podle něj dáno nejen povahou obecného zájmu, kterou provozování letiště má, nýbrž také tím, že jsou dopravní spojení v regionu diverzifikována způsobem, který uspokojuje potřeby rezidentů a společnosti. Podle Finska tedy byly stavební úpravy terminálu 2 přiměřené svému účelu i dosaženému výsledku.

| (31) | K doplnění Finsko uvádí, že provozování letiště má svá specifika, jež je nutno zohlednit. Např. letiště TMP pomáhá v souladu s cílem Unie zlepšit mobilitu na přetížených letištích. Provoz letiště TMP též přispívá k regionálně vyváženému rozvoji v tak řídce obydlené zemi, jakou Finsko je. V této souvislosti je zejména důležité zaručit dopravní spojení z odlehlejších finských regionů do Evropy, neboť jiné způsoby dopravy nejsou schůdnou alternativou. Náklady vynaložené na výstavbu terminálu byly přiměřené svému účelu a nezbytné. Předmětná infrastruktura měla podle podnikatelských záměrů i skutečných číselných údajů dostatečné střednědobé vyhlídky na to, že bude využita. Terminál 2 je k dispozici všem leteckým společnostem, a to za nediskriminačních a rovných podmínek. Doposud však o něj kromě Ryanairu neprojevila zájem žádná letecká společnost. |
| --- | --- |

(31)

K doplnění Finsko uvádí, že provozování letiště má svá specifika, jež je nutno zohlednit. Např. letiště TMP pomáhá v souladu s cílem Unie zlepšit mobilitu na přetížených letištích. Provoz letiště TMP též přispívá k regionálně vyváženému rozvoji v tak řídce obydlené zemi, jakou Finsko je. V této souvislosti je zejména důležité zaručit dopravní spojení z odlehlejších finských regionů do Evropy, neboť jiné způsoby dopravy nejsou schůdnou alternativou. Náklady vynaložené na výstavbu terminálu byly přiměřené svému účelu a nezbytné. Předmětná infrastruktura měla podle podnikatelských záměrů i skutečných číselných údajů dostatečné střednědobé vyhlídky na to, že bude využita. Terminál 2 je k dispozici všem leteckým společnostem, a to za nediskriminačních a rovných podmínek. Doposud však o něj kromě Ryanairu neprojevila zájem žádná letecká společnost.

| (32) | Podle údajů Finska neovlivňuje předmětná infrastruktura obchod v rozsahu, který by byl v rozporu se zájmy Unie. Letiště TMP je malé, a předmětné opatření má na úrovni Unie tedy jen nevýznamný dopad. Nad případným negativním dopadem opatření na úrovni Unie navíc převažují výhody, které z něj plynou pro region. |
| --- | --- |

(32)

Podle údajů Finska neovlivňuje předmětná infrastruktura obchod v rozsahu, který by byl v rozporu se zájmy Unie. Letiště TMP je malé, a předmětné opatření má na úrovni Unie tedy jen nevýznamný dopad. Nad případným negativním dopadem opatření na úrovni Unie navíc převažují výhody, které z něj plynou pro region.

3.2.   Smlouva o nájmu T2 na letišti TMP mezi společnostmi Finavia a Airpro

| (33) | Podle sdělení Finska uzavřely společnosti Finavia a Airpro na nájem terminálu 2 dne 23. února 2003 smlouvu s dobou účinnosti od 1. dubna 2003 do 31. března 2013 (dále též „nájemní smlouva“). Přestože náklady na modernizaci původně hradila Finavia, měla jí společnost Airpro tyto náklady kompenzovat v rámci nájemného. Finsko předložilo též kopii nájemní smlouvy. |
| --- | --- |

(33)

Podle sdělení Finska uzavřely společnosti Finavia a Airpro na nájem terminálu 2 dne 23. února 2003 smlouvu s dobou účinnosti od 1. dubna 2003 do 31. března 2013 (dále též „nájemní smlouva“). Přestože náklady na modernizaci původně hradila Finavia, měla jí společnost Airpro tyto náklady kompenzovat v rámci nájemného. Finsko předložilo též kopii nájemní smlouvy.

| (34) | Podle nájemní smlouvy hradí Airpro za užívání tohoto zařízení nájemné ve výši [...] měsíčně spolu s DPH ve výši [...]. Celkové měsíční nájemné včetně DPH tak činí [...]. Podle smlouvy zahrnuje tato částka kromě základního nájemného též náklady na přestavbu nákladového hangáru na nízkonákladový terminál pro odbavování cestujících spolu se souvisejícími úroky. |
| --- | --- |

(34)

Podle nájemní smlouvy hradí Airpro za užívání tohoto zařízení nájemné ve výši [...] měsíčně spolu s DPH ve výši [...]. Celkové měsíční nájemné včetně DPH tak činí [...]. Podle smlouvy zahrnuje tato částka kromě základního nájemného též náklady na přestavbu nákladového hangáru na nízkonákladový terminál pro odbavování cestujících spolu se souvisejícími úroky.

| (35) | Jak Finsko uvedlo, stavební úpravy T2 v době uzavírání nájemní smlouvy stále probíhaly, takže aby bylo možno určit výši nájemného, musely být náklady na modernizaci odhadnuty. Tento odhad činil 700 000 EUR a očekávalo se, že v měsíčním nájemném bude tato částka zohledněna ve výši zhruba [...]. Kromě nákladů na modernizaci společnost Finavia odhadla i náklady na dodatečné práce a úpravy po zahájení provozu T2 ve výši přibližně [...], které se v měsíčním nájemném promítnou ve výši [...]. V souladu s výše uvedenými propočty kompenzovala společnost Airpro Finavii tyto náklady na stavební úpravy T2 měsíčním nájemným ve výši [...]. |
| --- | --- |

(35)

Jak Finsko uvedlo, stavební úpravy T2 v době uzavírání nájemní smlouvy stále probíhaly, takže aby bylo možno určit výši nájemného, musely být náklady na modernizaci odhadnuty. Tento odhad činil 700 000 EUR a očekávalo se, že v měsíčním nájemném bude tato částka zohledněna ve výši zhruba [...]. Kromě nákladů na modernizaci společnost Finavia odhadla i náklady na dodatečné práce a úpravy po zahájení provozu T2 ve výši přibližně [...], které se v měsíčním nájemném promítnou ve výši [...]. V souladu s výše uvedenými propočty kompenzovala společnost Airpro Finavii tyto náklady na stavební úpravy T2 měsíčním nájemným ve výši [...].

| (36) | Měsíční nájemné, jež společnost Airpro hradí, není podle vyjádření Finska nižší nežli nájemné tržní, nýbrž fakticky vyšší, než kolik hradil předchozí nájemce DHL. DHL za užívání tohoto zařízení platilo měsíčně nájem [...] bez DPH, tedy přibližně [...] (10). Při sazbě DPH ve výši [...] tak celkové měsíční nájemné včetně DPH dosahovalo [...], tedy zhruba [...]. |
| --- | --- |

(36)

Měsíční nájemné, jež společnost Airpro hradí, není podle vyjádření Finska nižší nežli nájemné tržní, nýbrž fakticky vyšší, než kolik hradil předchozí nájemce DHL. DHL za užívání tohoto zařízení platilo měsíčně nájem [...] bez DPH, tedy přibližně [...] (10). Při sazbě DPH ve výši [...] tak celkové měsíční nájemné včetně DPH dosahovalo [...], tedy zhruba [...].

| (37) | Finsko dále poznamenalo, že pokud by nebyla realizována nízkonákladová strategie a pokud by nebyl nákladový hangár přebudován na nízkonákladový terminál, bylo možné, že by terminál 2 zůstal neobsazený, což by letišti TMP zkomplikovalo finanční situaci. |
| --- | --- |

(37)

Finsko dále poznamenalo, že pokud by nebyla realizována nízkonákladová strategie a pokud by nebyl nákladový hangár přebudován na nízkonákladový terminál, bylo možné, že by terminál 2 zůstal neobsazený, což by letišti TMP zkomplikovalo finanční situaci.

3.3.   Realizace nízkonákladové strategie společnosti Airpro a smlouva mezi společnostmi Airpro a Ryanair ze dne 3. dubna 2003

| (38) | K realizaci nízkonákladové strategie společnosti Airpro Finsko uvedlo, že jednání s leteckými společnostmi započala ještě před touto fází. Např. s Ryanairem probíhala jednání po několik let, než bylo o nízkonákladové strategii letiště TMP rozhodnuto. |
| --- | --- |

(38)

K realizaci nízkonákladové strategie společnosti Airpro Finsko uvedlo, že jednání s leteckými společnostmi započala ještě před touto fází. Např. s Ryanairem probíhala jednání po několik let, než bylo o nízkonákladové strategii letiště TMP rozhodnuto.

| (39) | Podle sdělení Finska byla nabídka, kterou společnost Airpro rozeslala několika leteckým společnostem s výzvou, aby zvážily činnost na tomto nízkonákladovém terminálu, pouze jednou ze součástí marketingové strategie ohledně T2. Terminál 2 letiště TMP byl několik let od roku 2002 aktivně nabízen potenciálním zákazníkům na veletrhu Routes (11). Vycházelo se z toho, že na zahájení činnosti na tomto terminálu budou mít kromě Ryanairu zájem i další letecké společnosti. |
| --- | --- |

(39)

Podle sdělení Finska byla nabídka, kterou společnost Airpro rozeslala několika leteckým společnostem s výzvou, aby zvážily činnost na tomto nízkonákladovém terminálu, pouze jednou ze součástí marketingové strategie ohledně T2. Terminál 2 letiště TMP byl několik let od roku 2002 aktivně nabízen potenciálním zákazníkům na veletrhu Routes (11). Vycházelo se z toho, že na zahájení činnosti na tomto terminálu budou mít kromě Ryanairu zájem i další letecké společnosti.

| (40) | Finsko předložilo kopii marketingové nabídky. Tento dokument uvádí poplatky na T2, např. poplatek za pozemní odbavení a užívání terminálu, jehož výše závisí na použitém typu letadla. Kromě poplatků na T2 měly letecké společnosti hradit běžné přistávací a bezpečnostní poplatky, jakož i poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů. |
| --- | --- |

(40)

Finsko předložilo kopii marketingové nabídky. Tento dokument uvádí poplatky na T2, např. poplatek za pozemní odbavení a užívání terminálu, jehož výše závisí na použitém typu letadla. Kromě poplatků na T2 měly letecké společnosti hradit běžné přistávací a bezpečnostní poplatky, jakož i poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů.

| (41) | Finsko předložilo kopii smlouvy, kterou dne 3. dubna 2003 spolu uzavřely společnosti Airpro a Ryanair na dobu [...] („smlouva“). Smlouva upravuje provozní a finanční podmínky, za nichž má Ryanair zahájit a provozovat komerční lety z T2 na letišti TMP a na toto letiště. Smlouva nabyla účinnosti dnem po svém podpisu (tj. 4. dubna 2003) a skončí k [...]. |
| --- | --- |

(41)

Finsko předložilo kopii smlouvy, kterou dne 3. dubna 2003 spolu uzavřely společnosti Airpro a Ryanair na dobu [...] („smlouva“). Smlouva upravuje provozní a finanční podmínky, za nichž má Ryanair zahájit a provozovat komerční lety z T2 na letišti TMP a na toto letiště. Smlouva nabyla účinnosti dnem po svém podpisu (tj. 4. dubna 2003) a skončí k [...].

| (42) | Za služby letiště TMP má Ryanair počínaje 4. dubnem 2003 hradit za každé průletové odbavení letadla (odlet a přistání) jednotný poplatek, tj. paušální poplatek za každé letadlo typu B737-800 nebo jinou variantu letadel B737 s maximální vzletovou hmotností (12)67 000 kg. Tento poplatek zahrnuje přistávací a vzletový poplatek, poplatky za osvětlení, poplatky za hluk a noční příplatky, poplatek za přibližovací a letištní služby řízení letů, poplatky za odbavení na rampě a za odbavení cestujících včetně poplatků za ochranu a bezpečnost a za služby cestujícím. |
| --- | --- |

(42)

Za služby letiště TMP má Ryanair počínaje 4. dubnem 2003 hradit za každé průletové odbavení letadla (odlet a přistání) jednotný poplatek, tj. paušální poplatek za každé letadlo typu B737-800 nebo jinou variantu letadel B737 s maximální vzletovou hmotností (12)67 000 kg. Tento poplatek zahrnuje přistávací a vzletový poplatek, poplatky za osvětlení, poplatky za hluk a noční příplatky, poplatek za přibližovací a letištní služby řízení letů, poplatky za odbavení na rampě a za odbavení cestujících včetně poplatků za ochranu a bezpečnost a za služby cestujícím.

| (43) | Jak vyplývá z níže uvedených souhrnů, závisí výše paušálního poplatku na tom, jak velkou frekvenci letů na letišti Ryanair realizuje, a na roce uzavření smlouvy: [...] |
| --- | --- |

(43)

Jak vyplývá z níže uvedených souhrnů, závisí výše paušálního poplatku na tom, jak velkou frekvenci letů na letišti Ryanair realizuje, a na roce uzavření smlouvy: [...]

| (44) | Ve smlouvě se Ryanair zavazuje zahájit činnost na letišti TMP s četností [...] průletových odbavení letadla denně. Ryanair dále sjednává, že v předstihu [...] oznámí, pokud by se měl počet průletových odbavení za den na letišti snížit. |
| --- | --- |

(44)

Ve smlouvě se Ryanair zavazuje zahájit činnost na letišti TMP s četností [...] průletových odbavení letadla denně. Ryanair dále sjednává, že v předstihu [...] oznámí, pokud by se měl počet průletových odbavení za den na letišti snížit.

| (45) | [...] |
| --- | --- |

(45)

[...]

| (46) | Podle smlouvy Ryanair očekával, že bude mít na letišti TMP během prvních 12 měsíců zhruba [...] a během následujících 12 měsíců zhruba [...] odletových cestujících. |
| --- | --- |

(46)

Podle smlouvy Ryanair očekával, že bude mít na letišti TMP během prvních 12 měsíců zhruba [...] a během následujících 12 měsíců zhruba [...] odletových cestujících.

| (47) | Podle smlouvy dosahuje T2 na letišti TMP maximální kapacity mezi 7.00 hodin a 24.00 hodin, a to ve výši jednoho průletového odbavení letadla za hodinu. Na letovém řádu se mají Ryanair a Airpro dohodnout předem. |
| --- | --- |

(47)

Podle smlouvy dosahuje T2 na letišti TMP maximální kapacity mezi 7.00 hodin a 24.00 hodin, a to ve výši jednoho průletového odbavení letadla za hodinu. Na letovém řádu se mají Ryanair a Airpro dohodnout předem.

| (48) | Airpro bude na dobře přístupném místě v hlavním letištním terminálu (T1) provozovat přepážku služeb cestujícím a nabídne cestujícím Ryanairu možnost provádět rezervace. Podle smlouvy hradí Ryanair společnosti Airpro provizi ve výši [...] % ze všech svých letů (bez daní, poplatků a dalších odvodů), jež Airpro prodá a jež jsou uhrazeny debitní či úvěrovou kartou. |
| --- | --- |

(48)

Airpro bude na dobře přístupném místě v hlavním letištním terminálu (T1) provozovat přepážku služeb cestujícím a nabídne cestujícím Ryanairu možnost provádět rezervace. Podle smlouvy hradí Ryanair společnosti Airpro provizi ve výši [...] % ze všech svých letů (bez daní, poplatků a dalších odvodů), jež Airpro prodá a jež jsou uhrazeny debitní či úvěrovou kartou.

| (49) | Smlouva obsahuje i ujednání na léto 2003, kdy měla na letišti TMP probíhat potřebná údržba dráhy a kdy mělo být letiště uzavřeno pro veškerou dopravu. Během tohoto období měla být doprava z TMP odkláněna na letiště Pori s tím, že společnost Airpro měla pro cestující Ryanairu zajišťovat autobusovou přepravu. |
| --- | --- |

(49)

Smlouva obsahuje i ujednání na léto 2003, kdy měla na letišti TMP probíhat potřebná údržba dráhy a kdy mělo být letiště uzavřeno pro veškerou dopravu. Během tohoto období měla být doprava z TMP odkláněna na letiště Pori s tím, že společnost Airpro měla pro cestující Ryanairu zajišťovat autobusovou přepravu.

| (50) | Podle sdělení Finska má smlouva mezi společnostmi Airpro a Ryanair komerční charakter a neobsahuje prvky státní podpory. Možnost sjednat se společností Airpro podobné smluvní podmínky, jaké získal Ryanair, měly i další letecké společnosti. Např. propagační brožura „The Case for Tampere-Pirkkala Airport“ zpracovaná pro veletrh v roce 2004 zdůrazňuje fakt, že je terminál 2 otevřen všem dopravcům, neboť tou dobou měl volnou kapacitu pro další dvě letecké společnosti. |
| --- | --- |

(50)

Podle sdělení Finska má smlouva mezi společnostmi Airpro a Ryanair komerční charakter a neobsahuje prvky státní podpory. Možnost sjednat se společností Airpro podobné smluvní podmínky, jaké získal Ryanair, měly i další letecké společnosti. Např. propagační brožura „The Case for Tampere-Pirkkala Airport“ zpracovaná pro veletrh v roce 2004 zdůrazňuje fakt, že je terminál 2 otevřen všem dopravcům, neboť tou dobou měl volnou kapacitu pro další dvě letecké společnosti.

| (51) | Finsko dále vyjádřilo názor, že poplatky, jež Ryanair na letišti TMP hradí, jsou kalkulovány podle nákladů a generují společnostem Airpro a Finavia z jejich činnosti na letišti TMP zisk. Společnost Airpro vybírá od Ryanairu jednak poplatky za služby, jež mu poskytuje sama, jednak za služby, jež poskytuje Finavia. Poplatky z činnosti Ryanairu na letišti, která je zaznamenávána v letecké informační příručce („AIP“) (13) společnosti Finavia, společnost Airpro Finavii následně vyplácí. Případné rozdíly v poplatcích se odvíjejí od povahy a rozsahu daných služeb. |
| --- | --- |

(51)

Finsko dále vyjádřilo názor, že poplatky, jež Ryanair na letišti TMP hradí, jsou kalkulovány podle nákladů a generují společnostem Airpro a Finavia z jejich činnosti na letišti TMP zisk. Společnost Airpro vybírá od Ryanairu jednak poplatky za služby, jež mu poskytuje sama, jednak za služby, jež poskytuje Finavia. Poplatky z činnosti Ryanairu na letišti, která je zaznamenávána v letecké informační příručce („AIP“) (13) společnosti Finavia, společnost Airpro Finavii následně vyplácí. Případné rozdíly v poplatcích se odvíjejí od povahy a rozsahu daných služeb.

| (52) | Finsko uvedlo, že všechny letecké společnosti, jež letiště TMP užívají, hradí za služby téže kvality tytéž poplatky. Například poplatek za služby cestujícím vybíraný za služby na T2 je dán kvalitou těchto služeb, jež jsou na tomto terminálu poskytovány. Ve výběru poplatků za služby pro cestující, který je vyznačen na letence Ryanairu a který tato společnost vybírá od svých cestujících, nehrají společnosti Finavia ani Airpro žádnou roli. Na rozdíl od tvrzení společnosti Blue1 není Ryanair osvobozen od úhrady poplatku za služby cestujícím. Dokladem toho, že Ryanair musí hradit za služby poskytované společností Airpro poplatek, je skutečnost, že je činnost společnosti Airpro na T2 zisková. |
| --- | --- |

(52)

Finsko uvedlo, že všechny letecké společnosti, jež letiště TMP užívají, hradí za služby téže kvality tytéž poplatky. Například poplatek za služby cestujícím vybíraný za služby na T2 je dán kvalitou těchto služeb, jež jsou na tomto terminálu poskytovány. Ve výběru poplatků za služby pro cestující, který je vyznačen na letence Ryanairu a který tato společnost vybírá od svých cestujících, nehrají společnosti Finavia ani Airpro žádnou roli. Na rozdíl od tvrzení společnosti Blue1 není Ryanair osvobozen od úhrady poplatku za služby cestujícím. Dokladem toho, že Ryanair musí hradit za služby poskytované společností Airpro poplatek, je skutečnost, že je činnost společnosti Airpro na T2 zisková.

| (53) | Společnost Finavia vybírá prostřednictvím společnosti Airpro na letišti TMP od Ryanairu níže uvedené poplatky v celkové výši [...]:






  — | přistávací poplatek (14): [...] |
| --- | --- | --- |

(53)

Společnost Finavia vybírá prostřednictvím společnosti Airpro na letišti TMP od Ryanairu níže uvedené poplatky v celkové výši [...]:

—

přistávací poplatek (14): [...]

| — | poplatek za letové navigační služby: [...] |
| --- | --- |

—

poplatek za letové navigační služby: [...]

| (54) | K poplatku za letové navigační služby Finsko uvedlo, že jeho výše závisí na hmotnosti letadla, délce letu a obsahu využitých služeb. Zisk společnosti Finavia zahrnuje též roční poplatek za traťovou službu (15), jenž za rok 2006 činil zhruba [...] a měl se zvyšovat spolu s tím, jak by Ryanair zvyšoval četnost provozovaných letů. |
| --- | --- |

(54)

K poplatku za letové navigační služby Finsko uvedlo, že jeho výše závisí na hmotnosti letadla, délce letu a obsahu využitých služeb. Zisk společnosti Finavia zahrnuje též roční poplatek za traťovou službu (15), jenž za rok 2006 činil zhruba [...] a měl se zvyšovat spolu s tím, jak by Ryanair zvyšoval četnost provozovaných letů.

| (55) | Finsko dále uvedlo, že za rok 2005 dosáhl provozní zisk z činnosti Ryanairu na letišti TMP celkem [...]. V neposlední řadě uvedlo, že se Ryanair ve smlouvě rovněž zavázal zvyšovat objem dopravy a plnit smluvní cíle ohledně počtu cestujících. |
| --- | --- |

(55)

Finsko dále uvedlo, že za rok 2005 dosáhl provozní zisk z činnosti Ryanairu na letišti TMP celkem [...]. V neposlední řadě uvedlo, že se Ryanair ve smlouvě rovněž zavázal zvyšovat objem dopravy a plnit smluvní cíle ohledně počtu cestujících.

4.   VYJÁDŘENÍ TŘETÍCH STRAN

| (56) | Komise obdržela vyjádření čtyř zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(56)

Komise obdržela vyjádření čtyř zúčastněných stran.

4.1.   Ryanair

| (57) | Ryanair úvodem svého vyjádření ze dne 16. listopadu 2007 uvedl, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení je podle jeho názoru nespravedlivé a zbytečné. Vyjádřil politování nad tím, že mu Komise nedala možnost účastnit se předběžného posouzení. |
| --- | --- |

(57)

Ryanair úvodem svého vyjádření ze dne 16. listopadu 2007 uvedl, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení je podle jeho názoru nespravedlivé a zbytečné. Vyjádřil politování nad tím, že mu Komise nedala možnost účastnit se předběžného posouzení.

| (58) | Ve věci samé Ryanair vyjádřil názor, že se Komise měla opírat o běžná obchodní ujednání a rozhodnout, že smlouva je v souladu se zásadou tržního subjektu, a tedy neobsahuje prvky státní podpory. Jelikož podle názoru Ryanairu mají společnosti Finavia i Airpro z jeho přítomnosti na letišti TMP prospěch, jednají obě jako tržní subjekty a financování T2 není spojeno s žádnou podporou. |
| --- | --- |

(58)

Ve věci samé Ryanair vyjádřil názor, že se Komise měla opírat o běžná obchodní ujednání a rozhodnout, že smlouva je v souladu se zásadou tržního subjektu, a tedy neobsahuje prvky státní podpory. Jelikož podle názoru Ryanairu mají společnosti Finavia i Airpro z jeho přítomnosti na letišti TMP prospěch, jednají obě jako tržní subjekty a financování T2 není spojeno s žádnou podporou.

| (59) | Ohledně rozvoje nízkonákladového terminálu na letišti TMP Ryanair poukázal na probíhající projekty, v jejichž rámci mají být služby poskytované na letištích v Unii diferencovány s cílem lépe vyhovět potřebám nízkonákladových leteckých společností a jejich cestujících. Tato diferencovaná úroveň služeb na letištích vede k diferenciaci poplatků, jež hradí letecké společnosti. Mezi prvními, kdo přijali model diferencované úrovně služeb na témže letišti, bylo TMP. Ryanair potvrdil, že provozovatel tohoto letiště Finavia rozhodl budovat T2 na bázi solidního podnikatelského záměru, jenž byl rychle realizován a vedl ke zvýšení provozovatelových příjmů. Rozvoj nízkonákladového terminálu, pokud jde o činnost společnosti Finavia na letišti TMP, tak podle názoru Ryanairu neobsahuje prvky státní podpory. |
| --- | --- |

(59)

Ohledně rozvoje nízkonákladového terminálu na letišti TMP Ryanair poukázal na probíhající projekty, v jejichž rámci mají být služby poskytované na letištích v Unii diferencovány s cílem lépe vyhovět potřebám nízkonákladových leteckých společností a jejich cestujících. Tato diferencovaná úroveň služeb na letištích vede k diferenciaci poplatků, jež hradí letecké společnosti. Mezi prvními, kdo přijali model diferencované úrovně služeb na témže letišti, bylo TMP. Ryanair potvrdil, že provozovatel tohoto letiště Finavia rozhodl budovat T2 na bázi solidního podnikatelského záměru, jenž byl rychle realizován a vedl ke zvýšení provozovatelových příjmů. Rozvoj nízkonákladového terminálu, pokud jde o činnost společnosti Finavia na letišti TMP, tak podle názoru Ryanairu neobsahuje prvky státní podpory.

| (60) | V souvislosti se správou T2 Ryanair uvedl, že konkurence mezi terminály na témže letišti přinesla zvýšení efektivity a redukci nákladů. Vyšší normy efektivity na T2 vedly podle jeho názoru též ke zefektivnění činnosti T1, a to ku prospěchu všech leteckých společností, jež letiště užívaly. Podle informací Ryanairu pronajímá společnost Airpro terminál na komerční bázi. Společnost Finavia navíc profituje jak z vyššího objemu dopravy na letišti, tak z vyšších příjmů z přistávacích poplatků a poplatků za řízení letového provozu. Podle názoru Ryanairu tedy obchodní smlouvy mezi společnostmi Finavia a Airpro, pokud jde o správu T2, neobsahují prvky státní podpory. |
| --- | --- |

(60)

V souvislosti se správou T2 Ryanair uvedl, že konkurence mezi terminály na témže letišti přinesla zvýšení efektivity a redukci nákladů. Vyšší normy efektivity na T2 vedly podle jeho názoru též ke zefektivnění činnosti T1, a to ku prospěchu všech leteckých společností, jež letiště užívaly. Podle informací Ryanairu pronajímá společnost Airpro terminál na komerční bázi. Společnost Finavia navíc profituje jak z vyššího objemu dopravy na letišti, tak z vyšších příjmů z přistávacích poplatků a poplatků za řízení letového provozu. Podle názoru Ryanairu tedy obchodní smlouvy mezi společnostmi Finavia a Airpro, pokud jde o správu T2, neobsahují prvky státní podpory.

| (61) | Ohledně své smlouvy se společností Airpro Ryanair nejprve odkázal na svůj podnikatelský model založený na zvyšování efektivity, z nějž mohou následně profitovat cestující v podobě nižších leteckých tarifů. Paušální poplatek, jejž Ryanair na letišti TMP hradí, zahrnuje všechny poplatky, jež jsou leteckým společnostem užívajícím tohoto letiště účtovány. Diferenciace poplatků za užívání T2 je dána odlišnou úrovní poskytovaných služeb. Ke slevě z letištních poplatků poskytnuté za navýšení četnosti letů Ryanair uvedl, že se jedná o běžný komerční postup uplatňovaný ve všech odvětvích. Většina podmínek jeho smlouvy se společností Airpro o užívání T2 je obecně použitelná na všechny letecké společnosti, jež jsou ochotny z tohoto terminálu létat, a smlouva tedy nemá podle jeho názoru selektivní charakter. Ryanair dále uvedl, že z jeho přítomnosti na letišti TMP mají prospěch Finavia i Airpro. |
| --- | --- |

(61)

Ohledně své smlouvy se společností Airpro Ryanair nejprve odkázal na svůj podnikatelský model založený na zvyšování efektivity, z nějž mohou následně profitovat cestující v podobě nižších leteckých tarifů. Paušální poplatek, jejž Ryanair na letišti TMP hradí, zahrnuje všechny poplatky, jež jsou leteckým společnostem užívajícím tohoto letiště účtovány. Diferenciace poplatků za užívání T2 je dána odlišnou úrovní poskytovaných služeb. Ke slevě z letištních poplatků poskytnuté za navýšení četnosti letů Ryanair uvedl, že se jedná o běžný komerční postup uplatňovaný ve všech odvětvích. Většina podmínek jeho smlouvy se společností Airpro o užívání T2 je obecně použitelná na všechny letecké společnosti, jež jsou ochotny z tohoto terminálu létat, a smlouva tedy nemá podle jeho názoru selektivní charakter. Ryanair dále uvedl, že z jeho přítomnosti na letišti TMP mají prospěch Finavia i Airpro.

4.2.   SAS Group

| (62) | SAS Group předložila své připomínky dopisem ze dne 16. listopadu 2007. Toto podání se podle jejího vyjádření soustředí na vazbu mezi společnostmi Finavia a Airpro, na náklady na přestavbu T2 a na příznivější zacházení se společností Ryanair na letišti TMP. |
| --- | --- |

(62)

SAS Group předložila své připomínky dopisem ze dne 16. listopadu 2007. Toto podání se podle jejího vyjádření soustředí na vazbu mezi společnostmi Finavia a Airpro, na náklady na přestavbu T2 a na příznivější zacházení se společností Ryanair na letišti TMP.

| (63) | K vazbě mezi společnostmi Finavia a Airpro společnost SAS Group uvedla, že generální ředitel letiště TMP byl v době, kdy Finavia rozhodla pronajmout T2 společnosti Airpro, členem představenstva společnosti Airpro. Těsná vazba mezi oběma společnostmi je patrná i z publikace pod názvem Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport. |
| --- | --- |

(63)

K vazbě mezi společnostmi Finavia a Airpro společnost SAS Group uvedla, že generální ředitel letiště TMP byl v době, kdy Finavia rozhodla pronajmout T2 společnosti Airpro, členem představenstva společnosti Airpro. Těsná vazba mezi oběma společnostmi je patrná i z publikace pod názvem Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport.

| (64) | Podle tvrzení společnosti SAS Group poskytuje společnost Finavia terminálu 2 křížové subvence, jež financuje z příjmů z terminálu 1. Podle názoru SAS Group zejména nejsou na T2 hrazeny žádné poplatky za služby cestujícím. Společnost Airpro si též ponechává příjmy z parkoviště v sousedství T2, které spravuje. Parkovací poplatky na parkovišti vedle T2 jsou přitom dvojnásobné než poplatky na T1. |
| --- | --- |

(64)

Podle tvrzení společnosti SAS Group poskytuje společnost Finavia terminálu 2 křížové subvence, jež financuje z příjmů z terminálu 1. Podle názoru SAS Group zejména nejsou na T2 hrazeny žádné poplatky za služby cestujícím. Společnost Airpro si též ponechává příjmy z parkoviště v sousedství T2, které spravuje. Parkovací poplatky na parkovišti vedle T2 jsou přitom dvojnásobné než poplatky na T1.

| (65) | K nákladům na služby poskytované na terminálu 2 společnost SAS Group uvedla, že jí Finsko neposkytlo k těmto informacím přístup. SAS Group nemá údaje o tom, zdali jsou terminál 2 či letiště TMP ziskové a zdali společnost Airpro platí za infrastrukturu, kterou jí společnost Finavia poskytuje. Společnost Finavia například pořídila pro T2 bezpečnostní detekční zařízení. SAS Group uvedla, že podle sdělení Finska a společnosti Airpro je cenová hladina na T2 odvozena z úrovně služeb. Dodala, že se úroveň služeb běžně odvíjí od koncepce pozemního odbavení, na níž se určitá letecká společnost dohodne se společností, jež pozemní odbavení provádí, nikoli však od prostoru či zařízení, jež jsou k dispozici. |
| --- | --- |

(65)

K nákladům na služby poskytované na terminálu 2 společnost SAS Group uvedla, že jí Finsko neposkytlo k těmto informacím přístup. SAS Group nemá údaje o tom, zdali jsou terminál 2 či letiště TMP ziskové a zdali společnost Airpro platí za infrastrukturu, kterou jí společnost Finavia poskytuje. Společnost Finavia například pořídila pro T2 bezpečnostní detekční zařízení. SAS Group uvedla, že podle sdělení Finska a společnosti Airpro je cenová hladina na T2 odvozena z úrovně služeb. Dodala, že se úroveň služeb běžně odvíjí od koncepce pozemního odbavení, na níž se určitá letecká společnost dohodne se společností, jež pozemní odbavení provádí, nikoli však od prostoru či zařízení, jež jsou k dispozici.

| (66) | Podle dalšího tvrzení společnosti SAS Group zvýhodňují ujednání o T2 na letišti TMP jeden určitý podnikatelský model a jsou jednoznačně v rozporu s ustanovením čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(66)

Podle dalšího tvrzení společnosti SAS Group zvýhodňují ujednání o T2 na letišti TMP jeden určitý podnikatelský model a jsou jednoznačně v rozporu s ustanovením čl. 107 odst. 1 SFEU.

4.3.   Air France

| (67) | Společnost Air France předložila připomínky dopisem ze dne 16. listopadu 2007. Své podání uvedla popisem své podnikatelské situace ve Finsku s tím, že na letiště TMP ani z něj neprovozuje žádné lety. Na základě ujednání o společném označování linek se společností Finnair však provozuje pět denních letů mezi pařížským letištěm Charlese de Gaulla a letištěm v Helsinkách (situovaným zhruba 180 km od letiště TMP). |
| --- | --- |

(67)

Společnost Air France předložila připomínky dopisem ze dne 16. listopadu 2007. Své podání uvedla popisem své podnikatelské situace ve Finsku s tím, že na letiště TMP ani z něj neprovozuje žádné lety. Na základě ujednání o společném označování linek se společností Finnair však provozuje pět denních letů mezi pařížským letištěm Charlese de Gaulla a letištěm v Helsinkách (situovaným zhruba 180 km od letiště TMP).

| (68) | Společnost Air France dle svého vyjádření přivítala pokyny pro odvětví letecké dopravy z roku 2005 i předběžné posouzení, jež Komise ve spojitosti s finančními ujednáními na letišti TMP provedla. Podle jejího názoru znamená výjimka z úhrady poplatku za služby cestujícím pro Ryanair zvýhodnění a má jednoznačně diskriminační charakter, takže by neměla být pokládána za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(68)

Společnost Air France dle svého vyjádření přivítala pokyny pro odvětví letecké dopravy z roku 2005 i předběžné posouzení, jež Komise ve spojitosti s finančními ujednáními na letišti TMP provedla. Podle jejího názoru znamená výjimka z úhrady poplatku za služby cestujícím pro Ryanair zvýhodnění a má jednoznačně diskriminační charakter, takže by neměla být pokládána za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.4.   Sdružení evropských leteckých společností

| (69) | Sdružení evropských leteckých společností („AEA“) předložilo připomínky dopisem ze dne 16. listopadu 2007. Tyto připomínky se odvíjely ve stejném duchu jako vyjádření společnosti SAS Group a Air France. |
| --- | --- |

(69)

Sdružení evropských leteckých společností („AEA“) předložilo připomínky dopisem ze dne 16. listopadu 2007. Tyto připomínky se odvíjely ve stejném duchu jako vyjádření společnosti SAS Group a Air France.

5.   VYJÁDŘENÍ FINSKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

| (70) | Finsko obdrželo připomínky všech čtyř zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(70)

Finsko obdrželo připomínky všech čtyř zúčastněných stran.

| (71) | K připomínkám Ryanairu Finsko poznamenalo, že se tato letecká společnost vyjadřovala jak k obecnému vývoji na trhu letecké dopravy v Evropě, tak k vývoji na letišti TMP. V této souvislosti Finsko odkázalo na svá dřívější podání, jež předložilo po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(71)

K připomínkám Ryanairu Finsko poznamenalo, že se tato letecká společnost vyjadřovala jak k obecnému vývoji na trhu letecké dopravy v Evropě, tak k vývoji na letišti TMP. V této souvislosti Finsko odkázalo na svá dřívější podání, jež předložilo po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

| (72) | Finsko dále poznamenalo, že připomínky společnosti SAS Group nastolují nové otázky, které je třeba vyjasnit. Jak Finsko již ve svém dřívějším podání uvedlo, je Airpro z právního hlediska samostatnou společností a nemá prospěch z žádné podpory, kterou by jí poskytoval jeho vlastník Finavia. |
| --- | --- |

(72)

Finsko dále poznamenalo, že připomínky společnosti SAS Group nastolují nové otázky, které je třeba vyjasnit. Jak Finsko již ve svém dřívějším podání uvedlo, je Airpro z právního hlediska samostatnou společností a nemá prospěch z žádné podpory, kterou by jí poskytoval jeho vlastník Finavia.

| (73) | Finsko uvedlo, že generální ředitel letiště TMP nebyl v době, kdy se podepisovala nájemní smlouva, členem představenstva Airpro. Tuto funkci v představenstvu totiž zastával pouze v době od května 2003 do dubna 2007. K propagační publikaci o letišti TMP a jeho nízkonákladové strategii Finsko uvedlo, že z těchto marketingových činností nelze předčasně usuzovat na právní ani ekonomické vazby mezi příslušnými společnostmi. Společnost SAS Group, jež provozovala lety z T1 na letišti TMP, publikace nezmiňovala proto, že jejím účelem bylo propagovat nízkonákladovou strategii tohoto letiště. |
| --- | --- |

(73)

Finsko uvedlo, že generální ředitel letiště TMP nebyl v době, kdy se podepisovala nájemní smlouva, členem představenstva Airpro. Tuto funkci v představenstvu totiž zastával pouze v době od května 2003 do dubna 2007. K propagační publikaci o letišti TMP a jeho nízkonákladové strategii Finsko uvedlo, že z těchto marketingových činností nelze předčasně usuzovat na právní ani ekonomické vazby mezi příslušnými společnostmi. Společnost SAS Group, jež provozovala lety z T1 na letišti TMP, publikace nezmiňovala proto, že jejím účelem bylo propagovat nízkonákladovou strategii tohoto letiště.

| (74) | K tvrzením společnosti SAS Group o možném křížovém subvencování mezi T2 a T1 na letišti TMP Finsko uvedlo, že již předložilo důkazy o tom, že je činnost společnosti Airpro na letišti TMP zisková a že tato společnost nedostává od Finavie žádné subvence. |
| --- | --- |

(74)

K tvrzením společnosti SAS Group o možném křížovém subvencování mezi T2 a T1 na letišti TMP Finsko uvedlo, že již předložilo důkazy o tom, že je činnost společnosti Airpro na letišti TMP zisková a že tato společnost nedostává od Finavie žádné subvence.

| (75) | K úpravám na infrastruktuře v rámci modernizace T2 Finsko uvedlo, že tyto náklady spolu s úroky pokrývá nájemné, jež společnost Airpro hradí Finavii. V nájemném jsou dle vyjádření Finska zohledněny i náklady na pořízení bezpečnostního detekčního zařízení pro T2. Parkoviště v okolí T2 je součástí areálu, jejž si společnost Airpro najímá. Tato společnost může výši poplatků stanovovat svobodně, pokud tak činí transparentním způsobem. |
| --- | --- |

(75)

K úpravám na infrastruktuře v rámci modernizace T2 Finsko uvedlo, že tyto náklady spolu s úroky pokrývá nájemné, jež společnost Airpro hradí Finavii. V nájemném jsou dle vyjádření Finska zohledněny i náklady na pořízení bezpečnostního detekčního zařízení pro T2. Parkoviště v okolí T2 je součástí areálu, jejž si společnost Airpro najímá. Tato společnost může výši poplatků stanovovat svobodně, pokud tak činí transparentním způsobem.

| (76) | Pokud jde o tvrzení SAS o stanovování odlišných cen na terminálu 2 letiště TMP, odkázalo Finsko na své připomínky k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(76)

Pokud jde o tvrzení SAS o stanovování odlišných cen na terminálu 2 letiště TMP, odkázalo Finsko na své připomínky k zahájení řízení.

6.   EXISTENCE PODPORY

| (77) | Jak uvádí ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU, „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“ |
| --- | --- |

(77)

Jak uvádí ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU, „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“

| (78) | Kritéria čl. 107 odst. 1 platí kumulativně. Podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU představuje určité opatření pouze v případě, jsou-li splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora musí:






  — | být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(78)

Kritéria čl. 107 odst. 1 platí kumulativně. Podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU představuje určité opatření pouze v případě, jsou-li splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora musí:

—

být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| — | zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

—

narušovat nebo moci narušit hospodářskou soutěž a

| — | ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

6.1.   Představují finanční ujednání ve spojitosti s realizací nízkonákladové strategie na letišti TMP státní podporu?

| (79) | Při posuzování otázky, nejsou-li prvky podpory obsaženy ve finančních ujednáních ve spojitosti s nízkonákladovou strategií na letišti TMP, zejména pak ve spojitosti s přestavbou uvolněného nákladového hangáru na nízkonákladový terminál a s následnou nájemní smlouvou sjednanou se společností Airpro, musí Komise posoudit, zdali by tatáž či podobná ujednání jako Finavia sjednal za podobných podmínek investor v tržním hospodářství (16). |
| --- | --- |

(79)

Při posuzování otázky, nejsou-li prvky podpory obsaženy ve finančních ujednáních ve spojitosti s nízkonákladovou strategií na letišti TMP, zejména pak ve spojitosti s přestavbou uvolněného nákladového hangáru na nízkonákladový terminál a s následnou nájemní smlouvou sjednanou se společností Airpro, musí Komise posoudit, zdali by tatáž či podobná ujednání jako Finavia sjednal za podobných podmínek investor v tržním hospodářství (16).

| (80) | Podle zásad zakotvených v ustálené judikatuře musí Komise porovnat chování společnosti Finavia s investorem v tržním hospodářství, jehož chování může být vedeno perspektivou dlouhodobé výnosnosti (17). Podle rozsudku ve věci Charleroi navíc má Komise povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext (18). Jinými slovy musí Komise při své analýze, jíž podrobuje rozhodnutí společnosti Finavia o modernizaci nákladového hangáru na letišti TMP a o plánované realizaci nízkonákladové strategie na tomto letišti, uplatnit ucelený přístup, při němž zohlední všechny relevantní skutečnosti. |
| --- | --- |

(80)

Podle zásad zakotvených v ustálené judikatuře musí Komise porovnat chování společnosti Finavia s investorem v tržním hospodářství, jehož chování může být vedeno perspektivou dlouhodobé výnosnosti (17). Podle rozsudku ve věci Charleroi navíc má Komise povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext (18). Jinými slovy musí Komise při své analýze, jíž podrobuje rozhodnutí společnosti Finavia o modernizaci nákladového hangáru na letišti TMP a o plánované realizaci nízkonákladové strategie na tomto letišti, uplatnit ucelený přístup, při němž zohlední všechny relevantní skutečnosti.

| (81) | Ve svém rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr totiž prohlásil, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (19). |
| --- | --- |

(81)

Ve svém rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr totiž prohlásil, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (19).

| (82) | K tomu, aby mohla Komise posoudit, je-li splněno kritérium investora v tržním hospodářství, musí se vrátit do kontextu období, kdy se Finavia rozhodla modernizovat uvolněný nákladový hangár a následně jej pronajmout společnosti Airpro. Tímto obdobím je počátek roku 2003. Komise též musí své posouzení založit na informacích a předpokladech, jež měl daný hospodářský subjekt k dispozici, když rozhodoval o finančních ujednáních ve spojitosti s realizací nízkonákladové strategie. |
| --- | --- |

(82)

K tomu, aby mohla Komise posoudit, je-li splněno kritérium investora v tržním hospodářství, musí se vrátit do kontextu období, kdy se Finavia rozhodla modernizovat uvolněný nákladový hangár a následně jej pronajmout společnosti Airpro. Tímto obdobím je počátek roku 2003. Komise též musí své posouzení založit na informacích a předpokladech, jež měl daný hospodářský subjekt k dispozici, když rozhodoval o finančních ujednáních ve spojitosti s realizací nízkonákladové strategie.

| (83) | Finsko argumentuje tím, že společnost Finavia jednala racionálně, a své tvrzení dokládá kopií předem sestaveného podnikatelského záměru této společnosti, jakož i skutečnými výsledky, jichž Finavia a Airpro na letišti TMP dosáhly. |
| --- | --- |

(83)

Finsko argumentuje tím, že společnost Finavia jednala racionálně, a své tvrzení dokládá kopií předem sestaveného podnikatelského záměru této společnosti, jakož i skutečnými výsledky, jichž Finavia a Airpro na letišti TMP dosáhly.

| (84) | Komise v této souvislosti poznamenává, že se nákladový hangár na letišti TMP uprázdnil poté, co svou nájemní smlouvu zde ukončilo DHL. Finavia na nájemném ztrácela měsíčně zhruba [...]. Po několika měsících bylo zřejmé, že se jí nepodaří přilákat na letiště TMP další leteckou nákladní společnost. Navíc nízkonákladové letecké společnosti nebyly ochotny využívat na letišti terminál 1, neboť náklady na služby pozemního odbavení překračovaly částku, kterou byly ochotny akceptovat. Prognózy pro odvětví letecké dopravy na rok 2002 však slibovaly výrazný růstový potenciál nízkonákladových dopravců (např. Ryanairu) ve výši zhruba 30 % ročně. |
| --- | --- |

(84)

Komise v této souvislosti poznamenává, že se nákladový hangár na letišti TMP uprázdnil poté, co svou nájemní smlouvu zde ukončilo DHL. Finavia na nájemném ztrácela měsíčně zhruba [...]. Po několika měsících bylo zřejmé, že se jí nepodaří přilákat na letiště TMP další leteckou nákladní společnost. Navíc nízkonákladové letecké společnosti nebyly ochotny využívat na letišti terminál 1, neboť náklady na služby pozemního odbavení překračovaly částku, kterou byly ochotny akceptovat. Prognózy pro odvětví letecké dopravy na rok 2002 však slibovaly výrazný růstový potenciál nízkonákladových dopravců (např. Ryanairu) ve výši zhruba 30 % ročně.

| (85) | Komise dále poznamenává, že prázdný nákladový hangár byl v plné výši odepsán a že náklady na modernizaci v rámci jeho přestavby na nízkonákladový terminál pro cestující činily 760 612 EUR. I kdyby k této přestavbě na terminál pro cestující nedošlo, musela by Finavia i tak provést některé modernizační práce v hodnotě přibližně 100 000 EUR. |
| --- | --- |

(85)

Komise dále poznamenává, že prázdný nákladový hangár byl v plné výši odepsán a že náklady na modernizaci v rámci jeho přestavby na nízkonákladový terminál pro cestující činily 760 612 EUR. I kdyby k této přestavbě na terminál pro cestující nedošlo, musela by Finavia i tak provést některé modernizační práce v hodnotě přibližně 100 000 EUR.

| (86) | Finavia byla navíc povinna udržovat po 24 hodin denně, 365 dní v roce dráhu letiště TMP k dispozici pro vojenské účely. Nárůst objemu dopravy na letišti tak mohl určitě přinést lepší alokaci zdrojů a odbourat případné nadměrné kapacity. Diverzifikace leteckých společností, jež by letiště používaly, mohla též omezit podnikatelská rizika na letišti (např. riziko nevyužité kapacity v případě, že by jedna z nich ukončila činnost) a zefektivnit využití dráhy. |
| --- | --- |

(86)

Finavia byla navíc povinna udržovat po 24 hodin denně, 365 dní v roce dráhu letiště TMP k dispozici pro vojenské účely. Nárůst objemu dopravy na letišti tak mohl určitě přinést lepší alokaci zdrojů a odbourat případné nadměrné kapacity. Diverzifikace leteckých společností, jež by letiště používaly, mohla též omezit podnikatelská rizika na letišti (např. riziko nevyužité kapacity v případě, že by jedna z nich ukončila činnost) a zefektivnit využití dráhy.

| (87) | Tuto situaci popisuje podnikatelský záměru Finavie k realizaci nízkonákladové strategie. Jak uvádí jeho scénář pro nejhorší případ, očekával se od investičního záměru pozitivní přínos: průměrná zisková marže (20) měla dosáhnout přibližně [...] (viz tabulka ve 20. bodě odůvodnění)), což podle údajů Komise zhruba odpovídá ziskovým maržím na jiných letištích v Unii (21). Komise dále poznamenává, že tento předem sestavený podnikatelský záměr vycházel z opatrných předpokladů, neboť pro poslední roky uvažovaného období podhodnocoval příjmy a nadhodnocoval náklady. Záměr navíc nepřihlížel k zisku, jejž Finavia generovala z přistávacích poplatků, neboť tyto náklady byly odečteny od očekávaných příjmů. Náklady na modernizaci a náležité protiplnění za investovaný kapitál se navíc v plné výši promítaly do nájemného, jež Finavii hradila společnost Airpro a jež bylo rovněž odečteno od očekávaných příjmů. |
| --- | --- |

(87)

Tuto situaci popisuje podnikatelský záměru Finavie k realizaci nízkonákladové strategie. Jak uvádí jeho scénář pro nejhorší případ, očekával se od investičního záměru pozitivní přínos: průměrná zisková marže (20) měla dosáhnout přibližně [...] (viz tabulka ve 20. bodě odůvodnění)), což podle údajů Komise zhruba odpovídá ziskovým maržím na jiných letištích v Unii (21). Komise dále poznamenává, že tento předem sestavený podnikatelský záměr vycházel z opatrných předpokladů, neboť pro poslední roky uvažovaného období podhodnocoval příjmy a nadhodnocoval náklady. Záměr navíc nepřihlížel k zisku, jejž Finavia generovala z přistávacích poplatků, neboť tyto náklady byly odečteny od očekávaných příjmů. Náklady na modernizaci a náležité protiplnění za investovaný kapitál se navíc v plné výši promítaly do nájemného, jež Finavii hradila společnost Airpro a jež bylo rovněž odečteno od očekávaných příjmů.

| (88) | K posouzení nízkonákladové strategie společností Finavia a Airpro na bázi integrovaného přístupu zkonsolidoval Komisí ustavený znalec příjmy a náklady, jež předem sestavený podnikatelský záměr (v základním scénáři) uvažoval. Do příjmů znalec zahrnul zejména platby mezi společnostmi (např. nájemné, jež Finavii za užívání T2 hradila společnost Airpro, přistávací poplatky a poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů). Propočty příjmů a nákladů spojených s realizací výše popsané nízkonákladové strategie na letišti TMP a příspěvek této strategie k zisku před úroky a zdaněním (EBIT) na konsolidované bázi (tj. za Finavii i Airpro) v následujících deseti letech shrnuje tabulka níže. [...] (22) |
| --- | --- |

(88)

K posouzení nízkonákladové strategie společností Finavia a Airpro na bázi integrovaného přístupu zkonsolidoval Komisí ustavený znalec příjmy a náklady, jež předem sestavený podnikatelský záměr (v základním scénáři) uvažoval. Do příjmů znalec zahrnul zejména platby mezi společnostmi (např. nájemné, jež Finavii za užívání T2 hradila společnost Airpro, přistávací poplatky a poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů). Propočty příjmů a nákladů spojených s realizací výše popsané nízkonákladové strategie na letišti TMP a příspěvek této strategie k zisku před úroky a zdaněním (EBIT) na konsolidované bázi (tj. za Finavii i Airpro) v následujících deseti letech shrnuje tabulka níže. [...] (22)

| (89) | Komise poznamenává, že vzhledem k předem sestavenému podnikatelskému záměru a kladné čisté současné hodnotě (23) bylo rozhodnutí společnosti Finavia realizovat na letišti TMP nízkonákladovou strategii v souladu s tím, jak by postupoval investor v tržním hospodářství. Kladná čistá současná hodnota nízkonákladové strategie zvýšila společnosti Finavia hodnotu jejího vlastního kapitálu. Komise dále poznamenává, že jak předpoklady, na nichž předem sestavený podnikatelský záměr stál, tak očekávané výsledky nízkonákladové strategie jsou dále potvrzeny v podobě pozitivních výsledků, jichž dosáhla společnost Airpro ze své činnosti na letišti TMP (viz zejména tabulka v 26. bodě odůvodnění). Jsou-li pak uvažovány celkové finanční výsledky letiště TMP (včetně finančních výsledků společností Airpro a Finavia z činnosti na letišti TMP, viz tabulky ve 24. a 26. bodě odůvodnění), dosáhla činnost celého letiště díky provozování nízkonákladového terminálu ziskovosti. |
| --- | --- |

(89)

Komise poznamenává, že vzhledem k předem sestavenému podnikatelskému záměru a kladné čisté současné hodnotě (23) bylo rozhodnutí společnosti Finavia realizovat na letišti TMP nízkonákladovou strategii v souladu s tím, jak by postupoval investor v tržním hospodářství. Kladná čistá současná hodnota nízkonákladové strategie zvýšila společnosti Finavia hodnotu jejího vlastního kapitálu. Komise dále poznamenává, že jak předpoklady, na nichž předem sestavený podnikatelský záměr stál, tak očekávané výsledky nízkonákladové strategie jsou dále potvrzeny v podobě pozitivních výsledků, jichž dosáhla společnost Airpro ze své činnosti na letišti TMP (viz zejména tabulka v 26. bodě odůvodnění). Jsou-li pak uvažovány celkové finanční výsledky letiště TMP (včetně finančních výsledků společností Airpro a Finavia z činnosti na letišti TMP, viz tabulky ve 24. a 26. bodě odůvodnění), dosáhla činnost celého letiště díky provozování nízkonákladového terminálu ziskovosti.

| (90) | S ohledem na výše uvedené může Komise vyvodit závěr, že rozhodnutí společnosti Finavia realizovat na letišti TMP nízkonákladovou strategii i související finanční ujednání splňují zásadu investora v tržním hospodářství, a tedy s nimi není spojeno žádné ekonomické zvýhodnění, jež by nebylo v souladu s obvyklými tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(90)

S ohledem na výše uvedené může Komise vyvodit závěr, že rozhodnutí společnosti Finavia realizovat na letišti TMP nízkonákladovou strategii i související finanční ujednání splňují zásadu investora v tržním hospodářství, a tedy s nimi není spojeno žádné ekonomické zvýhodnění, jež by nebylo v souladu s obvyklými tržními podmínkami.

| (91) | Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií čl. 107 odst. 1 SFEU, dospívá Komise k názoru, že rozhodnutí společnosti Finavia realizovat na letišti TMP nízkonákladovou strategii a související finanční ujednání neobsahují prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(91)

Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií čl. 107 odst. 1 SFEU, dospívá Komise k názoru, že rozhodnutí společnosti Finavia realizovat na letišti TMP nízkonákladovou strategii a související finanční ujednání neobsahují prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (92) | K případnému křížovému subvencování společnosti Airpro společností Finavia (např. formou ušlých příjmů z nájemného nebo náhrady provozních ztrát) Komise poznamenává, že jelikož i) veškerá finanční ujednání ohledně nízkonákladové strategie na letišti TMP vycházejí z předem sestaveného podnikatelského záměru v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství ii) společnost Airpro hradí za užívání T2 tržní nájemné, iii) náklady na činnost této společnosti na letišti TMP jsou v plné výši pokryty z poplatků, které hradí uživatelské letecké společnosti na T2 (tj. Ryanair), a jelikož iv) činnost společnosti Finavia na letišti TMP je zisková pouze díky provozování T2, lze křížové subvencování společnosti Airpro společností Finavia vyloučit. |
| --- | --- |

(92)

K případnému křížovému subvencování společnosti Airpro společností Finavia (např. formou ušlých příjmů z nájemného nebo náhrady provozních ztrát) Komise poznamenává, že jelikož i) veškerá finanční ujednání ohledně nízkonákladové strategie na letišti TMP vycházejí z předem sestaveného podnikatelského záměru v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství ii) společnost Airpro hradí za užívání T2 tržní nájemné, iii) náklady na činnost této společnosti na letišti TMP jsou v plné výši pokryty z poplatků, které hradí uživatelské letecké společnosti na T2 (tj. Ryanair), a jelikož iv) činnost společnosti Finavia na letišti TMP je zisková pouze díky provozování T2, lze křížové subvencování společnosti Airpro společností Finavia vyloučit.

6.2.   Představuje smlouva mezi společnostmi Airpro a Ryanair státní podporu?

| (93) | K smlouvě mezi společnostmi Airpro a Ryanair Finsko uvedlo, že společnost Airpro jednala způsobem, jaký by v podobné situaci zvolil tržní subjekt. Je-li tomu skutečně tak, pak Ryanair nebyl smlouvou zvýhodněn a o státní podporu se nejedná. |
| --- | --- |

(93)

K smlouvě mezi společnostmi Airpro a Ryanair Finsko uvedlo, že společnost Airpro jednala způsobem, jaký by v podobné situaci zvolil tržní subjekt. Je-li tomu skutečně tak, pak Ryanair nebyl smlouvou zvýhodněn a o státní podporu se nejedná.

| (94) | Při posuzování otázky, byla-li smlouva uzavřena za obvyklých tržních podmínek, musí Komise zhodnotit, zdali by tatáž nebo podobná obchodní ujednání jako Airpro uzavřelo za podobných okolností letiště, které funguje v obvyklých podmínkách tržního hospodářství a řídí se perspektivou dlouhodobé výnosnosti (24). Komise musí dále analyzovat očekávaný dopad, jakou smlouva na činnost společností Airpro a Finavia na letišti TMP má, přičemž musí uplatnit ucelený přístup a při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti (25). |
| --- | --- |

(94)

Při posuzování otázky, byla-li smlouva uzavřena za obvyklých tržních podmínek, musí Komise zhodnotit, zdali by tatáž nebo podobná obchodní ujednání jako Airpro uzavřelo za podobných okolností letiště, které funguje v obvyklých podmínkách tržního hospodářství a řídí se perspektivou dlouhodobé výnosnosti (24). Komise musí dále analyzovat očekávaný dopad, jakou smlouva na činnost společností Airpro a Finavia na letišti TMP má, přičemž musí uplatnit ucelený přístup a při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti (25).

| (95) | K tomu, aby mohla Komise posoudit splnění zásady soukromého investora, musí se vrátit do kontextu období, kdy byla smlouva podepsána. Své posouzení tedy musí založit na informacích a předpokladech, jež měl daný hospodářský subjekt v době podpisu smlouvy k dispozici. Smlouvu s Ryanairem podepsala společnost Airpro dne 3. dubna 2003 na dobu účinnosti [...]. |
| --- | --- |

(95)

K tomu, aby mohla Komise posoudit splnění zásady soukromého investora, musí se vrátit do kontextu období, kdy byla smlouva podepsána. Své posouzení tedy musí založit na informacích a předpokladech, jež měl daný hospodářský subjekt v době podpisu smlouvy k dispozici. Smlouvu s Ryanairem podepsala společnost Airpro dne 3. dubna 2003 na dobu účinnosti [...].

| (96) | Ve smlouvě se Ryanair zavazuje zahájit činnost na letišti TMP s četností [...] průletových odbavení letadla denně. Za těchto předpokladů Ryanair očekával, že bude mít na letišti TMP během prvních 12 měsíců zhruba [...] a během následujících 12 měsíců zhruba [...] odletových cestujících. Smlouva obsahuje sazebník poplatků za průletové odbavení letadla, jež jsou odstupňovány podle počtu denních letů (viz zejména tabulky ve 43. bodě odůvodnění). Průměrná cena za jedno průletové odbavení (při třech letech za den) činí [...]. V následující tabulce jsou porovnány poplatky, jež hradily letecké společnosti užívající T1 na letišti TMP, s průměrnou cenou, kterou hradil Ryanair.







  Poskytovaná služba | Letištní poplatky na terminálu 1 (T1) v EUR | Letištní poplatky hrazené Ryanairem (průměrný poplatek) na terminálu 2 (T2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Přistávací poplatek | 442 | 442 |
| Poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů | 92 | 92 |
| Bezpečnostní poplatek | 410 | 410 |
| Terminálové služby (pro cestující) a pozemní odbavení | [...] | [...] |
| Celková cena za průletové odbavení letadla | [...] | [...] |

(96)

Ve smlouvě se Ryanair zavazuje zahájit činnost na letišti TMP s četností [...] průletových odbavení letadla denně. Za těchto předpokladů Ryanair očekával, že bude mít na letišti TMP během prvních 12 měsíců zhruba [...] a během následujících 12 měsíců zhruba [...] odletových cestujících. Smlouva obsahuje sazebník poplatků za průletové odbavení letadla, jež jsou odstupňovány podle počtu denních letů (viz zejména tabulky ve 43. bodě odůvodnění). Průměrná cena za jedno průletové odbavení (při třech letech za den) činí [...]. V následující tabulce jsou porovnány poplatky, jež hradily letecké společnosti užívající T1 na letišti TMP, s průměrnou cenou, kterou hradil Ryanair.

Poskytovaná služba

Letištní poplatky na terminálu 1 (T1) v EUR

Letištní poplatky hrazené Ryanairem (průměrný poplatek) na terminálu 2 (T2)

Přistávací poplatek

442

442

Poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů

92

92

Bezpečnostní poplatek

410

410

Terminálové služby (pro cestující) a pozemní odbavení

[...]

[...]

Celková cena za průletové odbavení letadla

[...]

[...]

| (97) | Komise poznamenává, že Ryanair hradí tytéž přistávací, bezpečnostní poplatky a poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů jako letecké společnosti, jež na letišti TMP užívají T1. Podle údajů Finska není Ryanair osvobozen od poplatku za služby cestujícím. Jediný cenový rozdíl je dán u poplatků, jež Ryanair hradí za terminálové služby (pro cestující) a za pozemní odbavení. Současně však platí, že jsou služby, které jsou Ryanairu a jeho cestujícím na T2 poskytovány, na kvalitativně nižší úrovni nežli služby poskytované na T1. Výsledná úspora na souvisejících nákladech, zejména osobních, činí zhruba [...] z celkových nákladů společnosti Airpro (včetně nájemného, přistávacích poplatků a poplatků za přibližovací a letištní služby řízení letů, jež jsou hrazeny společnosti Finavia). Na rozdíl od T1 je na T2 udržován nízký počet zaměstnanců a tito zaměstnanci vykonávají celou řadu činností spojených s registrací cestujících, bezpečnostními kontrolami a pozemním vybavením. Podle údajů, jež letiště poskytlo znalci ustavenému Komisí, jsou osobní náklady na T2 o zhruba [...] nižší než v případě T1. Komise dále poznamenává, že letištní poplatky, jež Ryanair hradí za terminálové služby (pro cestující) a za pozemní odbavení, jsou nižší než poplatky na T1 jen o zhruba [...]. Rozdíl mezi úsporami na nákladech (přibližně [...]) a diference v poplatcích, jež letecké společnosti na obou terminálech hradí (zhruba [...]), jsou výrazem dodatečné ziskové marže, kterou generuje Airpro (přibližně [...], viz též tabulka ve 20. bodě odůvodnění). Komise tedy dospívá k názoru, že rozdíl mezi poplatky, jež hradí Ryanair na T2, a poplatky hrazenými na T1 je opodstatněný. |
| --- | --- |

(97)

Komise poznamenává, že Ryanair hradí tytéž přistávací, bezpečnostní poplatky a poplatky za přibližovací a letištní služby řízení letů jako letecké společnosti, jež na letišti TMP užívají T1. Podle údajů Finska není Ryanair osvobozen od poplatku za služby cestujícím. Jediný cenový rozdíl je dán u poplatků, jež Ryanair hradí za terminálové služby (pro cestující) a za pozemní odbavení. Současně však platí, že jsou služby, které jsou Ryanairu a jeho cestujícím na T2 poskytovány, na kvalitativně nižší úrovni nežli služby poskytované na T1. Výsledná úspora na souvisejících nákladech, zejména osobních, činí zhruba [...] z celkových nákladů společnosti Airpro (včetně nájemného, přistávacích poplatků a poplatků za přibližovací a letištní služby řízení letů, jež jsou hrazeny společnosti Finavia). Na rozdíl od T1 je na T2 udržován nízký počet zaměstnanců a tito zaměstnanci vykonávají celou řadu činností spojených s registrací cestujících, bezpečnostními kontrolami a pozemním vybavením. Podle údajů, jež letiště poskytlo znalci ustavenému Komisí, jsou osobní náklady na T2 o zhruba [...] nižší než v případě T1. Komise dále poznamenává, že letištní poplatky, jež Ryanair hradí za terminálové služby (pro cestující) a za pozemní odbavení, jsou nižší než poplatky na T1 jen o zhruba [...]. Rozdíl mezi úsporami na nákladech (přibližně [...]) a diference v poplatcích, jež letecké společnosti na obou terminálech hradí (zhruba [...]), jsou výrazem dodatečné ziskové marže, kterou generuje Airpro (přibližně [...], viz též tabulka ve 20. bodě odůvodnění). Komise tedy dospívá k názoru, že rozdíl mezi poplatky, jež hradí Ryanair na T2, a poplatky hrazenými na T1 je opodstatněný.

| (98) | Na základě výše uvedeného byla společnost Airpro s to sestavit prognózu příjmů, jež by smlouva s Ryanairem generovala. Předpokládala při tom, že v roce 1 bude Ryanair realizovat [...] průletových odbavení letadla za den při obsazenosti [...]; od roku 2 se počítalo s tím, že po zbývající dobu účinnosti smlouvy bude Ryanair při téže obsazenosti jako v roce 1 realizovat [...] průletových odbavení za den. Výsledek propočtů zohledňuje příjmy, které společnosti Airpro plynuly z činností v oblasti letecké dopravy i z činností mimo tuto oblast (příjmy z parkoviště atd.). Náklady této společnosti za dobu účinnosti smlouvy byly odhadnuty z předpokládaných nákladů na realizaci nízkonákladové strategie na letišti TMP. Například osobní náklady měly podle očekávání dosáhnout [...] za průletové odbavení (a [...], počítáno podle počtu denně odbavených letů). |
| --- | --- |

(98)

Na základě výše uvedeného byla společnost Airpro s to sestavit prognózu příjmů, jež by smlouva s Ryanairem generovala. Předpokládala při tom, že v roce 1 bude Ryanair realizovat [...] průletových odbavení letadla za den při obsazenosti [...]; od roku 2 se počítalo s tím, že po zbývající dobu účinnosti smlouvy bude Ryanair při téže obsazenosti jako v roce 1 realizovat [...] průletových odbavení za den. Výsledek propočtů zohledňuje příjmy, které společnosti Airpro plynuly z činností v oblasti letecké dopravy i z činností mimo tuto oblast (příjmy z parkoviště atd.). Náklady této společnosti za dobu účinnosti smlouvy byly odhadnuty z předpokládaných nákladů na realizaci nízkonákladové strategie na letišti TMP. Například osobní náklady měly podle očekávání dosáhnout [...] za průletové odbavení (a [...], počítáno podle počtu denně odbavených letů).

| (99) | Propočty příjmů a nákladů, jež plynou ze smlouvy, a kladný příspěvek k výši vlastního kapitálu společnosti Airpro, který tato smlouva měla za dobu své účinnosti generovat, shrnuje tabulka níže. Propočty se opírají o podnikatelský záměr, jejž předložilo Finsko, a o výše uvedené předpoklady. [...] (26) |
| --- | --- |

(99)

Propočty příjmů a nákladů, jež plynou ze smlouvy, a kladný příspěvek k výši vlastního kapitálu společnosti Airpro, který tato smlouva měla za dobu své účinnosti generovat, shrnuje tabulka níže. Propočty se opírají o podnikatelský záměr, jejž předložilo Finsko, a o výše uvedené předpoklady. [...] (26)

| (100) | Komise konstatuje, že během doby své účinnosti měla smlouva s Ryanairem podle očekávání generovat kladný příspěvek k výši vlastního kapitálu společnosti Airpro a její čistá současná hodnota měla dosáhnout 0,5 milionu EUR. Dále se očekávalo, že činnost společností Airpro a Finavia na letišti TMP bude po celou dobu účinnosti smlouvy dosahovat celkově kladné čisté současné hodnoty. |
| --- | --- |

(100)

Komise konstatuje, že během doby své účinnosti měla smlouva s Ryanairem podle očekávání generovat kladný příspěvek k výši vlastního kapitálu společnosti Airpro a její čistá současná hodnota měla dosáhnout 0,5 milionu EUR. Dále se očekávalo, že činnost společností Airpro a Finavia na letišti TMP bude po celou dobu účinnosti smlouvy dosahovat celkově kladné čisté současné hodnoty.

| (101) | Komise dále poznamenává, že z příjmů ze smlouvy jsou pokryty jednak všechny náklady společnosti Airpro na letišti TMP, jednak všechny náklady společnosti Finavia se smlouvou spojené. Zohlednění plné výše nákladů v tomto případě znamená, že byly uvažovány náklady na kapitál (tj. odpisy letištní infrastruktury) a náklady provozní (např. osobní náklady, energie, materiál atd.). Zohledněny jsou i náklady na bezpečnostní a ochranná opatření, u nichž by se mohlo jednat o opatření, která spadají do kompetence veřejné správy a která by nebyla pokládána za hospodářskou činnost ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Vypočtená současná čistá hodnota je tedy podhodnocena, a pozitivní příspěvek smlouvy tedy opravdu může být dokonce vyšší. |
| --- | --- |

(101)

Komise dále poznamenává, že z příjmů ze smlouvy jsou pokryty jednak všechny náklady společnosti Airpro na letišti TMP, jednak všechny náklady společnosti Finavia se smlouvou spojené. Zohlednění plné výše nákladů v tomto případě znamená, že byly uvažovány náklady na kapitál (tj. odpisy letištní infrastruktury) a náklady provozní (např. osobní náklady, energie, materiál atd.). Zohledněny jsou i náklady na bezpečnostní a ochranná opatření, u nichž by se mohlo jednat o opatření, která spadají do kompetence veřejné správy a která by nebyla pokládána za hospodářskou činnost ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Vypočtená současná čistá hodnota je tedy podhodnocena, a pozitivní příspěvek smlouvy tedy opravdu může být dokonce vyšší.

| (102) | Komise poznamenává, že na základě předem sestaveného podnikatelského záměru bylo rozhodnutí společnosti Airpro jakožto dceřiné společnosti Finavie uzavřít s Ryanairem předmětnou smlouvu v souladu s tím, jak by postupoval investor v tržním hospodářství. Komise dále poznamenává, že jak předpoklady, na nichž stál předem sestavený podnikatelský záměr, tak očekávané výsledky smlouvy byly dále potvrzeny v podobě faktických pozitivních výsledků, jež společnost Airpro ze své činnosti na letišti TMP dosáhla (viz zejména tabulka v 26. bodě odůvodnění). Jak vyplývá z celkových skutečných finančních výsledků letiště TMP (do nichž jsou zahrnuty finanční výsledky společností Airpro a Finavia z činnosti na letišti TMP, viz zejména tabulky ve 24. a 26. bodě odůvodnění), dosáhlo ziskovosti nejen provozování nízkonákladového terminálu, nýbrž i činnost letiště jako celek. |
| --- | --- |

(102)

Komise poznamenává, že na základě předem sestaveného podnikatelského záměru bylo rozhodnutí společnosti Airpro jakožto dceřiné společnosti Finavie uzavřít s Ryanairem předmětnou smlouvu v souladu s tím, jak by postupoval investor v tržním hospodářství. Komise dále poznamenává, že jak předpoklady, na nichž stál předem sestavený podnikatelský záměr, tak očekávané výsledky smlouvy byly dále potvrzeny v podobě faktických pozitivních výsledků, jež společnost Airpro ze své činnosti na letišti TMP dosáhla (viz zejména tabulka v 26. bodě odůvodnění). Jak vyplývá z celkových skutečných finančních výsledků letiště TMP (do nichž jsou zahrnuty finanční výsledky společností Airpro a Finavia z činnosti na letišti TMP, viz zejména tabulky ve 24. a 26. bodě odůvodnění), dosáhlo ziskovosti nejen provozování nízkonákladového terminálu, nýbrž i činnost letiště jako celek.

| (103) | S ohledem na výše uvedené Komise dospívá k závěru, že rozhodnutí společnosti Airpro uzavřít s Ryanairem předmětnou smlouvu splňuje zásadu investora v tržním hospodářství, a tedy s ním není spojeno žádné ekonomické zvýhodnění, jež by nebylo v souladu s obvyklými tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(103)

S ohledem na výše uvedené Komise dospívá k závěru, že rozhodnutí společnosti Airpro uzavřít s Ryanairem předmětnou smlouvu splňuje zásadu investora v tržním hospodářství, a tedy s ním není spojeno žádné ekonomické zvýhodnění, jež by nebylo v souladu s obvyklými tržními podmínkami.

| (104) | Vzhledem k tomu, že nejsou splněna kumulativní kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, dospívá Komise k názoru, že smlouva mezi společnostmi Airpro a Ryanair ze dne 3. dubna 2003 neobsahuje prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, |
| --- | --- |

(104)

Vzhledem k tomu, že nejsou splněna kumulativní kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU, dospívá Komise k názoru, že smlouva mezi společnostmi Airpro a Ryanair ze dne 3. dubna 2003 neobsahuje prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření, jež přijaly společnosti Finavia Oyj a Airpro Oy a jež spočívala ve finančních ujednáních o realizaci nízkonákladové strategie na letišti Tampere-Pirkkala, zejména náklady na modernizaci terminálu 2 a nájemní smlouva na terminál 2, kterou spolu dne 23. února 2003 společnosti Finavia Oyj a Airpro Oy uzavřely, nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Smlouva mezi společnostmi Airpro Oy a Ryanair Ltd ze dne 3. dubna 2003 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Finské republice.

V Bruselu dne 25. července 2012.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 244, 18.10.2007, s. 13.

1

(2)  S účinností od 1. prosince 2009 nastoupily na místo článků 87 a 88 Smlouvy o ES články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU (SFEU). Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí je odkazy na články 107 a 108 SFEU nutno v případě potřeby chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU rovněž zavedla některé terminologické změny, např. nahradila pojem „Společenství“ pojmem „Unie“ a „společný trh“ pojmem „vnitřní trh“. Pojmy SFEU se použijí v celém tomto rozhodnutí.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

3

(4)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Do konce roku 2009 byla společnost Finavia Oyj (dříve známá jako Finská správa civilního letectví) státním podnikem. K 1. lednu 2010 byl tento státní podnik zákonem č. 877/2009 o přeměně Správy civilního letectví přeměněn na akciovou společnost. Dnes spravuje 25 finských letišť a ve své správě nemá ve Finsku pouze tři. Kromě této činnosti Finavia poskytuje na svých vlastních letištích letové navigační služby a odpovídá též za dohled nad finským vzdušným prostorem. Transakce s jejími nemovitostmi spravuje dceřiná společnost Lentoasemakiinteistöt Oyj, jež společnostem, které působí na letištích, nabízí služby správy nemovitostí a působí jako developer stavebních projektů a vlastník prostor na letišti.

5

(6)  Airpro Oy je 100 % dceřiná společnost společnosti Finavia, jež na jejích letištích koncipuje a poskytuje letištní a cestovní služby. Dceřiná společnost společnosti Airpro s názvem RTG Ground Handling Ltd poskytuje služby pozemního odbavení.

6

(7)  Obchodní tajemství.

7

(8)  Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1.

8

(9)  Stavební úpravy zahrnovaly vybudování prostor k registraci cestujících, kancelářských zařízení, toalet a zařízení pro cestující odletů a příletů, zařízení pro bezpečnostní kontroly cestujících a zavazadel, občerstvení / restaurace, dále modernizaci elektrických rozvodů, potrubí, topení a klimatizace a úpravy infrastruktury v okolí terminálu určené pro pěší a motoristy.

9

(10)  Směnný kurz eura dle rozhodnutí z 31. prosince 1998: 5,94573 FIM.

10

(11)  Routes je každoroční veletrh pro letecké společnosti a letiště, na němž jsou prodávány letecké trasy.

11

(12)  Maximální vzletová hmotnost letadla je maximální hmotnost, při níž se pilot letadla smí s ohledem na konstrukční či jiná omezení pokusit o vzlet. Jinými slovy se jedná o nejvyšší hmotnost, při níž byla prokázána neomezená letová způsobilost letadla.

12

(13)  Podle sdělení Finska je AIP za Finsko zpracováváno v souladu s přílohou 15 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví a s dokumentem Aeronautical Information Services Manual (ICAO Doc 8126, Příručka k leteckým informačním službám). Všeobecná část AIP se týká též poplatků za letecký provoz společnosti Finavia.

13

Aeronautical Information Services Manual

(14)  Za předpokladu, že maximální vzletová hmotnost letadla činí 69 900 kg.

14

(15)  Tento poplatek vybírá Eurocontrol a vyplácí jej společnosti Finavia.

15

(16)  Pro účely tohoto posouzení zadala Komise zpracování studie společnosti Ecorys („Komisí ustavený znalec“). Tento znalec analyzoval finanční údaje a předpoklady, o něž se opíral podnikatelský záměr společností Finavia a Airpro realizovat nízkonákladovou strategii, dále nájemní smlouvu mezi uvedenými dvěma společnostmi na provozování T2 a smlouvu.

16

(17)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, Recueil 1991, s. I-1603, bod 20 (věc „Alfa Romeo“). Rozsudek Tribunálu ve věci Alitalia v. Komise, T-296/97, Recueil 2000, s. II-3871, bod 84.

17

(18)  Rozsudek Soudu prvního stupně ve věci Ryanair v. Komise, T-196/04, Sb. rozh. 2008, s. II-3643, bod 59 (věc „Charleroi“).

18

(19)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Francie v. Komise, C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 71 (věc „Stardust Marine“).

19

(20)  Zisková marže (rentabilita tržeb) porovnává čistý zisk s tržbami (příjmy). Tento poměr indikuje, dosahuje-li podnik dostatečné rentability z tržeb, neboť určuje, jak velký zisk je generován z jednoho eura příjmů z tržeb. Je ukazatelem ziskovosti a efektivity.

20

(21)  Viz tabulka č. 6 v rozhodnutí Komise ze dne 27. ledna 2010 o státní podpoře C 12/2008 – Slovensko – Dohoda mezi letištěm Bratislava a společností Ryanair, Úř. věst. L 27, 1.2.2011, s. 24.

21

(22)  [...]

22

(23)  Čistá současná hodnota uvádí, je-li příjem z daného projektu vyšší nežli (oportunitní) náklady na kapitál. Projekt je pokládán za ekonomicky rentabilní investici, je-li jeho čistá současná hodnota kladná. Investice, jež generují nižší příjmy než (oportunitní) náklady na kapitál, rentabilní nejsou. (Oportunitní) náklady na kapitál jsou vyjádřeny v diskontní sazbě.

23

(24)  Alfa Romeo, bod 20, Alitalia v. Komise, bod 84.

24

Alfa Romeo

Alitalia v. Komise

(25)  Charleroi, bod 59.

25

Charleroi

(26)  [...]

26

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/40

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. července 2013

týkající se státní podpory SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] poskytnuté Itálií (posunutí platby za dávky na mléko v Itálii)

(oznámeno pod číslem C(2013) 4046)

(Pouze italské znění je závazné)

(2013/665/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Poté, co se Komise dozvěděla, že dne 27. února 2011 vstoupil v platnost zákon, kterým se uzákonil vládní dekret (decreto legge) č. 225 ze dne 29. prosince 2010, jenž umožňuje posunutí platby splátky dávek na mléko splatných italskými producenty mléka v souladu se splátkovým kalendářem schváleným rozhodnutím Rady 2003/530/ES ze dne 16. července 2003 o slučitelnosti podpory, kterou má Italská republika v úmyslu poskytnout svým producentům mléka, se společným trhem (1), (2), požádala italské orgány dopisem ze dne 17. března 2011 o doplňující informace ohledně dotčené zprávy. |
| --- | --- |

(1)

Poté, co se Komise dozvěděla, že dne 27. února 2011 vstoupil v platnost zákon, kterým se uzákonil vládní dekret (decreto legge) č. 225 ze dne 29. prosince 2010, jenž umožňuje posunutí platby splátky dávek na mléko splatných italskými producenty mléka v souladu se splátkovým kalendářem schváleným rozhodnutím Rady 2003/530/ES ze dne 16. července 2003 o slučitelnosti podpory, kterou má Italská republika v úmyslu poskytnout svým producentům mléka, se společným trhem (1), (2), požádala italské orgány dopisem ze dne 17. března 2011 o doplňující informace ohledně dotčené zprávy.

| (2) | Dopisem ze dne 24. června 2011 zaevidovaným dne 29. června 2011 italské orgány předaly Komisi požadované doplňující informace. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 24. června 2011 zaevidovaným dne 29. června 2011 italské orgány předaly Komisi požadované doplňující informace.

| (3) | Faxem ze dne 14. října 2011 útvary Komise poté, co přezkoumaly doplňující informace poskytnuté italskými orgány, a s přihlédnutím ke skutečnosti, že výše uvedené posunutí platby bylo provedeno, aniž by bylo předem Komisi oznámeno a Komisí schváleno, oznámily orgánům otevření spisu o neoznámené podpoře, kterému bylo přiřazeno číslo SA.33726 (2011/NN). |
| --- | --- |

(3)

Faxem ze dne 14. října 2011 útvary Komise poté, co přezkoumaly doplňující informace poskytnuté italskými orgány, a s přihlédnutím ke skutečnosti, že výše uvedené posunutí platby bylo provedeno, aniž by bylo předem Komisi oznámeno a Komisí schváleno, oznámily orgánům otevření spisu o neoznámené podpoře, kterému bylo přiřazeno číslo SA.33726 (2011/NN).

| (4) | Dopisem ze dne 11. ledna 2012 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci výše uvedeného posunutí platby a splátkového kalendáře schváleného rozhodnutím 2003/530/ES, do kterého se doplňuje uvedené posunutí, jež představuje novou podporu [(podpora SA.33726 (11/C)]), a vyzvala italské orgány, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 11. ledna 2012 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci výše uvedeného posunutí platby a splátkového kalendáře schváleného rozhodnutím 2003/530/ES, do kterého se doplňuje uvedené posunutí, jež představuje novou podporu [(podpora SA.33726 (11/C)]), a vyzvala italské orgány, aby ve lhůtě jednoho měsíce předložily své připomínky k zahájení řízení.

| (5) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k dotčené podpoře. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k dotčené podpoře.

| (6) | Komise obdržela připomínky zúčastněných třetích stran, které předala Itálii, a poskytla jí příležitost se k nim vyjádřit. |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela připomínky zúčastněných třetích stran, které předala Itálii, a poskytla jí příležitost se k nim vyjádřit.

| (7) | E-mailem ze dne 13. února 2012 předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi dopis italských orgánů s žádostí o prodloužení lhůty pro podání připomínek k zahájení řízení o dva měsíce. Faxem ze dne 21. února 2012 bylo uvedené žádosti o prodloužení vyhověno. |
| --- | --- |

(7)

E-mailem ze dne 13. února 2012 předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi dopis italských orgánů s žádostí o prodloužení lhůty pro podání připomínek k zahájení řízení o dva měsíce. Faxem ze dne 21. února 2012 bylo uvedené žádosti o prodloužení vyhověno.

| (8) | E-maily ze dne 26. dubna 2012 a ze dne 27. dubna 2012 předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi odpověď italských orgánů k zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(8)

E-maily ze dne 26. dubna 2012 a ze dne 27. dubna 2012 předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi odpověď italských orgánů k zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.

| (9) | K připomínkám zúčastněných stran se italské orgány nijak nevyjádřily. |
| --- | --- |

(9)

K připomínkám zúčastněných stran se italské orgány nijak nevyjádřily.

II.   POPIS

| (10) | V článku 1 rozhodnutí 2003/530/ES se uvádí:
  „Podpora plánovaná Italskou republikou ve prospěch producentů mléka, v jejímž rámci Itálie uhradí Společenství dlužnou částku v souvislosti s doplňkovou dávkou na mléko a mléčné produkty za hospodářské roky 1995/96 až 2001/02 namísto producentů a v jejímž rámci Itálie umožní svým producentům vyrovnat dluhy prostřednictvím bezúročného posunutí platby v průběhu několika let, se výjimečně považuje za slučitelnou se společným trhem, a to pod podmínkou, že:






  — | splacení se uskuteční v plné výši v konstantních ročních splátkách, |
| --- | --- | --- |

(10)

V článku 1 rozhodnutí 2003/530/ES se uvádí:

„Podpora plánovaná Italskou republikou ve prospěch producentů mléka, v jejímž rámci Itálie uhradí Společenství dlužnou částku v souvislosti s doplňkovou dávkou na mléko a mléčné produkty za hospodářské roky 1995/96 až 2001/02 namísto producentů a v jejímž rámci Itálie umožní svým producentům vyrovnat dluhy prostřednictvím bezúročného posunutí platby v průběhu několika let, se výjimečně považuje za slučitelnou se společným trhem, a to pod podmínkou, že:

—

splacení se uskuteční v plné výši v konstantních ročních splátkách,

| — | nebude překročena čtrnáctiletá lhůta splatnosti počínající dnem 1. ledna 2004.“ |
| --- | --- |

—

nebude překročena čtrnáctiletá lhůta splatnosti počínající dnem 1. ledna 2004.“

| (11) | Zákonem č. 10/2011 byl do článku 1 vládního dekretu č. 225 ze dne 29. prosince 2010 doplněn odstavec 12k, který posouvá platbu splátky dávek na mléko splatné ke dni 31. prosince 2010 na 30. června 2011. Náklady na posunutí splatnosti se zahrnou do celkově přidělené částky ve výši pěti milionů EUR určené pro různé účely. |
| --- | --- |

(11)

Zákonem č. 10/2011 byl do článku 1 vládního dekretu č. 225 ze dne 29. prosince 2010 doplněn odstavec 12k, který posouvá platbu splátky dávek na mléko splatné ke dni 31. prosince 2010 na 30. června 2011. Náklady na posunutí splatnosti se zahrnou do celkově přidělené částky ve výši pěti milionů EUR určené pro různé účely.

| (12) | Ve svém dopise ze dne 24. června 2011 italské orgány upřesnily, že grantový ekvivalent tohoto opatření bude zahrnut do režimu podpory de minimis stanoveného pro Itálii nařízením Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES (4) na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (5). |
| --- | --- |

(12)

Ve svém dopise ze dne 24. června 2011 italské orgány upřesnily, že grantový ekvivalent tohoto opatření bude zahrnut do režimu podpory de minimis stanoveného pro Itálii nařízením Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES (4) na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (5).

III.   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (13) | Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy z těchto důvodů:






  — | italské orgány projevily svůj záměr zahrnout grantový ekvivalent dotčeného posunutí platby do režimu „de minimis“ stanoveného nařízením (ES) č. 1535/2007. Avšak nejen že použitelnost uvedeného nařízení byla právně sporná, neboť italské orgány neposkytly žádné podrobnosti o dodržování stropů jednotlivých podpor nebo podpory na členský stát jako celek stanovených nařízením, ale toto nařízení navíc zakazuje udělování podpor de minimis, které by při kumulaci s jinými státními podporami znamenaly překročení maximální povolené výše státní podpory. Jelikož podpora schválená Radou představovala maximální podporu, kterou mohla Itálie svým producentům mléka poskytnout, zahrnutí grantového ekvivalentu posunutí platby do režimu de minimis má za následek překročení maximální výše podpory schválené Radou, |
| --- | --- | --- |

(13)

Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy z těchto důvodů:

—

italské orgány projevily svůj záměr zahrnout grantový ekvivalent dotčeného posunutí platby do režimu „de minimis“ stanoveného nařízením (ES) č. 1535/2007. Avšak nejen že použitelnost uvedeného nařízení byla právně sporná, neboť italské orgány neposkytly žádné podrobnosti o dodržování stropů jednotlivých podpor nebo podpory na členský stát jako celek stanovených nařízením, ale toto nařízení navíc zakazuje udělování podpor de minimis, které by při kumulaci s jinými státními podporami znamenaly překročení maximální povolené výše státní podpory. Jelikož podpora schválená Radou představovala maximální podporu, kterou mohla Itálie svým producentům mléka poskytnout, zahrnutí grantového ekvivalentu posunutí platby do režimu de minimis má za následek překročení maximální výše podpory schválené Radou,

| — | z toho tedy vyplývá, že Komise nemohla vyloučit existenci prvku podpory v posunutí platby (kdy toto posunutí představuje ekvivalent bezúročného úvěru, dále jen „související podpora“), a italské orgány nepředaly žádné informace, které by umožňovaly odůvodnění podpory na základě použitelných předpisů týkajících se státních podpor v odvětví zemědělství (pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013) (6), |
| --- | --- |

—

z toho tedy vyplývá, že Komise nemohla vyloučit existenci prvku podpory v posunutí platby (kdy toto posunutí představuje ekvivalent bezúročného úvěru, dále jen „související podpora“), a italské orgány nepředaly žádné informace, které by umožňovaly odůvodnění podpory na základě použitelných předpisů týkajících se státních podpor v odvětví zemědělství (pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013) (6),

| — | posunutí plateb má za následek porušení rozhodnutí 2003/530/ES (neboť již není dodržena jedna z jeho podmínek – konstantnost ročních splátek), a celý splátkový režim tedy mění, ve vztahu k těm, kdo posunutí využili, v novou podporu (neboť nespadá do rámce rozhodnutí 2003/530/ES), která zjevně není podle žádného z ustanovení výše uvedených pokynů přípustná. |
| --- | --- |

—

posunutí plateb má za následek porušení rozhodnutí 2003/530/ES (neboť již není dodržena jedna z jeho podmínek – konstantnost ročních splátek), a celý splátkový režim tedy mění, ve vztahu k těm, kdo posunutí využili, v novou podporu (neboť nespadá do rámce rozhodnutí 2003/530/ES), která zjevně není podle žádného z ustanovení výše uvedených pokynů přípustná.

IV.   PŘIPOMÍNKY ITALSKÝCH ORGÁNŮ K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ

| (14) | V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 se italské orgány zaměřily především na použití splátkového režimu plateb dávky na mléko schváleného rozhodnutím 2003/530/ES. Podle italských orgánů využívá tento režim 11 271 příjemců. Z nich 9 965 (tj. 88,41 % z celkového počtu) zaplatilo splátku dávek splatnou ke dni 31. prosince 2010 včas, 1 291 využilo posunutí platby a 15 příjemců neprovedlo žádnou platbu, což mělo za následek jejich vyloučení ze splátkového programu. |
| --- | --- |

(14)

V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 se italské orgány zaměřily především na použití splátkového režimu plateb dávky na mléko schváleného rozhodnutím 2003/530/ES. Podle italských orgánů využívá tento režim 11 271 příjemců. Z nich 9 965 (tj. 88,41 % z celkového počtu) zaplatilo splátku dávek splatnou ke dni 31. prosince 2010 včas, 1 291 využilo posunutí platby a 15 příjemců neprovedlo žádnou platbu, což mělo za následek jejich vyloučení ze splátkového programu.

| (15) | Italské orgány dále upřesnily, že pro výpočet grantového ekvivalentu podpor obdržených příjemci v rámci posunutí platby byly zohledněny úroky za období od 1. ledna 2011 do data skutečného uhrazení splátky, na kterou se posunutí vztahuje, při použití tříměsíční sazby Euribor ke dni 1. října 2010 zvýšené o 100 bazických bodů (1,942 %). Dosažené výsledky ukazují, že grantový ekvivalent posunutí platby se pohybuje v rozmezí od 0,08 EUR do 694,19 EUR a že z 1 291 příjemců, kteří využili posunutí platby, jich 1 187 obdrželo podporu ve výši méně než 100,00 EUR. Podle italských orgánů tyto číselné údaje ukazují, že posunutí platby podle zákona č. 10/2011 neohrozilo řádný průběh splátkového programu, který je i nadále v souladu s obsahem rozhodnutí 2003/530/ES, jak prokazuje skutečnost, že posunutí platby využilo pouze 11,45 % producentů účastnících se dotčeného programu. |
| --- | --- |

(15)

Italské orgány dále upřesnily, že pro výpočet grantového ekvivalentu podpor obdržených příjemci v rámci posunutí platby byly zohledněny úroky za období od 1. ledna 2011 do data skutečného uhrazení splátky, na kterou se posunutí vztahuje, při použití tříměsíční sazby Euribor ke dni 1. října 2010 zvýšené o 100 bazických bodů (1,942 %). Dosažené výsledky ukazují, že grantový ekvivalent posunutí platby se pohybuje v rozmezí od 0,08 EUR do 694,19 EUR a že z 1 291 příjemců, kteří využili posunutí platby, jich 1 187 obdrželo podporu ve výši méně než 100,00 EUR. Podle italských orgánů tyto číselné údaje ukazují, že posunutí platby podle zákona č. 10/2011 neohrozilo řádný průběh splátkového programu, který je i nadále v souladu s obsahem rozhodnutí 2003/530/ES, jak prokazuje skutečnost, že posunutí platby využilo pouze 11,45 % producentů účastnících se dotčeného programu.

| (16) | Z výše uvedených důvodů italské orgány potvrzují, že jak bylo uvedeno v dopise ze dne 24. června 2011 (viz bod 13), přiznané posunutí platby splátky dávek představuje podporu de minimis. Italské orgány také dodávají, že ověřily dodržování (v absolutních údajích) stropu jednotlivé podpory podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 a rovněž stropu ve výši 320 505 000 EUR za tříleté rozpočtové období stanoveného pro Itálii týmž nařízením a že grantový ekvivalent posunutí platby ve skutečnosti činí celkem 50 877,41 EUR. V současné době italské orgány ověřují, zda byly tyto stropy dodrženy s přihlédnutím k dalším podporám de minimis poskytnutým v rozpočtových letech 2009, 2010 a 2011. |
| --- | --- |

(16)

Z výše uvedených důvodů italské orgány potvrzují, že jak bylo uvedeno v dopise ze dne 24. června 2011 (viz bod 13), přiznané posunutí platby splátky dávek představuje podporu de minimis. Italské orgány také dodávají, že ověřily dodržování (v absolutních údajích) stropu jednotlivé podpory podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 a rovněž stropu ve výši 320 505 000 EUR za tříleté rozpočtové období stanoveného pro Itálii týmž nařízením a že grantový ekvivalent posunutí platby ve skutečnosti činí celkem 50 877,41 EUR. V současné době italské orgány ověřují, zda byly tyto stropy dodrženy s přihlédnutím k dalším podporám de minimis poskytnutým v rozpočtových letech 2009, 2010 a 2011.

| (17) | Pokud jde o postoj Komise, podle něhož podpora schválená rozhodnutím 2003/530/ES musí být pro svou povahu a pro svůj mimořádný charakter považována za jedinou maximální podporu, kterou nelze kumulovat s žádným jiným druhem zásahu, italské orgány především zdůrazňují, že dotčené rozhodnutí uznalo existenci mimořádných okolností, které vedly Radu k tomu, aby dotčenou podporu považovala za slučitelnou s článkem 107 Smlouvy, pokud budou dodrženy určité podmínky. Italské orgány dále zdůrazňují, že z provedených kontrol vyplývá, že splátkový program je v souladu s ustanoveními rozhodnutí 2003/530/ES, neboť s výjimkou patnácti producentů, kteří již byli z programu vyloučeni, všichni producenti uhradili sedm splátek. Podle jejich názoru mimořádný charakter okolností, které vedly k přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, sám o sobě nepředstavuje prvek, který vylučuje možnost, aby příjemci podpory schválené Radou využívali veškerých dalších výhod: Smlouva se pouze dovolává zmíněných mimořádných okolností, aniž by stanovila omezení s ohledem na povahu nebo způsob provádění schválených podpor, a výjimku z článku 107 a z nařízení podle článku 109 Smlouvy pouze podmiňuje přijetím jednomyslného rozhodnutí Rady. V daném případě se mimořádný charakter, který měl za následek přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, plně odráží ve způsobech přijetí samotného rozhodnutí, tj. existence jednomyslnosti, a je třeba jej hledat v okolnostech, které určují přijetí rozhodnutí, a nikoli v samotné podpoře. |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o postoj Komise, podle něhož podpora schválená rozhodnutím 2003/530/ES musí být pro svou povahu a pro svůj mimořádný charakter považována za jedinou maximální podporu, kterou nelze kumulovat s žádným jiným druhem zásahu, italské orgány především zdůrazňují, že dotčené rozhodnutí uznalo existenci mimořádných okolností, které vedly Radu k tomu, aby dotčenou podporu považovala za slučitelnou s článkem 107 Smlouvy, pokud budou dodrženy určité podmínky. Italské orgány dále zdůrazňují, že z provedených kontrol vyplývá, že splátkový program je v souladu s ustanoveními rozhodnutí 2003/530/ES, neboť s výjimkou patnácti producentů, kteří již byli z programu vyloučeni, všichni producenti uhradili sedm splátek. Podle jejich názoru mimořádný charakter okolností, které vedly k přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, sám o sobě nepředstavuje prvek, který vylučuje možnost, aby příjemci podpory schválené Radou využívali veškerých dalších výhod: Smlouva se pouze dovolává zmíněných mimořádných okolností, aniž by stanovila omezení s ohledem na povahu nebo způsob provádění schválených podpor, a výjimku z článku 107 a z nařízení podle článku 109 Smlouvy pouze podmiňuje přijetím jednomyslného rozhodnutí Rady. V daném případě se mimořádný charakter, který měl za následek přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, plně odráží ve způsobech přijetí samotného rozhodnutí, tj. existence jednomyslnosti, a je třeba jej hledat v okolnostech, které určují přijetí rozhodnutí, a nikoli v samotné podpoře.

| (18) | Podle italských orgánů navíc posunutí platby přestavuje podporu de minimis, a musí být proto posuzováno jako samostatné opatření s ohledem na malou účast producentů, nízké dotčené částky a zachování splátkového programu, jehož struktura zůstává nedotčena jak z hlediska celkového počtu splátek, tak z hlediska splatnosti. |
| --- | --- |

(18)

Podle italských orgánů navíc posunutí platby přestavuje podporu de minimis, a musí být proto posuzováno jako samostatné opatření s ohledem na malou účast producentů, nízké dotčené částky a zachování splátkového programu, jehož struktura zůstává nedotčena jak z hlediska celkového počtu splátek, tak z hlediska splatnosti.

| (19) | Italské orgány konečně připomínají, že ministerský dekret ze dne 30. července 2003, kterým se provádí rozhodnutí Rady, stanoví, že subjekty zapojené do splátkového programu se závazně zříkají jakéhokoli sporu v souvislosti s platbou splatných dávek a že dlužníci, kteří platby neprovedou, budou z programu vyloučeni. Podle italských orgánů má tato podmínka za následek zahájení postupů vymáhání, které producenty přimějí k tomu, aby se obrátili na soud. Bylo by tedy rozumné vyhnout se sporům kvůli navracení směšně malých částek v rámci operací, jejichž náklady by byly vyšší než částky, které mají být navráceny. V této souvislosti odkazují italské orgány na čl. 32 odst. 6 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (7), podle kterého mohou v náležitě odůvodněných případech členské státy rozhodnout, že nebudou ve zpětném získávání pokračovat, pokud jsou vynaložené a odhadované náklady na zpětné získávání vyšší než částka, která má být získána zpět. Podle nich by toto ustanovení mělo být analogicky použito i v daném případě. Každopádně obdobné ustanovení je obsaženo také v čl. 25 odst. 4 zákona č. 289/2002 (finanční zákon z roku 2003), podle něhož je 12 EUR považováno za částku malé výše, která nepodléhá vymáhání. Z příjemců, kteří posunutí platby využili, jich 559 obdrželo podporu nižší, než je uvedená částka. |
| --- | --- |

(19)

Italské orgány konečně připomínají, že ministerský dekret ze dne 30. července 2003, kterým se provádí rozhodnutí Rady, stanoví, že subjekty zapojené do splátkového programu se závazně zříkají jakéhokoli sporu v souvislosti s platbou splatných dávek a že dlužníci, kteří platby neprovedou, budou z programu vyloučeni. Podle italských orgánů má tato podmínka za následek zahájení postupů vymáhání, které producenty přimějí k tomu, aby se obrátili na soud. Bylo by tedy rozumné vyhnout se sporům kvůli navracení směšně malých částek v rámci operací, jejichž náklady by byly vyšší než částky, které mají být navráceny. V této souvislosti odkazují italské orgány na čl. 32 odst. 6 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (7), podle kterého mohou v náležitě odůvodněných případech členské státy rozhodnout, že nebudou ve zpětném získávání pokračovat, pokud jsou vynaložené a odhadované náklady na zpětné získávání vyšší než částka, která má být získána zpět. Podle nich by toto ustanovení mělo být analogicky použito i v daném případě. Každopádně obdobné ustanovení je obsaženo také v čl. 25 odst. 4 zákona č. 289/2002 (finanční zákon z roku 2003), podle něhož je 12 EUR považováno za částku malé výše, která nepodléhá vymáhání. Z příjemců, kteří posunutí platby využili, jich 559 obdrželo podporu nižší, než je uvedená částka.

| (20) | V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány poskytly seznam příjemců, kteří využili posunutí platby, a částky podpory, kterou každý z těchto příjemců obdržel. |
| --- | --- |

(20)

V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány poskytly seznam příjemců, kteří využili posunutí platby, a částky podpory, kterou každý z těchto příjemců obdržel.

V.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (21) | Dne 7. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od jedné ze zúčastněných třetích stran. |
| --- | --- |

(21)

Dne 7. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od jedné ze zúčastněných třetích stran.

| (22) | V těchto připomínkách chce zúčastněná strana v zásadě vědět, proč Komise omezila zahájení řízení na posunutí platby podle zákona č. 10/2011 a nevztáhla jej na ustanovení článku 40a zákona č. 122/2010, který stanoví posunutí platby jedné ze splátek, které mají být uhrazeny v rámci doplňkového splátkového programu zavedeného zákonem č. 33/2009, a vyzývá Komisi, aby postupovala v tomto smyslu. V této souvislosti uvedená zúčastněná strana připomíná, že podnět týkající se ustanovení článku 40a zákona č. 122/2010 byl již Komisi předložen a Komisí odložen. |
| --- | --- |

(22)

V těchto připomínkách chce zúčastněná strana v zásadě vědět, proč Komise omezila zahájení řízení na posunutí platby podle zákona č. 10/2011 a nevztáhla jej na ustanovení článku 40a zákona č. 122/2010, který stanoví posunutí platby jedné ze splátek, které mají být uhrazeny v rámci doplňkového splátkového programu zavedeného zákonem č. 33/2009, a vyzývá Komisi, aby postupovala v tomto smyslu. V této souvislosti uvedená zúčastněná strana připomíná, že podnět týkající se ustanovení článku 40a zákona č. 122/2010 byl již Komisi předložen a Komisí odložen.

| (23) | Dne 10. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od další zúčastněné třetí strany. |
| --- | --- |

(23)

Dne 10. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od další zúčastněné třetí strany.

| (24) | V těchto připomínkách zúčastněná strana Komisi upozorňuje na ustanovení čl. 1 odst. 4 vládního dekretu č. 16/2012, který v případě podniků v ekonomických obtížích dlužníkovi umožňuje rozdělit platbu splatných částek do konstantních splátek. Tato zúčastněná strana Komisi žádá, aby zasáhla a konstatovala neslučitelnost uvedených ustanovení s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(24)

V těchto připomínkách zúčastněná strana Komisi upozorňuje na ustanovení čl. 1 odst. 4 vládního dekretu č. 16/2012, který v případě podniků v ekonomických obtížích dlužníkovi umožňuje rozdělit platbu splatných částek do konstantních splátek. Tato zúčastněná strana Komisi žádá, aby zasáhla a konstatovala neslučitelnost uvedených ustanovení s vnitřním trhem.

| (25) | Dne 14. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od další zúčastněné třetí strany. |
| --- | --- |

(25)

Dne 14. března 2012 Komise obdržela připomínky k zahájení řízení od další zúčastněné třetí strany.

| (26) | Rovněž tato zúčastněná třetí strana ve svých připomínkách odkazuje na vládní dekret č. 16/2012 a zdůrazňuje nerovnost zacházení, která podle ní existuje mezi chovateli, a také přesnost údajů použitých agenturou AGEA (Agentura pro poskytování podpor v oblasti zemědělství – italská platební agentura) pro výpočet doplňkové dávky. |
| --- | --- |

(26)

Rovněž tato zúčastněná třetí strana ve svých připomínkách odkazuje na vládní dekret č. 16/2012 a zdůrazňuje nerovnost zacházení, která podle ní existuje mezi chovateli, a také přesnost údajů použitých agenturou AGEA (Agentura pro poskytování podpor v oblasti zemědělství – italská platební agentura) pro výpočet doplňkové dávky.

VI.   POSOUZENÍ

VI.1.   Existence podpory

| (27) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(27)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (28) | Dotčené opatření, tj. podpora související s posunutím platby (poskytnutí ekvivalentu bezúročného úvěru – viz bod 13 druhá odrážka), ale také nová podpora vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES (nezaplacené úroky z již uhrazených ročních splátek a jistina a dosud nezaplacené úroky ze zbývajících ročních splátek až do ukončení splátkového kalendáře, tedy do 31. prosince 2017) (nová podpora – viz bod 13 třetí odrážka) odpovídá této definici: |
| --- | --- |

(28)

Dotčené opatření, tj. podpora související s posunutím platby (poskytnutí ekvivalentu bezúročného úvěru – viz bod 13 druhá odrážka), ale také nová podpora vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES (nezaplacené úroky z již uhrazených ročních splátek a jistina a dosud nezaplacené úroky ze zbývajících ročních splátek až do ukončení splátkového kalendáře, tedy do 31. prosince 2017) (nová podpora – viz bod 13 třetí odrážka) odpovídá této definici:

| (29) | Podpora je přičitatelná státu, protože vychází z vnitrostátního zákona; je financována z veřejných prostředků v tom smyslu, že italský stát se tím, že schválil posunutí platby roční splátky stanovené rozhodnutím 2003/530/ES a tímto posunutím vytvořil novou podporu, v určitém časovém období připravil o částku, kterou mohl využít pro jiné účely. |
| --- | --- |

(29)

Podpora je přičitatelná státu, protože vychází z vnitrostátního zákona; je financována z veřejných prostředků v tom smyslu, že italský stát se tím, že schválil posunutí platby roční splátky stanovené rozhodnutím 2003/530/ES a tímto posunutím vytvořil novou podporu, v určitém časovém období připravil o částku, kterou mohl využít pro jiné účely.

| (30) | Podpora zvýhodňuje určité podniky, zejména zemědělské podniky produkující mléko. |
| --- | --- |

(30)

Podpora zvýhodňuje určité podniky, zejména zemědělské podniky produkující mléko.

| (31) | S ohledem na italskou pozici na trhu může podpora ovlivnit obchod (8). |
| --- | --- |

(31)

S ohledem na italskou pozici na trhu může podpora ovlivnit obchod (8).

| (32) | Podpora by mohla narušit hospodářskou soutěž, neboť podniky, které ji přijaly, získaly ve skutečnosti výhodu (posunutí není úročeno, a odpovídá tedy úvěru s nulovou úrokovou sazbou), kterou by za běžných tržních podmínek nezískaly a díky níž se v porovnání s podniky, které tuto výhodu neměly, dostaly z hlediska hospodářské soutěže do zajímavější pozice (9). |
| --- | --- |

(32)

Podpora by mohla narušit hospodářskou soutěž, neboť podniky, které ji přijaly, získaly ve skutečnosti výhodu (posunutí není úročeno, a odpovídá tedy úvěru s nulovou úrokovou sazbou), kterou by za běžných tržních podmínek nezískaly a díky níž se v porovnání s podniky, které tuto výhodu neměly, dostaly z hlediska hospodářské soutěže do zajímavější pozice (9).

| (33) | Nicméně s ohledem na doplňující informace poskytnuté italskými orgány v reakci na zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy je zapotřebí ověřit, zda dotčené opatření může spadat do režimu de minimis v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1535/2007, a zda tedy nemusí být považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(33)

Nicméně s ohledem na doplňující informace poskytnuté italskými orgány v reakci na zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy je zapotřebí ověřit, zda dotčené opatření může spadat do režimu de minimis v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 1535/2007, a zda tedy nemusí být považováno za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (34) | V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány prokázaly, že úroky spojené s posunutím platby se pohybují v rozmezí od 0,08 EUR do 694,19 EUR. Italské orgány dále upřesnily, že ověření neprokázalo překročení stropu stanoveného pro Itálii za tříleté rozpočtové období, ale že musí ještě ověřit, zda existuje riziko překročení stropu jednotlivé podpory v případě kumulace podpor de minimis za rozpočtová období 2009, 2010 a 2011. |
| --- | --- |

(34)

V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány prokázaly, že úroky spojené s posunutím platby se pohybují v rozmezí od 0,08 EUR do 694,19 EUR. Italské orgány dále upřesnily, že ověření neprokázalo překročení stropu stanoveného pro Itálii za tříleté rozpočtové období, ale že musí ještě ověřit, zda existuje riziko překročení stropu jednotlivé podpory v případě kumulace podpor de minimis za rozpočtová období 2009, 2010 a 2011.

| (35) | Komise může s jistotou konstatovat, že výše úroků souvisejících s posunutím plateb, pokud jsou uvažovány samostatně, nepřekračuje částku 7 500 EUR stanovenou v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007, a bere na vědomí skutečnost, že celková výše podpor poskytnutých formou posunutí platby, tj. 50 877,41 EUR, neměla za následek překročení stropu 320 505 000 EUR stanoveného pro Itálii v příloze uvedeného nařízení. Komise však nemá k dispozici žádný nový důkaz o tom, že strop jednotlivé podpory ve výši 7 500 EUR nebyl v žádném případě překročen, pokud se započítají také všechny podpory de minimis obdržené stejným příjemcem v kterémkoli tříletém rozpočtovém období, neboť od 26. dubna 2012 Komise od italských orgánů, které v tomto smyslu prováděly ověření, již neobdržela žádné informace. Komise proto nemůže dospět k závěru, že výše uvedený strop jednotlivé podpory byl ve všech případech dodržen, tím spíše, že Komise musí také přihlížet k nové podpoře vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES. Komise skutečně musí dotčené opatření (podporu související s posunutím platby – poskytnutí ekvivalentu bezúročného úvěru – a novou podporu vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES) komplexně přezkoumat: posunutí platby využil značný počet příjemců (více než 1 250) a částka podpory zahrnuje také část jistiny (odpovídající ročním splátkám, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017) s úroky, čímž významně přesahuje úroky související s posunutím platby použité italskými orgány na podporu své argumentace. |
| --- | --- |

(35)

Komise může s jistotou konstatovat, že výše úroků souvisejících s posunutím plateb, pokud jsou uvažovány samostatně, nepřekračuje částku 7 500 EUR stanovenou v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007, a bere na vědomí skutečnost, že celková výše podpor poskytnutých formou posunutí platby, tj. 50 877,41 EUR, neměla za následek překročení stropu 320 505 000 EUR stanoveného pro Itálii v příloze uvedeného nařízení. Komise však nemá k dispozici žádný nový důkaz o tom, že strop jednotlivé podpory ve výši 7 500 EUR nebyl v žádném případě překročen, pokud se započítají také všechny podpory de minimis obdržené stejným příjemcem v kterémkoli tříletém rozpočtovém období, neboť od 26. dubna 2012 Komise od italských orgánů, které v tomto smyslu prováděly ověření, již neobdržela žádné informace. Komise proto nemůže dospět k závěru, že výše uvedený strop jednotlivé podpory byl ve všech případech dodržen, tím spíše, že Komise musí také přihlížet k nové podpoře vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES. Komise skutečně musí dotčené opatření (podporu související s posunutím platby – poskytnutí ekvivalentu bezúročného úvěru – a novou podporu vyplývající z porušení rozhodnutí 2003/530/ES) komplexně přezkoumat: posunutí platby využil značný počet příjemců (více než 1 250) a částka podpory zahrnuje také část jistiny (odpovídající ročním splátkám, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017) s úroky, čímž významně přesahuje úroky související s posunutím platby použité italskými orgány na podporu své argumentace.

| (36) | Navíc čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 stanoví, že „podporu de minimis nelze kumulovat se státní podporou na tytéž způsobilé výdaje, pokud v důsledku této kumulace míra podpory přesahuje úroveň stanovenou právními předpisy Společenství za zvláštních okolností každého případu“. |
| --- | --- |

(36)

Navíc čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 stanoví, že „podporu de minimis nelze kumulovat se státní podporou na tytéž způsobilé výdaje, pokud v důsledku této kumulace míra podpory přesahuje úroveň stanovenou právními předpisy Společenství za zvláštních okolností každého případu“.

| (37) | V tomto ohledu již Komise při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy uvedla, že posunutí platby je nutné přičlenit k podpoře schválené Radou, kterou je třeba v této souvislosti považovat za přípustný strop. |
| --- | --- |

(37)

V tomto ohledu již Komise při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy uvedla, že posunutí platby je nutné přičlenit k podpoře schválené Radou, kterou je třeba v této souvislosti považovat za přípustný strop.

| (38) | Italské orgány se také domnívají, že posunutí platby musí být posuzováno jako samostatné opatření s ohledem na malou účast producentů, nízké částky a zachování splátkového programu, jehož struktura zůstává nedotčena jak z hlediska celkového počtu splátek, tak z hlediska splatnosti. |
| --- | --- |

(38)

Italské orgány se také domnívají, že posunutí platby musí být posuzováno jako samostatné opatření s ohledem na malou účast producentů, nízké částky a zachování splátkového programu, jehož struktura zůstává nedotčena jak z hlediska celkového počtu splátek, tak z hlediska splatnosti.

| (39) | Komise tento postoj nesdílí. Je totiž jasné, že posunutí platby je přímo spojené se splácením, jehož splátkový kalendář byl podrobně stanoven rozhodnutím 2003/530/ES, kde se v čl. 1 odst. 1 první odrážce jasně uvádí, že splacení se musí uskutečnit v plné výši v konstantních ročních splátkách. Nelze se tedy domnívat, že posunutí nemá žádnou souvislost se splátkovým kalendářem zavedeným rozhodnutím 2003/530/ES. |
| --- | --- |

(39)

Komise tento postoj nesdílí. Je totiž jasné, že posunutí platby je přímo spojené se splácením, jehož splátkový kalendář byl podrobně stanoven rozhodnutím 2003/530/ES, kde se v čl. 1 odst. 1 první odrážce jasně uvádí, že splacení se musí uskutečnit v plné výši v konstantních ročních splátkách. Nelze se tedy domnívat, že posunutí nemá žádnou souvislost se splátkovým kalendářem zavedeným rozhodnutím 2003/530/ES.

| (40) | Italské orgány dále popírají skutečnost, že podpora schválená Radou je maximální částkou, která může být producentům mléka poskytnuta. Podle nich dotčené rozhodnutí uznalo existenci mimořádných okolností, které vedly ke schválení splátkového kalendáře plateb, ale mimořádný charakter těchto okolností sám o sobě nepředstavuje faktor vylučující jakoukoli možnost, aby příjemci obdrželi jakoukoli další podporu, neboť Smlouva pouze zmiňuje mimořádné okolnosti, aniž by kladla omezení týkající se povahy a způsobů použití schválených podpor. V daném případě se mimořádný charakter, který měl za následek přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, plně odráží ve způsobech přijetí samotného rozhodnutí, tj. existence jednomyslnosti, a je třeba jej hledat v okolnostech, které určují přijetí rozhodnutí, a nikoli v samotné podpoře. |
| --- | --- |

(40)

Italské orgány dále popírají skutečnost, že podpora schválená Radou je maximální částkou, která může být producentům mléka poskytnuta. Podle nich dotčené rozhodnutí uznalo existenci mimořádných okolností, které vedly ke schválení splátkového kalendáře plateb, ale mimořádný charakter těchto okolností sám o sobě nepředstavuje faktor vylučující jakoukoli možnost, aby příjemci obdrželi jakoukoli další podporu, neboť Smlouva pouze zmiňuje mimořádné okolnosti, aniž by kladla omezení týkající se povahy a způsobů použití schválených podpor. V daném případě se mimořádný charakter, který měl za následek přijetí rozhodnutí 2003/530/ES, plně odráží ve způsobech přijetí samotného rozhodnutí, tj. existence jednomyslnosti, a je třeba jej hledat v okolnostech, které určují přijetí rozhodnutí, a nikoli v samotné podpoře.

| (41) | Komise nemůže sdílet názor vyjádřený italskými orgány. Je sice pravdou, že Smlouva v čl. 108 odst. 2 třetím pododstavci stanoví, že „Rada může [...] jednomyslně rozhodnout, že podpora [...] má být [...] považována za slučitelnou s vnitřním trhem, odůvodňují-li takové rozhodnutí mimořádné okolnosti“ a bod 8 odůvodnění rozhodnutí 2003/530/ES uvádí, že „[...] se uznává existence mimořádných okolností, které [...] opravňují považovat podporu [...] za slučitelnou se společnou organizací trhů“, nic to však nemění na tom, že Rada ve výroku rozhodnutí stanovila, že podporu lze pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem „mimořádně“ a bez „přihlédnutí k mimořádným okolnostem“. Výraz „mimořádně“ jasně naznačuje, že Rada chtěla oznámit poskytnutí podpory a přiznat jí jedinečný charakter navzdory existenci mimořádných okolností podle bodu 8 odůvodnění a že odkaz na jednomyslnost italských orgánů, pokud může skutečně prokázat mimořádný postup, nemůže zpochybnit jedinečný charakter podpory vymezený v rozhodnutí. |
| --- | --- |

(41)

Komise nemůže sdílet názor vyjádřený italskými orgány. Je sice pravdou, že Smlouva v čl. 108 odst. 2 třetím pododstavci stanoví, že „Rada může [...] jednomyslně rozhodnout, že podpora [...] má být [...] považována za slučitelnou s vnitřním trhem, odůvodňují-li takové rozhodnutí mimořádné okolnosti“ a bod 8 odůvodnění rozhodnutí 2003/530/ES uvádí, že „[...] se uznává existence mimořádných okolností, které [...] opravňují považovat podporu [...] za slučitelnou se společnou organizací trhů“, nic to však nemění na tom, že Rada ve výroku rozhodnutí stanovila, že podporu lze pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem „mimořádně“ a bez „přihlédnutí k mimořádným okolnostem“. Výraz „mimořádně“ jasně naznačuje, že Rada chtěla oznámit poskytnutí podpory a přiznat jí jedinečný charakter navzdory existenci mimořádných okolností podle bodu 8 odůvodnění a že odkaz na jednomyslnost italských orgánů, pokud může skutečně prokázat mimořádný postup, nemůže zpochybnit jedinečný charakter podpory vymezený v rozhodnutí.

| (42) | Vzhledem k tomu, že v daných souvislostech představovala podpora schválená Radou pro svůj jedinečný charakter přípustný strop, tj. ekvivalent 100 % podpory, doplnění posunutí platby má za následek automatické uplatnění ustanovení čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 1535/2007. Grantový ekvivalent posunutí platby tudíž nemůže spadat do působnosti výše uvedeného nařízení, a představuje proto prvek státní podpory, jehož slučitelnost s vnitřním trhem je nezbytné analyzovat na základě pravidel hospodářské soutěže platných v okamžiku přiznání posunutí platby, stejně jako novou podporu vyplývající z porušení rozhodnutí Rady 2003/530/ES. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k tomu, že v daných souvislostech představovala podpora schválená Radou pro svůj jedinečný charakter přípustný strop, tj. ekvivalent 100 % podpory, doplnění posunutí platby má za následek automatické uplatnění ustanovení čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 1535/2007. Grantový ekvivalent posunutí platby tudíž nemůže spadat do působnosti výše uvedeného nařízení, a představuje proto prvek státní podpory, jehož slučitelnost s vnitřním trhem je nezbytné analyzovat na základě pravidel hospodářské soutěže platných v okamžiku přiznání posunutí platby, stejně jako novou podporu vyplývající z porušení rozhodnutí Rady 2003/530/ES.

VI.2   Slučitelnost podpory s vnitřním trhem

| (43) | Pravidla hospodářské soutěže použitelná v okamžiku přiznání posunutí platby jsou obsažena v pokynech Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013. |
| --- | --- |

(43)

Pravidla hospodářské soutěže použitelná v okamžiku přiznání posunutí platby jsou obsažena v pokynech Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013.

| (44) | V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány vycházely z argumentu, podle něhož mělo být posunutí platby považováno za součást rámce režimu de minimis, a proto podle pravidel obsažených ve výše uvedených pokynech neposkytly žádné odůvodnění slučitelnosti posunutí platby s vnitřním trhem ani nové podpory poskytované nad rámec rozhodnutí 2003/530/ES. |
| --- | --- |

(44)

V dopise předaném e-mailem ze dne 26. dubna 2012 italské orgány vycházely z argumentu, podle něhož mělo být posunutí platby považováno za součást rámce režimu de minimis, a proto podle pravidel obsažených ve výše uvedených pokynech neposkytly žádné odůvodnění slučitelnosti posunutí platby s vnitřním trhem ani nové podpory poskytované nad rámec rozhodnutí 2003/530/ES.

| (45) | Komise tedy nemá k dispozici žádný nový důkaz, který by umožnil vyvrátit pochybnosti vyjádřené v okamžiku zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Podpora související s posunutím plateb a následně nová podpora poskytnutá nedodržením rámce rozhodnutí 2003/530/ES proto představují jednostranné podpory zaměřené jednoduše na vylepšení finanční situace výrobců, ale nijak nepřispívající k rozvoji odvětví, tj. provozní podpory neslučitelné s vnitřním trhem ve smyslu bodu 15 výše uvedených pokynů. |
| --- | --- |

(45)

Komise tedy nemá k dispozici žádný nový důkaz, který by umožnil vyvrátit pochybnosti vyjádřené v okamžiku zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Podpora související s posunutím plateb a následně nová podpora poskytnutá nedodržením rámce rozhodnutí 2003/530/ES proto představují jednostranné podpory zaměřené jednoduše na vylepšení finanční situace výrobců, ale nijak nepřispívající k rozvoji odvětví, tj. provozní podpory neslučitelné s vnitřním trhem ve smyslu bodu 15 výše uvedených pokynů.

VI.3   Navrácení

| (46) | V případě zjištění neslučitelnosti podpory s vnitřním trhem má Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy a ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie pravomoc rozhodnout, zda má příslušný členský stát podporu zrušit nebo změnit (10). Cílem povinnosti uložené danému státu, aby zrušil podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je podle ustálené judikatury Soudního dvora obnova stavu. V tomto smyslu Soudní dvůr prohlásil, že tento cíl je splněn, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory, čímž ztratí výhodu, kterou vůči svým konkurentům na trhu měl, a dojde k obnově stavu, jenž existoval před poskytnutím podpory (11). |
| --- | --- |

(46)

V případě zjištění neslučitelnosti podpory s vnitřním trhem má Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy a ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie pravomoc rozhodnout, zda má příslušný členský stát podporu zrušit nebo změnit (10). Cílem povinnosti uložené danému státu, aby zrušil podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, je podle ustálené judikatury Soudního dvora obnova stavu. V tomto smyslu Soudní dvůr prohlásil, že tento cíl je splněn, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté z titulu protiprávní podpory, čímž ztratí výhodu, kterou vůči svým konkurentům na trhu měl, a dojde k obnově stavu, jenž existoval před poskytnutím podpory (11).

| (47) | V souladu s touto judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12), stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (v tomto případě všichni příjemci, kteří využili posunutí platby). |
| --- | --- |

(47)

V souladu s touto judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (12), stanoví, že je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (v tomto případě všichni příjemci, kteří využili posunutí platby).

| (48) | Itálie je tedy povinna přijmout veškerá nezbytná opatření, aby příjemci navrátili neslučitelnou podporu, která jim byla poskytnuta. Podle bodu 42 oznámení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (13), má Itálie na to, aby toto rozhodnutí provedla, čtyři měsíce od data jeho oznámení. Částky, které mají být navráceny, se úročí podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14). |
| --- | --- |

(48)

Itálie je tedy povinna přijmout veškerá nezbytná opatření, aby příjemci navrátili neslučitelnou podporu, která jim byla poskytnuta. Podle bodu 42 oznámení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (13), má Itálie na to, aby toto rozhodnutí provedla, čtyři měsíce od data jeho oznámení. Částky, které mají být navráceny, se úročí podle nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14).

| (49) | Toto rozhodnutí musí být provedeno okamžitě, zejména pokud jde o navrácení všech jednotlivých neslučitelných podpor, které byly poskytnuty. |
| --- | --- |

(49)

Toto rozhodnutí musí být provedeno okamžitě, zejména pokud jde o navrácení všech jednotlivých neslučitelných podpor, které byly poskytnuty.

| (50) | S ohledem na velmi zvláštní souvislosti, v nichž byla podpora poskytnuta (podpora byla doplněna do programu, který tvoří balíček schválený Radou), a na její důsledky (porušení podmínek rozhodnutí 2003/530/ES pro ty, kdo využili posunutí platby, zatímco podpora již byla rozhodnutím mimořádně schválena) by se navrácení, k němuž by mělo dojít u subjektů, které využily posunutí platby, mělo týkat těchto prvků:






  a) | úroky spojené s posunutím platby splátky dávky, která byla splatná ke dni 31. prosince 2010, zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení; |
| --- | --- | --- |

(50)

S ohledem na velmi zvláštní souvislosti, v nichž byla podpora poskytnuta (podpora byla doplněna do programu, který tvoří balíček schválený Radou), a na její důsledky (porušení podmínek rozhodnutí 2003/530/ES pro ty, kdo využili posunutí platby, zatímco podpora již byla rozhodnutím mimořádně schválena) by se navrácení, k němuž by mělo dojít u subjektů, které využily posunutí platby, mělo týkat těchto prvků:

a)

úroky spojené s posunutím platby splátky dávky, která byla splatná ke dni 31. prosince 2010, zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;

| b) | vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2009 (jistina těchto ročních splátek byla uhrazena předtím, než posunutí platby vedlo k porušení rozhodnutí 2003/530/ES), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení; |
| --- | --- |

b)

vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2009 (jistina těchto ročních splátek byla uhrazena předtím, než posunutí platby vedlo k porušení rozhodnutí 2003/530/ES), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;

| c) | vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2011 a 2012 (žádná informace neprokazuje, že jistina nebyla ve lhůtě splatnosti uhrazena), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení; |
| --- | --- |

c)

vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2011 a 2012 (žádná informace neprokazuje, že jistina nebyla ve lhůtě splatnosti uhrazena), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;

| d) | jistina a úroky spojené s ročními splátkami, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017, což je poslední datum splátkového kalendáře zavedeného rozhodnutím 2003/530/ES. |
| --- | --- |

d)

jistina a úroky spojené s ročními splátkami, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017, což je poslední datum splátkového kalendáře zavedeného rozhodnutím 2003/530/ES.

| (51) | Důležitost, kterou italské orgány přisuzují nízké výši částek k navrácení, a riziko, že se producenti obrátí na vnitrostátní soudy, nic nemění na skutečnosti, že státní podporu, která nesplňuje podmínky požadované pro uplatnění některé z výjimek podle článku 107 Smlouvy, a je tedy neslučitelná s vnitřním trhem, musí příjemci navrátit tak, aby se obnovilo konkurenční prostředí existující před poskytnutím podpory. Skutečně podle ustálené judikatury Soudního dvora je zrušení protiprávní podpory prohlášené za neslučitelnou se společným trhem logickým důsledkem protiprávnosti, neboť cílem navrácení je pouze obnovení předchozího stavu (15); cíle obnovení předchozího stavu bylo dosaženo v okamžiku, kdy byly protiprávní podpory neslučitelné s vnitřním trhem příjemcem navráceny, čímž příjemce ztratil výhodu, kterou na trhu vůči svým konkurentům měl, a obnovil se stav předcházející poskytnutí podpory (16). |
| --- | --- |

(51)

Důležitost, kterou italské orgány přisuzují nízké výši částek k navrácení, a riziko, že se producenti obrátí na vnitrostátní soudy, nic nemění na skutečnosti, že státní podporu, která nesplňuje podmínky požadované pro uplatnění některé z výjimek podle článku 107 Smlouvy, a je tedy neslučitelná s vnitřním trhem, musí příjemci navrátit tak, aby se obnovilo konkurenční prostředí existující před poskytnutím podpory. Skutečně podle ustálené judikatury Soudního dvora je zrušení protiprávní podpory prohlášené za neslučitelnou se společným trhem logickým důsledkem protiprávnosti, neboť cílem navrácení je pouze obnovení předchozího stavu (15); cíle obnovení předchozího stavu bylo dosaženo v okamžiku, kdy byly protiprávní podpory neslučitelné s vnitřním trhem příjemcem navráceny, čímž příjemce ztratil výhodu, kterou na trhu vůči svým konkurentům měl, a obnovil se stav předcházející poskytnutí podpory (16).

| (52) | Navíc, pokud jde o nízkou výši částek k navrácení, italské orgány zjevně omezují rozsah navracení pouze na úroky, které je třeba připočítat k ročním splátkám, na něž se vztahuje posunutí platby. Navracení, které se týká pouze těch, kdo skutečně využili posunutí platby, musí proto zahrnovat celou podporu prohlášenou za neslučitelnou, zvýšenou o splatné úroky (v této souvislosti však viz bod 50). |
| --- | --- |

(52)

Navíc, pokud jde o nízkou výši částek k navrácení, italské orgány zjevně omezují rozsah navracení pouze na úroky, které je třeba připočítat k ročním splátkám, na něž se vztahuje posunutí platby. Navracení, které se týká pouze těch, kdo skutečně využili posunutí platby, musí proto zahrnovat celou podporu prohlášenou za neslučitelnou, zvýšenou o splatné úroky (v této souvislosti však viz bod 50).

| (53) | Konečně názor, že producenti by se mohli obrátit na vnitrostátní soudy, nelze považovat za relevantní, neboť podle judikatury Soudního dvora pouhá obava z interních potíží, byť nepřekonatelných, nemůže odůvodnit to, že členský stát neplní své povinnosti vyplývající z unijního práva (17). |
| --- | --- |

(53)

Konečně názor, že producenti by se mohli obrátit na vnitrostátní soudy, nelze považovat za relevantní, neboť podle judikatury Soudního dvora pouhá obava z interních potíží, byť nepřekonatelných, nemůže odůvodnit to, že členský stát neplní své povinnosti vyplývající z unijního práva (17).

| (54) | Za těchto podmínek bude moci Itálie uplatnit pravidla de minimis použitelná v odvětví zemědělství na navracení jednotlivých podpor od příjemců, kteří v okamžiku poskytnutí protiprávní podpory neslučitelné s vnitřním trhem splňují všechny podmínky použitelného nařízení de minimis (nařízení (ES) č. 1535/2007). V souladu s ustanoveními bodu 49 oznámení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (18), se v případě protiprávních režimů podpor neslučitelných s vnitřním trhem od členského státu požaduje, aby vypracoval podrobnou analýzu každé jednotlivé podpory poskytnuté na základě uvedeného režimu. Aby mohla být určena přesná částka podpory, která má být navrácena každým jednotlivým příjemcem podle tohoto režimu, musí Itálie vymezit rozsah, v jakém byla podpora poskytnuta na konkrétní projekt, který v době poskytnutí podpory splňoval všechny podmínky nařízení o blokových výjimkách nebo režimu podpor schváleného Komisí. V takovém případě může členský stát uplatnit důležitou zásadu de minimis použitelnou v okamžiku poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory, která je předmětem rozhodnutí o navrácení ve smyslu článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (19). Podle uvedené zásady jednotlivá podpora poskytnutá v rámci dotčeného opatření nepředstavuje podporu pro příjemce, kteří v okamžiku poskytnutí splňují podmínky stanovené platným nařízením de minimis (nařízení (ES) č. 1535/2007). |
| --- | --- |

(54)

Za těchto podmínek bude moci Itálie uplatnit pravidla de minimis použitelná v odvětví zemědělství na navracení jednotlivých podpor od příjemců, kteří v okamžiku poskytnutí protiprávní podpory neslučitelné s vnitřním trhem splňují všechny podmínky použitelného nařízení de minimis (nařízení (ES) č. 1535/2007). V souladu s ustanoveními bodu 49 oznámení Komise „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (18), se v případě protiprávních režimů podpor neslučitelných s vnitřním trhem od členského státu požaduje, aby vypracoval podrobnou analýzu každé jednotlivé podpory poskytnuté na základě uvedeného režimu. Aby mohla být určena přesná částka podpory, která má být navrácena každým jednotlivým příjemcem podle tohoto režimu, musí Itálie vymezit rozsah, v jakém byla podpora poskytnuta na konkrétní projekt, který v době poskytnutí podpory splňoval všechny podmínky nařízení o blokových výjimkách nebo režimu podpor schváleného Komisí. V takovém případě může členský stát uplatnit důležitou zásadu de minimis použitelnou v okamžiku poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory, která je předmětem rozhodnutí o navrácení ve smyslu článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory (19). Podle uvedené zásady jednotlivá podpora poskytnutá v rámci dotčeného opatření nepředstavuje podporu pro příjemce, kteří v okamžiku poskytnutí splňují podmínky stanovené platným nařízením de minimis (nařízení (ES) č. 1535/2007).

VI.4   Posouzení připomínek zúčastněných stran k dalším řízením

| (55) | Pokud jde o připomínky formulované první zúčastněnou stranou (viz bod 22), Komise zdůrazňuje, že při odkladu platby podle článku 40a zákona č. 122/2010 týkající se splátky, která má být uhrazena v rámci doplňkového splátkového programu zavedeného zákonem č. 33/2009, se nepoužije řízení, které je předmětem tohoto rozhodnutí, neboť toto řízení se netýká doplňkového splátkového programu zavedeného rozhodnutím 2003/530/ES. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o připomínky formulované první zúčastněnou stranou (viz bod 22), Komise zdůrazňuje, že při odkladu platby podle článku 40a zákona č. 122/2010 týkající se splátky, která má být uhrazena v rámci doplňkového splátkového programu zavedeného zákonem č. 33/2009, se nepoužije řízení, které je předmětem tohoto rozhodnutí, neboť toto řízení se netýká doplňkového splátkového programu zavedeného rozhodnutím 2003/530/ES.

| (56) | Pokud jde o připomínky předložené dalšími dvěma zúčastněnými stranami týkající se vládního dekretu č. 16/2012 (body 24 a 26), Komise zkoumá jejich obsah, ale považuje za nezbytné k nim přistupovat samostatně z důvodů administrativní efektivity souvisejících, mimo jiné, se skutečností, že spojení obou řízení prostřednictvím rozšíření řízení a uplatnění všech souvisejících administrativních formálních náležitostí by značně zpozdilo uzavření řízení, které je předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o připomínky předložené dalšími dvěma zúčastněnými stranami týkající se vládního dekretu č. 16/2012 (body 24 a 26), Komise zkoumá jejich obsah, ale považuje za nezbytné k nim přistupovat samostatně z důvodů administrativní efektivity souvisejících, mimo jiné, se skutečností, že spojení obou řízení prostřednictvím rozšíření řízení a uplatnění všech souvisejících administrativních formálních náležitostí by značně zpozdilo uzavření řízení, které je předmětem tohoto rozhodnutí.

VII.   ZÁVĚR

| (57) | Komise konstatuje, že Itálie provedla dotčené posunutí platby protiprávně, čímž se protiprávními staly i s tím související podpora (viz bod 13 druhá odrážka) a nový režim podpory daný porušením rozhodnutí 2003/530/ES (viz bod 13 třetí odrážka). Výše uvedená analýza prokazuje, že žádnou z těchto podpor nelze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť italské orgány neposkytly důkazy slučitelnosti podle pravidel hospodářské soutěže použitelných v odvětví zemědělství (viz body 43 až 45) (italské orgány pouze tvrdily, že posunutí platby musí být uvažováno samostatně, tj. bez přihlédnutí k jeho dopadu na rozhodnutí 2003/530/ES, a lze jej považovat za režim de minimis). Komise tedy nemůže vyvrátit pochybnosti vyjádřené již při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(57)

Komise konstatuje, že Itálie provedla dotčené posunutí platby protiprávně, čímž se protiprávními staly i s tím související podpora (viz bod 13 druhá odrážka) a nový režim podpory daný porušením rozhodnutí 2003/530/ES (viz bod 13 třetí odrážka). Výše uvedená analýza prokazuje, že žádnou z těchto podpor nelze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem, neboť italské orgány neposkytly důkazy slučitelnosti podle pravidel hospodářské soutěže použitelných v odvětví zemědělství (viz body 43 až 45) (italské orgány pouze tvrdily, že posunutí platby musí být uvažováno samostatně, tj. bez přihlédnutí k jeho dopadu na rozhodnutí 2003/530/ES, a lze jej považovat za režim de minimis). Komise tedy nemůže vyvrátit pochybnosti vyjádřené již při zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.

| (58) | Neslučitelné podpory se souvisejícími úroky musí být navráceny příslušnými příjemci, tj. těmi, kdo skutečně využili posunutí dotčené platby, |
| --- | --- |

(58)

Neslučitelné podpory se souvisejícími úroky musí být navráceny příslušnými příjemci, tj. těmi, kdo skutečně využili posunutí dotčené platby,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Posunutí platby splátky dávek na mléko splatné ke dni 31. prosince 2010 doplněné jako odstavec 12k do článku 1 vládního dekretu č. 225 ze dne 29. prosince 2010 zákonem č. 10/2011 a protiprávně uplatněné Itálií v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie představuje státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.

2.   Podpora vyplývající z nedodržení podmínek stanovených v rozhodnutí 2003/530/ES daná posunutím platby podle článku 1, kterou Itálie uplatnila protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Itálie je povinna zajistit navrácení neslučitelných podpor podle čl. 1 odst. 1 a 2 od příslušných příjemců, kteří využili posunutí platby podle čl. 1 odst. 1.

2.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny za období od data, kdy byly dány příjemcům k dispozici, do data jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočtou jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Navrácení, které se týká pouze těch, kdo skutečně využili posunutí platby podle článku 1, a jimž se tedy dostalo podpory podle článku 2, musí zahrnovat tyto prvky:

| a) | úroky spojené s posunutím platby splátky dávky, která byla splatná ke dni 31. prosince 2010, zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení; |
| --- | --- |

a)

úroky spojené s posunutím platby splátky dávky, která byla splatná ke dni 31. prosince 2010, zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;

| b) | vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2009 (jistina těchto ročních splátek byla uhrazena předtím, než posunutí platby vedlo k porušení rozhodnutí Rady), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení; |
| --- | --- |

b)

vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 a 2009 (jistina těchto ročních splátek byla uhrazena předtím, než posunutí platby vedlo k porušení rozhodnutí Rady), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;

| c) | vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2011 a 2012 (žádná informace neprokazuje, že jistina nebyla ve lhůtě splatnosti uhrazena), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení; |
| --- | --- |

c)

vzniklé úroky z ročních splátek, které byly splatné ke dni 31. prosince 2011 a 2012 (žádná informace neprokazuje, že jistina nebyla ve lhůtě splatnosti uhrazena), zvýšené o úroky z prodlení vzniklé do data skutečného navrácení;

| d) | jistina a úroky spojené s ročními splátkami, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017, což je poslední datum splátkového kalendáře zavedeného rozhodnutím Rady. |
| --- | --- |

d)

jistina a úroky spojené s ročními splátkami, které jsou splatné ke dni 31. prosince 2013, 2014, 2015, 2016 a 2017, což je poslední datum splátkového kalendáře zavedeného rozhodnutím Rady.

5.   Jednotlivé podpory poskytnuté v rámci režimu podle článku 1 nepředstavují státní podpory, pokud v okamžiku jejich poskytnutí splňují podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98 platného v okamžiku poskytnutí podpor.

Článek 3

1.   Navrácení podpor uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Itálie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Itálie Komisi tyto informace:

| a) | seznam příjemců, kteří obdrželi podpory v rámci režimů podpor podle článku 1, a celkovou částku podpor obdržených každým z nich v rámci daného režimu; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří obdrželi podpory v rámci režimů podpor podle článku 1, a celkovou částku podpor obdržených každým z nich v rámci daného režimu;

| b) | celkovou částku (jistina a úroky), kterou musí navrátit každý z příjemců, jenž obdržel podpory, na které se nevztahuje pravidlo de minimis; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistina a úroky), kterou musí navrátit každý z příjemců, jenž obdržel podpory, na které se nevztahuje pravidlo de minimis;

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům již bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům již bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Itálie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem provést toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpor poskytnutých v rámci režimů uvedených v článku 1. Na žádost Komise Itálie neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemci navrátili.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 17. července 2013.

Za Komisi

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Nyní vnitřní trh.

1

(2)  Úř. věst. L 184, 23.7.2003, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. C 37, 10.2.2012, s. 30.

3

(4)  Nyní články 107 a 108 Smlouvy.

4

(5)  Úř. věst. L 337, 21.12.2007, s. 35.

5

(6)  Úř. věst. C 319, 27.12.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

7

(8)  V roce 2009 byla Itálie pátým producentem kravského mléka v Unii s produkcí 11,364 milionu tun. V roce 2010 dovezla 1 330 602 tun a vyvezla 4 722 tun mléka.

8

(9)  Na základě judikatury Soudního dvora pouhá skutečnost, že konkurenceschopnost podniku se zlepší v důsledku poskytnutí výhody, kterou by v běžných tržních podmínkách nezískala a které konkurenční podniky nepožívají, stačí k prokázání narušení hospodářské soutěže (věc 730/79, Philip Morris v. Komise, Recueil 1980, s. 2671).

9

(10)  Věc C-70/72 Komise v. Německo, Recueil 1973, s. 813, bod 13.

10

Komise v. Německo

(11)  Spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španělsko v. Komise, Recueil 1994, s. I-4103, bod 75, a věc C-75/97 Belgie v. Komise, Recueil 1999, s. I-30671, body 64–65.

11

Španělsko v. Komise

Belgie v. Komise

(12)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. C 272, 15.11.2007, s. 4.

13

(14)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

14

(15)  Usnesení ze dne 12. prosince 2012, věc T-260/00, Cooperativa San Marco fra Lavoratori della Piccola Pesca – Burano Soc. Coop. RL a další v. Evropská komise, dosud nezveřejněno, bod 55.

15

Cooperativa San Marco fra Lavoratori della Piccola Pesca – Burano Soc. Coop. RL a další v. Evropská komise

(16)  Věc C-348/93 ze dne 4. dubna 1995, Komise v. Itálie, Recueil 1995, s. I-673, bod 27.

16

Komise v. Itálie

(17)  Věc C-6/97 ze dne 19. května 1999, Itálie v. Komise, Recueil 1999, s. I-2981, bod 34.

17

Itálie v. Komise

(18)  Úř. věst. C 272, 15.11.2007, s. 4.

18

(19)  Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.

19

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/49

---

ROZHODNUTÍ č. 4/2013 VÝBORU VELVYSLANCŮ AKT-EU

ze dne 7. listopadu 2013

o jmenování členů správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA)

(2013/666/EU)

VÝBOR VELVYSLANCŮ AKT-EU,

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), poprvé pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2) a podruhé pozměněnou v Ouagadougou dne 22. června 2010 (3), a zejména na přílohu III čl. 3 odst. 5 této dohody,

s ohledem na rozhodnutí Výboru velvyslanců AKT-ES č. 4/2006 ze dne 27. září 2006 o stanovách a jednacím řádu Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) (4), a zejména na čl. 4 odst. 3 tohoto rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Funkční období členů správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova, prodloužené rozhodnutím Výboru velvyslanců AKT-EU č. 2/2013 (5), skončilo dnem 21. srpna 2013. |
| --- | --- |

(1)

Funkční období členů správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova, prodloužené rozhodnutím Výboru velvyslanců AKT-EU č. 2/2013 (5), skončilo dnem 21. srpna 2013.

| (2) | Je proto nutné jmenovat nové členy, |
| --- | --- |

(2)

Je proto nutné jmenovat nové členy,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Aniž jsou dotčena pozdější rozhodnutí, které může výbor přijmout v rámci svých pravomocí, členy správní rady Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova jsou jmenováni:

| — | prof. Eric TOLLENS |
| --- | --- |

—

prof. Eric TOLLENS

na funkční období dvou let končící dnem 6. listopadu 2015 a

| — | prof. Baba Y. ABUBAKAR |
| --- | --- |

—

prof. Baba Y. ABUBAKAR

| — | prof. Augusto Manuel CORREIA |
| --- | --- |

—

prof. Augusto Manuel CORREIA

| — | paní Helena JOHANSSONOVÁ |
| --- | --- |

—

paní Helena JOHANSSONOVÁ

| — | dr. Faustin R. KAMUZORA |
| --- | --- |

—

dr. Faustin R. KAMUZORA

| — | prof. Clement K. SANKAT, |
| --- | --- |

—

prof. Clement K. SANKAT,

na funkční období pěti let končící dnem 6. listopadu 2018.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Výbor velvyslanců AKT-EU

předseda

R. KAROBLIS

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Dohoda, kterou se mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27).

2

(3)  Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3).

3

(4)  Úř. věst. L 350, 12.12.2006, s. 10.

4

(5)  Úř. věst. L 163, 15.6.2013, s. 30.

5

---

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/50

---

ROZHODNUTÍ č. 5/2013 VÝBORU VELVYSLANCŮ AKT-EU

ze dne 7. listopadu 2013

o statutu Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA)

(2013/667/EU)

VÝBOR VELVYSLANCŮ AKT-EU,

s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1) a poprvé pozměněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 (2) a podruhé pozměněnou v Ouagadougou dne 22. června 2010 (3) (dále jen „dohoda AKT-EU“), a zejména na čl. 3 odst. 5 a 6 přílohy III uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Druhou revizí dohody AKT-EU byla pozměněna příloha III této dohody s cílem přezkoumat úkol svěřený Technickému středisku pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) a vyjasnit a posílit řízení této organizace, zejména dohled ze strany Výboru velvyslanců a povinnosti správní rady. |
| --- | --- |

(1)

Druhou revizí dohody AKT-EU byla pozměněna příloha III této dohody s cílem přezkoumat úkol svěřený Technickému středisku pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) a vyjasnit a posílit řízení této organizace, zejména dohled ze strany Výboru velvyslanců a povinnosti správní rady.

| (2) | Rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 2/2010 (4) stanovilo prozatímní provádění druhé revize dohody AKT-EU ode dne 31. října 2010. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 2/2010 (4) stanovilo prozatímní provádění druhé revize dohody AKT-EU ode dne 31. října 2010.

| (3) | Statut Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) (dále jen „středisko“) by proto měl být odpovídajícím způsobem pozměněn. |
| --- | --- |

(3)

Statut Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) (dále jen „středisko“) by proto měl být odpovídajícím způsobem pozměněn.

| (4) | Podle čl. 3 odst. 5 přílohy III dohody AKT-EU vypracovává statut střediska Výbor velvyslanců. Je proto vhodné, aby Výbor velvyslanců přijal za tímto účelem rozhodnutí, |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 3 odst. 5 přílohy III dohody AKT-EU vypracovává statut střediska Výbor velvyslanců. Je proto vhodné, aby Výbor velvyslanců přijal za tímto účelem rozhodnutí,

ROZHODL TAKTO:

Jediný článek

Přijímá se statut Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) přiložený k tomuto rozhodnutí.

Evropská unie a státy AKT jsou povinny do té míry, do jaké se jich to týká, přijmout opatření nutná k provedení tohoto rozhodnutí.

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost v den přijetí.

V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

Za Výbor velvyslanců AKT-EU

předseda

R. KAROBLIS

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Dohoda, kterou se mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27).

2

(3)  Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3).

3

(4)  Rozhodnutí Rady ministrů AKT-EU č. 2/2010 ze dne 21. června 2010 o přechodných opatřeních použitelných ode dne podpisu do dne, kdy vstoupí v platnost Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 68).

4

---

PŘÍLOHA

STATUT TECHNICKÉHO STŘEDISKA PRO SPOLUPRÁCI V OBLASTI ZEMĚDĚLSTVÍ A VENKOVA

Článek 1

Předmět

1.   Technické středisko pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova (CTA) (dále jen „středisko“) ve smyslu přílohy III Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, (1), poprvé pozměněné v Lucemburku dne 25. června 2005 (2) a podruhé pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (3), (dále jen „dohoda AKT-EU“) je společným technickým orgánem AKT-EU. Středisko má právní subjektivitu a ve všech státech dohody AKT-EU požívá nejrozsáhlejší způsobilosti k právním úkonům, jaká je přiznávána právnickým osobám stejné povahy podle právních předpisů daných států.

2.   Zaměstnanci střediska požívají obvyklých výsad, imunit a výhod stanovených v čl. 1 druhém pododstavci Protokolu 2 o výsadách a imunitách k dohodě AKT-EU a uvedených v prohlášeních VI a VII, která jsou připojena k dohodě AKT-EU.

3.   Středisko je neziskovou organizací.

4.   Středisko má dočasné ústředí ve Wageningenu (Nizozemsko) a místní pracoviště v Bruselu.

Článek 2

Zásady a cíle

1.   Středisko vyvíjí činnost v souladu s ustanoveními a cíli dohody AKT-EU. Pod dohledem Výboru velvyslanců sleduje cíle uvedené v článku 3 přílohy III dohody AKT-EU.

2.   Středisko stanoví podrobnosti těchto cílů v souhrnném strategickém dokumentu.

3.   Středisko vykonává svou činnost v úzké spolupráci s orgány a jinými subjekty uvedenými v dohodě AKT-EU a k ní přiložených prohlášeních. Středisko se může v případě potřeby obracet na regionální a mezinárodní instituce, zejména instituce, které se nacházejí v Evropské unii nebo ve státech AKT a které se zabývají otázkami rozvoje zemědělství a venkova.

Článek 3

Financování

1.   Rozpočet střediska je v souvislosti s rozvojovou finanční spoluprací financován v souladu s pravidly stanovenými v dohodě AKT-EU.

2.   Rozpočet střediska může obdržet dodatečné zdroje od jiných stran pro účely dosažení cílů vymezených dohodou AKT-EU a realizace strategie vypracované střediskem.

Článek 4

Výbor velvyslanců

1.   Výbor velvyslanců je orgánem dohledu nad střediskem v souladu s čl. 3 odst. 5 přílohy III dohody AKT-EU. Jmenuje členy správní rady a na její návrh také ředitele střediska. Sleduje celkovou strategii střediska a dohlíží na práci správní rady.

2.   Výbor velvyslanců udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu. Pro účely udělení absolutoria Výbor velvyslanců dostane doporučení správní rady na základě posouzení roční účetní závěrky a auditního výroku, jakož i odpovědi ředitele.

3.   Výbor velvyslanců může rozhodnutí střediska kdykoli přezkoumat a změnit. Je pravidelně informován správní radou a na žádost Výboru velvyslanců rovněž ředitelem střediska.

Článek 5

Správní rada

1.   Zřizuje se správní rada za účelem podpory, sledování a kontroly technických, správních a finančních aspektů všech činností střediska.

2.   Správní rada je sestavena paritně z šesti členů, z nichž tři jsou státní příslušníci zemí AKT a tři jsou státní příslušníci Evropské unie, kteří byli vybráni stranami dohody AKT-EU a jmenováni Výborem velvyslanců na základě své odborné způsobilost v oblastech zemědělství a rozvoje venkova nebo informační a komunikační politiky, vědy, řízení a technologií.

3.   V zájmu zajištění nepřetržitého fungování správní rady se bude Výbor velvyslanců snažit nenahrazovat všechny členy správní rady v témže roce.

4.   Výbor velvyslanců jmenuje v souladu s postupy, které sám stanoví, členy správní rady na období nejvýše pěti let s hodnocením v polovině období.

5.   Správní rada se schází třikrát za rok na řádném zasedání. Může uspořádat rovněž mimořádné zasedání, a to pokaždé, když to vyžaduje plnění jejích úkolů, buď z podnětu Výboru velvyslanců, nebo předsedy správní rady, nebo na žádost ředitele. Středisko má funkci sekretariátu správní rady.

6.   Členové správní rady své úkoly vykonávají nezávisle, nesmějí vyhledávat ani přijímat pokyny od třetích stran a jednají výhradně v zájmu střediska. Postavení členů správní rady je neslučitelné s jakoukoli jinou činností odměňovanou střediskem.

7.   Členové správní rady volí ze svých řad předsedu a místopředsedu na období nejvýše pěti let v souladu s jednacím řádem. Funkci předsedy vykonává státní příslušník strany (AKT nebo Evropské unie), jejíž státní příslušník nezastává funkci ředitele střediska. Funkci místopředsedy vykonává státní příslušník strany, jejíž státní příslušník nevykonává funkci předsedy.

8.   Zasedání správní rady se účastní pozorovatelé z Evropské komise a Generálního sekretariátu Rady Evropské unie a zástupce sekretariátu států AKT.

9.   Správní rada může vyzvat jiné členy vedení střediska, zaměstnance střediska a/nebo externí odborníky, aby se vyjádřili ke konkrétním otázkám.

10.   Správní rada přijímá rozhodnutí prostou většinou přítomných nebo zastoupených členů v souladu s jednacím řádem. Každý člen správní rady má jeden hlas. V případě rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy.

11.   Z každého zasedání se pořizuje zápis. Jednání správní rady jsou důvěrná.

12.   Správní rada přijme svůj jednací řád a dá jej na vědomí Výboru velvyslanců.

Článek 6

Úkoly správní rady

1.   Správní rada zajišťuje přísný dohled nad činností střediska. Správní rada odpovídá za svou činnost Výboru velvyslanců.

2.   Správní rada:

| a) | vypracovává návrhy finančních pravidel podle pravidel Evropského rozvojového fondu (ERF) a tohoto statutu a předkládá je Výboru velvyslanců ke schválení; |
| --- | --- |

a)

vypracovává návrhy finančních pravidel podle pravidel Evropského rozvojového fondu (ERF) a tohoto statutu a předkládá je Výboru velvyslanců ke schválení;

| b) | vypracovává a schvaluje služební řád a provozní řád střediska podle pravidel ERF a tohoto statutu a předává je pro informaci Výboru velvyslanců; |
| --- | --- |

b)

vypracovává a schvaluje služební řád a provozní řád střediska podle pravidel ERF a tohoto statutu a předává je pro informaci Výboru velvyslanců;

| c) | dohlíží na činnosti střediska a zajišťuje řádné plnění úkolů a uplatňování pravidel; |
| --- | --- |

c)

dohlíží na činnosti střediska a zajišťuje řádné plnění úkolů a uplatňování pravidel;

| d) | přijímá roční a víceleté pracovní programy a rozpočet střediska a předává je Výboru velvyslanců pro informaci; |
| --- | --- |

d)

přijímá roční a víceleté pracovní programy a rozpočet střediska a předává je Výboru velvyslanců pro informaci;

| e) | předkládá Výboru velvyslanců pravidelné zprávy a hodnocení činností střediska; |
| --- | --- |

e)

předkládá Výboru velvyslanců pravidelné zprávy a hodnocení činností střediska;

| f) | přijímá souhrnný strategický dokument střediska a dává jej na vědomí Výboru velvyslanců; |
| --- | --- |

f)

přijímá souhrnný strategický dokument střediska a dává jej na vědomí Výboru velvyslanců;

| g) | schvaluje organizační strukturu, personální politiku a organizační schéma střediska; |
| --- | --- |

g)

schvaluje organizační strukturu, personální politiku a organizační schéma střediska;

| h) | každoročně posuzuje výkonnost ředitele a pracovní plán a předkládá o tom zprávu Výboru velvyslanců; |
| --- | --- |

h)

každoročně posuzuje výkonnost ředitele a pracovní plán a předkládá o tom zprávu Výboru velvyslanců;

| i) | schvaluje přijímání nových zaměstnanců a obnovení, prodloužení nebo ukončení smluv se stávajícími zaměstnanci; |
| --- | --- |

i)

schvaluje přijímání nových zaměstnanců a obnovení, prodloužení nebo ukončení smluv se stávajícími zaměstnanci;

| j) | schvaluje roční účetní závěrku na základě posouzení zprávy o auditu; |
| --- | --- |

j)

schvaluje roční účetní závěrku na základě posouzení zprávy o auditu;

| k) | předává Výboru velvyslanců roční účetní závěrku a zprávu o auditu spolu s doporučením pro účely udělení absolutoria řediteli za plnění rozpočtu; |
| --- | --- |

k)

předává Výboru velvyslanců roční účetní závěrku a zprávu o auditu spolu s doporučením pro účely udělení absolutoria řediteli za plnění rozpočtu;

| l) | schvaluje výroční zprávu a předává ji Výboru velvyslanců k prověření souladu činností střediska s cíli stanovenými dohodou AKT-EU a souhrnným strategickým dokumentem střediska; |
| --- | --- |

l)

schvaluje výroční zprávu a předává ji Výboru velvyslanců k prověření souladu činností střediska s cíli stanovenými dohodou AKT-EU a souhrnným strategickým dokumentem střediska;

| m) | navrhuje Výboru velvyslanců jmenování ředitele střediska; |
| --- | --- |

m)

navrhuje Výboru velvyslanců jmenování ředitele střediska;

| n) | v případě nutnosti podává po vyčerpání všech smírných a nápravných opatření a při respektování práva na vyslechnutí řádně odůvodněný návrh, aby Výbor velvyslanců ředitele propustil; |
| --- | --- |

n)

v případě nutnosti podává po vyčerpání všech smírných a nápravných opatření a při respektování práva na vyslechnutí řádně odůvodněný návrh, aby Výbor velvyslanců ředitele propustil;

| o) | na základě důkladného posouzení výkonnosti ředitele v průběhu prvního funkčního období navrhuje Výboru velvyslanců prodloužení funkčního období ředitele o druhé, závěrečné funkční období; |
| --- | --- |

o)

na základě důkladného posouzení výkonnosti ředitele v průběhu prvního funkčního období navrhuje Výboru velvyslanců prodloužení funkčního období ředitele o druhé, závěrečné funkční období;

| p) | informuje Výbor velvyslanců o všech závažných otázkách, které se vyskytnou při plnění jejích úkolů, a |
| --- | --- |

p)

informuje Výbor velvyslanců o všech závažných otázkách, které se vyskytnou při plnění jejích úkolů, a

| q) | informuje Výbor velvyslanců o opatřeních přijatých na základě jeho připomínek a doporučení, jež jsou součástí rozhodnutí Výboru velvyslanců o udělení absolutoria. |
| --- | --- |

q)

informuje Výbor velvyslanců o opatřeních přijatých na základě jeho připomínek a doporučení, jež jsou součástí rozhodnutí Výboru velvyslanců o udělení absolutoria.

3.   V rámci veřejného nabídkového řízení, do něhož byly zaslány nejméně tři nabídky, vybere správní rada na období tří let auditorskou společnost. Tato auditorská společnost je členem mezinárodně uznávaného orgánu dohledu. Vybraní auditoři přezkoumají, zda byla roční účetní závěrka sestavena řádně a v souladu s mezinárodními účetními standardy a zda podává věrný a poctivý obraz finanční situace střediska. Auditoři se rovněž vyjádří k řádnosti finančního řízení střediska.

4.   Správní rada doporučí Výboru velvyslanců, aby po auditu roční účetní závěrky střediska udělil řediteli absolutorium za plnění rozpočtu.

Článek 7

Ředitel

1.   V čele střediska stojí ředitel, jehož jmenuje Výbor velvyslanců na návrh správní rady na období nejvýše pěti let. Jmenovací listinu ředitele podepisují spolupředsedové Výboru velvyslanců. Na doporučení správní rady na základě vynikající výkonnosti může Výbor velvyslanců za výjimečných okolností jmenování ředitele obnovit, a to maximálně na období pěti let. Poté už není další prodloužení možné. Schválení druhého, závěrečného funkčního období vychází z podrobného hodnocení na základě ověřitelných výkonnostních kritérií předložených Výboru velvyslanců správní radou.

2.   Ředitel odpovídá za právní a institucionální zastupování střediska a za výkon pravomocí a plnění úkolů střediska.

3.   Ředitel odpovídá za to, aby správní radě byly předloženy ke schválení

| a) | souhrnný strategický dokument střediska; |
| --- | --- |

a)

souhrnný strategický dokument střediska;

| b) | roční a víceleté plány činnosti a pracovní programy; |
| --- | --- |

b)

roční a víceleté plány činnosti a pracovní programy;

| c) | roční rozpočet střediska; |
| --- | --- |

c)

roční rozpočet střediska;

| d) | výroční zpráva, pravidelné zprávy a hodnocení; |
| --- | --- |

d)

výroční zpráva, pravidelné zprávy a hodnocení;

| e) | organizační struktura, personální politika a organizační schéma střediska a |
| --- | --- |

e)

organizační struktura, personální politika a organizační schéma střediska a

| f) | přijímání nových zaměstnanců a obnovení, prodloužení nebo ukončení smluv se stávajícími zaměstnanci. |
| --- | --- |

f)

přijímání nových zaměstnanců a obnovení, prodloužení nebo ukončení smluv se stávajícími zaměstnanci.

4.   Ředitel odpovídá za organizaci a řízení běžného provozu střediska. Ředitel informuje správní radu o jakýchkoli prováděcích opatřeních k provoznímu řádu střediska.

5.   Ředitel informuje správní radu o všech závažných problémech, které se vyskytnou při plnění jeho povinností, a v případě potřeby je oznámí Výboru velvyslanců.

6.   Ředitel předloží správní radě svůj roční plán řízení výkonnosti a zprávu o dosažených výsledcích, aby je mohla posoudit a poté předat Výboru velvyslanců.

7.   Ředitel odpovídá za předložení roční účetní závěrky správní radě ke schválení a za její postoupení Výboru velvyslanců.

8.   Ředitel učiní všechna vhodná opatření, aby vyhověl připomínkám a doporučením Výboru velvyslanců, které jsou součástí rozhodnutí Výboru velvyslanců o udělení absolutoria za plnění rozpočtu.

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  Dohoda, kterou se mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 27).

(3)  Dohoda, kterou se podruhé mění Dohoda o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 a poprvé pozměněná v Lucemburku dne 25. června 2005 (Úř. věst. L 287, 4.11.2010, s. 3).

---

Opravy

| 19.11.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 309/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 309/55

---

Oprava nařízení Rady (EU) č. 566/2012 ze dne 18. června 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 975/98 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh

(
  Úřední věstník Evropské unie L 169 ze dne 29. června 2012
  )

Strana 9, článek 1:

místo:

„Článek 1g

Vydávající členské státy aktualizují své národní strany oběžných mincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením do 20. června 2062.“,

má být:

„Článek 1g

Vydávající členské státy aktualizují své národní strany oběžných mincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením do 20. července 2062.“

Strana 10, článek 1:

místo:

„Článek 1j

Články 1c, 1d a 1e a čl. 1h odst. 2:

| a) | se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červnem 2012; |
| --- | --- |

a)

se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červnem 2012;

| b) | se během přechodného období, které skončí dne 20. června 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. června 2012 na oběžných mincích již legálně používají. Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.“, |
| --- | --- |

b)

se během přechodného období, které skončí dne 20. června 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. června 2012 na oběžných mincích již legálně používají. Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.“,

má být:

„Článek 1j

Články 1c, 1d a 1e a čl. 1h odst. 2:

| a) | se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červencem 2012; |
| --- | --- |

a)

se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červencem 2012;

| b) | se během přechodného období, které skončí dne 20. července 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. července 2012 na oběžných mincích již legálně používají. Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.“ |
| --- | --- |

b)

se během přechodného období, které skončí dne 20. července 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. července 2012 na oběžných mincích již legálně používají. Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.“

---