# Euroopa Liidu L 338/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.338.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 338 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide17. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.338.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 338

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide17. detsember 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1342/2013, 12. detsember 2013, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1343/2013, 12. detsember 2013, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1344/2013, 12. detsember 2013, millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel hariliku makrelli püük IVa püügipiirkonnas | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1345/2013, 12. detsember 2013, millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük VIIf ja VIIg püügipiirkonnas | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1346/2013, 12. detsember 2013, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel sinise marliini püük Atlandi ookeanil | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1347/2013, 13. detsember 2013, millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel makrellipüük IIIa ja IVbc püügipiirkonnas | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1348/2013, 16. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1349/2013, 16. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 68 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/762/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 9. detsember 2013, täiendava rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli programmidele 2013. aastal
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8576 all) | 70 |
| | | 2013/763/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. detsember 2013, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8743 all) | 81 |
| | | 2013/764/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8667 all)

   (
  1
  ) | 102 |
| | | 2013/765/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, millega muudetakse organisatsiooni Det Norske Veritas tunnustust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8876 all)

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/766/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire muudetud programmid 2013. aastaks ning muudetakse otsust 2008/897/EÜ, millega kiidetakse heaks aastased ja mitmeaastased kavad 2009. aastaks ja järgmisteks aastateks, ning muudetakse rakendusotsust 2012/761/EL teatavatele kõnealuse otsusega heaks kiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8891 all) | 109 |
| | | 2013/767/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 16. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste üle kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi raamistiku loomise ja otsuse 2004/391/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 115 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1342/2013, 12. detsember 2013, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1343/2013, 12. detsember 2013, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

11

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1344/2013, 12. detsember 2013, millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel hariliku makrelli püük IVa püügipiirkonnas

23

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1345/2013, 12. detsember 2013, millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük VIIf ja VIIg püügipiirkonnas

25

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1346/2013, 12. detsember 2013, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel sinise marliini püük Atlandi ookeanil

27

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1347/2013, 13. detsember 2013, millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel makrellipüük IIIa ja IVbc püügipiirkonnas

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1348/2013, 16. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1349/2013, 16. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

68

OTSUSED

2013/762/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 9. detsember 2013, täiendava rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli programmidele 2013. aastal
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8576 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8576 all)

70

2013/763/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. detsember 2013, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8743 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8743 all)

81

2013/764/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8667 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8667 all)

1

102

2013/765/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, millega muudetakse organisatsiooni Det Norske Veritas tunnustust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8876 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8876 all)

1

107

2013/766/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2013, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire muudetud programmid 2013. aastaks ning muudetakse otsust 2008/897/EÜ, millega kiidetakse heaks aastased ja mitmeaastased kavad 2009. aastaks ja järgmisteks aastateks, ning muudetakse rakendusotsust 2012/761/EL teatavatele kõnealuse otsusega heaks kiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 8891 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8891 all)

109

2013/767/EL

*

Komisjoni otsus, 16. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste üle kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi raamistiku loomise ja otsuse 2004/391/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1342/2013,

12. detsember 2013,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 lõiget 2 ning artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaa Föderatsioonist, Türgist, Taist ja Tšehhi Vabariigist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaa Föderatsioonist, Türgist, Taist ja Tšehhi Vabariigist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.

| (2) | Komisjon nõustus 2001. aasta augustis Venemaa tootja (JSC Severstal-Metiz) võetud hinnakohustuse pakkumisega. Nimetatud hinnakohustuse leping tunnistati 2007. aasta oktoobris kehtetuks, (3) sest leiti, et seda on võimatu rakendada, kuna on keeruline õigesti määratleda ettevõtja eksporditavat suurt arvu tooteliike. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon nõustus 2001. aasta augustis Venemaa tootja (JSC Severstal-Metiz) võetud hinnakohustuse pakkumisega. Nimetatud hinnakohustuse leping tunnistati 2007. aasta oktoobris kehtetuks, (3) sest leiti, et seda on võimatu rakendada, kuna on keeruline õigesti määratleda ettevõtja eksporditavat suurt arvu tooteliike.

| (3) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete osalist vaheläbivaatamist ja aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) Venemaa Föderatsiooni suhtes kehtestatud esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Määrusega (EÜ) nr 1279/2007 peatati meetmed Türgi ja Tai päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete osalist vaheläbivaatamist ja aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) Venemaa Föderatsiooni suhtes kehtestatud esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Määrusega (EÜ) nr 1279/2007 peatati meetmed Türgi ja Tai päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes.

| (4) | Praegu (5) kehtivad meetmed ka Ukraina ja Hiina Rahvavabariigi päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes, mida laiendati Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist saadetuna deklareeritud raud- ja terastrosside impordile. |
| --- | --- |

(4)

Praegu (5) kehtivad meetmed ka Ukraina ja Hiina Rahvavabariigi päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes, mida laiendati Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist saadetuna deklareeritud raud- ja terastrosside impordile.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (5) | 27. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (6) Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(5)

27. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (6) Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (6) | Läbivaatamine algatati pärast seda, kui Euroopa Liidu terastrossitööstuste (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) koostöökomitee oli esitanud põhjendatud taotluse liidu tootjate nimel, kes esindavad rohkem kui 50 % teatavate raud- või terastrosside toodangust liidus. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(6)

Läbivaatamine algatati pärast seda, kui Euroopa Liidu terastrossitööstuste (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) koostöökomitee oli esitanud põhjendatud taotluse liidu tootjate nimel, kes esindavad rohkem kui 50 % teatavate raud- või terastrosside toodangust liidus. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

3.   Uurimine

3.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).

3.2.   
  Menetlusega seotud isikud

| (8) | Komisjon teavitas menetlusest ametlikult talle teada olevaid eksportivaid tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja tarbijaid, samuti taotluse esitajat ning eksportiva riigi ametiasutusi. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teavitas menetlusest ametlikult talle teada olevaid eksportivaid tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja tarbijaid, samuti taotluse esitajat ning eksportiva riigi ametiasutusi. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

| (9) | Arvestades käesoleva uurimisega seotud Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates esialgu ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Venemaa Föderatsiooni eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades käesoleva uurimisega seotud Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates esialgu ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Venemaa Föderatsiooni eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (10) | Võttes arvesse, et vaid kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja avaldas valmisolekut komisjoniga edaspidi koostööd teha, otsustati eksportivatest tootjatest valimit mitte teha. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse, et vaid kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja avaldas valmisolekut komisjoniga edaspidi koostööd teha, otsustati eksportivatest tootjatest valimit mitte teha.

| (11) | Komisjon kuulutas algatamisteates, et oli esialgu valinud liidu tootjate valimi ja kutsunud huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi algatamisteates esitatud tähtajaks. Esialgne valim koosnes viiest liidu tootjast, kes leiti olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise ja müügi mahu seisukohast liidus. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon kuulutas algatamisteates, et oli esialgu valinud liidu tootjate valimi ja kutsunud huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi algatamisteates esitatud tähtajaks. Esialgne valim koosnes viiest liidu tootjast, kes leiti olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise ja müügi mahu seisukohast liidus.

| (12) | Kuna märkusi ei esitatud, kaasati nimetatud ettevõtted lõplikku valimisse, millest teavitati huvitatud isikuid. Siiski tagandas üks kaasatud ettevõtetest end hiljem valimist. Seepärast otsustas komisjon vähendada esialgset valimit neljale allesjäänud ettevõttele, kes leiti siiski olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise (29,3 %) ja müügi (20,9 %) mahu seisukohast liidus. |
| --- | --- |

(12)

Kuna märkusi ei esitatud, kaasati nimetatud ettevõtted lõplikku valimisse, millest teavitati huvitatud isikuid. Siiski tagandas üks kaasatud ettevõtetest end hiljem valimist. Seepärast otsustas komisjon vähendada esialgset valimit neljale allesjäänud ettevõttele, kes leiti siiski olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise (29,3 %) ja müügi (20,9 %) mahu seisukohast liidus.

| (13) | Ehkki algatamisteates nähti ette valimi moodustamine mitteseotud importijatest, ei andnud endast märku mitte ükski mitteseotud importija ega tarbija. Seepärast ei kohaldatud valimit mitteseotud importijate suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Ehkki algatamisteates nähti ette valimi moodustamine mitteseotud importijatest, ei andnud endast märku mitte ükski mitteseotud importija ega tarbija. Seepärast ei kohaldatud valimit mitteseotud importijate suhtes.

| (14) | Neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, kahele Venemaa Föderatsiooni eksportivale tootjale ja ühele nendega seotud importijale saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(14)

Neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, kahele Venemaa Föderatsiooni eksportivale tootjale ja ühele nendega seotud importijale saadeti küsimustikud.

3.3.   
  Küsimustiku vastused

| (15) | Vastused küsimustikule saatsid neli valimisse kaasatud liidu tootjat, seotud importija ja üks Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(15)

Vastused küsimustikule saatsid neli valimisse kaasatud liidu tootjat, seotud importija ja üks Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja.

| (16) | Ehkki esialgu oli kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat ühendust võtnud, vastas küsimustikule vaid üks neist ja teda saab lugeda uurimisega koostööd teinuks. Koostööd teinud eksportiv tootja oli täielikult Itaalia ettevõtja omandis olev tütarettevõtja, kes toodab muu hulgas raud- ja terastrosse ning ekspordib vaatlusalust toodet Venemaa Föderatsioonist. Teine eksportiv tootja esitas andmeid uurimise algatamise ajal, ja kuigi tal paluti vastata küsimustikule, ei teinud ta seda. Seepärast loetakse teist eksportivat tootjat uurimise raames koostööd mitteteinuks. |
| --- | --- |

(16)

Ehkki esialgu oli kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat ühendust võtnud, vastas küsimustikule vaid üks neist ja teda saab lugeda uurimisega koostööd teinuks. Koostööd teinud eksportiv tootja oli täielikult Itaalia ettevõtja omandis olev tütarettevõtja, kes toodab muu hulgas raud- ja terastrosse ning ekspordib vaatlusalust toodet Venemaa Föderatsioonist. Teine eksportiv tootja esitas andmeid uurimise algatamise ajal, ja kuigi tal paluti vastata küsimustikule, ei teinud ta seda. Seepärast loetakse teist eksportivat tootjat uurimise raames koostööd mitteteinuks.

3.4.   
  Kontrollkäigud

| (17) | Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),

| — | BRIDON International Ltd (Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

BRIDON International Ltd (Ühendkuningriik),

| — | TEUFELBERGER Seil GmbH (Austria), |
| --- | --- |

—

TEUFELBERGER Seil GmbH (Austria),

| — | Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sa & Filhos, S.A. (Portugal); |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sa & Filhos, S.A. (Portugal);

| b) | Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja:






  — | JSC SEVERSTAL-Metiz, (Tšerepovets); |
| --- | --- | --- |

b)

Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja:

—

JSC SEVERSTAL-Metiz, (Tšerepovets);

| c) | seotud importija:






  — | REDAELLI Tecna Spa (Itaalia). |
| --- | --- | --- |

c)

seotud importija:

—

REDAELLI Tecna Spa (Itaalia).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (18) | Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st rauast ja terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „raud- ja terastrossid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st rauast ja terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „raud- ja terastrossid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

2.   Samasugune toode

| (19) | Kõnealune aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et Venemaa Föderatsioonis toodetud ja liitu eksporditavad raud- ja terastrosside ning liidu tootjate poolt liidus toodetavad ja müüdavad raud- ja terastrosside põhilised füüsilised ja tehnilised karakteristikud ja kasutusotstarbed on samad ning neid tuleb seega pidada samasugusteks toodeteks alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Kõnealune aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et Venemaa Föderatsioonis toodetud ja liitu eksporditavad raud- ja terastrosside ning liidu tootjate poolt liidus toodetavad ja müüdavad raud- ja terastrosside põhilised füüsilised ja tehnilised karakteristikud ja kasutusotstarbed on samad ning neid tuleb seega pidada samasugusteks toodeteks alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (20) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas praegu dumpingut esineb ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni. |
| --- | --- |

(20)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas praegu dumpingut esineb ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

| (21) | Nagu põhjenduses 10 selgitati, ei olnud valimi moodustamine Venemaa Föderatsiooni eksportivatest tootjatest vajalik. Koostööd teinud eksportiva tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 99 % vaatlusaluse toote ekspordist Venemaa Föderatsioonist liitu. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge. |
| --- | --- |

(21)

Nagu põhjenduses 10 selgitati, ei olnud valimi moodustamine Venemaa Föderatsiooni eksportivatest tootjatest vajalik. Koostööd teinud eksportiva tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 99 % vaatlusaluse toote ekspordist Venemaa Föderatsioonist liitu. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.

| (22) | Kuna kaks ülejäänud teadaolevat Venemaa Föderatsiooni tootjat ei teinud uurimise käigus koostööd, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta teha tuginedes parimale saadaolevale teabele, k.a Eurostati andmed, Venemaa ametlik statistika ja teiselt tootjalt saadud andmed. |
| --- | --- |

(22)

Kuna kaks ülejäänud teadaolevat Venemaa Föderatsiooni tootjat ei teinud uurimise käigus koostööd, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta teha tuginedes parimale saadaolevale teabele, k.a Eurostati andmed, Venemaa ametlik statistika ja teiselt tootjalt saadud andmed.

2.   Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (23) | Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Venemaa Föderatsioonis liitu suunatud ekspordi väidetav keskmine dumpingumarginaal 130,8 %. Nagu algatamise teates (punkt 4.1) nimetati, võrdles taotleja Venemaa Föderatsioonist liitu suunatud ekspordi hindu (tehasehindade tasemel) Venemaa Föderatsiooni sisemiste hindadega. |
| --- | --- |

(23)

Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Venemaa Föderatsioonis liitu suunatud ekspordi väidetav keskmine dumpingumarginaal 130,8 %. Nagu algatamise teates (punkt 4.1) nimetati, võrdles taotleja Venemaa Föderatsioonist liitu suunatud ekspordi hindu (tehasehindade tasemel) Venemaa Föderatsiooni sisemiste hindadega.

2.1.   
  Normaalväärtus

| (24) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti esmalt koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks, kas Venemaa siseturu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust. Koostööd teinud eksportiva tootja müük kodumaisel turul leiti olevat üldiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti esmalt koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks, kas Venemaa siseturu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust. Koostööd teinud eksportiva tootja müük kodumaisel turul leiti olevat üldiselt tüüpiline.

| (25) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need eksportiva tootja poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(25)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need eksportiva tootja poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (26) | Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(26)

Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (27) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilistes kogustes toimunud müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, mil konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(27)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilistes kogustes toimunud müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, mil konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.

| (28) | Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajaduse korral korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele. |
| --- | --- |

(28)

Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajaduse korral korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.

2.2.   
  Ekspordihind

| (29) | Kuna koostööd teinud Venemaa eksportiva tootja kogu eksportmüük liidu turule toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel. |
| --- | --- |

(29)

Kuna koostööd teinud Venemaa eksportiva tootja kogu eksportmüük liidu turule toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.

| (30) | Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 seotud kaubandusettevõtja selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus. Usaldusväärse ekspordihinna kindlakstegemiseks tehti kohandused, et võtta arvesse kõiki kulusid impordi ja edasimüümise vahel ning kasumit. Kuna puudus teave sõltumatutelt importijatelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kogunenud kasumi taseme kohta, kasutati keskmist 5 % kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(30)

Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 seotud kaubandusettevõtja selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus. Usaldusväärse ekspordihinna kindlakstegemiseks tehti kohandused, et võtta arvesse kõiki kulusid impordi ja edasimüümise vahel ning kasumit. Kuna puudus teave sõltumatutelt importijatelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kogunenud kasumi taseme kohta, kasutati keskmist 5 % kasumimarginaali.

2.3.   
  Võrdlus

| (31) | Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil. |
| --- | --- |

(31)

Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil.

| (32) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid. |
| --- | --- |

(32)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid.

2.4.   
  Dumpingumarginaal

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas dumpingu olemasolu 4,7 % eksportiva tootja puhul. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas dumpingu olemasolu 4,7 % eksportiva tootja puhul.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

3.1.   
  Sissejuhatavad märkused

| (34) | Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Seoses sellega analüüsiti järgmisi elemente: Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus, Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(34)

Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Seoses sellega analüüsiti järgmisi elemente: Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus, Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.

3.2.   
  Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

| (35) | Eurostati andmeil suurenes import Venemaa Föderatsioonist vaatlusperioodil 2 005 tonnilt 2009. aastal 2 343 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis moodustab umbes 1 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja vaatlusperioodil. Nagu märgiti põhjenduses 33, toimus import koostööd teinud eksportivalt tootjalt hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust dumpinguhindadega (4,7 %). |
| --- | --- |

(35)

Eurostati andmeil suurenes import Venemaa Föderatsioonist vaatlusperioodil 2 005 tonnilt 2009. aastal 2 343 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis moodustab umbes 1 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja vaatlusperioodil. Nagu märgiti põhjenduses 33, toimus import koostööd teinud eksportivalt tootjalt hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust dumpinguhindadega (4,7 %).

3.3.   
  Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus

| (36) | Eksport liitu moodustas 3 % koostööd teinud tootja kogu müügimahust, samal ajal, kui enamik müügist (85 %) toimus Venemaa siseturul. Kodumaine turg kasvas vaatlusperioodil 38 % (7) ja võib veelgi kasvada, kui Venemaa Föderatsiooni SKP peaks jätkuvalt kasvama, nagu ennustavad majandusanalüüsile spetsialiseerunud avalikud allikad. Peale selle paljastas uurimise käigus kogutud teave, et koostööd teinud tootja ei tooda kõiki vaatlusaluse toote liike, mistõttu tema konkurentsisurve liidu tootjaile on piiratud. Sama olukord on tõenäoliselt ka kahe teise tootja puhul, võttes arvesse, et puudub teave investeeringute kohta uutesse seadmetesse, mis võimaldaks näiteks toota suurema diameetriga vaatlusalust toodet. Lisaks tundub Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate piiratud konkurentsisurvet kinnitavat ka liidu tootjate esindatus Venemaa turul. Venemaa ametliku tollistatistika kohaselt moodustas liidu tootjate samasuguse toote eksport Venemaa Föderatsiooni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 30 % samasuguse toote koguimpordist, mis tähendab, et liidu tootjad on suurimad eksportijad Venemaa turule. |
| --- | --- |

(36)

Eksport liitu moodustas 3 % koostööd teinud tootja kogu müügimahust, samal ajal, kui enamik müügist (85 %) toimus Venemaa siseturul. Kodumaine turg kasvas vaatlusperioodil 38 % (7) ja võib veelgi kasvada, kui Venemaa Föderatsiooni SKP peaks jätkuvalt kasvama, nagu ennustavad majandusanalüüsile spetsialiseerunud avalikud allikad. Peale selle paljastas uurimise käigus kogutud teave, et koostööd teinud tootja ei tooda kõiki vaatlusaluse toote liike, mistõttu tema konkurentsisurve liidu tootjaile on piiratud. Sama olukord on tõenäoliselt ka kahe teise tootja puhul, võttes arvesse, et puudub teave investeeringute kohta uutesse seadmetesse, mis võimaldaks näiteks toota suurema diameetriga vaatlusalust toodet. Lisaks tundub Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate piiratud konkurentsisurvet kinnitavat ka liidu tootjate esindatus Venemaa turul. Venemaa ametliku tollistatistika kohaselt moodustas liidu tootjate samasuguse toote eksport Venemaa Föderatsiooni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 30 % samasuguse toote koguimpordist, mis tähendab, et liidu tootjad on suurimad eksportijad Venemaa turule.

| (37) | Vastuseks lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa prognoositud SKP kasv (umbes 3 %) on üsna mõõdukas ja ei ole piisav Venemaa raud- ja terastrossituru edasise arengu jaoks. Järelikult ei pruugi Venemaa turg suuta samasuguse toote täiendavat tootmisvõimsust ära kasutada. Seoses sellega märgitakse, et ehkki Venemaa SKP kasv vaatlusalusel perioodil, s.o 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, oli väiksem kui 2014. aastaks prognoositav kasv, võimaldas see Venemaa raud- ja terastrossituru 38 % kasvu. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Vastuseks lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa prognoositud SKP kasv (umbes 3 %) on üsna mõõdukas ja ei ole piisav Venemaa raud- ja terastrossituru edasise arengu jaoks. Järelikult ei pruugi Venemaa turg suuta samasuguse toote täiendavat tootmisvõimsust ära kasutada. Seoses sellega märgitakse, et ehkki Venemaa SKP kasv vaatlusalusel perioodil, s.o 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, oli väiksem kui 2014. aastaks prognoositav kasv, võimaldas see Venemaa raud- ja terastrossituru 38 % kasvu. Seepärast lükati väide tagasi.

| (38) | Sama isik juhtis tähelepanu ka uutele tooteliikidele, mille koostööd teinud eksportiv tootja oli hiljuti (koostöös liidus asuva tütarettevõtjaga) välja töötanud, ja väitis, et see kinnitab asjaomase tootja poolt vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid. See asjaolu aga ei ole vastuolus järeldusega koostööd teinud tootja suutmatuse kohta toota kõiki trossiliike (eelkõige raud- ja terastrosse kõrgema hinnaklassiga turu jaoks). Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(38)

Sama isik juhtis tähelepanu ka uutele tooteliikidele, mille koostööd teinud eksportiv tootja oli hiljuti (koostöös liidus asuva tütarettevõtjaga) välja töötanud, ja väitis, et see kinnitab asjaomase tootja poolt vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid. See asjaolu aga ei ole vastuolus järeldusega koostööd teinud tootja suutmatuse kohta toota kõiki trossiliike (eelkõige raud- ja terastrosse kõrgema hinnaklassiga turu jaoks). Seepärast lükati väide tagasi.

| (39) | Liidu turu atraktiivsust tuleks vaadata ka mõnede liidu tootjate omandamise kontekstis Venemaa eksportivate tootjate poolt. Kaks Venemaa tootjat omab praegu tütarettevõtjaid liidus. Kontrollkäik koostööd teinud eksportija ELis asuvasse tütarettevõtjasse näitas, et tolle müügitehingud sõlmiti peamiselt Euroopa turul ning vastav müük koostööd teinud tootja ja tema tütarettevõtja vahel jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratuks. |
| --- | --- |

(39)

Liidu turu atraktiivsust tuleks vaadata ka mõnede liidu tootjate omandamise kontekstis Venemaa eksportivate tootjate poolt. Kaks Venemaa tootjat omab praegu tütarettevõtjaid liidus. Kontrollkäik koostööd teinud eksportija ELis asuvasse tütarettevõtjasse näitas, et tolle müügitehingud sõlmiti peamiselt Euroopa turul ning vastav müük koostööd teinud tootja ja tema tütarettevõtja vahel jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratuks.

| (40) | Koostööd teinud eksportija andmete alusel tuleks märkida, et Venemaa vaatlusaluse toote ekspordi maht kolmandatesse riikidesse ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neljakordselt ekspordi liitu. Koostööd teinud eksportiva tootja ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse leiti olevat keskmiselt madalamad kui müügihinnad Venemaa Föderatsiooni siseturul, kuid keskmiselt kõrgemad kui ekspordihinnad liidu turule. See lubab järeldada, et eksport kolmandate riikide turule on atraktiivsem kui müük liidu turule. Seoses sellega märgitakse ka ammu väljakujunenud müügikanalite olemasolu Sõltumatute Riikide Ühendusega (SRÜ). |
| --- | --- |

(40)

Koostööd teinud eksportija andmete alusel tuleks märkida, et Venemaa vaatlusaluse toote ekspordi maht kolmandatesse riikidesse ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neljakordselt ekspordi liitu. Koostööd teinud eksportiva tootja ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse leiti olevat keskmiselt madalamad kui müügihinnad Venemaa Föderatsiooni siseturul, kuid keskmiselt kõrgemad kui ekspordihinnad liidu turule. See lubab järeldada, et eksport kolmandate riikide turule on atraktiivsem kui müük liidu turule. Seoses sellega märgitakse ka ammu väljakujunenud müügikanalite olemasolu Sõltumatute Riikide Ühendusega (SRÜ).

| (41) | Vastuses lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on tegelikult madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. Sealjuures viidati Ukrainasse ja mõnda Euroopa riiki suunatud ekspordi keskmiste hindade võrdlusele, mis põhineb väidetavalt Venemaa tollistatistikal. Ei esitatud aga mingeid võrdluse aluseks olnud algandmeid. Seoses sellega märgitakse, et uurimise käigus läbi viidud Venemaa liitu ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hindade võrdlus põhines koostööd teinud eksportiva tootja kontrollitud vastustel küsimustikule. See hinnavõrdlus tehti tehasehindade tasandil, võttes arvesse tooteliikide ja kaubanduse tasandite erinevusi. Taotleja esitatud keskmised hinnad ei peegelda hinnakomponentide ning raud- ja terastrosside turul oleva valiku keerukust, mis tuleneb erinevate toodete ja kaubanduse tasandite märkimisväärselt suurest arvust. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Vastuses lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on tegelikult madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. Sealjuures viidati Ukrainasse ja mõnda Euroopa riiki suunatud ekspordi keskmiste hindade võrdlusele, mis põhineb väidetavalt Venemaa tollistatistikal. Ei esitatud aga mingeid võrdluse aluseks olnud algandmeid. Seoses sellega märgitakse, et uurimise käigus läbi viidud Venemaa liitu ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hindade võrdlus põhines koostööd teinud eksportiva tootja kontrollitud vastustel küsimustikule. See hinnavõrdlus tehti tehasehindade tasandil, võttes arvesse tooteliikide ja kaubanduse tasandite erinevusi. Taotleja esitatud keskmised hinnad ei peegelda hinnakomponentide ning raud- ja terastrosside turul oleva valiku keerukust, mis tuleneb erinevate toodete ja kaubanduse tasandite märkimisväärselt suurest arvust. Seepärast lükati väide tagasi.

| (42) | Sama isik väitis, et liidu tootmisharu Venemaa Föderatsiooni suunatud ekspordi tase ei ole käesoleva juhtumi puhul oluline ning juhtis tähelepanu pigem suurenenud impordile Hiina Rahvavabariigist ja vajadusele seda analüüsis arvesse võtta, sest see kujutab endast konkurentsiohtu Venemaa tootjatele Venemaa ja SRÜ turgudel. Seoses sellega on asjaolu, et liidu tootjad on jätkuvalt Venemaa turu ekspordiliidrid, ebaoluline, sest see kinnitab muu hulgas, et Venemaa tootjad ei suuda toota kõiki raud- ja terastrosside liike, mille järele Venemaa turul nõudlus on. Seoses Hiina ekspordiga Venemaa Föderatsiooni märgitakse, et see kasvas sedamööda, kuidas kasvas nõudlus Venemaa turul. Mingit teavet ei esitatud näiteks Venemaa Föderatsiooni või SRÜ riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatasemete ega imporditava vaatlusaluse toote omaduste kohta, mis oleks võimaldanud täiendavat analüüsi. Lõpuks märgitakse, et Venemaa tollistatistika kohaselt püsisid Venemaa vaatlusaluse toote tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma kodumaise raud- ja terastrossiturul liidripositsioonil, ning import moodustas vaid 15 % Venemaa raud- ja terastrossiturust. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Sama isik väitis, et liidu tootmisharu Venemaa Föderatsiooni suunatud ekspordi tase ei ole käesoleva juhtumi puhul oluline ning juhtis tähelepanu pigem suurenenud impordile Hiina Rahvavabariigist ja vajadusele seda analüüsis arvesse võtta, sest see kujutab endast konkurentsiohtu Venemaa tootjatele Venemaa ja SRÜ turgudel. Seoses sellega on asjaolu, et liidu tootjad on jätkuvalt Venemaa turu ekspordiliidrid, ebaoluline, sest see kinnitab muu hulgas, et Venemaa tootjad ei suuda toota kõiki raud- ja terastrosside liike, mille järele Venemaa turul nõudlus on. Seoses Hiina ekspordiga Venemaa Föderatsiooni märgitakse, et see kasvas sedamööda, kuidas kasvas nõudlus Venemaa turul. Mingit teavet ei esitatud näiteks Venemaa Föderatsiooni või SRÜ riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatasemete ega imporditava vaatlusaluse toote omaduste kohta, mis oleks võimaldanud täiendavat analüüsi. Lõpuks märgitakse, et Venemaa tollistatistika kohaselt püsisid Venemaa vaatlusaluse toote tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma kodumaise raud- ja terastrossiturul liidripositsioonil, ning import moodustas vaid 15 % Venemaa raud- ja terastrossiturust. Seepärast lükati väide tagasi.

3.4.   
  Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus

| (43) | Läbivaatamistaotluse kohaselt oli kõigi Venemaa eksportivate tootjate tootmisvõimsus 115 000 tonni. Uurimise käigus hindas taotleja Venemaa tootmisvõimsuse ümber suurusjärku 220 000–250 000 tonni, mille kohta ei olnud aga mingeid tõendeid. Koostööd teinud eksportija kontrollitud andmete, teise teada oleva tootja esitatud andmete ja taotluses sisalduvate kolmanda tootja andmete alusel määrati kõigi Venemaa tootjate vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse tasemeks umbes 158 000 tonni. Seoses sellega märgitakse, et koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuses toimusid vaatlusperioodil struktuursed kohandused, mille tulemusena üks tootmistsehh suleti. |
| --- | --- |

(43)

Läbivaatamistaotluse kohaselt oli kõigi Venemaa eksportivate tootjate tootmisvõimsus 115 000 tonni. Uurimise käigus hindas taotleja Venemaa tootmisvõimsuse ümber suurusjärku 220 000–250 000 tonni, mille kohta ei olnud aga mingeid tõendeid. Koostööd teinud eksportija kontrollitud andmete, teise teada oleva tootja esitatud andmete ja taotluses sisalduvate kolmanda tootja andmete alusel määrati kõigi Venemaa tootjate vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse tasemeks umbes 158 000 tonni. Seoses sellega märgitakse, et koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuses toimusid vaatlusperioodil struktuursed kohandused, mille tulemusena üks tootmistsehh suleti.

| (44) | Vastuses lõplikele järeldustele väitis üks isik, et osa suletud tootmistsehhi seadmetest viidi üle koostööd teinud tootja teise tootmisüksusesse. Selle väite kinnituseks ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seoses sellega kinnitatakse, et uurimise käigus kogutud tõendid kinnitavad struktuurseid ümberkorraldusi vaatlusalusel koostööd teinud tootja juures, mis hõlmab kõigi kolme tootmisüksuse teatavate seadmete utiliseerimist ja ühe tootmistsehhi sulgemist. Samal ajal ei saa välistada, et suletud tootmistsehhi teatavad seadmed viidi üle allesjäänutesse. Igal juhul ei muuda see selle tootja ja kogu Venemaa hinnangulist tootmisvõimsust, mida kõnealune isik ei vaidlustanud. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Vastuses lõplikele järeldustele väitis üks isik, et osa suletud tootmistsehhi seadmetest viidi üle koostööd teinud tootja teise tootmisüksusesse. Selle väite kinnituseks ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seoses sellega kinnitatakse, et uurimise käigus kogutud tõendid kinnitavad struktuurseid ümberkorraldusi vaatlusalusel koostööd teinud tootja juures, mis hõlmab kõigi kolme tootmisüksuse teatavate seadmete utiliseerimist ja ühe tootmistsehhi sulgemist. Samal ajal ei saa välistada, et suletud tootmistsehhi teatavad seadmed viidi üle allesjäänutesse. Igal juhul ei muuda see selle tootja ja kogu Venemaa hinnangulist tootmisvõimsust, mida kõnealune isik ei vaidlustanud. Seepärast lükati väide tagasi.

| (45) | Tootmisvõimsuse ärakasutamise ja vaba tootmisvõimsuse küsimuses otsustati kahe tootja andmete alusel ja andmete puududes kolmanda tootja tootmisvõimsuse ärakasutamise kohta, et viimase tootmisvõimsuse ärakasutamine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samas suurusjärgus kahe muu tootjaga ehk 90 %. Eeltoodut arvestades järeldati, et Venemaa Föderatsiooni kogu vaba tootmisvõimsus on umbes 17 000 tonni. See vastab umbes 8 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(45)

Tootmisvõimsuse ärakasutamise ja vaba tootmisvõimsuse küsimuses otsustati kahe tootja andmete alusel ja andmete puududes kolmanda tootja tootmisvõimsuse ärakasutamise kohta, et viimase tootmisvõimsuse ärakasutamine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samas suurusjärgus kahe muu tootjaga ehk 90 %. Eeltoodut arvestades järeldati, et Venemaa Föderatsiooni kogu vaba tootmisvõimsus on umbes 17 000 tonni. See vastab umbes 8 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.5.   
  Kokkuvõte

| (46) | Võttes arvesse järeldusi, et eksport Venemaa Föderatsioonist toimub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline. |
| --- | --- |

(46)

Võttes arvesse järeldusi, et eksport Venemaa Föderatsioonist toimub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline.

| (47) | Siiski tuleks rõhutada järgmisi punkte. Esiteks on Venemaa Föderatsiooni piiratud vaba tootmisvõimsus, mille koduturu kiiresti kasvav nõudlus võib ära kasutada. Teiseks ei ole Venemaa tootjatel tootmisvõimsust igat liiki trosside pakkumiseks, mistõttu nende konkurentsisurve liidu turule on piiratud. Kolmandaks on kahel kolmest teadaolevast eksportivast tootjast liidus nende täielikus omandis tütarettevõtjad, kes toodavad samasugust toodet. Koostööd teinud eksportiva tootja tütarettevõtjalt saadud teabe alusel võib näha, et tütarettevõtja toodetud samasugust toodet müüakse peamiselt liidu turul, samal ajal kui eksportiv tootja toodab ja müüb samasugust toodet peamiselt Venemaa turul. Peale selle on Venemaa eksportivatel tootjatel tugevad ärisidemed kolmandate riikide, eelkõige SRÜ turgudega, mis on Venemaa eksportijatele atraktiivsemad, sest neil turgudel küsitavad hinnad on keskmiselt kõrgemad, kui liidu turul küsitavad hinnad. Selle alusel järeldati, et vaatlusaluse toote import Venemaa Föderatsioonist tõenäoliselt oluliselt ei suurene, kui meetmed tühistataks. |
| --- | --- |

(47)

Siiski tuleks rõhutada järgmisi punkte. Esiteks on Venemaa Föderatsiooni piiratud vaba tootmisvõimsus, mille koduturu kiiresti kasvav nõudlus võib ära kasutada. Teiseks ei ole Venemaa tootjatel tootmisvõimsust igat liiki trosside pakkumiseks, mistõttu nende konkurentsisurve liidu turule on piiratud. Kolmandaks on kahel kolmest teadaolevast eksportivast tootjast liidus nende täielikus omandis tütarettevõtjad, kes toodavad samasugust toodet. Koostööd teinud eksportiva tootja tütarettevõtjalt saadud teabe alusel võib näha, et tütarettevõtja toodetud samasugust toodet müüakse peamiselt liidu turul, samal ajal kui eksportiv tootja toodab ja müüb samasugust toodet peamiselt Venemaa turul. Peale selle on Venemaa eksportivatel tootjatel tugevad ärisidemed kolmandate riikide, eelkõige SRÜ turgudega, mis on Venemaa eksportijatele atraktiivsemad, sest neil turgudel küsitavad hinnad on keskmiselt kõrgemad, kui liidu turul küsitavad hinnad. Selle alusel järeldati, et vaatlusaluse toote import Venemaa Föderatsioonist tõenäoliselt oluliselt ei suurene, kui meetmed tühistataks.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (48) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis raud- ja terastrosse rohkem kui 30 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis raud- ja terastrosse rohkem kui 30 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (49) | Nagu põhjenduses 12 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingu ulatus) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd teinud tootjatelt saadud teabele, Eurostati andmetele ning muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(49)

Nagu põhjenduses 12 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingu ulatus) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd teinud tootjatelt saadud teabele, Eurostati andmetele ning muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (st varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel, mille õigsust kontrolliti. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (st varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel, mille õigsust kontrolliti.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Tarbimine liidus

| (50) | 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 % – 195 426 tonnilt 211 380 tonnini. | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine (tonnides) | 195 426 | 206 940 | 213 350 | 211 380 |
| Indeks | 100 | 106 | 109 | 108 |

(50)

2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 % – 195 426 tonnilt 211 380 tonnini.

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu tarbimine (tonnides)

195 426

206 940

213 350

211 380

Indeks

100

106

109

108

2.   Praegune import Venemaa Föderatsioonist

2.1.   
  Venemaa Föderatsioonist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| (51) | Vastavalt Eurostati andmetele suurenes Venemaa Föderatsioonist pärineva vaatlusaluse toote import 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 2 005 tonnilt 2 343 tonnini. Hoolimata nimetatud suurenemisest on need mahud väiksemad kui import Venemaa Föderatsioonist viimase uurimise jooksul, mil import oli 2005. aastal 2 908 tonni ja ajavahemikul 1. juulist 2005 kuini 30. juunini 2006 (viimane läbivaatamisega seotud uurimisperiood) 3 323 tonni. Peale selle näitab import Venemaalt pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu langustrendi (vähenenud 20 %). |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt Eurostati andmetele suurenes Venemaa Föderatsioonist pärineva vaatlusaluse toote import 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 2 005 tonnilt 2 343 tonnini. Hoolimata nimetatud suurenemisest on need mahud väiksemad kui import Venemaa Föderatsioonist viimase uurimise jooksul, mil import oli 2005. aastal 2 908 tonni ja ajavahemikul 1. juulist 2005 kuini 30. juunini 2006 (viimane läbivaatamisega seotud uurimisperiood) 3 323 tonni. Peale selle näitab import Venemaalt pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu langustrendi (vähenenud 20 %).

| (52) | Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa oli 2009. aastal 1,03 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,11 %. |
| --- | --- |

(52)

Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa oli 2009. aastal 1,03 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,11 %.

| (53) | Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 12 %. | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonnides) | 2 005 | 2 197 | 2 549 | 2 343 |
| Indeks | 100 | 110 | 127 | 117 |
| Turuosa | 1,03 % | 1,06 % | 1,19 % | 1,11 % |
| Indeks | 100 | 103 | 116 | 108 |
| Impordihind | 1 054 | 1 084 | 1 171 | 1 178 |
| Indeks | 100 | 103 | 111 | 112 |

(53)

Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 12 %.

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Import (tonnides)

2 005

2 197

2 549

2 343

Indeks

100

110

127

117

Turuosa

1,03 %

1,06 %

1,19 %

1,11 %

Indeks

100

103

116

108

Impordihind

1 054

1 084

1 171

1 178

Indeks

100

103

111

112

2.2.   
  Hinna allalöömine

| (54) | Hinna allalöömine tehti kindlaks, kasutades koostööd teinud Venemaa tootja ekspordihindu ilma dumpinguvastase tollimaksuta, ning leiti see olevat vahemikus 54,7 % kuni 69,0 %, sõltuvalt toote liigist; keskmine hinna allalöömise marginaal oli 63,4 %. Kuid võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni impordi väikest mahtu ja arvukaid olemasolevaid raud- ja terastrosside liike, saadi hinna allalöömist kindlaks teha väga väheste identsete ja väikese mahuga (19,9 tonni) tooteliikide alusel. Seepärast võib hinna allalöömise marginaali võtta üksnes hinnangulisena. |
| --- | --- |

(54)

Hinna allalöömine tehti kindlaks, kasutades koostööd teinud Venemaa tootja ekspordihindu ilma dumpinguvastase tollimaksuta, ning leiti see olevat vahemikus 54,7 % kuni 69,0 %, sõltuvalt toote liigist; keskmine hinna allalöömise marginaal oli 63,4 %. Kuid võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni impordi väikest mahtu ja arvukaid olemasolevaid raud- ja terastrosside liike, saadi hinna allalöömist kindlaks teha väga väheste identsete ja väikese mahuga (19,9 tonni) tooteliikide alusel. Seepärast võib hinna allalöömise marginaali võtta üksnes hinnangulisena.

3.   Import muudest riikidest

3.1.   
  Muudest riikidest tuleva impordi maht, turuosa ja hinnad

| (55) | Import muudest riikidest peale Venemaa Föderatsiooni suurenes vaatlusperioodil 10,6 %, mis on suurem kui tarbimise kasv liidu turul (+ 8 %). Hoolimata muude riikide (peale Venemaa Föderatsiooni) turuosa suurenemisest liidu turul, võib vastavaid turuosi lugeda stabiilseteks. |
| --- | --- |

(55)

Import muudest riikidest peale Venemaa Föderatsiooni suurenes vaatlusperioodil 10,6 %, mis on suurem kui tarbimise kasv liidu turul (+ 8 %). Hoolimata muude riikide (peale Venemaa Föderatsiooni) turuosa suurenemisest liidu turul, võib vastavaid turuosi lugeda stabiilseteks.

| (56) | Peamised eksportivad riigid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Lõuna-Korea 16 % turuosaga, kellele järgnesid Hiina Rahvavabariik (1,78 %), Tai umbes 1,65 % turuosaga ja Venemaa Föderatsioon (vt eespool, 1,11 % turuosaga), samal ajal, kui liidu tootmisharu turuosa oli 60 % ligi.









  Riigid / Import tonnides | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Korea | 32 027 | 23 926 | 28 906 | 34 798 |
| Hiina | 5 797 | 4 067 | 5 174 | 3 765 |
| Tai | 3 673 | 3 815 | 5 348 | 3 499 |
| Muud riigid | 34 938 | 38 974 | 39 376 | 42 444 |
| Vahekokkuvõte
  (ilma Venemaa Föderatsioonita) | 76 435 | 70 782 | 78 804 | 84 506 |
| Venemaa | 2 005 | 2 197 | 2 548 | 2 343 |
| Import kokku
  (koos Venemaa Föderatsiooniga) | 78 440 | 72 979 | 81 352 | 86 849 |

(56)

Peamised eksportivad riigid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Lõuna-Korea 16 % turuosaga, kellele järgnesid Hiina Rahvavabariik (1,78 %), Tai umbes 1,65 % turuosaga ja Venemaa Föderatsioon (vt eespool, 1,11 % turuosaga), samal ajal, kui liidu tootmisharu turuosa oli 60 % ligi.

Riigid / Import tonnides

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõuna-Korea

32 027

23 926

28 906

34 798

Hiina

5 797

4 067

5 174

3 765

Tai

3 673

3 815

5 348

3 499

Muud riigid

34 938

38 974

39 376

42 444

Vahekokkuvõte

(ilma Venemaa Föderatsioonita)

76 435

70 782

78 804

84 506

Venemaa

2 005

2 197

2 548

2 343

Import kokku

(koos Venemaa Föderatsiooniga)

78 440

72 979

81 352

86 849

3.2.   
  Hinna allalöömine

| (57) | Muudest riikidest imporditava samasuguse toote üldised keskmised hinnad jäid vaatlusperioodil stabiilseks ja muutumatuks ning lõid liidu tootmisharu hinnad keskmiselt 57 % ulatuses alla. |
| --- | --- |

(57)

Muudest riikidest imporditava samasuguse toote üldised keskmised hinnad jäid vaatlusperioodil stabiilseks ja muutumatuks ning lõid liidu tootmisharu hinnad keskmiselt 57 % ulatuses alla.

4.   Liidu tootmisharu olukord

| (58) | Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu seisundile. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu seisundile.

4.1.   
  Sissejuhatavad märkused

| (59) | Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogu liidu tootmisharu tasandil (makromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49) kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel (mikromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49). |
| --- | --- |

(59)

Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogu liidu tootmisharu tasandil (makromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49) kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel (mikromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49).

a)   Toodang

| (60) | Liidu tootmisharu toodang suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %, st 214 475 tonnilt 228 368 tonnile. Suurenenud tarbimise (+ 8 %) kontekstis, nagu nimetati põhjenduses 52, suurendas liidu tootmisharu oma tootmise mahtu 6 %.









  Liidu tootmisharu | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodangumaht (tonnides) | 214 475 | 223 385 | 224 559 | 228 368 |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 106 |

(60)

Liidu tootmisharu toodang suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %, st 214 475 tonnilt 228 368 tonnile. Suurenenud tarbimise (+ 8 %) kontekstis, nagu nimetati põhjenduses 52, suurendas liidu tootmisharu oma tootmise mahtu 6 %.

Liidu tootmisharu

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Toodangumaht (tonnides)

214 475

223 385

224 559

228 368

Indeks

100

104

105

106

b)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (61) | Tarbimise suurenemine liidus (+ 8 %) põhjustas ka tootmismahu 6 % suurenemise liidu tootmisharus.









  Liidu tootmisharu | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | 348 852 | 371 187 | 366 976 | 369 134 |
| Indeks | 100 | 106 | 105 | 106 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 61,5 % | 60,2 % | 61,2 % | 61,9 % |
| Indeks | 100 | 98 | 100 | 101 |

(61)

Tarbimise suurenemine liidus (+ 8 %) põhjustas ka tootmismahu 6 % suurenemise liidu tootmisharus.

Liidu tootmisharu

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus

348 852

371 187

366 976

369 134

Indeks

100

106

105

106

Tootmisvõimsuse rakendamine

61,5 %

60,2 %

61,2 %

61,9 %

Indeks

100

98

100

101

c)   Müügimaht

| (62) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.









  Liidu tootmisharu | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides) | 116 902 | 133 824 | 131 085 | 124 524 |
| Indeks | 100 | 114 | 112 | 107 |

(62)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.

Liidu tootmisharu

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides)

116 902

133 824

131 085

124 524

Indeks

100

114

112

107

d)   Turuosa

| (63) | Liidu tootmisharu suutis säilitada oma turuosa vaatlusperioodil suhteliselt stabiilsena, s.o 2009. aastal 60 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %.









  Liidu tootmisharu | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 60 % | 65 % | 61 % | 59 % |
| Indeks | 100 | 108 | 102 | 98 |

(63)

Liidu tootmisharu suutis säilitada oma turuosa vaatlusperioodil suhteliselt stabiilsena, s.o 2009. aastal 60 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %.

Liidu tootmisharu

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Turuosa

60 %

65 %

61 %

59 %

Indeks

100

108

102

98

e)   Kasv

| (64) | 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaid 7 %. Liidu tootmisharu turuosa, ehkki see veidi vähenes, võib seega lugeda stabiilseks, samal ajal kui import Venemaa Föderatsioonist suurenes veidi. |
| --- | --- |

(64)

2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaid 7 %. Liidu tootmisharu turuosa, ehkki see veidi vähenes, võib seega lugeda stabiilseks, samal ajal kui import Venemaa Föderatsioonist suurenes veidi.

f)   Tööhõive

| (65) | Samal ajal, kui liidu tootjate töökohtade arv kasvas vaatlusperioodil 5 %, on taotleja esitatud kogu liidu tootmisharu tööhõive taseme hinnang erinev ja näitab negatiivset trendi, vähenedes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %.









  Liidu tootmisharu | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 3 763 | 3 776 | 3 688 | 3 544 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 94 |

(65)

Samal ajal, kui liidu tootjate töökohtade arv kasvas vaatlusperioodil 5 %, on taotleja esitatud kogu liidu tootmisharu tööhõive taseme hinnang erinev ja näitab negatiivset trendi, vähenedes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %.

Liidu tootmisharu

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tööhõive

3 763

3 776

3 688

3 544

Indeks

100

100

98

94

g)   Dumpingumarginaali ulatus

| (66) | Võttes arvesse Venemaa Föderatsioonist pärit impordi kogumahtu ning suhteliselt madalat dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (4,7 %) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(66)

Võttes arvesse Venemaa Föderatsioonist pärit impordi kogumahtu ning suhteliselt madalat dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (4,7 %) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks.

h)   Varud

| (67) | Liidu tootmisharu lõppvarud 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 11 723 | 10 240 | 9 813 | 10 489 |
| Indeks | 100 | 87 | 84 | 89 |

(67)

Liidu tootmisharu lõppvarud 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

11 723

10 240

9 813

10 489

Indeks

100

87

84

89

i)   Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid

| (68) | Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 8 %. Nimetatud hinnamuutus on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis kanda tootmiskulude kasvu (8 %) üle tarbijatele. See on seotud ka liidu tootmisharu järk-järgulise üleminekuga suurema diameetriga raud- ja terastrosside tootmisele ja keskendumisega eriotstarbelistele trossidele.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn) | 3 625 | 3 658 | 3 809 | 3 911 |
| Indeks | 100 | 101 | 105 | 108 |

(68)

Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 8 %. Nimetatud hinnamuutus on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis kanda tootmiskulude kasvu (8 %) üle tarbijatele. See on seotud ka liidu tootmisharu järk-järgulise üleminekuga suurema diameetriga raud- ja terastrosside tootmisele ja keskendumisega eriotstarbelistele trossidele.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn)

3 625

3 658

3 809

3 911

Indeks

100

101

105

108

j)   Töötasud

| (69) | Ajavahemikus 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 20 %. Pärast mõnede valimisse võetud ettevõtjate ümberkorraldamist suurenes vaatlusperioodil spetsialistide osatähtsus võrreldes lihttöölistega, mida peegeldab suurenenud keskmine palgakulu töötaja kohta.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes) | 42 393 | 45 174 | 48 718 | 51 052 |
| Indeks | 100 | 107 | 115 | 120 |

(69)

Ajavahemikus 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 20 %. Pärast mõnede valimisse võetud ettevõtjate ümberkorraldamist suurenes vaatlusperioodil spetsialistide osatähtsus võrreldes lihttöölistega, mida peegeldab suurenenud keskmine palgakulu töötaja kohta.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes)

42 393

45 174

48 718

51 052

Indeks

100

107

115

120

k)   Tootlikkus

| (70) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, 2010. aastal see vähenes ning suurenes seejärel 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.









  Liidu tootmisharu | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus | 58 | 52 | 53 | 55 |
| Indeks | 100 | 88 | 90 | 94 |

(70)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, 2010. aastal see vähenes ning suurenes seejärel 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Liidu tootmisharu

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootlikkus

58

52

53

55

Indeks

100

88

90

94

l)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (71) | Investeeringud raud- ja terastrosside tootmisesse suurenesid vaatlusalusel perioodil 271 % võrra, olid märkimisväärsed ning moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 16 miljonit eurot. Valimisse kuuluvad tootjatel ei olnud vaatlusperioodil raskusi kapitali hankimisega. Peale selle sai suurt osa investeeringutest rahastada omaenese rahavoogudega.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhat eurot) | 5 845 | 6 025 | 12 656 | 15 839 |
| Indeks | 100 | 103 | 217 | 271 |

(71)

Investeeringud raud- ja terastrosside tootmisesse suurenesid vaatlusalusel perioodil 271 % võrra, olid märkimisväärsed ning moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 16 miljonit eurot. Valimisse kuuluvad tootjatel ei olnud vaatlusperioodil raskusi kapitali hankimisega. Peale selle sai suurt osa investeeringutest rahastada omaenese rahavoogudega.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhat eurot)

5 845

6 025

12 656

15 839

Indeks

100

103

217

271

m)   Kasumlikkus liidu turul

| (72) | Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli, hoolimata langusest võrreldes 2009. aastaga, suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5 % sihtkasum.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus liidu turul | 14,8 % | 10,1 % | 10,6 % | 10,6 % |
| Indeks | 100 | 68 | 72 | 72 |

(72)

Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli, hoolimata langusest võrreldes 2009. aastaga, suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5 % sihtkasum.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Kasumlikkus liidu turul

14,8 %

10,1 %

10,6 %

10,6 %

Indeks

100

68

72

72

n)   Investeeringutasuvus

| (73) | Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud raud- ja terastrosside tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt raud- ja terastrosside tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi. See näitaja püsib langusele vaatamata üsna kõrgena.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 37,7 % | 23,4 % | 25 % | 23 % |
| Indeks | 100 | 62 | 66 | 61 |

(73)

Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud raud- ja terastrosside tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt raud- ja terastrosside tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi. See näitaja püsib langusele vaatamata üsna kõrgena.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

37,7 %

23,4 %

25 %

23 %

Indeks

100

62

66

61

o)   Rahavoog

| (74) | Rahavood püsivad üldiselt väga positiivsetena, hoolimata teatavast langusest 2009. ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel – see järgib teataval määral kogu vaadeldava perioodi kasumlikkuse trende.









  Valimisse kuuluvad tootjad | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 57 545 | 40 640 | 38 297 | 43 380 |
| Indeks | 100 | 71 | 67 | 75 |

(74)

Rahavood püsivad üldiselt väga positiivsetena, hoolimata teatavast langusest 2009. ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel – see järgib teataval määral kogu vaadeldava perioodi kasumlikkuse trende.

Valimisse kuuluvad tootjad

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

57 545

40 640

38 297

43 380

Indeks

100

71

67

75

p)   Taastumine varasema dumpingu mõjudest

| (75) | Enamik näitajaid osutab, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisseadmeid, et uues tootmiskeskkonnas paremini toime tulla ning suuta kasutada ära võimalusi liidu ja muude turgude nendes segmentides, kus on võimalik saavutada kõrgeid marginaale. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust. |
| --- | --- |

(75)

Enamik näitajaid osutab, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisseadmeid, et uues tootmiskeskkonnas paremini toime tulla ning suuta kasutada ära võimalusi liidu ja muude turgude nendes segmentides, kus on võimalik saavutada kõrgeid marginaale. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust.

4.2.   
  Kokkuvõte

| (76) | Liidu tootmisharu suutis vaatlusperioodi jooksul enam-vähem säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 8 % ja varud jäid mõistlikule tasemele, samal ajal, kui tootmise maht ja tarbimine suurenesid. Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi kestel kasumlik, ehkki kasumid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui 2009. aastal. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(76)

Liidu tootmisharu suutis vaatlusperioodi jooksul enam-vähem säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 8 % ja varud jäid mõistlikule tasemele, samal ajal, kui tootmise maht ja tarbimine suurenesid. Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi kestel kasumlik, ehkki kasumid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui 2009. aastal. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (77) | Samuti uuriti, kas meetmete lõpetamise lubamise korral oleks tõenäoline olulise kahju kordumine. Hinnati, et seda tõenäoliselt ei juhtu allpoolesitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(77)

Samuti uuriti, kas meetmete lõpetamise lubamise korral oleks tõenäoline olulise kahju kordumine. Hinnati, et seda tõenäoliselt ei juhtu allpoolesitatud põhjustel.

| (78) | Nagu on rõhutatud põhjenduses 54, leiti, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi hinnad löövad alla ELi hinnad. Kuid võttes arvesse samasuguste tooteliikide väikest mahtu võib praegust allalöömise marginaali lugeda üksnes hinnanguliseks. |
| --- | --- |

(78)

Nagu on rõhutatud põhjenduses 54, leiti, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi hinnad löövad alla ELi hinnad. Kuid võttes arvesse samasuguste tooteliikide väikest mahtu võib praegust allalöömise marginaali lugeda üksnes hinnanguliseks.

| (79) | Nagu selgitati põhjenduses 51, oli vaatlusaluse toote impordi maht Venemaa Föderatsioonist 2009. aastal 2 005 tonni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 343 tonni, mis vastab vastavalt 1,03 % ja 1,11 % turuosale. |
| --- | --- |

(79)

Nagu selgitati põhjenduses 51, oli vaatlusaluse toote impordi maht Venemaa Föderatsioonist 2009. aastal 2 005 tonni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 343 tonni, mis vastab vastavalt 1,03 % ja 1,11 % turuosale.

| (80) | Nagu selgitati põhjendustes 43 ja 45, on Venemaa kogu hinnanguline tootmisvõimsus umbes 158 000 tonni, samal ajal kui viimase uurimise käigus hinnati see umbes kogu ELi tarbimise, ehk 220 000 tonni suuruseks. Lisaks paistab vaba tootmisvõimsus praegu piiratud. |
| --- | --- |

(80)

Nagu selgitati põhjendustes 43 ja 45, on Venemaa kogu hinnanguline tootmisvõimsus umbes 158 000 tonni, samal ajal kui viimase uurimise käigus hinnati see umbes kogu ELi tarbimise, ehk 220 000 tonni suuruseks. Lisaks paistab vaba tootmisvõimsus praegu piiratud.

| (81) | Viimase uurimise käigus hinnati Venemaa turg võimetuks pakkumise taset ära kasutama. Praeguseks, nagu selgitatakse põhjenduses 36, on raud- ja terastrosside kodumaine tarbimine Venemaal vaatlusperioodi jooksul märgatavalt kasvanud – 38 %. Peale selle prognoositakse avalikult Venemaa SKP kasvu lähiaastatel. Venemaa kasvav turg võib seetõttu Venemaa vaba tootmisvõimsuse alla neetala, nagu mainiti põhjenduses 45, sest Venemaa hinnad on umbes 11 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. Peale selle on Venemaa ekspordihinnad kolmandatesse, eelkõige SRÜ riikidesse keskmiselt 5,6 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. On ebatõenäoline, et olulist kogust vaba tootmisvõimsust või praegust müüki koduturul ja/või SRÜ turul suunataks ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(81)

Viimase uurimise käigus hinnati Venemaa turg võimetuks pakkumise taset ära kasutama. Praeguseks, nagu selgitatakse põhjenduses 36, on raud- ja terastrosside kodumaine tarbimine Venemaal vaatlusperioodi jooksul märgatavalt kasvanud – 38 %. Peale selle prognoositakse avalikult Venemaa SKP kasvu lähiaastatel. Venemaa kasvav turg võib seetõttu Venemaa vaba tootmisvõimsuse alla neetala, nagu mainiti põhjenduses 45, sest Venemaa hinnad on umbes 11 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. Peale selle on Venemaa ekspordihinnad kolmandatesse, eelkõige SRÜ riikidesse keskmiselt 5,6 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. On ebatõenäoline, et olulist kogust vaba tootmisvõimsust või praegust müüki koduturul ja/või SRÜ turul suunataks ümber liidu turule.

| (82) | Eeltoodut arvestades järeldatakse, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa olulise kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks tervikuna. |
| --- | --- |

(82)

Eeltoodut arvestades järeldatakse, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa olulise kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks tervikuna.

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (83) | Eeltoodut arvestades tuleks raud- ja terastrosside impordi suhtes Venemaa Föderatsioonist kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tühistada ja käesolev menetlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 2 alusel lõpetada. |
| --- | --- |

(83)

Eeltoodut arvestades tuleks raud- ja terastrosside impordi suhtes Venemaa Föderatsioonist kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tühistada ja käesolev menetlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 2 alusel lõpetada.

| (84) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete lõpetamiseks Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega vastuväidete esitamiseks. Märkused esitas üks huvitatud isik, kes samuti taotles ärakuulamist ja ta kuulati ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul ära, |
| --- | --- |

(84)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete lõpetamiseks Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega vastuväidete esitamiseks. Märkused esitas üks huvitatud isik, kes samuti taotles ärakuulamist ja ta kuulati ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul ära,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastased meetmed Venemaa Föderatsioonist pärit ning praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate raud- ja terastrosside impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke.

Artikkel 2

Käesolevaga lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 alusel algatatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise menetlus praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate ning Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

J. NEVEROVIC

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 285, 31.10.2007, lk 52.

3

(4)  ELT L 285, 31.10.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 36, 9.2.2012, lk 1.

5

(6)  ELT C 330, 27.10.2012, lk 5.

6

(7)  Venemaa metalltoodete tootjate ühenduselt Prommetiz saadud andmete kohaselt.

7

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/11

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1343/2013,

12. detsember 2013,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast”), Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit persulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”). Hiina suhtes kohaldatavad meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 71,8 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kaks Hiina eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalsed tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast”), Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit persulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”). Hiina suhtes kohaldatavad meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 71,8 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kaks Hiina eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalsed tollimaksumäärad.

2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (2) | 10. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit persulfaatide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

10. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit persulfaatide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.

| (3) | Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitasid kaks Euroopa tootjat (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG), kelle toodang moodustab 100 % liidu persulfaatide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitasid kaks Euroopa tootjat (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG), kelle toodang moodustab 100 % liidu persulfaatide kogutoodangust.

| (4) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

3.   Uurimine

3.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (5) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(5)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).

3.2.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (7) | Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.

| (8) | Ükski importija ei andnud endast teada. |
| --- | --- |

(8)

Ükski importija ei andnud endast teada.

| (9) | Küsimustikule vastas vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalik. |
| --- | --- |

(9)

Küsimustikule vastas vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalik.

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt Türgi tootjalt, keda peetakse võrdlusriigi tootjaks. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt Türgi tootjalt, keda peetakse võrdlusriigi tootjaks.

| (11) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | liidu tootjad







  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

liidu tootjad

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa,

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa,

| b) | Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja |
| --- | --- |

b)

Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja

— United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (12) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, nimelt peroksosulfaadid (persulfaadid), sealhulgas kaaliumperoksomonosulfaat („vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, nimelt peroksosulfaadid (persulfaadid), sealhulgas kaaliumperoksomonosulfaat („vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla.

| (13) | Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina.

| (14) | Uurimine ja ka esialgne uurimine kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine ja ka esialgne uurimine kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Üldised märkused

| (15) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit teatava impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni. |
| --- | --- |

(15)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit teatava impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

| (16) | Nagu põhjenduses 9 selgitatakse, osales uurimises vaid üks Hiina eksportiv tootja ja uurimisperioodil ta vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud. Nagu allpool põhjenduses 22 märgitakse ning selgitatakse põhjalikult põhjendustes 51–53, selgus uurimisest, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes ei kohaldata praegust läbivaatamist. Seega ei saa sellisel juhul koostada dumpinguanalüüsi. |
| --- | --- |

(16)

Nagu põhjenduses 9 selgitatakse, osales uurimises vaid üks Hiina eksportiv tootja ja uurimisperioodil ta vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud. Nagu allpool põhjenduses 22 märgitakse ning selgitatakse põhjalikult põhjendustes 51–53, selgus uurimisest, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes ei kohaldata praegust läbivaatamist. Seega ei saa sellisel juhul koostada dumpinguanalüüsi.

2.   Impordi arengusuund juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks

| (17) | Dumpingu kordumise tõenäosuse hindamiseks võeti arvesse koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud teavet, algmääruse artikli 18 kohaselt kogutud teavet ja koostööd mittetegevate eksportivate tootjate kohta kättesaadavaid fakte. Olemasolevad faktid leiti aegumise läbivaatamise taotlusest, teabest, mille Ameerika Ühendriigid avaldasid 2013. aasta märtsis algatatud aegumise läbivaatamise raames, (5) komisjonile kättesaadavast statistikast, st algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt igal kuul liikmesriikide esitatavast teabest („14.6-andmebaas”), ja Eurostati andmetest impordi kohta. |
| --- | --- |

(17)

Dumpingu kordumise tõenäosuse hindamiseks võeti arvesse koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud teavet, algmääruse artikli 18 kohaselt kogutud teavet ja koostööd mittetegevate eksportivate tootjate kohta kättesaadavaid fakte. Olemasolevad faktid leiti aegumise läbivaatamise taotlusest, teabest, mille Ameerika Ühendriigid avaldasid 2013. aasta märtsis algatatud aegumise läbivaatamise raames, (5) komisjonile kättesaadavast statistikast, st algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt igal kuul liikmesriikide esitatavast teabest („14.6-andmebaas”), ja Eurostati andmetest impordi kohta.

a)   Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi hinnad ja mahud

| (18) | Uurimise ajal kasutada olevatest andmetest selgus, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt Hiina eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud (6). Seega ei kohaldata sellise impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid. Nimetatud impordi hinnad jäid allapoole liidu tootmisharu hindadest nimetatud perioodil. |
| --- | --- |

(18)

Uurimise ajal kasutada olevatest andmetest selgus, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt Hiina eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud (6). Seega ei kohaldata sellise impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid. Nimetatud impordi hinnad jäid allapoole liidu tootmisharu hindadest nimetatud perioodil.

| (19) | Hoolimata asjaolust, et Hiinast liitu suunatud impordi hinnad kasvasid asjaomasel perioodil 29 %, olid need endiselt madalad ja lõid uurimisperioodi vältel alla liidu tootmisharu hinnad. Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul kasvasid samuti, kuid väiksemal määral, 7 %. |
| --- | --- |

(19)

Hoolimata asjaolust, et Hiinast liitu suunatud impordi hinnad kasvasid asjaomasel perioodil 29 %, olid need endiselt madalad ja lõid uurimisperioodi vältel alla liidu tootmisharu hinnad. Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul kasvasid samuti, kuid väiksemal määral, 7 %.

| (20) | Ainus koostööd tegev Hiina eksportija, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidu turule. Kuid uurimine tuvastas, et kõnealune äriühing eksportis dumpinguhindadega kolmandate riikide turgudele ning et tema hinnad olid veelgi madalamad liidu turule suunatud Hiina praeguse impordi hindadest. See näitab, et Hiina eksportijad jätkavad dumpinguhindade kasutamist ning et nende hinnad on madalad. |
| --- | --- |

(20)

Ainus koostööd tegev Hiina eksportija, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidu turule. Kuid uurimine tuvastas, et kõnealune äriühing eksportis dumpinguhindadega kolmandate riikide turgudele ning et tema hinnad olid veelgi madalamad liidu turule suunatud Hiina praeguse impordi hindadest. See näitab, et Hiina eksportijad jätkavad dumpinguhindade kasutamist ning et nende hinnad on madalad.

| (21) | Liidu turg koosneb laias laastus kolme riigi impordist (Hiina, Türgi ja Ameerika Ühendriigid, millest igal on 8–10 % suurune turuosa) ning kahest liidu tootjast, kelle turuosa on ligikaudu 65–75 %. Uurimine näitas, et Ameerika Ühendriigid olid endiselt liidu turul esindatud ja esindasid uurimisperioodil ligikaudu kolmandikku koguimpordist. Ameerika Ühendriikide hinnad olid keskmiselt 10 % kõrgemad Hiinast pärit impordi hindadest. See asjaolu ja liidu tootmisharu hindade täheldatud alanemine näitab, et Hiina import avaldas endiselt liidus müügihindadele langetavat survet. |
| --- | --- |

(21)

Liidu turg koosneb laias laastus kolme riigi impordist (Hiina, Türgi ja Ameerika Ühendriigid, millest igal on 8–10 % suurune turuosa) ning kahest liidu tootjast, kelle turuosa on ligikaudu 65–75 %. Uurimine näitas, et Ameerika Ühendriigid olid endiselt liidu turul esindatud ja esindasid uurimisperioodil ligikaudu kolmandikku koguimpordist. Ameerika Ühendriikide hinnad olid keskmiselt 10 % kõrgemad Hiinast pärit impordi hindadest. See asjaolu ja liidu tootmisharu hindade täheldatud alanemine näitab, et Hiina import avaldas endiselt liidus müügihindadele langetavat survet.

| (22) | Nagu eespool põhjenduses 18 märgitakse, eksportis uurimisperioodil Hiinast üks eksportija, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes kõnealune import 24 % ja samal perioodil kasvas liidu kogutarbimise vastav turuosa 8 %-lt 9,6 %-le. |
| --- | --- |

(22)

Nagu eespool põhjenduses 18 märgitakse, eksportis uurimisperioodil Hiinast üks eksportija, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes kõnealune import 24 % ja samal perioodil kasvas liidu kogutarbimise vastav turuosa 8 %-lt 9,6 %-le.

| (23) | Tasub meenutada, et aastatel 1995–2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Pärast nende meetmete kehtetuks tunnistamist suurenes Hiinast pärit impordi maht vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal enam kui 4 000 tonnini 2003. aastal ning seejärel enam kui kahekordistus peaaegu 9 000 tonnini 2006. aastal. Teisisõnu haaras Hiinast pärit import mõne aastaga enda kätte enam kui 20 % liidu turust. Ajavahemikul 2003–2006, kui tarbimine suurenes 7 % võrra, Hiina turuosa kahekordistus. See näitab, et Hiina eksportijad on dumpinguvastaste meetmete puudumisel võimelised hõlvama märkimisväärse osa liidu turust. |
| --- | --- |

(23)

Tasub meenutada, et aastatel 1995–2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Pärast nende meetmete kehtetuks tunnistamist suurenes Hiinast pärit impordi maht vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal enam kui 4 000 tonnini 2003. aastal ning seejärel enam kui kahekordistus peaaegu 9 000 tonnini 2006. aastal. Teisisõnu haaras Hiinast pärit import mõne aastaga enda kätte enam kui 20 % liidu turust. Ajavahemikul 2003–2006, kui tarbimine suurenes 7 % võrra, Hiina turuosa kahekordistus. See näitab, et Hiina eksportijad on dumpinguvastaste meetmete puudumisel võimelised hõlvama märkimisväärse osa liidu turust.

| (24) | Arvestades eeltoodud fakte ja kaalutlusi, eriti Hiina reaktsiooni pärast liidu turul meetmete kehtetuks tunnistamist 2001. aastal, Hiina hindade taset uurimisperioodil ning jätkuvat dumpinguhindade kasutamist kolmandate riikide turgudel, leitakse, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lühiajaline odav import Hiinast liidu turule taastuks suures mahus. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades eeltoodud fakte ja kaalutlusi, eriti Hiina reaktsiooni pärast liidu turul meetmete kehtetuks tunnistamist 2001. aastal, Hiina hindade taset uurimisperioodil ning jätkuvat dumpinguhindade kasutamist kolmandate riikide turgudel, leitakse, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lühiajaline odav import Hiinast liidu turule taastuks suures mahus.

b)   Hiina tootjate hinnapoliitika teistel eksporditurgudel

| (25) | Nagu eespool põhjenduses 16 märgitakse, koostööd tegev Hiina äriühing ei eksportinud liitu uurimisperioodil ning ei olnud võimalik võrrelda selle siseturu normaalväärtusi liitu suunatud ekspordi hindadega. Nagu eespool põhjenduses 24 märgitakse, hinnati siiski seda, kas uurimisperioodil toimus äriühingu eksport kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. Kuna äriühingule võimaldati esialgse uurimise jooksul turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel. |
| --- | --- |

(25)

Nagu eespool põhjenduses 16 märgitakse, koostööd tegev Hiina äriühing ei eksportinud liitu uurimisperioodil ning ei olnud võimalik võrrelda selle siseturu normaalväärtusi liitu suunatud ekspordi hindadega. Nagu eespool põhjenduses 24 märgitakse, hinnati siiski seda, kas uurimisperioodil toimus äriühingu eksport kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. Kuna äriühingule võimaldati esialgse uurimise jooksul turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel.

| (26) | Nende vaatlusaluse toote kolme liigi puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti keskmised normaalväärtused kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Ühe tooteliigi puhul tuli selle normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. Selle tooteliigi normaalväärtuse leidmiseks kasutati äriühingu tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulusid ning tulusust, mis saadi omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6. |
| --- | --- |

(26)

Nende vaatlusaluse toote kolme liigi puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti keskmised normaalväärtused kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Ühe tooteliigi puhul tuli selle normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. Selle tooteliigi normaalväärtuse leidmiseks kasutati äriühingu tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulusid ning tulusust, mis saadi omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.

| (27) | Tuginedes kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi tehasehindadele, mis määrati teatatud ja kinnitatud andmete põhjal, näitas võrdlus kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna vahel, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli 9,4 %. |
| --- | --- |

(27)

Tuginedes kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi tehasehindadele, mis määrati teatatud ja kinnitatud andmete põhjal, näitas võrdlus kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna vahel, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli 9,4 %.

| (28) | Hinnakäitumise osas annavad Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed samuti selgelt märku Hiina eksportivate tootjate dumpingutavadest teistel turgudel. |
| --- | --- |

(28)

Hinnakäitumise osas annavad Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed samuti selgelt märku Hiina eksportivate tootjate dumpingutavadest teistel turgudel.

c)   Liidu turu atraktiivsus

| (29) | Uurimine näitas, et koostööd tegev Hiina äriühing eksportis mitmesugust toodangut kolmandatesse riikidesse, nt Brasiiliasse, Indoneesiasse, Malaisiasse, Lõuna-Aafrikasse, Lõuna-Koreasse, Taiwani ja Araabia Ühendemiraatidesse. Koostööd tegeva Hiina äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu võrreldi seega liidu tootmisharu müügihindade ning uurimisperioodil liidu turule suunatud Hiina impordi hinnatasemega. Võrdlus näitas, et koostööd tegev Hiina eksportija lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu tugevalt alla kuni 40 %. |
| --- | --- |

(29)

Uurimine näitas, et koostööd tegev Hiina äriühing eksportis mitmesugust toodangut kolmandatesse riikidesse, nt Brasiiliasse, Indoneesiasse, Malaisiasse, Lõuna-Aafrikasse, Lõuna-Koreasse, Taiwani ja Araabia Ühendemiraatidesse. Koostööd tegeva Hiina äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu võrreldi seega liidu tootmisharu müügihindade ning uurimisperioodil liidu turule suunatud Hiina impordi hinnatasemega. Võrdlus näitas, et koostööd tegev Hiina eksportija lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu tugevalt alla kuni 40 %.

| (30) | See analüüs näitab ühest küljest seda, et hinnad liidu turul on kõrgemad ja seetõttu väga atraktiivsed, ning teisest küljest seda, et teiste Hiina eksportijate pakutud hinnad on madalamad kui praegused Hiina impordihinnad liidu turul. |
| --- | --- |

(30)

See analüüs näitab ühest küljest seda, et hinnad liidu turul on kõrgemad ja seetõttu väga atraktiivsed, ning teisest küljest seda, et teiste Hiina eksportijate pakutud hinnad on madalamad kui praegused Hiina impordihinnad liidu turul.

| (31) | Samuti tuleb märkida, et koostööd tegeva äriühingu normaalväärtused uurimisperioodil olid üldiselt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. See kinnitab liidu turu atraktiivsust, kuna seeläbi saavad Hiina tootjad ilmselgelt suuremat kasu. Madal hinnatase Hiinas ei põhine millelgi muul kui sellel, et nii tootmisvõimsus kui ka pakkumine olid vaatlusaluse toote puhul suured. |
| --- | --- |

(31)

Samuti tuleb märkida, et koostööd tegeva äriühingu normaalväärtused uurimisperioodil olid üldiselt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. See kinnitab liidu turu atraktiivsust, kuna seeläbi saavad Hiina tootjad ilmselgelt suuremat kasu. Madal hinnatase Hiinas ei põhine millelgi muul kui sellel, et nii tootmisvõimsus kui ka pakkumine olid vaatlusaluse toote puhul suured.

| (32) | Nagu eespool põhjenduses 28 märgitakse, on teatavate kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide ja India turud muutunud Hiina eksportijatele dumpinguvastaste meetmete kehtimise tõttu vähem atraktiivseks. Lisaks leiti, et teistel kolmandate riikide turgudel kasutati suhteliselt madalamaid hindu kui liidu turul. Teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendatud, teevad tarneid need riigid, kes juba tegutsevad nendel turgudel, seega kasutatakse Hiina vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt eksportimiseks liidu turule. |
| --- | --- |

(32)

Nagu eespool põhjenduses 28 märgitakse, on teatavate kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide ja India turud muutunud Hiina eksportijatele dumpinguvastaste meetmete kehtimise tõttu vähem atraktiivseks. Lisaks leiti, et teistel kolmandate riikide turgudel kasutati suhteliselt madalamaid hindu kui liidu turul. Teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendatud, teevad tarneid need riigid, kes juba tegutsevad nendel turgudel, seega kasutatakse Hiina vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt eksportimiseks liidu turule.

| (33) | Tuginedes eeltoodule, võib eeldada, et kehtivate meetmete kaotamise korral kasvab liidu turule suunatud Hiina import ja kasutatakse tugevamat hinnasurvet. |
| --- | --- |

(33)

Tuginedes eeltoodule, võib eeldada, et kehtivate meetmete kaotamise korral kasvab liidu turule suunatud Hiina import ja kasutatakse tugevamat hinnasurvet.

d)   Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus

| (34) | Kooskõlas algmääruse artikliga 18 tugines Hiina vaba tootmisvõimsuse analüüs muu kättesaadava teabe puudumise tõttu olemasolevatel faktidel, nimelt piiratud teabel, mis saadi koostööd tegevalt Hiina eksportijalt Hiina turuolukorra kohta; teabel, mis saadi liidu tootmisharult; teabel, mis oli avalikult kättesaadav Hiina viie peamise tootja kohta; ning algetapis kogutud andmetel. Nendest allikatest saadud teave leiti olevat omavahel kooskõlas. |
| --- | --- |

(34)

Kooskõlas algmääruse artikliga 18 tugines Hiina vaba tootmisvõimsuse analüüs muu kättesaadava teabe puudumise tõttu olemasolevatel faktidel, nimelt piiratud teabel, mis saadi koostööd tegevalt Hiina eksportijalt Hiina turuolukorra kohta; teabel, mis saadi liidu tootmisharult; teabel, mis oli avalikult kättesaadav Hiina viie peamise tootja kohta; ning algetapis kogutud andmetel. Nendest allikatest saadud teave leiti olevat omavahel kooskõlas.

| (35) | Saadud teabe põhjal oletatakse, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust üle 100 000 tonni, mis moodustab ligikaudu kolmekordse liidu tarbimismahu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(35)

Saadud teabe põhjal oletatakse, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust üle 100 000 tonni, mis moodustab ligikaudu kolmekordse liidu tarbimismahu uurimisperioodil.

| (36) | Koostööd tegeva tootja tootmisvõimsuse rakendusastmele tuginedes järeldati, et Hiinas on märkimisväärses suuruses kasutamata tootmisvõimsust, mida saab kasutada tootmise suurendamiseks ja selle liidu turule suunamiseks, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda. |
| --- | --- |

(36)

Koostööd tegeva tootja tootmisvõimsuse rakendusastmele tuginedes järeldati, et Hiinas on märkimisväärses suuruses kasutamata tootmisvõimsust, mida saab kasutada tootmise suurendamiseks ja selle liidu turule suunamiseks, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda.

e)   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

| (37) | Eeltoodut silmas pidades leiti, et esineb tõenäosus, et kehtivate meetmete aeguda laskmisel võib dumping korduda. Kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral osutavad dumpingu kordumise tõenäosusele eelkõige Hiina puhul kindlaks määratud normaalväärtuste tase, koostööd tegeva tootja dumpinguhinnaga müük kolmandate riikide turgudel, Hiina eksportijate suhtes Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed, liidu turu atraktiivsus võrreldes teiste turgudega ning märkimisväärne vaba tootmisvõimsus Hiinas. |
| --- | --- |

(37)

Eeltoodut silmas pidades leiti, et esineb tõenäosus, et kehtivate meetmete aeguda laskmisel võib dumping korduda. Kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral osutavad dumpingu kordumise tõenäosusele eelkõige Hiina puhul kindlaks määratud normaalväärtuste tase, koostööd tegeva tootja dumpinguhinnaga müük kolmandate riikide turgudel, Hiina eksportijate suhtes Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed, liidu turu atraktiivsus võrreldes teiste turgudega ning märkimisväärne vaba tootmisvõimsus Hiinas.

D.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Liidu tootmisharu määratlus

| (38) | Praegune uurimine kinnitas, et persulfaate toodavad liidus vaid kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamise taotlust ja tegid uurimise ajal koostööd. |
| --- | --- |

(38)

Praegune uurimine kinnitas, et persulfaate toodavad liidus vaid kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamise taotlust ja tegid uurimise ajal koostööd.

| (39) | Need kaks äriühingut moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(39)

Need kaks äriühingut moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

2.   Sissejuhatav märkus

| (40) | Selleks et kaitsta algmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse kahe liidu tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena. |
| --- | --- |

(40)

Selleks et kaitsta algmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse kahe liidu tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena.

| (41) | Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi osas: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi osas. Impordianalüüsi täiendati algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega. |
| --- | --- |

(41)

Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi osas: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi osas. Impordianalüüsi täiendati algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega.

3.   Tarbimine liidus

| (42) | Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal.

| (43) | Liidu tarbimine uurimisperioodil oli pisut suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. 2009. ja 2010. aasta vahel märgiti 22 % kasvu, kuid edaspidi tarbimine vähenes ligikaudu 18 % võrra.

  Tabel 1


  Tarbimine | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 25 000 – 35 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 25 000 – 35 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 103 |
| Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat; artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(43)

Liidu tarbimine uurimisperioodil oli pisut suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. 2009. ja 2010. aasta vahel märgiti 22 % kasvu, kuid edaspidi tarbimine vähenes ligikaudu 18 % võrra.

Tabel 1

Tarbimine

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

25 000 – 35 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

25 000 – 35 000

Indeks (2009 = 100)

100

122

114

103

Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat; artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

4.   Hiinast pärit impordi maht, hinnad ja turuosa

| (44) | Hiinast pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(44)

Hiinast pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal.

| (45) | Eelmainitud andmekogude võrdlemine näitab, et kogu Hiina import pärineb ühelt äriühingult, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Sellest tulenevalt ei saa analüüsida Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi turuosa ja selle hinnakujundust. |
| --- | --- |

(45)

Eelmainitud andmekogude võrdlemine näitab, et kogu Hiina import pärineb ühelt äriühingult, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Sellest tulenevalt ei saa analüüsida Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi turuosa ja selle hinnakujundust.

| (46) | Lisaks ei ole võimalik arvutada Hiina puhul hindade allalöömist, sest Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes kehtisid dumpinguvastased meetmed, ei eksportinud uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks ei ole võimalik arvutada Hiina puhul hindade allalöömist, sest Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes kehtisid dumpinguvastased meetmed, ei eksportinud uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet.

5.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (47) | Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Need koostati CN-koodide ja TARIC-koodide tasemel saadud statistilise teabe alusel. Konfidentsiaalsuse tõttu, nagu eespool põhjenduses 40 selgitatakse, on turuosa näitajad avaldatud indekseerituna.

  Tabel 2


  Import muudest kolmandatest riikidest | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | | | | |
| Impordimaht (tonnides) | 2 326 | 3 002 | 2 360 | 3 026 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 129 | 101 | 130 |
| Hind, eurot/tonn | 1 137 | 1 010 | 1 130 | 1 158 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 89 | 99 | 102 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 106 | 89 | 126 |
| Ameerika Ühendriigid | | | | |
| Impordimaht (tonnides) | 3 662 | 3 951 | 4 156 | 2 556 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 108 | 114 | 70 |
| Hind, eurot/tonn | 1 053 | 1 170 | 1 201 | 1 099 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 111 | 114 | 104 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 88 | 100 | 68 |
| Muud kolmandad riigid | | | | |
| Impordimaht (tonnides) | 1 652 | 1 605 | 1 420 | 1 105 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 97 | 86 | 67 |
| Hind, eurot/tonn | 1 443 | 1 518 | 1 605 | 1 738 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 105 | 111 | 120 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 80 | 76 | 65 |
| Kolmandad riigid kokku | | | | |
| Impordimaht (tonnides) | 7 640 | 8 558 | 7 936 | 6 687 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 112 | 104 | 88 |
| Hind, eurot/tonn | 1 163 | 1 179 | 1 252 | 1 231 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 101 | 108 | 106 |
| Turuosa

  Indeks | 100 | 92 | 91 | 85 |
| Allikas: Eurostat ja Taric |

(47)

Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Need koostati CN-koodide ja TARIC-koodide tasemel saadud statistilise teabe alusel. Konfidentsiaalsuse tõttu, nagu eespool põhjenduses 40 selgitatakse, on turuosa näitajad avaldatud indekseerituna.

Tabel 2

Import muudest kolmandatest riikidest

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Türgi

Impordimaht (tonnides)

2 326

3 002

2 360

3 026

Indeks (2009 = 100)

100

129

101

130

Hind, eurot/tonn

1 137

1 010

1 130

1 158

Indeks (2009 = 100)

100

89

99

102

Turuosa

Indeks

100

106

89

126

Ameerika Ühendriigid

Impordimaht (tonnides)

3 662

3 951

4 156

2 556

Indeks (2009 = 100)

100

108

114

70

Hind, eurot/tonn

1 053

1 170

1 201

1 099

Indeks (2009 = 100)

100

111

114

104

Turuosa

Indeks

100

88

100

68

Muud kolmandad riigid

Impordimaht (tonnides)

1 652

1 605

1 420

1 105

Indeks (2009 = 100)

100

97

86

67

Hind, eurot/tonn

1 443

1 518

1 605

1 738

Indeks (2009 = 100)

100

105

111

120

Turuosa

Indeks

100

80

76

65

Kolmandad riigid kokku

Impordimaht (tonnides)

7 640

8 558

7 936

6 687

Indeks (2009 = 100)

100

112

104

88

Hind, eurot/tonn

1 163

1 179

1 252

1 231

Indeks (2009 = 100)

100

101

108

106

Turuosa

Indeks

100

92

91

85

Allikas: Eurostat ja Taric

| (48) | Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi maht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 % ning samal perioodil tõusis keskmine hind 6 %. Teiste kolmandate riikide kaotatud turuosa võtsid osaliselt üle Hiina importijad ja liidu tööstus. Samal perioodil tõstis liidu tööstus oma hindasid keskmiselt 7 %, nagu märgitakse allpool põhjenduses 64. |
| --- | --- |

(48)

Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi maht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 % ning samal perioodil tõusis keskmine hind 6 %. Teiste kolmandate riikide kaotatud turuosa võtsid osaliselt üle Hiina importijad ja liidu tööstus. Samal perioodil tõstis liidu tööstus oma hindasid keskmiselt 7 %, nagu märgitakse allpool põhjenduses 64.

6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

6.1.   Sissejuhatavad märkused

| (49) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

6.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (50) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009–2010, kui tootmine suurenes 32 protsendipunkti võrra. Edaspidi tootmine stabiliseerus, vähenedes pisut 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

  Tabel 3


  Liidu kogutoodang | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 20 000 – 30 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 132 | 135 | 125 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(50)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009–2010, kui tootmine suurenes 32 protsendipunkti võrra. Edaspidi tootmine stabiliseerus, vähenedes pisut 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

Tabel 3

Liidu kogutoodang

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

20 000 – 30 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

Indeks (2009 = 100)

100

132

135

125

Allikas: küsimustiku vastused

| (51) | Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna ajavahemikul 2009–2011 tootmine kasvas, suurenes üldine tootmisvõimsus 34 %. Uurimisperioodil see suundumus muutus, kuna tootmise vähenemise tulemusel vähenes tootmisvõimsus 6 protsendipunkti võrra, nagu nähtub järgnevast:

  Tabel 4


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 60 % | 79 % | 81 % | 75 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 131 | 134 | 124 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(51)

Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna ajavahemikul 2009–2011 tootmine kasvas, suurenes üldine tootmisvõimsus 34 %. Uurimisperioodil see suundumus muutus, kuna tootmise vähenemise tulemusel vähenes tootmisvõimsus 6 protsendipunkti võrra, nagu nähtub järgnevast:

Tabel 4

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

Indeks (2009 = 100)

100

101

101

101

Tootmisvõimsuse rakendamine

60 %

79 %

81 %

75 %

Indeks (2009 = 100)

100

131

134

124

Allikas: küsimustiku vastused

6.3.   Varud

| (52) | Ehkki liidu tootmisharu lõppvarude tase tõusis märkimisväärselt 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel, on selle tase tootmistaseme suhtes suhteliselt madal.

  Tabel 5


  Lõppvarud | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 500 – 1 500 | 1 000 – 2 000 | 2 000 – 3 000 | 1 500 – 2 500 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 144 | 227 | 184 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(52)

Ehkki liidu tootmisharu lõppvarude tase tõusis märkimisväärselt 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel, on selle tase tootmistaseme suhtes suhteliselt madal.

Tabel 5

Lõppvarud

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

500 – 1 500

1 000 – 2 000

2 000 – 3 000

1 500 – 2 500

Indeks (2009 = 100)

100

144

227

184

Allikas: küsimustiku vastused

6.4.   Müügimaht

| (53) | Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul järgis tarbimissuundumust, mille kõrgaeg oli 2010. aastal ja mis seejärel langes järgnevatel aastatel kuni uurimisperioodi lõpuni. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 6 %.

  Tabel 6


  Müük mitteseotud klientidele | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 15 000 – 25 000 | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 | 15 000 – 25 000 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 122 | 113 | 106 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(53)

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul järgis tarbimissuundumust, mille kõrgaeg oli 2010. aastal ja mis seejärel langes järgnevatel aastatel kuni uurimisperioodi lõpuni. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 6 %.

Tabel 6

Müük mitteseotud klientidele

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

15 000 – 25 000

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

15 000 – 25 000

Indeks (2009 = 100)

100

122

113

106

Allikas: küsimustiku vastused

6.5.   Turuosa

| (54) | Kuna liitu suunatud müügimaht järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

  Tabel 7


  Liidu turuosa | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | 65–75 % | 65–75 % | 65–75 % | 65–75 % |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat ja Taric |

(54)

Kuna liitu suunatud müügimaht järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

Tabel 7

Liidu turuosa

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

65–75 %

65–75 %

65–75 %

65–75 %

Indeks (2009 = 100)

100

100

100

103

Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat ja Taric

6.6.   Kasv

| (55) | Nagu eespool selgitatakse, tarbimise kasv liidus piirnes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunktiga. Samal perioodil suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa pisut suurendada. |
| --- | --- |

(55)

Nagu eespool selgitatakse, tarbimise kasv liidus piirnes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunktiga. Samal perioodil suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa pisut suurendada.

6.7.   Tööhõive ja tööviljakus

| (56) | Liidu tootmisharu tööhõive tase püsis 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsena. Kuid töötaja tootlikkus, mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta, suurenes sel perioodil nähtavalt kooskõlas tootmise suundumusega. Täpsed andmed on järgmised:

  Tabel 8


  Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate indeks | 100 | 100 | 103 | 101 |
| Tootlikkuse indeks | 100 | 132 | 131 | 124 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(56)

Liidu tootmisharu tööhõive tase püsis 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsena. Kuid töötaja tootlikkus, mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta, suurenes sel perioodil nähtavalt kooskõlas tootmise suundumusega. Täpsed andmed on järgmised:

Tabel 8

Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Töötajate indeks

100

100

103

101

Tootlikkuse indeks

100

132

131

124

Allikas: küsimustiku vastused

6.8.   Ühiku müügihinnad

| (57) | Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %. Liidu tootmisharu 7 % keskmise hinna tõusu saab selgitada muutusega tootevalikus, mida vaatlusalusel perioodil müüdi. Isegi kui võtta arvesse tootevaliku võimalikku erinevust, oli see hind oluliselt kõrgem kui see, mida küsis koostööd tegev Hiina tootja ekspordi eest kolmandatesse riikidesse.

  Tabel 9


  Liidu müügi ühikuhind | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi ühikuhind (eurot/tonn) | 1 100 – 1 300 | 1 100 – 1 300 | 1 200 – 1 400 | 1 200 – 1 400 |
| Indeks (2009 = 100) | 100 | 100 | 105 | 107 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(57)

Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %. Liidu tootmisharu 7 % keskmise hinna tõusu saab selgitada muutusega tootevalikus, mida vaatlusalusel perioodil müüdi. Isegi kui võtta arvesse tootevaliku võimalikku erinevust, oli see hind oluliselt kõrgem kui see, mida küsis koostööd tegev Hiina tootja ekspordi eest kolmandatesse riikidesse.

Tabel 9

Liidu müügi ühikuhind

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu müügi ühikuhind (eurot/tonn)

1 100 – 1 300

1 100 – 1 300

1 200 – 1 400

1 200 – 1 400

Indeks (2009 = 100)

100

100

105

107

Allikas: küsimustiku vastused

6.9.   Kasumlikkus

| (58) | 2009. aastal oli liidu tootmisharu kasumlikkus lähedal nullile. Sellest tulenevalt püsis tulusus 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõrgemal kui 10 %. Kasumlikkuse indeksi äkiline hüpe ajavahemikul 2009–2010 tuleneb seega väga madalast baastasemest 2009. aastal, mis liidu tootmisharu jaoks oli kriitiline aasta. 2011. aasta suur kasumlikkus tulenes ühekordsest ebatavalisest kulusäästust, mis edaspidi iseenesest enam ei kordu. Seda peegeldab juba uurimisperioodil vähenenud tulusus, mis näitab jätkumistendentsi.

  Tabel 10


  Kasumlikkus | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi kasumlikkus

  Indeks (2009 = 100) | 100 | 2 400 | 3 336 | 1 854 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(58)

2009. aastal oli liidu tootmisharu kasumlikkus lähedal nullile. Sellest tulenevalt püsis tulusus 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõrgemal kui 10 %. Kasumlikkuse indeksi äkiline hüpe ajavahemikul 2009–2010 tuleneb seega väga madalast baastasemest 2009. aastal, mis liidu tootmisharu jaoks oli kriitiline aasta. 2011. aasta suur kasumlikkus tulenes ühekordsest ebatavalisest kulusäästust, mis edaspidi iseenesest enam ei kordu. Seda peegeldab juba uurimisperioodil vähenenud tulusus, mis näitab jätkumistendentsi.

Tabel 10

Kasumlikkus

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Liidu müügi kasumlikkus

Indeks (2009 = 100)

100

2 400

3 336

1 854

Allikas: küsimustiku vastused

6.10.   Investeeringud ja investeeringutasuvus

| (59) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu suutis investeeringute taseme hoida kõrgel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(59)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu suutis investeeringute taseme hoida kõrgel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (60) | Investeeringutasuvus oli 2009. aastal tihedalt seotud kasumlikkuse suundumusega ja 2011. aasta ei olnud tüüpiline, nagu eespool põhjenduses 58 selgitatakse.

  Tabel 11


  Investeeringud ja investeeringutasuvus










  Indeks (2009 = 100) | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud | 100 | 71 | 110 | 99 |
| Investeeringutasuvus | 100 | 3 166 | 4 647 | 2 455 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(60)

Investeeringutasuvus oli 2009. aastal tihedalt seotud kasumlikkuse suundumusega ja 2011. aasta ei olnud tüüpiline, nagu eespool põhjenduses 58 selgitatakse.

Tabel 11

Investeeringud ja investeeringutasuvus

Indeks (2009 = 100)

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Investeeringud

100

71

110

99

Investeeringutasuvus

100

3 166

4 647

2 455

Allikas: küsimustiku vastused

6.11.   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (61) | Rahavoog, mis mõjutab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida (väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest), järgis tulususega sarnast suundumust. See suurenes märkimisväärselt kuni 2011. aastani ja vähenes uurimisperioodil.

  Tabel 12


  Rahavoog | 2009 | 2010 | 2011 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog

  Indeks (2009 = 100) | 100 | 288 | 381 | 172 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(61)

Rahavoog, mis mõjutab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida (väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest), järgis tulususega sarnast suundumust. See suurenes märkimisväärselt kuni 2011. aastani ja vähenes uurimisperioodil.

Tabel 12

Rahavoog

2009

2010

2011

Uurimisperiood

Rahavoog

Indeks (2009 = 100)

100

288

381

172

Allikas: küsimustiku vastused

6.12.   Töötasud

| (62) | Liidu tootmisharu töötajate arv püsis stabiilsena, kuid nende palk suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. |
| --- | --- |

(62)

Liidu tootmisharu töötajate arv püsis stabiilsena, kuid nende palk suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.

6.13.   Dumpingumarginaali ulatus

| (63) | Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil Hiinast dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud hinnata dumpingumarginaali ulatust. |
| --- | --- |

(63)

Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil Hiinast dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud hinnata dumpingumarginaali ulatust.

6.14.   Taastumine varasemast dumpingust

| (64) | Hiinast pärineva dumpinguhinnaga odava impordi puudumist, tootmisvõimsuse suhteliselt suurt kasutamismäära ning liidu tootmisharu turuosa kasvu, selle kasumlikkust ja teatavate näitajate positiivset arengut arvesse võttes järeldati, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu taastus varasemast dumpingust. Taastumine toimus siiski alles hiljuti ja uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja investeeringud puhul. |
| --- | --- |

(64)

Hiinast pärineva dumpinguhinnaga odava impordi puudumist, tootmisvõimsuse suhteliselt suurt kasutamismäära ning liidu tootmisharu turuosa kasvu, selle kasumlikkust ja teatavate näitajate positiivset arengut arvesse võttes järeldati, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu taastus varasemast dumpingust. Taastumine toimus siiski alles hiljuti ja uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja investeeringud puhul.

7.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (65) | Uurimine näitas, et odavate dumpinguhinnaga toodete import Hiinast lakkas liidu turul kohe pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2007. aastal ja neid tooteid ei olnud turul ei vaatlusalusel perioodil ega uurimisperioodil. Liidu turul olev Hiina import pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. See võimaldas liidu tootmisharul jõuda kõrgele tootmistasemele, suurendada oma müügimahtu, tõsta keskmist hinda, suurendada turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist majandusolukorda. |
| --- | --- |

(65)

Uurimine näitas, et odavate dumpinguhinnaga toodete import Hiinast lakkas liidu turul kohe pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2007. aastal ja neid tooteid ei olnud turul ei vaatlusalusel perioodil ega uurimisperioodil. Liidu turul olev Hiina import pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. See võimaldas liidu tootmisharul jõuda kõrgele tootmistasemele, suurendada oma müügimahtu, tõsta keskmist hinda, suurendada turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist majandusolukorda.

| (66) | Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes arvesse eespool kirjeldatud tarbimise langust ja teatavate kahjunäitajate vähenemist uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav. |
| --- | --- |

(66)

Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes arvesse eespool kirjeldatud tarbimise langust ja teatavate kahjunäitajate vähenemist uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav.

E.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (67) | Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(67)

Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (68) | Analüüsis keskenduti Hiina vabale tootmisvõimsusele ja Hiina eksportijate käitumisele kolmandate riikide turgudel ja liidu turul. |
| --- | --- |

(68)

Analüüsis keskenduti Hiina vabale tootmisvõimsusele ja Hiina eksportijate käitumisele kolmandate riikide turgudel ja liidu turul.

2.   Vaba tootmisvõimsus Hiinas

| (69) | Uurimise käigus kogutud ja tõendatud teabe kohaselt on Hiinas vaba tootmisvõimsust hinnanguliselt 100 000 tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks. Lisaks on mitmel pool riigis mitu väiketootjat, kes muudavad selle näitaja veelgi suuremaks. |
| --- | --- |

(69)

Uurimise käigus kogutud ja tõendatud teabe kohaselt on Hiinas vaba tootmisvõimsust hinnanguliselt 100 000 tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks. Lisaks on mitmel pool riigis mitu väiketootjat, kes muudavad selle näitaja veelgi suuremaks.

| (70) | Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, siis puuduvad täpsed protsentuaalsed andmed vaba tootmisvõimsuse kohta, mida oleks võimalik kasutada vaatlusaluse toote eksportimiseks liidu turule. Uurimine näitas siiski, et ainsal koostööd tegeval Hiina tootjal on vaba tootmisvõimsust ligikaudu 30 %. Ekstrapoleerides seda teavet kõikidele Hiina äriühingutele tähendaks, et Hiinas on hetkel vaba tootmisvõimsust rohkem kui 30 000 tonni. |
| --- | --- |

(70)

Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, siis puuduvad täpsed protsentuaalsed andmed vaba tootmisvõimsuse kohta, mida oleks võimalik kasutada vaatlusaluse toote eksportimiseks liidu turule. Uurimine näitas siiski, et ainsal koostööd tegeval Hiina tootjal on vaba tootmisvõimsust ligikaudu 30 %. Ekstrapoleerides seda teavet kõikidele Hiina äriühingutele tähendaks, et Hiinas on hetkel vaba tootmisvõimsust rohkem kui 30 000 tonni.

| (71) | Eeltoodule tuginedes ja isegi siis, kui Hiina äriühingud ei töötaks täisvõimsusel, oleks Hiinal võimalik eksportida 20 000 – 25 000 tonni asjaomast toodet. Arvestades tulemusi ja järeldusi põhjendustes 22–44, on selge, et kui meetmeid ei pikendata, kasutaks Hiina vaba olemasolevat tootmisvõimsust liidu turule suunatud ekspordi tarvis. Seda potentsiaalset täiendavat ekspordimahtu tuleks vaadelda uurimisperioodil esinenud liidu tarbimismahu (25 000 – 35 000 tonni) raames. |
| --- | --- |

(71)

Eeltoodule tuginedes ja isegi siis, kui Hiina äriühingud ei töötaks täisvõimsusel, oleks Hiinal võimalik eksportida 20 000 – 25 000 tonni asjaomast toodet. Arvestades tulemusi ja järeldusi põhjendustes 22–44, on selge, et kui meetmeid ei pikendata, kasutaks Hiina vaba olemasolevat tootmisvõimsust liidu turule suunatud ekspordi tarvis. Seda potentsiaalset täiendavat ekspordimahtu tuleks vaadelda uurimisperioodil esinenud liidu tarbimismahu (25 000 – 35 000 tonni) raames.

3.   Eksport Hiinast

| (72) | Nagu eespool põhjenduses 20 märgitakse, näitas uurimine, et Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimus dumpinguhindadega. Ameerika Ühendriikides ja Indias asjaomaste asutuste korraldatud aegumise läbivaatamise tulemuste põhjal esitati soovitus pikendada Hiinast pärit persulfaatide suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellises olukorras eeldatakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, siis Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsust kasutataks peamiselt liidu turu ekspordi tarvis. Nagu eespool põhjenduses 32 märgitakse, arvestades, et tarnimise teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendata, tagavad nendel turgudel juba tegutsevad äriühingud, siis tõenäoliselt kasutatakse Hiina kogu vaba tootmisvõimsust asjaomase toote eksportimiseks liidu turule. |
| --- | --- |

(72)

Nagu eespool põhjenduses 20 märgitakse, näitas uurimine, et Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimus dumpinguhindadega. Ameerika Ühendriikides ja Indias asjaomaste asutuste korraldatud aegumise läbivaatamise tulemuste põhjal esitati soovitus pikendada Hiinast pärit persulfaatide suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellises olukorras eeldatakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, siis Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsust kasutataks peamiselt liidu turu ekspordi tarvis. Nagu eespool põhjenduses 32 märgitakse, arvestades, et tarnimise teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendata, tagavad nendel turgudel juba tegutsevad äriühingud, siis tõenäoliselt kasutatakse Hiina kogu vaba tootmisvõimsust asjaomase toote eksportimiseks liidu turule.

| (73) | Võttes arvesse Hiina eksportijate varasemat dumpingut, mille tulemusel kohaldati kehtivad meetmed, ning praegust dumpingut kolmandates riikides, võib järeldada, et see liitu suunatav eksport toimuks dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(73)

Võttes arvesse Hiina eksportijate varasemat dumpingut, mille tulemusel kohaldati kehtivad meetmed, ning praegust dumpingut kolmandates riikides, võib järeldada, et see liitu suunatav eksport toimuks dumpinguhindadega.

| (74) | Veelgi enam, nagu eespool põhjenduses 23 märgitakse, tuletatakse meelde, et aastatel 1995–2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide ekspordi suhtes. Kuna neid meetmeid ei pikendatud, kasvas Hiinast pärit import vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 10 000 tonnini 2006. aastal ja seega hõlvas rohkem kui 20 % liidu turust. |
| --- | --- |

(74)

Veelgi enam, nagu eespool põhjenduses 23 märgitakse, tuletatakse meelde, et aastatel 1995–2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide ekspordi suhtes. Kuna neid meetmeid ei pikendatud, kasvas Hiinast pärit import vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 10 000 tonnini 2006. aastal ja seega hõlvas rohkem kui 20 % liidu turust.

4.   Kokkuvõte

| (75) | Pidades silmas uurimise järeldusi, nimelt Hiina vaba tootmisvõimsust, Hiina dumpingu jätkumist kolmandate riikide suhtes, Hiina eksportijate piiratud võimalusi müüa teistesse kolmandatesse riikidesse ja tõestatud võimalust suunata ekspordimahte ümber liidu turule, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni põhiturul ja saadud kahju võib korduda, kuna tõenäoliselt toimub Hiina import dumpinguhindadega. Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele saavutatud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Vastupidi, esinevad soodsad tingimused Hiina impordi suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus ning see tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil saavutatud positiivset arengut liidu turul. Hiina tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada mõju liidu tootmisharu müügihindadele ning sundida teda turuosast loobuma ning see avaldaks negatiivset mõju liidu endiselt haavatava tootmisharu majandustulemustele, nagu selgitatud eespool põhjenduses 66. |
| --- | --- |

(75)

Pidades silmas uurimise järeldusi, nimelt Hiina vaba tootmisvõimsust, Hiina dumpingu jätkumist kolmandate riikide suhtes, Hiina eksportijate piiratud võimalusi müüa teistesse kolmandatesse riikidesse ja tõestatud võimalust suunata ekspordimahte ümber liidu turule, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni põhiturul ja saadud kahju võib korduda, kuna tõenäoliselt toimub Hiina import dumpinguhindadega. Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele saavutatud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Vastupidi, esinevad soodsad tingimused Hiina impordi suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus ning see tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil saavutatud positiivset arengut liidu turul. Hiina tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada mõju liidu tootmisharu müügihindadele ning sundida teda turuosast loobuma ning see avaldaks negatiivset mõju liidu endiselt haavatava tootmisharu majandustulemustele, nagu selgitatud eespool põhjenduses 66.

F.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (76) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(76)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (77) | Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki põhjendamatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(77)

Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki põhjendamatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (78) | Eespool põhjenduses 70 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaks säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjusi eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise. |
| --- | --- |

(78)

Eespool põhjenduses 70 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaks säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjusi eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.

3.   Kasutajate huvid

| (79) | Mitte ükski 44 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Kasutajad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Kasutajate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks kasutajate huve. Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on pigem marginaalne ja et meetmete säilitamine ei avaldaks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele. Uurimisel selgus samuti, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijal tarnijat lihtsalt vahetada. |
| --- | --- |

(79)

Mitte ükski 44 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Kasutajad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Kasutajate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks kasutajate huve. Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on pigem marginaalne ja et meetmete säilitamine ei avaldaks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele. Uurimisel selgus samuti, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijal tarnijat lihtsalt vahetada.

4.   Importijate huvid

| (80) | Mitte ükski 14 importijast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Importijad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt erinevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvatelt Hiina eksportijatelt. |
| --- | --- |

(80)

Mitte ükski 14 importijast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Importijad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt erinevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvatelt Hiina eksportijatelt.

5.   Kokkuvõte

| (81) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et seoses liidu huviga puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(81)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et seoses liidu huviga puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (82) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust. |
| --- | --- |

(82)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.

| (83) | Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 1184/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(83)

Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 1184/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (84) | Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu, |
| --- | --- |

(84)

Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020) alla kuuluvate peroksosulfaatide (persulfaatide), sh ka kaaliumperoksomonosulfaadi impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Kõik teised äriühingud | 71,8 % | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Kõik teised äriühingud

71,8 %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

J. NEVEROVIC

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 265, 11.10.2007, lk 1.

2

(3)  ELT C 305, 10.10.2012, lk 15.

3

(4)  Tuletatakse meelde, et määruses (EÜ) nr 1184/2007, millega kehtestati Hiina Rahvavabariigist, Ameerika Ühendriikidest ja Taiwanist pärit peroksosulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, oli äriühingu United Initiators Shanghai Co., Ltd nimi Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai. Nime muutuse tingis omandi üleminek 2008. aastal.

4

(5)  Nr A-570-847 (läbivaatamine).

5

(6)  Käesolevas põhjenduses osutatud äriühingu suhtes ei teostata uut läbivaatust praeguse aegumise läbivaatamise uurimise ajal, kuna esialgse uurimise tulemusel määrati sellele äriühingule tollimaksumääraks 0 % (määrus (EÜ) nr 1184/2007).

6

---

LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| 1) | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

1)

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| 2) | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad peroksosulfaadid (koguses ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

2)

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad peroksosulfaadid (koguses ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

Kuupäev ja allkiri

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1344/2013,

12. detsember 2013,

millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel hariliku makrelli püük IVa püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 73/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | MAC/*4A |
| Liik | Harilik makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | IVa püügipiirkond |
| Kuupäev | 27.11.2013 |

Nr

73/TQ40

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

MAC/*4A

Liik

Harilik makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

IVa püügipiirkond

Kuupäev

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1345/2013,

12. detsember 2013,

millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel atlandi merilesta püük VIIf ja VIIg püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 39/2013, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 39/2013, millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 78/TQ39 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | PLE/7FG. |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIIf ja VIIg püügipiirkond |
| Kuupäev | 27.11.2013 |

Nr

78/TQ39

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

PLE/7FG.

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIIf ja VIIg püügipiirkond

Kuupäev

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1346/2013,

12. detsember 2013,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel sinise marliini püük Atlandi ookeanil

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 72/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | BUM/ATLANT |
| Liik | Sinine marliin (Makaira nigricans) |
| Piirkond | Atlandi ookean |
| Kuupäev | 21.11.2013 |

Nr

72/TQ40

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

BUM/ATLANT

Liik

Sinine marliin (Makaira nigricans)

Piirkond

Atlandi ookean

Kuupäev

21.11.2013

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1347/2013,

13. detsember 2013,

millega keelatakse Ühendkuningriigi lipu all sõitvatel laevadel makrellipüük IIIa ja IVbc püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 74/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Kalavaru | MAC/*3A4BC |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | IIIa ja IVbc |
| Kuupäev | 27.11.2013 |

Nr

74/TQ40

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Kalavaru

MAC/*3A4BC

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

IIIa ja IVbc

Kuupäev

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1348/2013,

16. detsember 2013,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eelkõige selle artikli 113 lõike 1 punkti a ning artikli 121 esimese lõigu punkte a ja h koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Neid meetodeid ning õlide teatavate omaduste piirväärtusi tuleb ajakohastada vastavalt keemiaekspertide seisukohtadele ning lähtudes rahvusvahelise oliiviõlinõukogu raames läbiviidud uurimustest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Neid meetodeid ning õlide teatavate omaduste piirväärtusi tuleb ajakohastada vastavalt keemiaekspertide seisukohtadele ning lähtudes rahvusvahelise oliiviõlinõukogu raames läbiviidud uurimustest.

| (2) | Rahvusvahelise oliiviõlinõukogu kehtestatud uusimate rahvusvaheliste standardite liidu tasandil rakendamise tagamiseks tuleks ajakohastada teatavaid analüüsimeetodeid ning õlide teatavate omaduste piirväärtusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2568/91. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise oliiviõlinõukogu kehtestatud uusimate rahvusvaheliste standardite liidu tasandil rakendamise tagamiseks tuleks ajakohastada teatavaid analüüsimeetodeid ning õlide teatavate omaduste piirväärtusi, mis on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2568/91.

| (3) | Seepärast tuleks vastavalt kohandada stigmastadieenide, vahade, müristiinhappe ja rasvhapete alküülestrite piirväärtusi ning muuta mõningaid otsustamisskeeme, mille järgi kontrollitakse, kas oliiviõli proov vastab deklareeritud kategooriale. Kaubavahetuse hõlbustamiseks ja tarbijakaitse eesmärgil oliiviõli ehtsuse tagamiseks tuleks ette näha otsustamisskeemid kampesterooli ja Δ7-stigmastenooli kohta koos rangemate parameetritega. Steroolide koostise ja sisalduse ning erütrodiooli ja uvaooli määramise meetod tuleks asendada usaldusväärsema meetodiga, mis hõlmab ka triterpeendialkohole. On asjakohane vaadata üle ka oliiviõli organoleptiline hindamine ja lisada meetod, mis võimaldab oliiviõlis avastada kõrvalisi taimeõlisid. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks vastavalt kohandada stigmastadieenide, vahade, müristiinhappe ja rasvhapete alküülestrite piirväärtusi ning muuta mõningaid otsustamisskeeme, mille järgi kontrollitakse, kas oliiviõli proov vastab deklareeritud kategooriale. Kaubavahetuse hõlbustamiseks ja tarbijakaitse eesmärgil oliiviõli ehtsuse tagamiseks tuleks ette näha otsustamisskeemid kampesterooli ja Δ7-stigmastenooli kohta koos rangemate parameetritega. Steroolide koostise ja sisalduse ning erütrodiooli ja uvaooli määramise meetod tuleks asendada usaldusväärsema meetodiga, mis hõlmab ka triterpeendialkohole. On asjakohane vaadata üle ka oliiviõli organoleptiline hindamine ja lisada meetod, mis võimaldab oliiviõlis avastada kõrvalisi taimeõlisid.

| (4) | Pidades silmas oliiviõlide vastavuskontrolli korra arenemist, tuleb vastavalt kohandada oliiviõlist ja oliivijääkõlist proovide võtmise meetodeid. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas oliiviõlide vastavuskontrolli korra arenemist, tuleb vastavalt kohandada oliiviõlist ja oliivijääkõlist proovide võtmise meetodeid.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta.

| (6) | Uute eeskirjadega kohanemise võimaldamiseks ja nende rakendusmeetmete kehtestamiseks ning häirimatu kauplemise tagamiseks on otstarbekas hakata käesoleva määrusega sätestatud muudatusi kohaldama alates 1. märtsist 2014. Samadel põhjustel tuleks ette näha, et enne nimetatud kuupäeva ELis seaduslikult valmistatud ja märgistatud või ELi õiguspäraselt imporditud ja vabasse ringlusse lubatud oliiviõli ja oliivijääkõli võib turustada kuni asjaomaste laovarude lõppemiseni. |
| --- | --- |

(6)

Uute eeskirjadega kohanemise võimaldamiseks ja nende rakendusmeetmete kehtestamiseks ning häirimatu kauplemise tagamiseks on otstarbekas hakata käesoleva määrusega sätestatud muudatusi kohaldama alates 1. märtsist 2014. Samadel põhjustel tuleks ette näha, et enne nimetatud kuupäeva ELis seaduslikult valmistatud ja märgistatud või ELi õiguspäraselt imporditud ja vabasse ringlusse lubatud oliiviõli ja oliivijääkõli võib turustada kuni asjaomaste laovarude lõppemiseni.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2568/91 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  1.   I lisas sätestatud õlide omadused määratakse kindlaks järgmiste analüüsimeetoditega:






  a) | oleiinhappe protsendina väljendatud vabad rasvhapped määratakse II lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   I lisas sätestatud õlide omadused määratakse kindlaks järgmiste analüüsimeetoditega:

a)

oleiinhappe protsendina väljendatud vabad rasvhapped määratakse II lisas sätestatud meetodiga;

| b) | peroksiidarv määratakse kindlaks III lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

b)

peroksiidarv määratakse kindlaks III lisas sätestatud meetodiga;

| c) | vahade sisaldus määratakse IV lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

c)

vahade sisaldus määratakse IV lisas sätestatud meetodiga;

| d) | steroolide ja triterpeendialkoholide koostis ja sisaldus määratakse gaasikromatograafiliselt kapillaarkolonniga, kasutades V lisas sätestatud meetodit; |
| --- | --- |

d)

steroolide ja triterpeendialkoholide koostis ja sisaldus määratakse gaasikromatograafiliselt kapillaarkolonniga, kasutades V lisas sätestatud meetodit;

| e) | 2-glütserüülmonopalmitaadi protsendiline sisaldus määratakse VII lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

e)

2-glütserüülmonopalmitaadi protsendiline sisaldus määratakse VII lisas sätestatud meetodiga;

| f) | spektrofotomeetriline analüüs tehakse IX lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

f)

spektrofotomeetriline analüüs tehakse IX lisas sätestatud meetodiga;

| g) | rasvhapete koostis määratakse X A ja X B lisas sätestatud meetoditega; |
| --- | --- |

g)

rasvhapete koostis määratakse X A ja X B lisas sätestatud meetoditega;

| h) | halogeenitud lenduvad lahustid määratakse XI lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

h)

halogeenitud lenduvad lahustid määratakse XI lisas sätestatud meetodiga;

| i) | neitsioliiviõli organoleptilisi omadusi hinnatakse XII lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

i)

neitsioliiviõli organoleptilisi omadusi hinnatakse XII lisas sätestatud meetodiga;

| j) | stigmastadieene määratakse XVII lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

j)

stigmastadieene määratakse XVII lisas sätestatud meetodiga;

| k) | ECN42-triglütseriidide sisaldus määratakse XVIII lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

k)

ECN42-triglütseriidide sisaldus määratakse XVIII lisas sätestatud meetodiga;

| l) | alifaatsete alkoholide sisaldus määratakse XIX lisas sätestatud meetodiga; |
| --- | --- |

l)

alifaatsete alkoholide sisaldus määratakse XIX lisas sätestatud meetodiga;

| m) | vahade, rasvhapete metüülestrite ja etüülestrite sisaldus määratakse XX lisas sätestatud meetodiga. |
| --- | --- |

m)

vahade, rasvhapete metüülestrite ja etüülestrite sisaldus määratakse XX lisas sätestatud meetodiga.

Kõrvaliste taimsete õlide olemasolu kindlakstegemiseks oliiviõlis kasutatakse XXa lisas sätestatud meetodit.

2.   Liikmesriikide ametiasutused või nende esindajad kontrollivad neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi liikmesriikide määratud degusteerimiskomisjonide kaudu.

Õli organoleptilised omadused, millele on osutatud esimeses lõigus, loetakse deklareeritud kategooriale vastavaks, kui liikmesriigi määratud degusteerimiskomisjon kinnitab klassifikatsiooni.

Kui degusteerimiskomisjon organoleptiliste omaduste põhjal ei kinnita deklareeritud kategooriat, korraldavad ametiasutused või nende esindajad huvitatud isiku palvel kaks kordushindamist muudes heakskiidetud degusteerimiskomisjonides, millest vähemalt ühe on heaks kiitnud asjaomase tootja liikmesriik. Asjaomaseid omadusi peetakse vastavaks deklareeritud kategooriale, kui vähemalt kahel kontrollhindamisel kinnitatakse deklareeritud kategooria. Vastupidisel juhul kannab huvitatud osaline kontrollhindamise kulud.

3.   Kui riigi ametiasutused või nende esindajad kontrollivad õli omadusi, nagu on osutatud lõikes 1, võetakse proovid vastavalt rahvusvahelisele standardile EN ISO 661, mis käsitleb uuritavate proovide ettevalmistamist, ja EN ISO 5555, mis käsitleb proovide võtmist. Ent standardi EN ISO 5555 punktist 6.8 olenemata võetakse proov selliste esmapakendis õlipartiide korral vastavalt käesoleva määruse Ia lisale. Pakendamata õlide puhul, kui proove ei saa võtta vastavalt standardile EN ISO 5555, toimub proovide võtmine vastavalt liikmesriigi pädeva asutuse juhenditele.

Ilma, et see piiraks standardi EN ISO 5555 ja standardi EN ISO 661 6. peatüki kohaldamist, asetatakse võetud proovid võimalikult kiiresti pimedasse kohta ja eemale soojusallikatest ning saadetakse laborisse analüüsimiseks hiljemalt viiendal tööpäeval pärast võtmist; vastupidisel juhul hoitakse proove nii, et need vedamisel ega säilitamisel ei halveneks ega saaks kahjustatud enne laborisse saatmist.

4.   Lõikes 3 osutatud kontrollimiste läbiviimisel tehakse pakendatud toodete puhul II, III, IX, XII ja XX lisas osutatud analüüsid ning vajaduse korral kõik siseriiklike seadustega nõutavad kontrollanalüüsid enne minimaalse säilimisaja tähtpäeva. Lahtiste õlide proovide puhul tehakse need analüüsid hiljemalt kuuendal kuul pärast proovi võtmist.

Muude käesolevas määruses sätestatud analüüside puhul ei kohaldata tähtaegu.

Kui analüüside tulemused ei vasta oliiviõli või oliivijääkõli deklareeritud kategooria omadustele, teatatakse huvitatud isikule sellest hiljemalt üks kuu enne esimeses lõigus sätestatud tähtaja lõppu, välja arvatud juhul, kui proov on võetud vähem kui kaks kuud enne minimaalse säilimisaja lõppu.

5.   Oliiviõlide omaduste määramisel lõikes 1 ettenähtud meetoditega võrreldakse analüüsi tulemusi otse käesolevas määruses sätestatud piirväärtustega.”

| (2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| (3) | Ia lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(3)

Ia lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

| (4) | Ib lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(4)

Ib lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

| (5) | V lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(5)

V lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisas esitatud tekstiga.

| (6) | VI lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

(6)

VI lisa jäetakse välja.

| (7) | XII lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(7)

XII lisa asendatakse käesoleva määruse V lisas esitatud tekstiga.

| (8) | XX lisa järele lisatakse XXa lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse VI lisas. |
| --- | --- |

(8)

XX lisa järele lisatakse XXa lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse VI lisas.

Artikkel 2

Tooteid, mis on ELis õiguspäraselt valmistatud ja märgistatud või mis on ELi õiguspäraselt imporditud ja seal vabasse ringlusse lubatud enne 1. märtsi 2014, võib turustada kuni laovarude lõppemiseni.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91, 11. juuli 1991, oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

2

---

I LISA

1. LISA

OLIIVIÕLI OMADUSED

| Kategooria | Rasvhapete etüülestrid (FAEEd) mg/kg (*) | Happesus (%) (*) | Peroksiidiarv mekv O2/kg (*) | Vahad mg/kg (**) | 2-glütserüül-monopalmitaat (%) | Stigmastadieenid mg/kg (1) | Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42 (2)

  (teoreetiline arvutus) | K232 (*) | K268 või K270 (*) | Δ-K (*) | Organoleptiline hinnang:
  puuduse mediaan (Md) (*) | Organoleptiline hinnang:
  puuviljalisuse mediaan (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekstra-neitsioliiviõli |

Kategooria

Rasvhapete etüülestrid (FAEEd) mg/kg (*)

Happesus (%) (*)

Peroksiidiarv mekv O2/kg (*)

Vahad mg/kg (**)

2-glütserüül-monopalmitaat (%)

Stigmastadieenid mg/kg (1)

Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42 (2)

(teoreetiline arvutus)

K232 (*)

K268 või K270 (*)

Δ-K (*)

Organoleptiline hinnang:

puuduse mediaan (Md) (*)

Organoleptiline hinnang:

puuviljalisuse mediaan (Mf) (*)

1.

Ekstra-neitsioliiviõli

FAEEd ≤ 40 (viljelusaasta 2013-2014) (3)

FAEEd ≤ 35 (viljelusaasta 2014-2015)

FAEEd ≤ 30 (viljelusaastad pärast 2015. a)

≤ 0,8

≤ 20

Formula

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md > 0

Mf > 0

≤ 1,0, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 2. | Neitsioliiviõli |
| --- | --- |

2.

Neitsioliiviõli

—

≤ 2,0

≤ 20

Formula

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

—

> 2,0

—

Formula

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (5)

—

≤ 1,1, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 5. | Rafineeritud ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

—

—

—

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategooria | Rasvhappeline koostis (7) | Oleiinhappe trans-isomeeride kogu-summa
  (%) | Linool- ja linoleen-happe trans-isomeeride summa
  (%) | Steroolne koostis | Steroolid kokku
  [mg/kg] | Erütro-diool ja uvaool
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müristiin-hape
  (%) | Linoleen-hape
  (%) | Arahhiin-hape
  (%) | Eikoseen-hape
  (%) | Beheen-hape
  (%) | Ligno-tseriin-hape
  (%) | Kolesterool
  (%) | Brassika-sterool
  (%) | Kampesterool (8)

  (%) | Stigma-sterool
  (%) | App. sitosterool
  (%) (9) | Δ-7-stigma-stenool (8)

  (%) |
| 1. | Ekstra-neitsi-oliiviõli |

Kategooria

Rasvhappeline koostis (7)

Oleiinhappe trans-isomeeride kogu-summa

(%)

Linool- ja linoleen-happe trans-isomeeride summa

(%)

Steroolne koostis

Steroolid kokku

[mg/kg]

Erütro-diool ja uvaool

(%) (**)

Müristiin-hape

(%)

Linoleen-hape

(%)

Arahhiin-hape

(%)

Eikoseen-hape

(%)

Beheen-hape

(%)

Ligno-tseriin-hape

(%)

Kolesterool

(%)

Brassika-sterool

(%)

Kampesterool (8)

(%)

Stigma-sterool

(%)

App. sitosterool

(%) (9)

Δ-7-stigma-stenool (8)

(%)

1.

Ekstra-neitsi-oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Neitsi-oliiviõli |
| --- | --- |

2.

Neitsi-oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (10)

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Rafineeritud ja neitsi-oliiviõlist koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud ja neitsi-oliiviõlist koosnev oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (11)

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Märkused:

| a. | Analüüside tulemused peavad olema väljendatud sama arvu kümnendkohtadega, kui iga omaduse puhul on ette nähtud. Viimast numbrit tuleb suurendada ühe ühiku võrra, kui järgmine number on suurem kui 4. |
| --- | --- |

a.

Analüüside tulemused peavad olema väljendatud sama arvu kümnendkohtadega, kui iga omaduse puhul on ette nähtud. Viimast numbrit tuleb suurendada ühe ühiku võrra, kui järgmine number on suurem kui 4.

| b. | Õli kategooriat võib muuta või deklareerida õli käesoleva määruse kohaselt mittepuhtaks, kui ainult üks omadus ei vasta märgitud väärtusele. |
| --- | --- |

b.

Õli kategooriat võib muuta või deklareerida õli käesoleva määruse kohaselt mittepuhtaks, kui ainult üks omadus ei vasta märgitud väärtusele.

| c. | Kui omadus on märgistatud tärniga (*), tähendab see õli kvaliteedi puhul järgmist: – lambiõli puhul võivad mõlemad asjakohased piirväärtused samaaegselt erineda deklareeritud väärtustest; – neitsioliiviõlide puhul muudetakse kategooriat, kui kas või ainult üks nendest väärtustest erineb deklareeritud väärtusest, kuigi sellise õli võib ikka veel klassifitseerida ühte neitsioliiviõli kategooriatest. |
| --- | --- |

c.

Kui omadus on märgistatud tärniga (*), tähendab see õli kvaliteedi puhul järgmist: – lambiõli puhul võivad mõlemad asjakohased piirväärtused samaaegselt erineda deklareeritud väärtustest; – neitsioliiviõlide puhul muudetakse kategooriat, kui kas või ainult üks nendest väärtustest erineb deklareeritud väärtusest, kuigi sellise õli võib ikka veel klassifitseerida ühte neitsioliiviõli kategooriatest.

| d. | Kui omadus on tähistatud kahe tärniga (**), osutab see, et kõikide oliivijääkõli tüüpide puhul võivad mõlemad asjaomased näitajad korraga erineda märgitud piirmääradest. |
| --- | --- |

d.

Kui omadus on tähistatud kahe tärniga (**), osutab see, et kõikide oliivijääkõli tüüpide puhul võivad mõlemad asjaomased näitajad korraga erineda märgitud piirmääradest.

Liide

Otsustamisskeem

Kampesterooli otsustamisskeem neitsioliiviõli ja ekstra neitsioliiviõli kohta:

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

Δ-7-stigmastenooli otsustamisskeem:

| — | Ekstra-neitsioliiviõlid ja neitsioliiviõlid |
| --- | --- |

—

Ekstra-neitsioliiviõlid ja neitsioliiviõlid

Image

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

| — | Oliivijääkõlid (toor- ja rafineeritud) |
| --- | --- |

—

Oliivijääkõlid (toor- ja rafineeritud)

Image

---

(1)  Kokku isomeere, mis õnnestus (mida ei õnnestunud) lahutada kapillaarkolonniga.

1

(2)  Oliiviõli peab vastama lisas XXa sätestatud meetodile.

2

(3)  Seda piirmäära kohaldatakse oliiviõlidele, mis on toodetud alates 1. märtsist 2014.

3

(4)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse lambiõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on kuni 350 mg/kg või kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on kuni 3,5 %.

4

(5)  Või kui puuduse mediaan on üle 3,5 või kui puuduse mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0.

5

(6)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse töötlemata oliivijääkõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on üle 350 mg/kg ning kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on suurem kui 3,5 %.

6

(7)  Muude rasvhapete sisaldus (%): palmitiinhape: 7,50–20,00; palmitoleiinhape: 0,30–3,50; heptadekaanhape: ≤ 0,30; heptadetseenhape: ≤ 0,30; steariinhape: 0,50–5,00; oleiinhape: 55,00–83,00; linoolhape: 3,50–21,00.

7

(8)  Vt käesoleva lisa liide.

8

(9)  App. β-sitosterool: Δ-5,23-stigmastadienool + klerosterool + β-sitosterool + sitostanool + Δ-5-avenasterool + Δ-5,24-stigmastadienool.

9

(10)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse lambiõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on kuni 350 mg/kg või kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on kuni 3,5 %.

10

(11)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse töötlemata oliivijääkõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on üle 350 mg/kg ning kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on suurem kui 3,5 %.

11

---

II LISA

„Ia LISA

PROOVIDE VÕTMINE OLIIVIÕLIST VÕI OLIIVIJÄÄKÕLIST, MIS ON TARNITUD ESMAPAKENDIS

Seda proovivõtumeetodit kohaldatakse esmapakendisse pakendatud oliiviõli või oliivijääkõli partiidele. Kasutatakse eri meetodeid sõltuvalt sellest, kas esmapakendi maht ületab 5 liitrit või mitte.

Partii on hulk kaubaüksuseid, mis toodetakse, valmistatakse ja pakitakse sellistes tingimustes, et igas kaubaüksuses olev õli on kõikide analüütiliste omaduste osas homogeenne. Partii tähistus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/91/EL (1).

„Osaproov” – õli kogus, mis on esmapakendis ja mis on võetud partii juhuslikult valitud punktist.

1.   ÜKSIKPROOVI SISALDUS

1.1.   Esmapakend ei ole suurem kui 5 liitrit

„Üksikproov” esmapakendi puhul, mis ei ole suurem kui 5 liitrit – partiist vastavalt tabelile 1võetud osaproovide arv.

Tabel 1

Üksikproovi maht peab olema vähemalt järgmine

| Kui esmapakendi maht on | Üksikprooviks tuleb võtta õli |
| --- | --- |
| a) | 1 liiter või rohkem |

Kui esmapakendi maht on

Üksikprooviks tuleb võtta õli

a)

1 liiter või rohkem

| a) | 1 kontaktpakendist; |
| --- | --- |

a)

1 kontaktpakendist;

| b) | vähem kui 1 liiter |
| --- | --- |

b)

vähem kui 1 liiter

| b) | väikseimast arvust pakenditest, mille kogumaht on vähemalt 1,0 liiter |
| --- | --- |

b)

väikseimast arvust pakenditest, mille kogumaht on vähemalt 1,0 liiter

Tabelis 1 osutatud pakendite arvu, mis moodustavad üksikproovi, võib iga liikmesriik suurendada vastavalt oma vajadustele (nt organoleptiline hindamine muus laboris kui keemilised analüüsid, kontrollanalüüsid jne).

1.2.   Esmapakend on suurem kui 5 liitrit

„Üksikproov” esmapakendi puhul, mis on suurem kui 5 liitrit – kogutud osaproove esindav osa, mis on saadud vähendamise meetodiga ja vastavalt tabelile 2. Üksikproov peab koosnema eri näidistest.

„Näidis” – üksikproovi näidis on iga pakkeüksus nendest, mis kokku moodustavad üksikproovi.

Tabel 2

Valitavate osaproovide miinimumarv

| Pakendite arv partiis | Valitavate osaproovide miinimumarv |
| --- | --- |
| kuni 10 | 1 |
| alates ... 11 kuni 150 | 2 |
| alates ... 151 kuni 500 | 3 |
| alates ... 501 kuni 1 500 | 4 |
| alates ... 1 501 kuni 2 500 | 5 |
| kui > 2 500, siis iga 1 000 pakkeüksuse kohta | 1 täiendav osaproov |

Pakendite arv partiis

Valitavate osaproovide miinimumarv

kuni 10

1

alates ... 11 kuni 150

2

alates ... 151 kuni 500

3

alates ... 501 kuni 1 500

4

alates ... 1 501 kuni 2 500

5

kui > 2 500, siis iga 1 000 pakkeüksuse kohta

1 täiendav osaproov

Selleks et vähendada esmapakendite võtmisega saadud mahtu, ühtlustatakse üksikproovi valmistamiseks võetud osaproovide sisu. Eri osaproovide õlikogused valatakse mahutisse, et ühtlustada proov segamisega; seejuures kaitstakse proovi nii hästi kui võimalik kokkupuute eest õhuga.

Üksikproovi sisu tuleb valada pakenditesse mahuga vähemalt 1,0 liiter; igas sellises pakendis on üksikproovi näidis.

Üksikproovi näidiste arvu võib iga liikmesriik suurendada vastavalt oma vajadustele (nt organoleptiline hindamine muus laboris kui keemilised analüüsid, kontrollanalüüsid jne).

Iga pakend peab olema täidetud nii, et õhku oleks selles võimalikult vähe, seejärel sobivalt suletud ja plommitud, et tagada toote võltsimiskindlus.

Need näidised peavad olema märgistatud, et tagada õige tuvastamine.

2.   ANALÜÜSID JA TULEMUSED

| 2.1. | Iga üksikproov tuleb jagada laboriproovideks vastavalt standardi EN ISO 5555 punktile 2.5 ja analüüsida vastavalt Ib lisa otsustamisskeemis näidatud järjekorrale või muus juhuslikus järjekorras. |
| --- | --- |

2.1.

Iga üksikproov tuleb jagada laboriproovideks vastavalt standardi EN ISO 5555 punktile 2.5 ja analüüsida vastavalt Ib lisa otsustamisskeemis näidatud järjekorrale või muus juhuslikus järjekorras.

| 2.2. | Kui kõik analüüside tulemused vastavad deklareeritud õlikategooria omadustele, loetakse kogu asjaomane partii vastavaks.
  Kui kas või üks analüüsitulemus ei vasta deklareeritud õlikategooria omadustele, loetakse kogu asjaomane partii mitte vastavaks. |
| --- | --- |

2.2.

Kui kõik analüüside tulemused vastavad deklareeritud õlikategooria omadustele, loetakse kogu asjaomane partii vastavaks.

Kui kas või üks analüüsitulemus ei vasta deklareeritud õlikategooria omadustele, loetakse kogu asjaomane partii mitte vastavaks.

3.   PARTII KATEGOORIA KONTROLLIMINE

| 3.1. | Partii kategooria kontrollimiseks võib pädev asutus suurendada partii eri kohtadest võetavate üksikproovide arvu vastavalt järgmisele tabelile:

  Tabel 3


  Partii suurusega määratud üksikproovide arv







  Partii suurus (liitrites) | Üksikproovide arv |
| --- | --- | --- |
| alla 7 500 | 2 |
| 7 500 kuni vähem kui 25 000 | 3 |
| 25 000 kuni vähem kui 75 000 | 4 |
| 75 000 kuni vähem kui 125 000 | 5 |
| Alates 125 000st | 6 + 1 iga täiendava 50 000 liitri kohta |

3.1.

Partii kategooria kontrollimiseks võib pädev asutus suurendada partii eri kohtadest võetavate üksikproovide arvu vastavalt järgmisele tabelile:

Tabel 3

Partii suurusega määratud üksikproovide arv

Partii suurus (liitrites)

Üksikproovide arv

alla 7 500

2

7 500 kuni vähem kui 25 000

3

25 000 kuni vähem kui 75 000

4

75 000 kuni vähem kui 125 000

5

Alates 125 000st

6 + 1 iga täiendava 50 000 liitri kohta

Iga osaproov, millest koosneb üksikproov, tuleb võtta partii jätkuvast kohast; on vaja märkida iga üksikproovi koht ja tähistada see üheselt mõistetavalt.

Iga üksikproovi moodustamine toimub punktides 1.1 ja 1.2 osutatud korras.

Iga üksikprooviga tehakse seejärel artikli 2 lõikes 1 osutatud analüüsid.

| 3.2. | Kui artikli 2 lõikes 1 osutatud analüüside tulemuste poolest vähemalt üks üksikproov ei vasta õli deklareeritud kategooria omadustele, tunnistatakse kogu proovivõtupartii nõuetele mittevastavaks.” |
| --- | --- |

3.2.

Kui artikli 2 lõikes 1 osutatud analüüside tulemuste poolest vähemalt üks üksikproov ei vasta õli deklareeritud kategooria omadustele, tunnistatakse kogu proovivõtupartii nõuetele mittevastavaks.”

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/91/EL, 13. detsember 2011, toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (ELT L 334, 16.12.2011, lk 1).

1

---

III LISA

Ib LISA

OTSUSTAMISSKEEM, MILLE JÄRGI KONTROLLITAKSE, KAS OLIIVIÕLI PROOV ON KOOSKÕLAS DEKLAREERITUD KATEGOORIAGA

Tabel 1

Tabel 2

Tabel 3

1. liide

Käesoleva määruse lisade ja otsustamisskeemis osutatud analüüside vastavuse tabel

| — | Happesus |
| --- | --- |

—

Happesus

II lisa

Vabade rasvhapete määramine külmmeetodil

| — | Peroksiidiarv |
| --- | --- |

—

Peroksiidiarv

III lisa

Peroksiidiarvu määramine

| — | UV-spektromeetria |
| --- | --- |

—

UV-spektromeetria

IX lisa

Spektrofotomeetriline analüüs

| — | Organoleptiline hindamine |
| --- | --- |

—

Organoleptiline hindamine

XII lisa

Neitsioliiviõli organoleptiline hindamine

| — | Etüülestrid |
| --- | --- |

—

Etüülestrid

XX lisa

Meetod vahade, rasvhapete metüülestrite ja etüülestrite sisalduse määramiseks kapillaargaasikromatograafiaga

| — | 3,5-stigmastadieenid |
| --- | --- |

—

3,5-stigmastadieenid

XVII lisa

Taimeõlides stigmastadieenide määramise meetod

| — | Rasvhapete trans-isomeerid |
| --- | --- |

—

Rasvhapete trans-isomeerid

X A lisa

ja

Rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline analüüs

X B lisa

Rasvhapete metüülestrite valmistamine

| — | Rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Rasvhapete sisaldus

X A lisa

ja

Rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline analüüs

X B lisa

Rasvhapete metüülestrite valmistamine

| — | ΔECN42 |
| --- | --- |

—

ΔECN42

XVIII lisa

HPLC-meetodiga triglütseriidide koostise määramine ECN42 abil (erinevus HPLC-meetodiga määratud sisalduse ja teoreetilise sisalduse vahel)

| — | Steroolide koostis ja üldsisaldus |
| --- | --- |

—

Steroolide koostis ja üldsisaldus

| — | Erütrodiool ja uvaool |
| --- | --- |

—

Erütrodiool ja uvaool

V lisa

Steroolide ja triterpeendialkoholide koostise ja sisalduse gaasikromatograafiline määramine kapillaarkolonniga

| — | Vahad |
| --- | --- |

—

Vahad

IV lisa

Vahade sisalduse gaasikromatograafiline määramine kapillaarkolonniga

| — | Alifaatsed alkoholid |
| --- | --- |

—

Alifaatsed alkoholid

XIX lisa

Alifaatsete alkoholide sisalduse gaasikromatograafiline määramine kapillaarkolonniga

| — | Küllastunud rasvhapped 2. positsioonis |
| --- | --- |

—

Küllastunud rasvhapped 2. positsioonis

VII lisa

2-glütserüülmonopalmitaadi protsendilise sisalduse määramine

---

IV LISA

V LISA

STEROOLIDE JA TRITERPEENDIALKOHOLIDE KOOSTISE JA SISALDUSE GAASIKROMATOGRAAFILINE MÄÄRAMINE KAPILLAARKOLONNIGA

1.   KASUTAMISALA

Meetodis kirjeldatakse üksiksteroolide ja -triterpeendialkoholide ning steroolide ja triterpeendialkoholide üldsisalduse määramist oliiviõlides ja oliivijääkõlides.

2.   PÕHIMÕTE

Õli, millele on sisestandardina lisatud α-kolestanooli, seebistatakse kaaliumhüdroksiidiga etanoolilahuses ja seebistumatud komponendid ekstraheeritakse dietüüleetriga.

Steroolide ja triterpeendialkoholide fraktsioon eraldatakse seebistamatust ainest õhukese kihi kromatograafiaga aluselisel silikageelplaadil. Silikageelist saadud fraktsioonid viiakse üle trimetüülsilüüleetriteks ja analüüsitakse gaasikromatograafiliselt kapillaarkolonniga.

3.   SEADMED

Kasutatakse tavalisi laboriseadmeid, eelkõige järgmisi:

| 3.1. | Püstjahutiga varustatud lihvühendustega 250 ml kolb. |
| --- | --- |

3.1.

Püstjahutiga varustatud lihvühendustega 250 ml kolb.

| 3.2. | 500 ml jaotuslehter. |
| --- | --- |

3.2.

500 ml jaotuslehter.

| 3.3. | 250 ml kolvid. |
| --- | --- |

3.3.

250 ml kolvid.

| 3.4. | Kõik seadmed õhukese kihi kromatograafia tegemiseks 20 × 20 cm klaasplaatidel. |
| --- | --- |

3.4.

Kõik seadmed õhukese kihi kromatograafia tegemiseks 20 × 20 cm klaasplaatidel.

| 3.5. | Ultraviolettlamp lainepikkusega 254 või 366 nm. |
| --- | --- |

3.5.

Ultraviolettlamp lainepikkusega 254 või 366 nm.

| 3.6. | 100 μl ja 500 μl mikrosüstlad. |
| --- | --- |

3.6.

100 μl ja 500 μl mikrosüstlad.

| 3.7. | Silindriline poorse G3-filtriga (poori läbimõõt 15–40 μm) filterlehter, läbimõõduga ligikaudu 2 cm ja sügavusega 5 cm, mis sobib vaakumfiltrimiseks ja millel on lihvkern. |
| --- | --- |

3.7.

Silindriline poorse G3-filtriga (poori läbimõõt 15–40 μm) filterlehter, läbimõõduga ligikaudu 2 cm ja sügavusega 5 cm, mis sobib vaakumfiltrimiseks ja millel on lihvkern.

| 3.8. | 50 ml kooniline vaakuumkolb klaaslihvmuhviga, mille saab ühendada filterlehtriga (punkt 3.7). |
| --- | --- |

3.8.

50 ml kooniline vaakuumkolb klaaslihvmuhviga, mille saab ühendada filterlehtriga (punkt 3.7).

| 3.9. | 10 ml katseklaas koonusekujulise põhja ja tihedalt sulguva klaaskorgiga. |
| --- | --- |

3.9.

10 ml katseklaas koonusekujulise põhja ja tihedalt sulguva klaaskorgiga.

| 3.10. | Gaasikromatograaf, millel saab töötada kapillaarkolonniga ja millel on jaotatud vooluga injektorseade, mis koosneb järgmistest seadistest:






  3.10.1. | termostateeritav kolonnikamber, mis hoiab nõutavat temperatuuri täpsusega ± 1 °C; |
| --- | --- | --- |

3.10.

Gaasikromatograaf, millel saab töötada kapillaarkolonniga ja millel on jaotatud vooluga injektorseade, mis koosneb järgmistest seadistest:

3.10.1.

termostateeritav kolonnikamber, mis hoiab nõutavat temperatuuri täpsusega ± 1 °C;

| 3.10.2. | reguleeritava temperatuuriga injektorseade persilaniseeritud klaasist aurustiga ja jaotatud voolu süsteemiga; |
| --- | --- |

3.10.2.

reguleeritava temperatuuriga injektorseade persilaniseeritud klaasist aurustiga ja jaotatud voolu süsteemiga;

| 3.10.3. | leekionisatsioondetektor; |
| --- | --- |

3.10.3.

leekionisatsioondetektor;

| 3.10.4. | Andmekogumissüsteem, mis sobib kasutamiseks koos leekionisatsioondetektoriga (punkt 3.10.3) ja mille abil saab käsitsi integreerida. |
| --- | --- |

3.10.4.

Andmekogumissüsteem, mis sobib kasutamiseks koos leekionisatsioondetektoriga (punkt 3.10.3) ja mille abil saab käsitsi integreerida.

| 3.11. | Sulatatud ränidioksiidist kapillaarkolonn, mille pikkus on 20–30 m, sisediameeter 0,25–0,32 mm, üleni kaetud ühtlase 0,10–0,30 μm paksuse 5 % difenüül- ja 95 % dimetüülpolüsiloksaani kihiga (statsionaarne faas SE-52 või SE-54 või samaväärne). |
| --- | --- |

3.11.

Sulatatud ränidioksiidist kapillaarkolonn, mille pikkus on 20–30 m, sisediameeter 0,25–0,32 mm, üleni kaetud ühtlase 0,10–0,30 μm paksuse 5 % difenüül- ja 95 % dimetüülpolüsiloksaani kihiga (statsionaarne faas SE-52 või SE-54 või samaväärne).

| 3.12. | Mikrosüstal, maht 10 μml, gaasikromatograafia jaoks, liimitud nõelaga, mis sobib jaotatud voolu süstideks. |
| --- | --- |

3.12.

Mikrosüstal, maht 10 μml, gaasikromatograafia jaoks, liimitud nõelaga, mis sobib jaotatud voolu süstideks.

| 3.13. | Kaltsiumdikloriidiga eksikaator |
| --- | --- |

3.13.

Kaltsiumdikloriidiga eksikaator

4.   REAGENDID

| 4.1. | Kaaliumhüdroksiid, miinimumtiiter 85 %. |
| --- | --- |

4.1.

Kaaliumhüdroksiid, miinimumtiiter 85 %.

| 4.2. | Kaaliumhüdroksiidi umbes 2 N etanoollahus.
  130 g kaaliumhüdroksiidi (punkt 4.1) lahustatakse samaaegsel jahutamisel 200 ml destilleeritud vees ning täiendatakse etanooliga (punkt 4.10) kuni 1 liitri märgini. Lahust hoitakse õhukindlalt suletud tumedast klaasist pudelites ja säilitatakse kuni kaks päeva. |
| --- | --- |

4.2.

Kaaliumhüdroksiidi umbes 2 N etanoollahus.

130 g kaaliumhüdroksiidi (punkt 4.1) lahustatakse samaaegsel jahutamisel 200 ml destilleeritud vees ning täiendatakse etanooliga (punkt 4.10) kuni 1 liitri märgini. Lahust hoitakse õhukindlalt suletud tumedast klaasist pudelites ja säilitatakse kuni kaks päeva.

| 4.3. | Etüüleeter, analüütiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.3.

Etüüleeter, analüütiliselt puhas.

| 4.4. | Kaaliumhüdroksiidi umbes 0,2 N etanoollahus.
  13 g kaaliumhüdroksiidi (punkt 4.1) lahustatakse samaaegsel jahutamisel 20 ml destilleeritud vees ning täiendatakse etanooliga (punkt 4.10) kuni 1 liitri märgini. |
| --- | --- |

4.4.

Kaaliumhüdroksiidi umbes 0,2 N etanoollahus.

13 g kaaliumhüdroksiidi (punkt 4.1) lahustatakse samaaegsel jahutamisel 20 ml destilleeritud vees ning täiendatakse etanooliga (punkt 4.10) kuni 1 liitri märgini.

| 4.5. | Veevaba naatriumsulfaat, analüütiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.5.

Veevaba naatriumsulfaat, analüütiliselt puhas.

| 4.6. | Silikageeliga kaetud klaasplaadid (20 × 20 cm), fluorestsentsindikaatorita, paksus 0,25 mm (müügil kasutusvalmina). |
| --- | --- |

4.6.

Silikageeliga kaetud klaasplaadid (20 × 20 cm), fluorestsentsindikaatorita, paksus 0,25 mm (müügil kasutusvalmina).

| 4.7. | Tolueen, kromatograafia jaoks. |
| --- | --- |

4.7.

Tolueen, kromatograafia jaoks.

| 4.8. | Atsetoon, kromatograafia jaoks. |
| --- | --- |

4.8.

Atsetoon, kromatograafia jaoks.

| 4.9. | n-heksaan, kromatograafia jaoks. |
| --- | --- |

4.9.

n-heksaan, kromatograafia jaoks.

| 4.10. | Etüüleeter, kromatograafia jaoks. |
| --- | --- |

4.10.

Etüüleeter, kromatograafia jaoks.

| 4.11. | Etanool, analüütiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.11.

Etanool, analüütiliselt puhas.

| 4.12. | Etüülatsetaat, analüütiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.12.

Etüülatsetaat, analüütiliselt puhas.

| 4.13. | Võrdluslahus õhukese kihi kromatograafia jaoks: kolesterooli või fütosteroolide ja erütrodiooli 5 % lahus etüülatsetaadis (punkt 4.11). |
| --- | --- |

4.13.

Võrdluslahus õhukese kihi kromatograafia jaoks: kolesterooli või fütosteroolide ja erütrodiooli 5 % lahus etüülatsetaadis (punkt 4.11).

| 4.14. | 2,7-diklorofluorestseiin, 0,2 % etanoolilahus. Lahus muudetakse kergelt aluseliseks mõne tilga 2 N alkohoolse kaaliumhüdroksiidilahuse (punkt 4.2) lisamisega. |
| --- | --- |

4.14.

2,7-diklorofluorestseiin, 0,2 % etanoolilahus. Lahus muudetakse kergelt aluseliseks mõne tilga 2 N alkohoolse kaaliumhüdroksiidilahuse (punkt 4.2) lisamisega.

| 4.15. | Veevaba püridiin, kromatograafia jaoks (vt märkus 5). |
| --- | --- |

4.15.

Veevaba püridiin, kromatograafia jaoks (vt märkus 5).

| 4.16. | Heksametüüldisilasaan, analüütiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.16.

Heksametüüldisilasaan, analüütiliselt puhas.

| 4.17. | Trimetüülklorosilaan, analüütiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.17.

Trimetüülklorosilaan, analüütiliselt puhas.

| 4.18. | Sterooltrimetüülsilüüleetrite võrdluslahused.
  Valmistatakse kasutamise ajal steroolidest ja erütrodioolist, mis on saadud neid sisaldavatest õlidest. |
| --- | --- |

4.18.

Sterooltrimetüülsilüüleetrite võrdluslahused.

Valmistatakse kasutamise ajal steroolidest ja erütrodioolist, mis on saadud neid sisaldavatest õlidest.

| 4.19. | α-kolestanool, puhtus üle 99 % (puhtust tuleb kontrollida gaasikromatograafilise analüüsiga). |
| --- | --- |

4.19.

α-kolestanool, puhtus üle 99 % (puhtust tuleb kontrollida gaasikromatograafilise analüüsiga).

| 4.20. | α-kolestanooli sisestandardi lahus, 0,2 % lahus (mass/ruumala) etüülatsetaadis (punkt 4.11). |
| --- | --- |

4.20.

α-kolestanooli sisestandardi lahus, 0,2 % lahus (mass/ruumala) etüülatsetaadis (punkt 4.11).

| 4.21. | Fenoolftaleiini lahus etanoolis (punkt 4.10), 10 g/l. |
| --- | --- |

4.21.

Fenoolftaleiini lahus etanoolis (punkt 4.10), 10 g/l.

| 4.22. | Kandegaas: lämmastik või heelium, gaasikromatograafiliselt puhas. |
| --- | --- |

4.22.

Kandegaas: lämmastik või heelium, gaasikromatograafiliselt puhas.

| 4.23. | Abigaasid: vesinik, heelium, lämmastik ja õhk, gaasikromatograafiliselt puhtad. |
| --- | --- |

4.23.

Abigaasid: vesinik, heelium, lämmastik ja õhk, gaasikromatograafiliselt puhtad.

| 4.24. | n-heksaani (4.9) / dietüüleetri (punkt 4.10) segu 65:35 (maht/maht). |
| --- | --- |

4.24.

n-heksaani (4.9) / dietüüleetri (punkt 4.10) segu 65:35 (maht/maht).

| 4.25. | Silüülimisreaktiiv, mis kujutab endast püridiini-heksametüüldisilasaani-trimetüülklorosilaani segu vahekorras 9:3:1 (maht/maht/maht). |
| --- | --- |

4.25.

Silüülimisreaktiiv, mis kujutab endast püridiini-heksametüüldisilasaani-trimetüülklorosilaani segu vahekorras 9:3:1 (maht/maht/maht).

5.   MÄÄRAMISE KÄIK

5.1.   Seebistumatu aine valmistamine.

5.1.1.   500 μl mikrosüstlaga (punkt 3.6) viiakse 250 ml kolbi (punkt 3.1) selline kogus α-kolestanooli sisestandardi lahust (punkt 4.20), mis sisaldab sellise koguse kolestanooli, mis vastab umbes 10 %-le proovis olevast steroolide kogusest. Näiteks 5 g oliiviõli proovi puhul lisatakse 500 μl α-kolestanooli lahust (punkt 4.20) ja oliivijääkõli puhul 1 500 μl. Aurutatakse nõrga lämmastikuvoolu juures soojal vesivannil kuivaks, pärast kolvi jahutamist kaalutakse samasse kolbi 5 ± 0,01 g kuiva filtritud proovi.

| Märkus 1: | Rohkesti kolesterooli sisaldavate loomsete või taimsete õlide puhul võib ilmuda piik, mille retentsiooniaeg on samasugune kui kolestanooli retentsiooniaeg. Sellisel juhul tuleb steroolifraktsiooni analüüsida kaks korda, sisestandardiga ja ilma. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Rohkesti kolesterooli sisaldavate loomsete või taimsete õlide puhul võib ilmuda piik, mille retentsiooniaeg on samasugune kui kolestanooli retentsiooniaeg. Sellisel juhul tuleb steroolifraktsiooni analüüsida kaks korda, sisestandardiga ja ilma.

5.1.2.   Lisatakse 50 ml 2 N kaaliumhüdroksiidi etanoolilahust (punkt 4.2) ja veidi pimsitükikesi, paigaldatakse püstjahuti ja kuumutatakse tasasel keemisel kuni seebistumiseni (lahus muutub selgeks). Kuumutatakse veel 20 minutit, seejärel lisatakse kondensaatori ülaosa kaudu 50 ml destilleeritud vett, eemaldatakse püstjahuti ning kolb jahutatakse ligikaudu temperatuurini 30 °C.

5.1.3.   Kolvi sisu kantakse kvantitatiivselt 500 ml jaotuslehtrisse (punkt 3.2), kasutades mitut portsjonit destilleeritud vett (50 ml). Lisatakse ligikaudu 80 ml dietüüleetrit (punkt 4.10), loksutatakse tugevasti umbes 60 sekundi jooksul, vähendades tekkivat ülerõhku korrapäraselt jaotuslehtri ümberpööramisega (kraan ülespoole) ja kraani avamisega. Lastakse seista, kuni kaks faasi on täielikult eraldunud (märkus 2).

Seejärel lastakse seebilahus võimalikult täielikult teise jaotuslehtrisse. Vee-alkoholi faasi ekstraheeritakse samal viisil veel kaks korda, kasutades selleks mõlemal korral 60–70 ml dietüüleetrit (punkt 4.10).

Märkus 2: Võimalikku emulsiooni saab lõhkuda väikse koguse etanooli (punkt 4.11) lisamisega.

5.1.4.   Etüüleetri kolm ekstrakti valatakse kokku ühte jaotuslehtrisse, milles on 50 ml vett. Jätkatakse pesemist veega (50 ml), kuni pesuvesi ei muutu enam roosaks, kui sellele lisatakse üks tilk fenoolftaleiini lahust (punkt 4.21).

Kui pesuvesi on eemaldatud, filtritakse läbi veevaba naatriumsulfaadi (punkt 4.5) eelnevalt kaalutud 250 ml kolbi, lehtrit ja filtrit pestakse väikeste dietüüleetri (punkt 4.10) kogustega.

5.1.5.   Lahusti eemaldatakse vaakumdestillatsiooniga rotaatoril 30 °C juures. Lisatakse 5 ml atsetooni ja kõrvaldatakse lenduv lahusti täielikult nõrga õhuvooluga. Jääki kuivatatakse kuivatuskapis temperatuuril 103 ± 2 °C juures 15 minutit. Jahutatakse eksikaatoris ja kaalutakse 0,1 mg täpsusega.

5.2.   Steroolide ja triterpeendialkoholide (erütrodiool + uvaool) eraldamine

5.2.1.   Aluseliste õhukese kihi kromatograafia plaatide valmistamine Silikageeliplaadid (punkt 4.6) kastetakse umbes 4 cm ulatuses 10 sekundiks 0,2 N kaaliumhüdroksiidi etanoolilahusesse (punkt 4.5), lastakse kaks tundi tõmbekapis kuivada ning lõpuks asetatakse üheks tunniks kuivatuskappi temperatuurile 100 °C.

Silikageeliplaadid võetakse kuivatuskapist välja ja hoitakse kuni kasutamiseni kaltsiumkloriidi kohal eksikaatoris (punkt 3.1.3; selliselt töödeldud plaatide kõlblikkusaeg on 15 päeva).

| Märkus 3: | Kui aluselisi silikageeliplaate kasutatakse steroolifraktsiooni eraldamiseks, ei ole mitteseebistatavat fraktsiooni vaja alumiiniumoksiidiga töödelda. Selliselt jäävad kõik happelised ühendid (rasvhapped ja muud) lähtejoonele ja steroolivöönd eraldub selgelt alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide vööndist. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Kui aluselisi silikageeliplaate kasutatakse steroolifraktsiooni eraldamiseks, ei ole mitteseebistatavat fraktsiooni vaja alumiiniumoksiidiga töödelda. Selliselt jäävad kõik happelised ühendid (rasvhapped ja muud) lähtejoonele ja steroolivöönd eraldub selgelt alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide vööndist.

5.2.2.   Heksaani-dietüüleetri segu (punkt 4.24) (märkus 4) pannakse ilmutusnõusse, nii et kihi sügavus oleks ligikaudu 1 cm. Nõu suletakse sobiva kaanega ning jäetakse umbes pooleks tunniks seisma jahedas kohas, et tekiks vedeliku ja auru tasakaal; ilmutuskambri siseseintele võib riputada filterpaberiribad, mis ulatuvad otsaga eluendi sisse. See vähendab ilmutusaega ligikaudu kolmandiku võrra ning komponentide elueerumine on ühtlasem ja korrapärasem.

| Märkus 4: | ilmutussegu on iga katse puhul vaja asendada, et saavutada täielikult korratavad elueerimistingimused; alternatiivse lahustina võib kasutada n-heksaani-dietüüleetri segu 50:50 (maht/maht). |
| --- | --- |

Märkus 4:

ilmutussegu on iga katse puhul vaja asendada, et saavutada täielikult korratavad elueerimistingimused; alternatiivse lahustina võib kasutada n-heksaani-dietüüleetri segu 50:50 (maht/maht).

5.2.3.   Valmistatakse seebistumatute ainete (punkt 5.1.5) ligikaudu 5 % lahus etüülatsetaadis (punkt 4.12) ja kantakse 100-mikroliitrise mikrosüstlaga 0,3 ml seda lahust kitsa ja ühtlase ribana kromatograafiaplaadile (punkt 5.2.1) alumisest servast 2 cm kõrgemale. Selle ribaga samale joonele kantakse 2–3 μl materjali võrdluslahust (4.13), et sterooli ja triterpeendialkoholide vööndit oleks võimalik pärast ilmutamist identifitseerida.

5.2.4.   Plaat pannakse punkti 5.2.2 kohaselt ettevalmistatud ilmutusnõusse. Ruumitemperatuur tuleks hoida 15 ja 20 °C vahel (märkus 5). Ilmutusnõu suletakse kohe kaanega ning plaadil lastakse elueeruda, kuni lahusti jõuab umbes 1 cm kaugusele plaadi ülemisest servast. Plaat võetakse ilmutusnõust välja ning lahusti aurustatakse kuuma õhu voolus või jättes selle lühikeseks ajaks tõmbekapi alla.

Märkus 5: Kõrgem temperatuur võib eraldumist halvendada.

5.2.5.   Plaadile pihustatakse kergelt ja ühtlaselt 2,7-diklorofluorestseiini lahust (punkt 4.14) ja lastakse kuivada. Kui plaati vaadeldakse ultraviolettvalguses, on steroolide ja triterpeenide vööndid võimalik ära tunda nende asukoha võrdlemisest võrdluslahuse (punkt 4.13) puhul saadud laikudega. Vööndite piirid märgitakse musta pliiatsiga mööda fluorestsentsi servi (vt joonis 3, õhukese kihi kromatograafia plaat).

5.2.6.   Metallspaatliga kraabitakse märgistatud alalt maha silikageel. Eemaldamisel saadav hästi peenestatud materjal pannakse filterlehtrisse (punkt 3.7). Lisatakse 10 ml kuuma etüülatsetaati (punkt 4.12), segatakse hoolikalt metallspaatliga ja filtritakse vaakumiga, seejärel kogutakse filtraat filterlehtriga ühendatud koonilisse kolbi (punkt 3.8).

Jääki pestakse kolm korda dietüüleetriga (punkt 4.3) (iga kord umbes 10 ml) ning filtraat kogutakse samasse lehtriga ühendatud kolbi; filtraat aurustatakse kokku ligikaudu 4–5 ml-ni; jääklahus kantakse eelnevalt kaalutud 10 ml katseklaasi (punkt 3.9), aurustatakse ettevaatliku soojendamisega nõrga lämmastikuvoolu all kuivaks, lahustatakse uuesti mõne tilga atsetooniga (punkt 4.8), aurustatakse uuesti kuivaks.

Katseklaasis olev jääk koosneb steroolide ja triterpeendialkoholide fraktsioonist.

5.3.   Trimetüülsilüüleetrite valmistamine.

5.3.1.   Katseklaasi, mis sisaldab steroolide ja triterpeenide fraktsiooni, lisatakse silüülimisreaktiiv (punkt 4.25) (märkus 6) vahekorras 50 μl iga steroolide ja triterpeendialkoholide milligrammi kohta, vältides niiskuse neeldumist (märkus 7).

| Märkus 6: | kasutusvalmis lahused on kaubanduslikult kättesaadavad. Müügil on ka muud silüülivad reagendid, näiteks bistrimetüülsilüültrifluoratsetamiid + 1 % trimetüülklorosilaani, mida tuleb lahjendada sama mahu veevaba püridiiniga. |
| --- | --- |

Märkus 6:

kasutusvalmis lahused on kaubanduslikult kättesaadavad. Müügil on ka muud silüülivad reagendid, näiteks bistrimetüülsilüültrifluoratsetamiid + 1 % trimetüülklorosilaani, mida tuleb lahjendada sama mahu veevaba püridiiniga.

Püridiini võib asendada sama koguse atsetonitriiliga.

5.3.2.   Katseklaas suletakse korgiga, loksutatakse ettevaatlikult (ilma ümber pööramata), kuni ühendid on täielikult lahustunud. Lastakse toatemperatuuril seista vähemalt 15 minutit ning seejärel tsentrifuugitakse paar minutit. Selge lahus on valmis gaasikromatograafiliseks analüüsiks.

| Märkus 7: | Tekkida võiv kerge opalestents on normaalne ja ei sega määramist. Valge helbe tekkimine või roosa värvuse ilmumine näitab niiskuse esinemist või reagendi riknemist. Kui see juhtub, tuleb katset korrata (ainult juhul, kui kasutatakse heksametüüldisilasaan/trimetüülklorosilaani). |
| --- | --- |

Märkus 7:

Tekkida võiv kerge opalestents on normaalne ja ei sega määramist. Valge helbe tekkimine või roosa värvuse ilmumine näitab niiskuse esinemist või reagendi riknemist. Kui see juhtub, tuleb katset korrata (ainult juhul, kui kasutatakse heksametüüldisilasaan/trimetüülklorosilaani).

5.4.   Gaasikromatograafiline analüüs.

5.4.1.   Ettevalmistused, kapillaarkolonni konditsioneerimine.

| 5.4.1.1. | Gaasikromatograafi kolonni (punkt 3.11) algus ühendatakse jaotatud vooluga injektorseadmega ja lõpp detektoriga.
  Tehakse gaasikromatograafi üldine kontroll (lekked gaasiliidetes, detektori, jaotussüsteemi ja registreerimissüsteemi toimimine jne). |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Gaasikromatograafi kolonni (punkt 3.11) algus ühendatakse jaotatud vooluga injektorseadmega ja lõpp detektoriga.

Tehakse gaasikromatograafi üldine kontroll (lekked gaasiliidetes, detektori, jaotussüsteemi ja registreerimissüsteemi toimimine jne).

| 5.4.1.2. | Kui kolonni kasutatakse esimest korda, soovitatakse see eelnevalt konditsioneerida: kolonni ennast voolutatakse nõrga gaasivooluga, siis lülitatakse sisse gaasikromatograafia plokk ja hakatakse järk-järgult tõstma temperatuuri, kuni see on vähemalt 20 üle töötemperatuuri (märkus 8). Seda temperatuuri hoitakse vähemalt kaks tundi, seejärel pannakse terve seade töörežiimi (gaasi juurdevoolu ja jaotuse reguleerimine, leegi süütamine, arvutussüsteemiga ühendamine, kolonni, detektori ja injektori temperatuuri kohandamine jne) ning signaali tundlikkus reguleeritakse vähemalt kaks korda suuremaks, kui analüüsi tegemiseks kavandatud. Nulljoon peab olema lineaarne, ilma igasuguste piikideta, ja see ei tohi triivida.
  Nulljoone sirge negatiivne triiv näitab, et kolonni ühendused lekivad; positiivne triiv näitab kolonni ebapiisavat konditsioneerimist.







  Märkus 8: | Kolonni konditsioneerimisel on temperatuur kasutatava vedelfaasi maksimaalsest temperatuurist vähemalt 20 °C madalam. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.

Kui kolonni kasutatakse esimest korda, soovitatakse see eelnevalt konditsioneerida: kolonni ennast voolutatakse nõrga gaasivooluga, siis lülitatakse sisse gaasikromatograafia plokk ja hakatakse järk-järgult tõstma temperatuuri, kuni see on vähemalt 20 üle töötemperatuuri (märkus 8). Seda temperatuuri hoitakse vähemalt kaks tundi, seejärel pannakse terve seade töörežiimi (gaasi juurdevoolu ja jaotuse reguleerimine, leegi süütamine, arvutussüsteemiga ühendamine, kolonni, detektori ja injektori temperatuuri kohandamine jne) ning signaali tundlikkus reguleeritakse vähemalt kaks korda suuremaks, kui analüüsi tegemiseks kavandatud. Nulljoon peab olema lineaarne, ilma igasuguste piikideta, ja see ei tohi triivida.

Nulljoone sirge negatiivne triiv näitab, et kolonni ühendused lekivad; positiivne triiv näitab kolonni ebapiisavat konditsioneerimist.

Märkus 8:

Kolonni konditsioneerimisel on temperatuur kasutatava vedelfaasi maksimaalsest temperatuurist vähemalt 20 °C madalam.

5.4.2.   Töötingimuste valimine

| 5.4.2.1. | Töötingimused on järgmised:






  — | kolonni temperatuur: 260 ± 5 °C; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Töötingimused on järgmised:

—

kolonni temperatuur: 260 ± 5 °C;

| — | injektori temperatuur: 280–300 °C; |
| --- | --- |

—

injektori temperatuur: 280–300 °C;

| — | detektori temperatuur: 280–300 °C; |
| --- | --- |

—

detektori temperatuur: 280–300 °C;

| — | kandegaasi lineaarkiirus: heelium 20–35 cm/s, vesinik 30-50 cm/s, |
| --- | --- |

—

kandegaasi lineaarkiirus: heelium 20–35 cm/s, vesinik 30-50 cm/s,

| — | jaotussuhe: 1:50 kuni 1:100; |
| --- | --- |

—

jaotussuhe: 1:50 kuni 1:100;

| — | seadme tundlikkus: 4–16-kordne minimaalne sumbumine, |
| --- | --- |

—

seadme tundlikkus: 4–16-kordne minimaalne sumbumine,

| — | registreerimise tundlikkus: 1–2 mV täisskaala; |
| --- | --- |

—

registreerimise tundlikkus: 1–2 mV täisskaala;

| — | sissesüstitava aine kogus: 0,5 kuni 1 μl trimetüülsilüüleetrite lahust. |
| --- | --- |

—

sissesüstitava aine kogus: 0,5 kuni 1 μl trimetüülsilüüleetrite lahust.

Olenevalt kolonni ja gaasikromatograafi omadustest võib neid tingimusi muuta, nii et kromatogrammid vastaksid järgmistele nõuetele:

| — | ß-sitosterooli piigi retentsiooniaeg peaks olema 20 ± 5 minutit; |
| --- | --- |

—

ß-sitosterooli piigi retentsiooniaeg peaks olema 20 ± 5 minutit;

| — | kampesterooli piik peaks olema: oliiviõli puhul (keskmine sisaldus 3 %) 20 ± 5 % täisskaalast; sojaõli puhul (keskmine sisaldus 20 %) 80 ± 10 % täisskaalast; |
| --- | --- |

—

kampesterooli piik peaks olema: oliiviõli puhul (keskmine sisaldus 3 %) 20 ± 5 % täisskaalast; sojaõli puhul (keskmine sisaldus 20 %) 80 ± 10 % täisskaalast;

| — | kõik proovis sisalduvad steroolid peavad olema eraldatud. Lisaks sellele peavad piigid olema ka täielikult lahutunud, see tähendab, et isekirjutaja joon peab enne järgmise piigi saabumist minema tagasi nulljoonele. Puudulik lahutus on siiski lubatud tingimusel, et piiki suhtelise retentsiooniaja 1,02 juures (sitostanool) on võimalik mõõta risti. |
| --- | --- |

—

kõik proovis sisalduvad steroolid peavad olema eraldatud. Lisaks sellele peavad piigid olema ka täielikult lahutunud, see tähendab, et isekirjutaja joon peab enne järgmise piigi saabumist minema tagasi nulljoonele. Puudulik lahutus on siiski lubatud tingimusel, et piiki suhtelise retentsiooniaja 1,02 juures (sitostanool) on võimalik mõõta risti.

5.4.3.   Analüüsi käik

| 5.4.3.1. | 10 μl mikrosüstlasse tõmmatakse 1 μl heksaani, seejärel 0,5 μl õhku ning lõpuks 0,5–1 μl proovilahust. Süstla kolbi tõmmatakse tagasi, nii et nõel oleks tühi. Nõel surutakse läbi injektorseadme membraani ning ühe või kahe sekundi pärast süstitakse kiiresti, seejärel tõmmatakse nõel umbes viie sekundi pärast aeglaselt välja.
  Võib kasutada ka automaatset injektorit. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

10 μl mikrosüstlasse tõmmatakse 1 μl heksaani, seejärel 0,5 μl õhku ning lõpuks 0,5–1 μl proovilahust. Süstla kolbi tõmmatakse tagasi, nii et nõel oleks tühi. Nõel surutakse läbi injektorseadme membraani ning ühe või kahe sekundi pärast süstitakse kiiresti, seejärel tõmmatakse nõel umbes viie sekundi pärast aeglaselt välja.

Võib kasutada ka automaatset injektorit.

| 5.4.3.2. | Registreerimist jätkatakse, kuni kõik proovis sisalduvad triterpeendialkoholide trimetüülsilüüleetrid on täielikult elueeritud. Nulljoon peab kogu aeg vastama nõuetele (punkt 5.4.1.2). |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Registreerimist jätkatakse, kuni kõik proovis sisalduvad triterpeendialkoholide trimetüülsilüüleetrid on täielikult elueeritud. Nulljoon peab kogu aeg vastama nõuetele (punkt 5.4.1.2).

5.4.4.   Piikide määramine

Piigid määratakse retentsiooniaja põhjal ning samadel tingimusel analüüsitud steroolide ja triterpeendialkoholide trimetüülsilüüleetrite segu piikidega võrdlemise teel.

Steroolid ja triterpeendialkoholid väljuvad kolonnist järgmises järjekorras: kolesterool, brassikasterool, ergosterool, 24-metüleen-kolesterool, kampesterool, kampestanool, stigmasterool, Δ7-kampesterool, Δ5,23-stigmastadienool, klerosterool, ß-sitosterool, sitostanool, Δ5-avenasterool, Δ5,24-stigmastadienool, Δ7-stigmastenool, Δ7-avenasterool, erütrodiool ja uvaool.

Sitosterooli retentsiooniajad kolonnide SE-52 ja SE-54 puhul on esitatud tabelis 1.

Joonistel 1 ja 2 on näidatud mõnede õlide tüüpilised kromatogrammid.

5.4.5.   Kvantitatiivne hindamine.

| 5.4.5.1. | Arvutatakse α-kolestanooli ja sterooli ning triterpeendialkoholide piikide pindalad, kasutades arvutussüsteemi. Arvestamata jäetakse nende ühendite piigid, mida ei ole tabelis 1 loetletud (ergosterooli ei tohi arvestada). α-kolestanooli kalibreerimistegur võetakse võrdseks 1-ga. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Arvutatakse α-kolestanooli ja sterooli ning triterpeendialkoholide piikide pindalad, kasutades arvutussüsteemi. Arvestamata jäetakse nende ühendite piigid, mida ei ole tabelis 1 loetletud (ergosterooli ei tohi arvestada). α-kolestanooli kalibreerimistegur võetakse võrdseks 1-ga.

| 5.4.5.2. | Iga sterooli kontsentratsioon milligrammides kg rasvaine kohta arvutatakse järgmiselt:



  kus:







  Ax | = | sterooli x piigi pindala, arvutamissüsteemi ühikutes; |
| --- | --- | --- | --- |
| As | = | α-kolestanooli piigi pindala, arvutamissüsteemi ühikutes; |
| ms | = | lisatud α-kolestanooli mass milligrammides; |
| m | = | määramisel kasutatud proovi mass grammides. |

5.4.5.2.

Iga sterooli kontsentratsioon milligrammides kg rasvaine kohta arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

Ax

=

sterooli x piigi pindala, arvutamissüsteemi ühikutes;

As

=

α-kolestanooli piigi pindala, arvutamissüsteemi ühikutes;

ms

=

lisatud α-kolestanooli mass milligrammides;

m

=

määramisel kasutatud proovi mass grammides.

6.   TULEMUSTE VÄLJENDAMINE

| 6.1. | Esitatakse iga sterooli kontsentratsioon milligrammides kg rasvaine kohta ning nende summa (steroolide üldsisaldus).
  Iga sterooli, erütrodiooli ja uvaooli sisaldus väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.
  Steroolide summaarne sisaldus väljendatakse ilma komakohtadeta. |
| --- | --- |

6.1.

Esitatakse iga sterooli kontsentratsioon milligrammides kg rasvaine kohta ning nende summa (steroolide üldsisaldus).

Iga sterooli, erütrodiooli ja uvaooli sisaldus väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.

Steroolide summaarne sisaldus väljendatakse ilma komakohtadeta.

| 6.2. | Iga sterooli protsent arvutakse vastava piigipindala ning steroolide, erütrodiooli ja uvaooli piikide kogupindala suhtena:



  kus:







  Ax | = | x'i piigi pindala; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | steroolide piikide kogupindala; |

6.2.

Iga sterooli protsent arvutakse vastava piigipindala ning steroolide, erütrodiooli ja uvaooli piikide kogupindala suhtena:

Formula

kus:

Ax

=

x'i piigi pindala;

ΣA

=

steroolide piikide kogupindala;

| 6.3. | Näiline β-sitosterool: Δ5-23-stigmastadienool + klerosterool + β-sitosterool + sitostanool + Δ5-avenasterool + Δ5-24-stigmastadienool. |
| --- | --- |

6.3.

Näiline β-sitosterool: Δ5-23-stigmastadienool + klerosterool + β-sitosterool + sitostanool + Δ5-avenasterool + Δ5-24-stigmastadienool.

| 6.4. | Arvutatakse erütrodiooli ja uvaooli protsendiline sisaldus:



  kus:







  ΣA | = | steroolide piikide kogupindala arvutamissüsteemi ühikutes; |
| --- | --- | --- | --- |
| Er | = | erütrodiooli piigi pindala arvutamissüsteemi ühikutes; |
| Uv | = | uvaooli piigi pindala arvutamissüsteemi ühikutes. |

6.4.

Arvutatakse erütrodiooli ja uvaooli protsendiline sisaldus:

Formula

kus:

ΣA

=

steroolide piikide kogupindala arvutamissüsteemi ühikutes;

Er

=

erütrodiooli piigi pindala arvutamissüsteemi ühikutes;

Uv

=

uvaooli piigi pindala arvutamissüsteemi ühikutes.

Liide

Gaasi lineaarse voolukiiruse määramine

Normaalsetel töötingimustel töötavasse gaasikromatograafi süstitakse 1–3 μl metaani (või propaani) ja mõõdetakse aeg, mis kulub gaasi voolamiseks läbi kolonni alates süstimisest kuni piigi ilmumiseni (tM).

Lineaarne voolukiirus cm/s on esitatud valemiga L/tM, kus L on kolonni pikkus sentimeetrites ja tM on mõõdetud aeg sekundites.

Tabel 1

Steroolide suhtelised retentsiooniajad

| Piik | Identifitseerimisandmed | Suhteline retentsiooni-aeg |
| --- | --- | --- |
| SE 54 kolonn | SE 52 kolonn |
| 1 | Kolesterool | Δ-5-kolesteen-3ß-ool | 0,67 | 0,63 |
| 2 | Kolestanool | 5α-kolestaan-3ß-ool | 0,68 | 0,64 |
| 3 | Brassikasterool | [24S]-24-metüül-Δ-5,22-kolestadieen-3ß-ool | 0,73 | 0,71 |
| * | Ergosterool | [24S]-24-metüül-Δ5-7-22 kolestatrieen-3β-ool | 0,78 | 0,76 |
| 4 | 24-metüleen-kolesterool | 24-metüleen-Δ-5,24-kolestadieen-3ß-oo1 | 0,82 | 0,80 |
| 5 | Kampesterool | (24R)-24-metüül-Δ-5-kolesteen-3ß-ool | 0,83 | 0,81 |
| 6 | Kampestanool | (24R)-24-metüül-kolestaan-3ß-ool | 0,85 | 0,82 |
| 7 | Stigmasterool | (24S)-24-etüül-Δ-5,22-kolestadieen-3ß-ool | 0,88 | 0,87 |
| 8 | Δ-7-kampesterool | (24R)-24-metüül-Δ-7-kolesteen-3ß-ool | 0,93 | 0,92 |
| 9 | Δ-5,23-stigmastadienool | (24R,S)-24-etüül-Δ-5,23-koIestadieen-3ß-ool | 0,95 | 0,95 |
| 10 | Klerosterool | (24S)-24-etüül-Δ-5,25-kolestadieen-3ß-ool | 0,96 | 0,96 |
| 11 | ß-sitosterool | (24R)-24-etüül-Δ-5-kolesteen-3ß-ool | 1,00 | 1,00 |
| 12 | Sitostanool | 24-etüül-kolestaan-3ß-ool | 1,02 | 1,02 |
| 13 | Δ-5-avenasterool | (24Z)-24-etülideen-Δ-kolesteen-3ß-ool | 1,03 | 1,03 |
| 14 | Δ-5-24-stigmastadienool | (24R,S)-24-etüül-Δ-5,24-kolestadieen-3ß-ool | 1,08 | 1,08 |
| 15 | Δ-7-stigmastenool | (24R,S)-24-etüül-Δ-7-kolesteen-3ß-ool | 1,12 | 1,12 |
| 16 | Δ-7-avenasterool | (24Z)-24-etülideen-Δ-7-kolesteen-3ß-ool | 1,16 | 1,16 |
| 17 | Erütrodiool | 5α-oleaan-12een-3β28-diool | 1,41 | 1,41 |
| 18 | Uvaool | Δ12-urseen-3β28-diool | 1,52 | 1,52 |

Piik

Identifitseerimisandmed

Suhteline retentsiooni-aeg

SE 54 kolonn

SE 52 kolonn

1

Kolesterool

Δ-5-kolesteen-3ß-ool

0,67

0,63

2

Kolestanool

5α-kolestaan-3ß-ool

0,68

0,64

3

Brassikasterool

[24S]-24-metüül-Δ-5,22-kolestadieen-3ß-ool

0,73

0,71

*

Ergosterool

[24S]-24-metüül-Δ5-7-22 kolestatrieen-3β-ool

0,78

0,76

4

24-metüleen-kolesterool

24-metüleen-Δ-5,24-kolestadieen-3ß-oo1

0,82

0,80

5

Kampesterool

(24R)-24-metüül-Δ-5-kolesteen-3ß-ool

0,83

0,81

6

Kampestanool

(24R)-24-metüül-kolestaan-3ß-ool

0,85

0,82

7

Stigmasterool

(24S)-24-etüül-Δ-5,22-kolestadieen-3ß-ool

0,88

0,87

8

Δ-7-kampesterool

(24R)-24-metüül-Δ-7-kolesteen-3ß-ool

0,93

0,92

9

Δ-5,23-stigmastadienool

(24R,S)-24-etüül-Δ-5,23-koIestadieen-3ß-ool

0,95

0,95

10

Klerosterool

(24S)-24-etüül-Δ-5,25-kolestadieen-3ß-ool

0,96

0,96

11

ß-sitosterool

(24R)-24-etüül-Δ-5-kolesteen-3ß-ool

1,00

1,00

12

Sitostanool

24-etüül-kolestaan-3ß-ool

1,02

1,02

13

Δ-5-avenasterool

(24Z)-24-etülideen-Δ-kolesteen-3ß-ool

1,03

1,03

14

Δ-5-24-stigmastadienool

(24R,S)-24-etüül-Δ-5,24-kolestadieen-3ß-ool

1,08

1,08

15

Δ-7-stigmastenool

(24R,S)-24-etüül-Δ-7-kolesteen-3ß-ool

1,12

1,12

16

Δ-7-avenasterool

(24Z)-24-etülideen-Δ-7-kolesteen-3ß-ool

1,16

1,16

17

Erütrodiool

5α-oleaan-12een-3β28-diool

1,41

1,41

18

Uvaool

Δ12-urseen-3β28-diool

1,52

1,52

Joonis 1

Lambiõli steroolide ja triterpeendialkoholide fraktsiooni gaasikromatogramm (lisatud on sisestandard)

Joonis 2

Rafineeritud oliiviõli steroolide ja triterpeendialkoholide fraktsiooni gaasikromatogramm (lisatud on sisestandard)

Joonis 3

Oliivijääkõli õhukese kihi kromatograafia plaat vööndiga, mis tuleb maha kraapida steroolide ja triterpeendialkoholide määramiseks

---

V LISA

XII LISA

RAHVUSVAHELISE OLIIVIÕLINÕUKOGU MEETOD NEITSIOLIIVIÕLIDE ORGANOLEPTILISEKS HINDAMISEKS

1.   EESMÄRK JA REGULEERIMISALA

Käesoleva rahvusvahelise meetodi eesmärk on kehtestada kord, kuidas hinnata neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVI lisa punkti 1 tähenduses ning määrata kindlaks metoodika, mille järgi oliiviõlisid klassifitseeritakse osutatud omaduste põhjal. Metoodika hõlmab ühtlasi juhiseid valikuliseks märgistamiseks.

Kirjeldatud meetodit kohaldatakse ainult neitsioliiviõlide puhul, nende klassifitseerimisel või märgistamisel, võttes arvesse täheldatud puuduste intensiivsust, samuti puuviljalisust, mille on kindlaks määranud valitud, koolitatud ja testitud degustaatorite rühm (hindamiskomisjon).

Metoodika hõlmab ühtlasi juhiseid valikuliseks märgistamiseks.

Käesolevas lisas nimetatud rahvusvahelise oliivinõukogu standardite puhul kasutatakse nende viimast versiooni.

2.   ORGANOLEPTILISEKS HINDAMISEKS VAJALIK ÜLDINE PÕHISÕNAVARA

Vt standard IOC/T.20/Doc. No 4 „Sensory Analysis: General Basic Vocabulary” (Organoleptiline analüüs: üldine põhisõnavara).

3.   ERIALANE SÕNAVARA

3.1.   Negatiivsed tunnused

| | Kopitanud/settene Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud kuhjas või ebakohastes tingimustes hoitud anaeroobse käärimise protsessis olevatest oliividest, või õlide puhul, mis on jäänud maa-alustes säilitusmahutites ja paakides settega seisma ja milles samuti on toimunud anaeroobne käärimine. |
| --- | --- |

Kopitanud/settene Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud kuhjas või ebakohastes tingimustes hoitud anaeroobse käärimise protsessis olevatest oliividest, või õlide puhul, mis on jäänud maa-alustes säilitusmahutites ja paakides settega seisma ja milles samuti on toimunud anaeroobne käärimine.

| | Hallitanud-niiske-mullane Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud oliividest, milles on arenenud palju hallitusseeni ja pärmseeni, kuna vilju on hoitud niisketes tingimustes mitu päeva, või oliividest, mis on kogutud mullase või mudasena ja mida ei ole pestud. |
| --- | --- |

Hallitanud-niiske-mullane Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on saadud oliividest, milles on arenenud palju hallitusseeni ja pärmseeni, kuna vilju on hoitud niisketes tingimustes mitu päeva, või oliividest, mis on kogutud mullase või mudasena ja mida ei ole pestud.

| | Veinine-äädikane/hapu-kibehapu Teatavatele õlidele iseloomulik maitse ja lõhn, mis meenutab veini või äädikat. Tingitud eelkõige oliivide või korralikult pesemata pressimismattide külge jäänud oliivimassi aeroobsest käärimisest, mille tulemusel tekivad äädikhape, etüülatsetaat ja etanool. |
| --- | --- |

Veinine-äädikane/hapu-kibehapu Teatavatele õlidele iseloomulik maitse ja lõhn, mis meenutab veini või äädikat. Tingitud eelkõige oliivide või korralikult pesemata pressimismattide külge jäänud oliivimassi aeroobsest käärimisest, mille tulemusel tekivad äädikhape, etüülatsetaat ja etanool.

| | Räästunud Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, milles on toimunud intensiivne oksüdatsioon. |
| --- | --- |

Räästunud Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, milles on toimunud intensiivne oksüdatsioon.

| | Külmavõetud oliivid (niiske puune) Puu otsas külma saanud oliividest valmistatud õlidele iseloomulik maitse ja lõhn. |
| --- | --- |

Külmavõetud oliivid (niiske puune) Puu otsas külma saanud oliividest valmistatud õlidele iseloomulik maitse ja lõhn.

3.2.   Muud negatiivsed tunnused

| | Kuumutatud või Iseloomulik maitse ja lõhn, mille põhjuseks on ülemäärane ja/või |
| --- | --- |

Kuumutatud või Iseloomulik maitse ja lõhn, mille põhjuseks on ülemäärane ja/või

| | kõrbenud pikaajaline kuumutamine tootmise ajal, eelkõige pasta kuumsegamine ebasobival temperatuuril. |
| --- | --- |

kõrbenud pikaajaline kuumutamine tootmise ajal, eelkõige pasta kuumsegamine ebasobival temperatuuril.

| | Heinane-puune Iseloomulik maitse ja lõhn kuivatatud oliividest toodetud õlide puhul. |
| --- | --- |

Heinane-puune Iseloomulik maitse ja lõhn kuivatatud oliividest toodetud õlide puhul.

| | Tihke Teatavate vanade õlide puhul suus tekkiv paks, pastat meenutav puuteaisting. |
| --- | --- |

Tihke Teatavate vanade õlide puhul suus tekkiv paks, pastat meenutav puuteaisting.

| | Määrdeainene Diislikütust, määret või mineraalõli meenutav maitse ja lõhn. |
| --- | --- |

Määrdeainene Diislikütust, määret või mineraalõli meenutav maitse ja lõhn.

| | Taimemahlane Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on olnud kaua kokkupuutes viljadest pressimisel eraldunud käärinud taimemahlaga. |
| --- | --- |

Taimemahlane Iseloomulik maitse ja lõhn õlide puhul, mis on olnud kaua kokkupuutes viljadest pressimisel eraldunud käärinud taimemahlaga.

| | Soolveene Soolvees säilitatud oliividest toodetud õlide maitse ja lõhn. |
| --- | --- |

Soolveene Soolvees säilitatud oliividest toodetud õlide maitse ja lõhn.

| | Metalline Maitse, mis meenutab metalli. See on iseloomulik õlidele, mis on olnud purustamise, segamise, pressimise või säilitamise ajal kaua kokkupuutes metallpindadega. |
| --- | --- |

Metalline Maitse, mis meenutab metalli. See on iseloomulik õlidele, mis on olnud purustamise, segamise, pressimise või säilitamise ajal kaua kokkupuutes metallpindadega.

| | Espartone Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud uutes espartomattides pressitud oliividest. Maitse võib erineda sõltuvalt sellest, kas matid on valmistatud haljast või kuivatatud espartost. |
| --- | --- |

Espartone Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud uutes espartomattides pressitud oliividest. Maitse võib erineda sõltuvalt sellest, kas matid on valmistatud haljast või kuivatatud espartost.

| | Tõugumaitse Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud oliivikärbse (Bactrocera oleae) tõukude poolt kõvasti kahjustatud oliividest. |
| --- | --- |

Tõugumaitse Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud oliivikärbse (Bactrocera oleae) tõukude poolt kõvasti kahjustatud oliividest.

| | Kurgimaitse Maitse, mis tekib siis, kui õli on liiga kaua olnud hermeetiliselt pakendatud, eelkõige plekkpurkides, seda maitset seostatakse 2,6-nonadienaali tekkimisega.: |
| --- | --- |

Kurgimaitse Maitse, mis tekib siis, kui õli on liiga kaua olnud hermeetiliselt pakendatud, eelkõige plekkpurkides, seda maitset seostatakse 2,6-nonadienaali tekkimisega.:

3.3.   Positiivsed tunnused

| | Puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub õli sordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, kas küpsed või toored. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |

Puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub õli sordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, kas küpsed või toored. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

| | Mõru Iseloomulik esmane maitse õlide puhul, mis on valmistatud rohelistest oliividest või parajasti värvi muutvatest oliividest. Seda tuntakse keele V-piirkonnas asuvate keelenäsade kaudu. |
| --- | --- |

Mõru Iseloomulik esmane maitse õlide puhul, mis on valmistatud rohelistest oliividest või parajasti värvi muutvatest oliividest. Seda tuntakse keele V-piirkonnas asuvate keelenäsade kaudu.

| | Terav Torkavusaisting, mis on iseloomulik viljelusaasta alguses peamiselt veel rohelistest oliividest toodetud õlidele. Seda võib tunda kogu suus ja eriti kurgus. |
| --- | --- |

Terav Torkavusaisting, mis on iseloomulik viljelusaasta alguses peamiselt veel rohelistest oliividest toodetud õlidele. Seda võib tunda kogu suus ja eriti kurgus.

3.4.   Märgistamiseks vajalik valikuline terminoloogia

Nõudmise korral võib hindamiskomisjoni esimees tõendada, et hinnatud õlid vastavad mõistetele ja väljendites esitatud vahemikele ning tunnuste intensiivsuste ja nende tajumist märkivatele omadussõnadele.

| | Positiivsed tunnused (puuviljaline, mõru ja terav): Vastavalt tajumise intensiivsusele:






  — | intensiivne, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6; |
| --- | --- | --- |

Positiivsed tunnused (puuviljaline, mõru ja terav): Vastavalt tajumise intensiivsusele:

—

intensiivne, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6;

| — | keskmine, kui tunnuse mediaan on 3–6; |
| --- | --- |

—

keskmine, kui tunnuse mediaan on 3–6;

| — | kerge, kui tunnuse mediaan on väiksem kui 3. |
| --- | --- |

—

kerge, kui tunnuse mediaan on väiksem kui 3.

| | Puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljalisus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |

Puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljalisus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

| | Rohekas puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi vilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |

Rohekas puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi vilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

| | Küps puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |

Küps puuviljaline Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

| | Hästi tasakaalus Õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kahe punkti võrra kõrgem kui puuviljalisuse mediaan. |
| --- | --- |

Hästi tasakaalus Õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kahe punkti võrra kõrgem kui puuviljalisuse mediaan.

| | Mahe õli Õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2. |
| --- | --- |

Mahe õli Õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2.

4.   ÕLI DEGUSTEERIMISE KLAAS

Vt standard IOC/T.20/Doc. No. 5, „Glass for Oil Tasting” (Õli degusteerimise klaas).

5.   DEGUSTEERIMISRUUM

Vt standard IOC/T.20/Doc. No. 6, „Guide for the Installation of a Test Room” (Degusteerimisruumi sisustamise juhised).

6.   TÖÖVAHENDID

Selleks et degusteerija saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita, peaksid igas boksis olema kergesti kättesaadavad järgmised töövahendid:

| — | proove sisaldavad (standarditud) klaasid, tähistatud numbrilise koodiga, kaetud kellaklaasiga, mida hoitakse temperatuuril 28 ± 2 °C; |
| --- | --- |

—

proove sisaldavad (standarditud) klaasid, tähistatud numbrilise koodiga, kaetud kellaklaasiga, mida hoitakse temperatuuril 28 ± 2 °C;

| — | profiilileht (vt joonis 1) paberil; võib olla ka elektrooniline, kui profiililehe tingimused on täidetud ning juures on kasutusjuhend, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

—

profiilileht (vt joonis 1) paberil; võib olla ka elektrooniline, kui profiililehe tingimused on täidetud ning juures on kasutusjuhend, kui see on vajalik;

| — | sulepea või kustumatu tint; |
| --- | --- |

—

sulepea või kustumatu tint;

| — | kandikud õunaviilude ja/või veega, gaseeritud veega ja/või kuivikutega; |
| --- | --- |

—

kandikud õunaviilude ja/või veega, gaseeritud veega ja/või kuivikutega;

| — | klaas toatemperatuuril oleva veega; |
| --- | --- |

—

klaas toatemperatuuril oleva veega;

| — | paberileht, millel on esitatud punktides 8.4 ja 9.1.1 loetletud üldreeglid; |
| --- | --- |

—

paberileht, millel on esitatud punktides 8.4 ja 9.1.1 loetletud üldreeglid;

| — | süljekausid. |
| --- | --- |

—

süljekausid.

7.   HINDAMISKOMISJONI JUHATAJA JA DEGUSTEERIJAD

7.1.   Hindamiskomisjoni juhataja

Hindamiskomisjoni juhataja peab olema piisava koolitusega ja ekspertteadmistega isik, kes tunneb väga hästi õlisid, millega ta töö käigus kokku puutuma hakkab. Ta on hindamiskomisjoni töös võtmeisik ja ta vastutab komisjoni töö korraldamise ja juhtimise eest.

Hindamiskomisjoni juhataja töö nõuab sensoorse analüüsi vahendite alast baaskoolitust, organoleptilise analüüsi vilumust, täpsust degusteerimiskatsete ettevalmistamisel, korraldamisel ja läbiviimisel ning vilumust ja kannatlikkust, et kavandada ja läbi viia katsed teaduslikul viisil.

Ta vastutab ainuisikuliselt degusteerijate valimise, koolitamise ja degustaatori võimekuse kontrolli eest. Seega vastutab ta degustaatorite heakskiitmise eest; degustaatorid peavad olema alati objektiivsed ja töötama selleks välja konkreetse korra, mis põhineb katsetel ja kindlatel heakskiitmise või tagasilükkamise kriteeriumidel. Vt standard IOC/t.20/doc. No. 14, „Guide for the selection, training and monitoring of skilled virgin olive oil tasters (Neitsioliiviõli vilunud degusteerijate valimise, koolitamise ja kontrolli juhised).

Komisjoni juhataja vastutab komisjoni töö ja seega ka hindamistegevuse eest, mille kohta ta peab esitama usaldusväärsed, objektiivsed tõendid. Igal juhul peab ta tõendama, et meetod ja degusteerijad on kontrolli all. Hindamiskomisjoni soovitatakse perioodiliselt kaliibrida (IOC/T.20/Doc. No 14, § 5).

Komisjoni juhatajal on lõplik vastutus komisjoni töö protokollimise eest. Komisjoni dokumendid peavad alati olema jälgitavad. Dokumendid peavad vastama kvaliteedi- ja selle tagamise nõuetele, mis on esitatud rahvusvahelistes organoleptilise analüüsi standardites, ja alati tagama proovide anonüümsuse.

Komisjoni juhataja vastutab seadmete ja varustuse üle arvestuse pidamise eest, samuti käesoleva meetodi nõuete täitmiseks vajalike seadmete ja varustuse nõuetekohase puhastamise ja töökorras hoidmise eest ning säilitab selle ja ka vajalike degusteerimistingimuste tagamise kohta kirjalikud tõendid.

Juhataja vastutab laborisse proovide saabumisel nende vastuvõtmise ja hoidmise eest, samuti nende hoidmise eest pärast degusteerimist. Seda tehes tagab ta alati proovide anonüümsuse ja vajaliku hoidmise ning koostab selleks kirjaliku korra, millega on tagatud kogu protsessi jälgitavus ja nõuete täitmise garanteeritus.

Lisaks sellele vastutab ta proovide ettevalmistamise, kodeerimise ja degusteerijatele esitamise eest vastavalt asjakohasele degusteerimise korraldusele, mis vastab eelnevalt koostatud töökirjeldusele, samuti degusteerijate saadud andmete kogumise ja statistilise töötlemise eest.

Juhataja vastutab kõigi muude töökorralduste ja menetluste koostamise eest, mis võivad olla vajalikud käesoleva standardi täiendamiseks ja hindamiskomisjoni nõuetekohase töö tagamiseks.

Juhataja peab otsima võimalusi hindamiskomisjoni tulemuste võrdlemiseks muude neitsioliiviõli hindamise komisjonide tulemustega, et kontrollida, kas komisjon toimib nõuetekohaselt.

Hindamiskomisjoni juhataja peab komisjoni liikmeid motiveerima, et suurendada nende huvi degusteerimise vastu, uudishimu ja konkurentsivaimu. Selleks soovitatakse tungivalt, et ta tagaks sujuva kahesuunalise teabevahetuse komisjoni liikmetega, hoiaks neid kursis teabega kõigi ülesannete kohta, mida nad täidavad, ja saadud tulemustega. Lisaks peab ta tagama, et tema enda arvamus ei oleks teada ning et võimalikud liidrid oma arvamust teistele degusteerijatele peale ei suruks.

Ta kutsub degusteerijad kohale piisavalt aegsasti ja vastab kõigile nende küsimustele katsete läbiviimise kohta, kuid ei ütle neile mingeid arvamusi proovi kohta.

7.2.   Degusteerijad

Oliiviõli organoleptilises analüüsis osalevad degusteerijad peavad olema vabatahtlikud; see tähendab kõigi sellise vabatahtliku tegevuse tagajärjel tekkivate kohustuste ja rahalise tasu puudumisega arvestamist. Seepärast on soovitatav, et kandidaadid esitaksid kirjaliku avalduse. Hindamiskomisjoni esimees valib kandidaadid, koolitab neid ja jälgib nende oskust eristada sarnaseid proove; tuleb arvestada, et nende määramise täpsus suureneb koolitamisega.

Degusteerijad peavad tegutsema nagu tõelised organoleptilised vaatlejad, jätma kõrvale isiklikud maitse-eelistused ja teatama üksnes, milliseid aistinguid nad tajuvad. Selleks peavad nad alati töötama vaikuses, pingevabas õhkkonnas, kiirustamata, suunates kogu oma tähelepanu proovile, mida nad degusteerivad.

Katse tegemiseks on vaja 8–12 degusteerijat, kuid võimalike puudumiste puhuks oleks hea, kui on ka paar varudegusteerijat.

8.   DEGUSTEERIMISE TINGIMUSED

8.1.   Proovi esitamine degusteerimiseks

Õli esitatakse analüüsiks standarditud degusteerimisklaasides, mis vastavad standardile IOC/t.20/doc. No. 5, „Glass for oil tasting” (Õli degusteerimise klaas).

Klaas sisaldab 14–16 ml õli või 12,8–14,6 g õli, kui proovid tuleb kaaluda, ning on kaetud kellaklaasiga.

Igale klaasile on märgitud kood, mis koosneb numbritest või numbrite ja tähtede kombinatsioonist ja on valitud juhuslikult. Kood kirjutatakse klaasile meetodiga, mis ei jäta lõhna.

8.2.   Degusteerimistemperatuur ja proovi temperatuur

Õli degusteerimiseks ette nähtud proovid peavad klaasides olema 28 °C ± 2 °C kogu katse vältel. See temperatuur on valitud sellepärast, et organoleptilisi erinevusi on kergem tajuda sellel temperatuuril kui toatemperatuuril; madalamal temperatuuril lenduvad õlidele omased aromaatsed ühendid halvemini, samas kui kõrgem temperatuur võib põhjustada kuumutatud õlile omaste lenduvate ühendite ilmumist. Vt standard IOC/t.20/doc. Nr 5 „Glass for Oil Tasting” (Õli degusteerimise klaas), kuidas tuleb soojendada klaasi kallatud proove.

Degusteerimisruumis peab temperatuur olema vahemikus 20o and 25o C (vt IOC/T.20/Doc. No 6).

8.3.   Degusteerimise aeg

Parim aeg õli degusteerimiseks on hommik. On teada, et maitse- ja lõhnaomaduste tajumiseks on olemas optimaalselt sobivamad ajad. Maitsmis- ja/või haistmistaju on tugevam enne söömist ning nõrgem pärast söömist.

Selle kriteeriumi rakendamisega ei tohi siiski liiale minna, kuna nälg võib hajutada degusteerijate tähelepanu ja nõrgendada sellega nende eristamisvõimet, seepärast soovitatakse korraldada degusteerimisseansse hommikupoolikul kella 10 ja 12 vahel.

8.4.   Üldised tegutsemiseeskirjad

Degusteerijatel tuleks oma töös järgida järgmisi soovitusi.

Kui hindamiskomisjoni juhataja kutsub degusteerijad osalema organoleptilisel määramisel, peab degusteerijal olema võimalik ettenähtud ajal kohale tulla ning ta peab silmas pidama järgmist:

| — | vähemalt 30 minutit enne katse toimumise aega ei tohi ta suitsetada ega kohvi juua; |
| --- | --- |

—

vähemalt 30 minutit enne katse toimumise aega ei tohi ta suitsetada ega kohvi juua;

| — | ta ei tohi olla kasutanud lõhnaõli, kosmeetikatoodet ega seepi, mille lõhn võib püsida katse tegemise ajani. Ta tohib käte pesemisel kasutada ainult lõhnastamata seepi ning ta peab käsi nii kaua loputama ja kuivatama, kuni kaob igasugune lõhn; |
| --- | --- |

—

ta ei tohi olla kasutanud lõhnaõli, kosmeetikatoodet ega seepi, mille lõhn võib püsida katse tegemise ajani. Ta tohib käte pesemisel kasutada ainult lõhnastamata seepi ning ta peab käsi nii kaua loputama ja kuivatama, kuni kaob igasugune lõhn;

| — | ta ei tohi vähemalt 1 tund enne katse tegemist süüa; |
| --- | --- |

—

ta ei tohi vähemalt 1 tund enne katse tegemist süüa;

| — | kui ta tunneb end füüsiliselt halvasti, eelkõige kui tema lõhna- või maitsetaju on halvenenud või kui mõni psühholoogiline mõju ei lase tal keskenduda tööle, peab degusteerija maitsmisest loobuma ja teatama hindamiskomisjoni juhatajale oma loobumisest; |
| --- | --- |

—

kui ta tunneb end füüsiliselt halvasti, eelkõige kui tema lõhna- või maitsetaju on halvenenud või kui mõni psühholoogiline mõju ei lase tal keskenduda tööle, peab degusteerija maitsmisest loobuma ja teatama hindamiskomisjoni juhatajale oma loobumisest;

| — | kui degusteerija puhul on eelpool kirjeldatud nõuded täidetud, võtab ta rahulikult ja vaikselt sisse endale määratud koha boksis; |
| --- | --- |

—

kui degusteerija puhul on eelpool kirjeldatud nõuded täidetud, võtab ta rahulikult ja vaikselt sisse endale määratud koha boksis;

| — | degusteerija loeb hoolikalt läbi hindamislehel olevad instruktsioonid ega alusta proovi analüüsimist enne, kui on täielikult ette valmistunud, et täita oma ülesanne rahulikult ja kiirustamata. Iga kahtluse korral peaks ta pidama eraviisiliselt nõu hindamiskomisjoni juhatajaga; |
| --- | --- |

—

degusteerija loeb hoolikalt läbi hindamislehel olevad instruktsioonid ega alusta proovi analüüsimist enne, kui on täielikult ette valmistunud, et täita oma ülesanne rahulikult ja kiirustamata. Iga kahtluse korral peaks ta pidama eraviisiliselt nõu hindamiskomisjoni juhatajaga;

| — | oma ülesannete täitmisel degusteerijad vaikivad; |
| --- | --- |

—

oma ülesannete täitmisel degusteerijad vaikivad;

| — | degusteerija mobiiltelefon peab olema välja lülitatud, et mitte segada kolleegide keskendumist ja tööd. |
| --- | --- |

—

degusteerija mobiiltelefon peab olema välja lülitatud, et mitte segada kolleegide keskendumist ja tööd.

9.   NEITSIOLIIVIÕLI ORGANOLEPTILISE HINDAMISE JA KLASSIFITSEERIMISE KORD

9.1.   Degusteerimise meetod

| 9.1.1. | Degusteerija tõstab klaasi, hoides selle kellaklaasiga suletuna, ja kallutab seda ettevaatlikult; seejärel pöörab ta klaasi täisringi selles asendis, nii et katta siseseinast võimalikult suur osa õliga. Kui see etapp on lõpule viidud, võtab ta kellaklaasi ära ja õli hindamiseks nuusutab proovi ühtlaste sügavate hingetõmmetega. Proovi ei tuleks nuusutada kauem kui 30 sekundit. Kui degusteerija ei jõua näitaja kohta selle aja jooksul arvamust kujundada, puhkab ta enne uut proovimist.
  Kui nuusutamiskatse on lõpetatud, hindavad degusteerijad suutunnet (üldine retronasaalne haistmis-, maitsmis- ja puuteaisting). Selleks võtab ta väikse suutäie (umbes 3 ml) õli. On väga oluline, et õli kataks ühtlaselt kogu suuõõne, suu eesosast, keelest ja külgedest kuni tagaosa, suulae ja kurguni, kuna on teada, et nelja peamist maitset (magus, soolane, hapu ja mõru) ning puuteaistinguid tajutakse keele ja suulae eri osades erineva tugevusega.
  Oluline on see, et piisav õlikogusega kaetaks väga aeglaselt keele pealmine pind kuni suulaega ühinemise koha ja kurguni samal ajal, kui degustaator keskendub sellele, millises järjekorras mõru ja terav maitse ilmnevad. Kui seda mitte teha, võivad mõlemad aistingud jääda mõne õli puhul märkamata või mõru aisting võib varjata terava aistingu.
  Õhu läbi suu sissetõmbamine lühikeste järjestikuste hingetõmmetega võimaldab degusteerijal katta prooviga kogu suu pinna ning tajuda lenduvaid aromaatseid komponente ka nina tagaosa kaudu, kuna sellega ta sunnib end kasutama ka seda kanalit.
  Tuleks jälgida teravuse puuteaistingut. Selleks soovitatakse õli alla neelata. |
| --- | --- |

9.1.1.

Degusteerija tõstab klaasi, hoides selle kellaklaasiga suletuna, ja kallutab seda ettevaatlikult; seejärel pöörab ta klaasi täisringi selles asendis, nii et katta siseseinast võimalikult suur osa õliga. Kui see etapp on lõpule viidud, võtab ta kellaklaasi ära ja õli hindamiseks nuusutab proovi ühtlaste sügavate hingetõmmetega. Proovi ei tuleks nuusutada kauem kui 30 sekundit. Kui degusteerija ei jõua näitaja kohta selle aja jooksul arvamust kujundada, puhkab ta enne uut proovimist.

Kui nuusutamiskatse on lõpetatud, hindavad degusteerijad suutunnet (üldine retronasaalne haistmis-, maitsmis- ja puuteaisting). Selleks võtab ta väikse suutäie (umbes 3 ml) õli. On väga oluline, et õli kataks ühtlaselt kogu suuõõne, suu eesosast, keelest ja külgedest kuni tagaosa, suulae ja kurguni, kuna on teada, et nelja peamist maitset (magus, soolane, hapu ja mõru) ning puuteaistinguid tajutakse keele ja suulae eri osades erineva tugevusega.

Oluline on see, et piisav õlikogusega kaetaks väga aeglaselt keele pealmine pind kuni suulaega ühinemise koha ja kurguni samal ajal, kui degustaator keskendub sellele, millises järjekorras mõru ja terav maitse ilmnevad. Kui seda mitte teha, võivad mõlemad aistingud jääda mõne õli puhul märkamata või mõru aisting võib varjata terava aistingu.

Õhu läbi suu sissetõmbamine lühikeste järjestikuste hingetõmmetega võimaldab degusteerijal katta prooviga kogu suu pinna ning tajuda lenduvaid aromaatseid komponente ka nina tagaosa kaudu, kuna sellega ta sunnib end kasutama ka seda kanalit.

Tuleks jälgida teravuse puuteaistingut. Selleks soovitatakse õli alla neelata.

| 9.1.2. | Neitsioliiviõli organoleptilisel hindamisel on soovitatav, et igal hindamissessioonil hinnataks kuni nelja proovi ja et päevas võib olla kuni kolm sellist sessiooni, et vältida kontrastiefekti, mis võib tekkida, kui järjest maitstakse muid proove.
  Kuna järjestikune hindamine võib eelmiste proovide kaudu tekitada väsimust või põhjustada tundlikkuse kadumist, on vaja kasutada toodet, mis kõrvaldab eelmisest degusteerimisest suus oleva õli jäägid.
  Selleks soovitatakse kasutada väikest õunaviilu, mille võib pärast närimist süljekaussi sülitada. Seejärel loputatakse suud väikse koguse toatemperatuuril oleva veega. Ühe degusteerimissessiooni lõpu ja teise alguse vahel peab olema vähemalt 15 minutit. |
| --- | --- |

9.1.2.

Neitsioliiviõli organoleptilisel hindamisel on soovitatav, et igal hindamissessioonil hinnataks kuni nelja proovi ja et päevas võib olla kuni kolm sellist sessiooni, et vältida kontrastiefekti, mis võib tekkida, kui järjest maitstakse muid proove.

Kuna järjestikune hindamine võib eelmiste proovide kaudu tekitada väsimust või põhjustada tundlikkuse kadumist, on vaja kasutada toodet, mis kõrvaldab eelmisest degusteerimisest suus oleva õli jäägid.

Selleks soovitatakse kasutada väikest õunaviilu, mille võib pärast närimist süljekaussi sülitada. Seejärel loputatakse suud väikse koguse toatemperatuuril oleva veega. Ühe degusteerimissessiooni lõpu ja teise alguse vahel peab olema vähemalt 15 minutit.

9.2.   Profiililehe kasutamine degusteerija poolt

Degusteerijale kasutamiseks ettenähtud profiilileht on esitatud käesoleva lisa joonisel 1.

Hindamiskomisjoni iga degusteerija nuusutab ja seejärel maitseb (1) hinnatavat õli. Seejärel kannab ta profiililehele iga negatiivse ja iga positiivse omaduse tema poolt tajutud intensiivsuse 10 cm skaalas, mis on näidatud esitatud profiililehel.

Kui degusteerija tajub negatiivseid omadusi, mida ei ole loetletud punktis 4, kannab ta need pealkirja „Muud” alla, kasutades termineid, mis kõige täpsemini iseloomustavad neid omadusi.

9.3.   Andmete kasutamine hindamiskomisjoni juhataja poolt

Hindamiskomisjoni juhataja kogub kokku kõigi degusteerijate täidetud profiililehed ja kontrollib eri tunnustele omistatud intensiivsusastmeid. Kui ta leiab midagi ebanormaalset, palub ta degusteerijal oma profiilileht üle vaadata ja hindamist korrata, kui see on vajalik.

Hindamiskomisjoni juhataja sisestab iga komisjoniliikme hindamisandmed arvutiprogrammi, mis vastab ettenähtud standardile (vt IOC/t.20/doc. No. 15), et tulemusi statistiliselt töödelda, mille aluseks on tulemuste mediaani arvutamine. Vt punkt 9.4 ja käesoleva lisa liide. Proovi andmed kantakse maatriksisse, millel on 9 veergu, mis vastavad 9 organoleptilisele tunnusele, ja n rida, mis vastavad komisjoni liikmete arvule n

Kui on märgatud puudust ja vähemalt 50 % komisjoniliikmetest on kandnud selle pealkirja „Muud” alla, arvutab juhataja puuduse mediaani ja leiab selle alusel klassifikatsiooni.

Robustse variatsioonikordaja väärtus, mille alusel määratakse klassifikatsioon (suurima intensiivsusega puudus ja puuviljalisuse tunnus), ei tohi olla üle 20 %.

Vastupidisel juhul peab hindamiskomisjoni juhataja kordama konkreetsete proovide hindamist muul degusteerimissessioonil.

Kui selline olukord tekib sageli, soovitatakse komisjoni juhatajal korraldada degusteerijatele täiendav koolitus selle kohta (IOC/T.20/Doc. No 14, § 5) ning hinnata komisjoni tööd korratavusnäitaja ja kõrvalekaldenäitaja alusel (IOC/T.20/Doc. No 14, § 6).

9.4.   Õli klassifitseerimine

Õli klassifitseeritakse puuduse mediaani ja puuviljalisuse mediaani põhjal järgnevalt esitatud kategooriatesse. Puuduse mediaani käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaanina. Puuduste mediaan ja puuviljalisuse mediaan väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.

Õli klassifitseerimisel võrreldakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani väärtust järgmiste osutatud etalonvahemike suhtes. Kõnealuste vahemike piirid on kindlaks määratud meetodi viga arvesse võttes ning neid loetakse seepärast absoluutseteks. Arvutitarkvara võimaldab klassifikatsiooni esitada statistikaandmete tabelina või graafiliselt.

| (a) | Ekstra-neitsioliiviõli: puuduste mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0. |
| --- | --- |

(a)

Ekstra-neitsioliiviõli: puuduste mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

| (b) | Neitsioliiviõli: puuduste mediaan on suurem kui 0, kuid mitte üle 3,5, ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0. |
| --- | --- |

(b)

Neitsioliiviõli: puuduste mediaan on suurem kui 0, kuid mitte üle 3,5, ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

| (c) | Lambiõli: puuduse mediaan on üle 3,5 või puuduse mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0. |
| --- | --- |

(c)

Lambiõli: puuduse mediaan on üle 3,5 või puuduse mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0.

Märkus 1:

Kui mõruduse ja/või teravuse mediaan on suurem kui 5,0, märgib hindamiskomisjoni juhataja seda degusteerimise kohta antavas sertifikaadis.

Joonis 1

NEITSIOLIIVIÕLI PROFIILILEHT

| Puuduste tajumise intensiivsus |
| --- |
| Kopitanud/settene (2) | | |
| Hallitanud/niiske/mullane (2) | | |
| Veinine/äädikane
  hapu/kibehapu (2) | | |
| Külmavõetud oliivid
  (niiske puune) | | |
| Räästunud | | |
| Muu negatiivne tunnus: | | |
| Märksõna | Metalline  Heinane  Tõugumaitse  Tihke 
  Soolveene  Kuumutatud või kõrbenud  Taimemahlane 
  Espartone  Kurgimaitse  Määrdeainene  |
| Positiivsete omaduste tajumise intensiivsus |
| Puuviljaline | | |
| | Roheline  | Küps  |
| Mõru | | |
| Terav | | |
| | | |
| Degusteerija nimi: | | Degusteerija kood: |
| Proovi kood: | Allkiri: |

Puuduste tajumise intensiivsus

Kopitanud/settene (2)

Hallitanud/niiske/mullane (2)

Veinine/äädikane

hapu/kibehapu (2)

Külmavõetud oliivid

(niiske puune)

Räästunud

Muu negatiivne tunnus:

Märksõna

Metalline  Heinane  Tõugumaitse  Tihke 

Soolveene  Kuumutatud või kõrbenud  Taimemahlane 

Espartone  Kurgimaitse  Määrdeainene 

Positiivsete omaduste tajumise intensiivsus

Puuviljaline

Roheline 

Küps 

Mõru

Terav

Degusteerija nimi:

Degusteerija kood:

Proovi kood:

Allkiri:

Liide

Mediaani ja usaldusvahemike arvutamise meetod

Mediaan

Formula

Mediaan on määratletud kui reaalarv Xm, mille puhul tõenäosus p, et jaotuse (X) väärtused on väiksemad kui Xm või sellega võrdsed, on väiksem kui 0,5 või sellega võrdne, ja samal ajal tõenäosus p, et jaotuse (X) väärtused on suuremad kui Xm või sellega võrdsed, on suurem kui 0,5 või sellega võrdne. Praktilisem määratlus on selline, et mediaan on suuruse järgi reastatud arvude 50-protsentiil. Lihtsamini öeldes on see paarituarvulise liikmete arvuga arvujada puhul jada keskmine arv ja paarisarvulise liikmete arvuga arvujada puhul kahe keskmise arvu keskmine.

Robustne standardhälve

Selleks, et usaldusväärselt hinnata varieeruvust keskväärtuse ümbruses, on vaja kasutada robustset standardhälvet, mis hinnatakse Stuarti ja Kendalli (4) järgi. Võrrandiga saab leida asümptootilise robustse standardhälbe, s.t vaadeldavate andmete varieeruvuse lihtsa hinnangulise väärtuse, milles N on vaatluste arv ja IQR on kvartiilhaare, mis hõlmab täpselt 50 % mingi tõenäosusliku jaotuse juhtudest:

Formula

Kvartiilhaarde leidmiseks arvutatakse 75-protsentiili ja 25-protsentiili vahe suurus.

Formula.

Siin on protsentiil määratletud kui väärtus Xpc, mille puhul tõenäosus p, et jaotuse väärtused on väiksemad kui Xpc või sellega võrdsed, on mingi väiksem kui mingi konkreetne protsent või sellega võrdne, ja et samal ajal tõenäosus p, et jaotuse (X) väärtused on suuremad kui Xpc või sellega võrdsed, on suurem kui see protsent või sellega võrdne. Protsendimäär näitab jaotuse hõlmatud osa. Mediaani puhul on see võrdne 50/100-ga

Formula

Praktikas on protsentiil jaotusväärtus, mis määrab kindlaks vastava suurusega osa jaotus-või tiheduskõveraga piiratud pindalast. Näiteks 25-protsentiil on jaotusväärtus, mis määrab kindlaks 0,25 või 25/100 sellest alast.

Selle meetodi puhul arvutatakse protsentiilid tegelike väärtuste alusel, mis on esitatud andmete maatriksis (protsentiilide arvutamine).

Robustne variatsioonikordaja (%)

CVr% on dimensioonita arv, mis näitab analüüsitava arvjada muutuvuse protsenti. Seepärast on kõnealune koefitsient väga kasulik hindamiskomisjoni liikmete usaldusväärsuse kontrollimiseks.

Formula

Mediaani 95 %-line usaldusvahemik

95 %-line usaldusvahemik (esimest liiki vea väärtus on 0,05 või 5 %) on vahemik, milles mediaan võiks varieeruda, kui katset oleks võimalik lõpmatult korrata. Tegelikkuses näitab see, millises vahemikus katse tulemus varieerub kindlaksmääratud katsetingimuste puhul, kui eeldada, et katset saab korrata palju kordi. Nagu CVr%, aitab ka see vahemik hinnata katse usaldusväärsust.

Formula

Formula

kus C = 1,96 usaldusvahemiku puhul 95 %-lise usaldusnivoo juures.

I lisas on esitatud näide, milline on arvutustabel vastavalt standardile IOC/t 20/doc. No 15.

Kasutatud kirjandus

| (1) | Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc. |
| --- | --- |

(1)

Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc.

| (2) | Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini. |
| --- | --- |

(2)

Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini.

| (3) | Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam |
| --- | --- |

(3)

Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam

| (4) | Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co. |
| --- | --- |

(4)

Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co.

| (5) | McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12-16. |
| --- | --- |

(5)

McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12-16.

| (6) | IOC/T.28/Doc. No 1 September 2007, Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005. |
| --- | --- |

(6)

IOC/T.28/Doc. No 1 September 2007, Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005.

| (7) | IOC/T.20/Doc. No 14. |
| --- | --- |

(7)

IOC/T.20/Doc. No 14.

| (8) | IOC/T.20/Doc. No 15. |
| --- | --- |

(8)

IOC/T.20/Doc. No 15.

| (9) | ISO/IEC 17025:05. |
| --- | --- |

(9)

ISO/IEC 17025:05.

---

(1)  Degusteerija võib õli maitsmisest loobuda, kui ta tajub otsese haistmismeelega äärmiselt intensiivset negatiivset omadust; sel juhul märgib ta kõnealuse erandliku asjaolu profiililehele.

1

(2)  Mittevajalik maha tõmmata

2

Mittevajalik maha tõmmata

---

VI LISA

„XXa LISA

MEETOD KÕRVALISTE ÕLIDE MÄÄRAMISEKS OLIIVIÕLIDES

1.   KASUTAMISALA

Käesolevat meetodit kasutatakse selleks, et kontrollida kõrvaliste taimsete õlide olemasolu oliiviõlis. Oliiviõlis saab avastada suure linoolhappesisaldusega taimeõlisid (sojaoaõli, rapsiseemneõli, päevalilleõli jne) ning mõnesid suure oleiinhappesisaldusega taimeõlisid (nt sarapuupähkli õli, suure oleiinhappesisaldusega päevalilleõli ja oliivijääkõlid). Tuvastatava kontsentratsiooni suurus sõltub kõrvalise õli tüübist ja oliivisordist. Sarapuupähkliõli puhul on tuvastamise tase tavaliselt vahemikus 5-15 %. Meetodiga ei ole võimalik tuvastada kõrvalise õli tüüpi; see näitab ainult, kui oliiviõli on ehtne või võltsitud.

2.   PÕHIMÕTE

Õli puhastatakse tahkefaasekstraktsiooniga, milleks kasutatakse silikageelpadrunit. Triatsüülglütserooli (TAG) koostis määratakse pöördfaasilise suure lahutusvõimega vedelikkromatograafia abil, kasutades murdumisnäitajadetektorit ja liikuva faasina propionitriili. Rasvhapete metüülestrid (FAME) valmistatakse puhastatud õlist metüleerimisega külmas kaaliumhüdroksiidi metanoolilahuses (X B lisa) ja seejärel analüüsitakse estrid gaasikromatograafiliselt, kasutades suure polaarsusega kolonne (X A lisa). Teoreetiline triatsüülglütserooli koostis arvutatakse rasvhapete koostisest arvutiprogrammi abil, milles on eeldatud rasvhapete juhuslikku jaotumist triatsüülglütseroolis 1,3-asendite ja 2-asendi vahel, kusjuures küllastunud rasvhapetele kehtivad 2-asendi puhul piirangud. Arvutusmeetod on XVIII lisas kirjeldatud meetodi modifikatsioon. Teoreetiliste ja HPLC-meetodiga määratud eksperimentaalsete triatsüülglütseroolide sisalduse põhjal arvutatakse mitu matemaatilist algoritmi ja saadud tulemusi võrreldakse ehtsate oliiviõlide andmebaasis olevate tulemustega.

3.   MATERJALID JA REAKTIIVID

3.1.   Õli puhastamine

| 3.1.1. | 25 ml koonilised kolvid. |
| --- | --- |

3.1.1.

25 ml koonilised kolvid.

| 3.1.2. | Keeratava korgiga 5 ml katseklaasid, mille korgid on varustatud teflontihendiga. |
| --- | --- |

3.1.2.

Keeratava korgiga 5 ml katseklaasid, mille korgid on varustatud teflontihendiga.

| 3.1.3. | Silikageelpadrunid, 1 g (6 ml), tahkefaasekstraktsiooni jaoks (näiteks Waters, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

3.1.3.

Silikageelpadrunid, 1 g (6 ml), tahkefaasekstraktsiooni jaoks (näiteks Waters, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid).

| 3.1.4. | n-heksaan, analüüsi jaoks. |
| --- | --- |

3.1.4.

n-heksaan, analüüsi jaoks.

| 3.1.5. | n-heksaani ja dietüüleetri segu (mahusuhe 87:13). |
| --- | --- |

3.1.5.

n-heksaani ja dietüüleetri segu (mahusuhe 87:13).

| 3.1.6. | n-heptaan, analüüsi jaoks. |
| --- | --- |

3.1.6.

n-heptaan, analüüsi jaoks.

| 3.1.7. | Atsetoon, analüüsi jaoks. |
| --- | --- |

3.1.7.

Atsetoon, analüüsi jaoks.

3.2.   Triatsüülglütseroolide HPLC-analüüs

| 3.2.1. | Mikro-süstlad (50 μl) ja nõelad HPLC-seadmesse süstimiseks. |
| --- | --- |

3.2.1.

Mikro-süstlad (50 μl) ja nõelad HPLC-seadmesse süstimiseks.

| 3.2.2. | Propionitriil, ülipuhas või puhas HPLC jaoks (näiteks ROMIL, Cambridge, Ühendkuningriik), mida kasutatakse liikuva faasina. |
| --- | --- |

3.2.2.

Propionitriil, ülipuhas või puhas HPLC jaoks (näiteks ROMIL, Cambridge, Ühendkuningriik), mida kasutatakse liikuva faasina.

| 3.2.3. | HPLC-kolonn (25 cm × 4 mm siseläbimõõt), mis on täidetud RP-18 faasiga (terasuurus 4 μm). |
| --- | --- |

3.2.3.

HPLC-kolonn (25 cm × 4 mm siseläbimõõt), mis on täidetud RP-18 faasiga (terasuurus 4 μm).

3.3.   Rasvhapete metüülestrite (FAME) valmistamine

(vt X B lisa).

| 3.3.1. | Metanool, mille veesisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti. |
| --- | --- |

3.3.1.

Metanool, mille veesisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti.

| 3.3.2. | Heptaan, analüüsi jaoks. |
| --- | --- |

3.3.2.

Heptaan, analüüsi jaoks.

| 3.3.3. | 2 N kaaliumhüdroksiidi lahus metanoolis. 10 ml metanoolis lahustatakse 1,1 g kaaliumhüdroksiidi. |
| --- | --- |

3.3.3.

2 N kaaliumhüdroksiidi lahus metanoolis. 10 ml metanoolis lahustatakse 1,1 g kaaliumhüdroksiidi.

| 3.3.4. | Keeratava korgiga 5 ml katseklaasid, mille korgid on varustatud teflontihendiga. |
| --- | --- |

3.3.4.

Keeratava korgiga 5 ml katseklaasid, mille korgid on varustatud teflontihendiga.

3.4.   FAME gaasikromatograafiline analüüs

(Vt küllastamata trans-rasvhapete määramine kapillaargaasikromatograafia abil, mis on esitatud X A lisas).

| 3.4.1 | Mikrosüstlad (5 μl) ja nõelad gaasikromatograafi süstimiseks. |
| --- | --- |

3.4.1

Mikrosüstlad (5 μl) ja nõelad gaasikromatograafi süstimiseks.

| 3.4.2 | Vesinik või heelium kandegaasina kasutamiseks. |
| --- | --- |

3.4.2

Vesinik või heelium kandegaasina kasutamiseks.

| 3.4.3 | Vesinik ja hapnik leekionisatsioondetektori jaoks. |
| --- | --- |

3.4.3

Vesinik ja hapnik leekionisatsioondetektori jaoks.

| 3.4.4 | Lämmastik või heelium abikandegaasina kasutamiseks. |
| --- | --- |

3.4.4

Lämmastik või heelium abikandegaasina kasutamiseks.

| 3.4.5. | Kvartskapillaarkolonn (50–60 m × 0,25–0,30 mm siseläbimõõt), mis on kaetud tsüanopropüülpolüsiloksaaniga või tsüanopropüülfenüülsiloksaani faasiga (SP-2380 või sarnane), mille kile paksus on 0,20-0,25 μm. |
| --- | --- |

3.4.5.

Kvartskapillaarkolonn (50–60 m × 0,25–0,30 mm siseläbimõõt), mis on kaetud tsüanopropüülpolüsiloksaaniga või tsüanopropüülfenüülsiloksaani faasiga (SP-2380 või sarnane), mille kile paksus on 0,20-0,25 μm.

4.   SEADMED

| 4.1. | Vaakumaparatuur tahkefaasiekstraktsiooni jaoks. |
| --- | --- |

4.1.

Vaakumaparatuur tahkefaasiekstraktsiooni jaoks.

| 4.2. | Pöördauruti. |
| --- | --- |

4.2.

Pöördauruti.

| 4.3. | HPLC-seade, mis koosneb järgmistest osadest:






  4.3.1. | Liikuva faasi degaseerija. |
| --- | --- | --- |

4.3.

HPLC-seade, mis koosneb järgmistest osadest:

4.3.1.

Liikuva faasi degaseerija.

| 4.3.2. | Rheodyne-injektori kraan 10-μl proovisilmusega. |
| --- | --- |

4.3.2.

Rheodyne-injektori kraan 10-μl proovisilmusega.

| 4.3.3. | Kõrgrõhupump. |
| --- | --- |

4.3.3.

Kõrgrõhupump.

| 4.3.4. | Termostateeritav HPLC-kolonni kapp, millega saab hoida toatemperatuurist madalamat temperatuuri (15–20 °C), (näiteks Peltier' kapp). |
| --- | --- |

4.3.4.

Termostateeritav HPLC-kolonni kapp, millega saab hoida toatemperatuurist madalamat temperatuuri (15–20 °C), (näiteks Peltier' kapp).

| 4.3.5. | Murdumisnäitajadetektor. |
| --- | --- |

4.3.5.

Murdumisnäitajadetektor.

| 4.3.6. | Integreerimisprogrammiga elektrooniline andmekogumissüsteem. |
| --- | --- |

4.3.6.

Integreerimisprogrammiga elektrooniline andmekogumissüsteem.

| 4.4 | Kapillaargaasikromatograafia seadmed vastavalt X A lisas esitatud kirjeldusele, millel on järgmised osad:






  4.4.1. | jaotatud vooluga injektorseade; |
| --- | --- | --- |

4.4

Kapillaargaasikromatograafia seadmed vastavalt X A lisas esitatud kirjeldusele, millel on järgmised osad:

4.4.1.

jaotatud vooluga injektorseade;

| 4.4.2. | leekionisatsioondetektor; |
| --- | --- |

4.4.2.

leekionisatsioondetektor;

| 4.4.3. | programmeeritava temperatuuriga kolonnikapp;. |
| --- | --- |

4.4.3.

programmeeritava temperatuuriga kolonnikapp;.

| 4.4.4. | integreerimisprogrammiga elektrooniline andmekogumissüsteem. |
| --- | --- |

4.4.4.

integreerimisprogrammiga elektrooniline andmekogumissüsteem.

| 4.5. | Microsoft Excel’i programmiga arvuti. |
| --- | --- |

4.5.

Microsoft Excel’i programmiga arvuti.

5.   ANALÜÜSI KÄIK

5.1.   Õli puhastamine

Silikageelipadrun pannakse vaakumvoolutusaparaati ja pestakse 6 ml heksaaniga. Alarõhk kõrvaldatakse, et kolonn kuivale ei jääks ja padruni alla pannakse kooniline kolb. Õlilahus (ligikaudu 0,12 g) 0,5 ml heksaanis kantakse kolonnile ja tõmmatakse vaakumiga läbi kolonni ning voolutatakse siis vaakumi abil 10 ml heksaani-dietüüleetri seguga (3.1.5; mahusuhe 87:13). Elueeritud lahusti segatakse ja ligikaudu pool kogusest valatakse teise koonilisse kolbi. Mõlemad lahused aurutatakse eraldi rotaatoriga vaakumi all toatemperatuuril kuivaks. Triatsüülglütseroolide analüüsiks lahustatakse üks jääk 1 ml atsetoonis (vt punkt 5.2, esimene lõik) ja valatakse 5-ml keeratava korgiga katseklaasi. Teine jääk lahustatakse 1 ml n-heptaanis ja valatakse teise 5-ml keeratava korgiga katseklaasi rasvhapete metüülestrite valmistamiseks.

Märkus: Õli võib puhastada silikageelkolonniga, nagu on kirjeldatud IUPACi meetodis 2.507.

5.2.   Triatsüülglütseroolide HPLC-analüüs

HPLC-süsteem seatakse kokku, kolonni temperatuur hoitakse 20 °C juures, voolutatakse propionitriiliga (liikuv faas) voolukiirusega 0,6 ml/min. Kui baasjoon jääb stabiilseks, süstitakse sisse lahusti; kui 12–25 minuti pärast esineb baasjoonel häireid, kasutatakse proovi lahustamiseks muud tüüpi atsetooni või propionitriili-atsetooni segu (25:75).

Märkus: teatavat tüüpi atsetoon võib tekitada baasjoone häireid eespool nimetatud piirkonnas.

Kolonni süstitakse puhastatud õli 5 % atsetoonilahuse alikvoot 10 μl. Proovi voolutamine kestab ligikaudu 60 min. Kapi temperatuuri ja/või voolukiirust tuleb reguleerida nii, et saada joonisel 1 näidatud kromatogrammile sarnane kromatogramm, millel trilinoleiini piik (piik 1) väljub 15,5 minuti pärast ning paarid LLL/OLLn (piigid 1 ja 2) ja OLL/OOLn (piigid 4 ja 5) on hästi lahutunud.

Piigi 2 (OLLn + PoLL) kõrgus peab olema vähemalt 3 % täisskaalast.

5.3.   Rasvhapete metüülestrite valmistamine

Puhastatud õli lahusele 1 ml n-heptaanis lisatakse 0,1 ml kaaliumhüdroksiidi 2 N lahust metanoolis. Katseklaas suletakse keeratava korgiga tihedalt. Katseklaasi raputatakse tugevasti 15 sekundit ja jäetakse kihistuma, kuni ülemine kiht muutub selgeks (5 minutit). n-heptaani lahus on nüüd valmis gaasikromatograafi süstimiseks. Lahuse võib jätta toatemperatuuril seisma kuni 12 tunniks.

5.4.   Rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline analüüs

Kasutada tuleb trans-küllastumata rasvhapete määramiseks kirjeldatud meetodit (vt X A lisa).

Gaasikromatograafiasüsteem seatakse kokku ja kolonnikapi temperatuur viiakse 165 °C juurde. Soovitatakse hoida kolonnikapi temperatuur isotermiliselt 165 °C juures 10 minutit, seejärel tõsta temperatuur 200 °C-ni kiirusega 1,5 °C/min. Injektori temperatuur soovitatakse hoida vahemikus 220–250 °C, et viia miinimumini trans-rasvhapete tekkimine (vt X A lisa). Detektori temperatuur on 250 °C. Kandegaasina tuleb kasutada vesinikku või heeliumi; kolonni alguses on gaasi rõhk ligikaudu 130 kPa. Süstitav maht on 1μl jaotatud vooluga süstimisrežiimis.

Saadav gaasikromatogramm peab sarnanema joonisel 2 olevale kromatogrammile. Erilist tähelepanu tuleb pöörata C18:3 ja C20:1 piikide lahutumisele (C18:3 piik peab ilmuma enne C20:1 piiki). Selliste tingimuste saavutamiseks tuleb optimeerida algtemperatuuri ja/või rõhku kolonni alguses. Süstimistingimusi (temperatuur, jaotatud voolu suhe ja süstitav ruumala) tuleb kohandada nii, et palmitiinhappe ja palmitoleiinhappe lahutumine oleks minimaalne..

C20:0 piigi kõrgus peab olema umbes 20 % täisskaalast, siis on võimalik kvantitatiivselt määrata trans-isomeere. Kui C18:0 piik näib olevat moonutatud, vähendatakse proovi kogust.

6.   KROMATOGRAAFILISTE PIIKIDE INTEGREERIMINE

6.1.   HPLC-kromatogramm

Joonisel 1 on kujutatud puhastatud oliiviõli triatsüülglütseroolide tüüpiline HPLC-kromatogramm Piikide integreerimiseks tuleb tõmmata kolm baasjoont: esimene piigi 1 algusest kuni piigi 3 lõpuni, teine piigi 4 algusest kuni „oruni” enne piiki 8 ja kolmas „orust” enne piiki 8 kuni piigi 18 lõpuni.

Kogupindala saamiseks liidetakse kõik piigid, alates piigist 1 kuni piigini 18 (tuvastatud ja tuvastamata). Triatsüülglütseroolide (TAG) iga piigi protsendiline osakaal arvutatakse järgmiselt:

Formula

Protsendilised osakaalud väljendatakse kahe kümnendikkoha täpsusega.

6.2.   Gaasikromatogramm

Joonisel 2 on näidatud puhastatud oliiviõlist saadud rasvhapete alküülestrite gaasikromatogramm. Tuleb arvutada järgmiste rasvhapete protsendilised osakaalud:

| Palmitiinhape; | P (C16:0) | = | metüülester + etüülester |
| --- | --- | --- | --- |
| Steariinhape; | S (C18:0) | = | metüülester |
| Palmitoleiinhape; | Po (C16:1) | = | metüülestrite kahe cis-isomeeri summa |
| Oleiinhape; | O (C18:1) | = | metüülestrite kahe cis-isomeeri summa + etüülester + trans-isomeerid |
| Linoolhape; | L (C18:2) | = | metüülester+ etüülester + trans-isomeerid |
| Linoleenhape; | Ln (C18:3) | = | metüülester + trans-isomeerid |
| Arahhiinhape; | A (C20:0) | = | metüülester |
| Eikoseenhape (gadoleiinhape); | G (C20:1) | = | metüülester |

Palmitiinhape;

P (C16:0)

=

metüülester + etüülester

Steariinhape;

S (C18:0)

=

metüülester

Palmitoleiinhape;

Po (C16:1)

=

metüülestrite kahe cis-isomeeri summa

Oleiinhape;

O (C18:1)

=

metüülestrite kahe cis-isomeeri summa + etüülester + trans-isomeerid

Linoolhape;

L (C18:2)

=

metüülester+ etüülester + trans-isomeerid

Linoleenhape;

Ln (C18:3)

=

metüülester + trans-isomeerid

Arahhiinhape;

A (C20:0)

=

metüülester

Eikoseenhape (gadoleiinhape);

G (C20:1)

=

metüülester

Etüül- ja trans-isomeeride estrid võivad gaasikromatograafi kromatogrammil puududa.

Kogupindala (AT) on kõikide kromatogrammi piikide summa, alates C14:0 piigist kuni C24:0 piigini, välja arvatud skvaleeni piik. Iga rasvhappe (FA) piigi protsendiline osakaal arvutatakse järgmiselt:

Formula

Tulemused väljendatakse kahe kümnendikkoha täpsusega.

Arvutiprogrammiga arvutamiseks ei ole vaja normeerida 100ga, sest see toimub automaatselt.

Joonis 1

„Chamlali” neitsioliiviõli triatsüülglütseroolide HPLC-kromatogramm. Kromatograafiliste piikide peamised komponendid

Tabel 1

Neitsioliiviõli triatsüülglütseroolide (TAG) HPLC-ga määramise korratavus. Kolonni temperatuur oli 20 °C, liikuv faas oli propionitriil

| ECN | HPLC–piigid | TAG | Proov 1 | Proov 2 | Proov 3 | Proov 4 | Proov 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine (%) | RSDr (%) | Keskmine (%) | RSDr (%) | Keskmine (%) | RSDr (%) | Keskmine (%) | RSDr (%) | Keskmine (%) | RSDr (%) |
| 42 | 1 | LLL | 0,020 | 7,23 | 0,066 | 5,18 | 0,095 | 4,10 | 0,113 | 0,95 | 0,34 | 1,05 |
| 2 | OLLn+ PoLL | 0,085 | 7,44 | 0,24 | 1,78 | 0,26 | 2,25 | 0,35 | 2,02 | 0,50 | 2,83 |
| 3 | PLLn | 0,023 | 15,74 | 0,039 | 5,51 | 0,057 | 5,62 | 0,082 | 4,35 | 0,12 | 6,15 |
| 44 | 4 | OLL | 0,47 | 1,52 | 1,53 | 0,42 | 2,62 | 0,98 | 3,35 | 1,05 | 4,37 | 1,13 |
| 5 | OOLn+ PoOL | 1,07 | 2,01 | 1,54 | 0,46 | 1,61 | 0,71 | 1,72 | 1,07 | 1,77 | 2,40 |
| 6 | PLL+ PoPoO | 0,11 | 12,86 | 0,24 | 4,37 | 0,65 | 1,32 | 1,35 | 0,73 | 2,28 | 1,24 |
| 7 | POLn+ PpoPo+ PpoL | 0,42 | 5,11 | 0,49 | 2,89 | 0,55 | 2,01 | 0,85 | 1,83 | 1,09 | 1,96 |
| 46 | 8 | OOL+ LnPP | 6,72 | 0,63 | 8,79 | 0,31 | 11,21 | 0,42 | 13,25 | 0,33 | 15,24 | 0,23 |
| 9 | PoOO | 1,24 | 2,86 | 1,49 | 0,95 | 1,63 | 0,85 | 2,12 | 0,45 | 2,52 | 0,56 |
| 10 | SLL+ PLO | 2,70 | 0,65 | 4,05 | 0,70 | 6,02 | 0,65 | 9,86 | 0,53 | 11,53 | 0,31 |
| 11 | PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo | 0,64 | 4,42 | 0,69 | 3,02 | 0,79 | 1,23 | 1,53 | 0,89 | 1,70 | 1,66 |
| 48 | 12+13 | OOO+ PLP+ PoPP | 49,60 | 0,07 | 48,15 | 0,06 | 42,93 | 0,06 | 33,25 | 0,10 | 24,16 | 0,06 |
| 14 | BFT | 0,82 | 1,72 | 0,92 | 1,56 | 1,05 | 1,32 | 1,25 | 1,05 | 1,60 | 1,77 |
| 15 | POO | 22,75 | 0,25 | 21,80 | 0,20 | 21,05 | 0,30 | 20,36 | 0,35 | 20,17 | 0,14 |
| 50 | 16 | POP | 3,05 | 0,46 | 4,56 | 0,42 | 4,98 | 0,52 | 5,26 | 0,41 | 5,57 | 0,38 |
| 17 | SOO | 6,87 | 0,21 | 5,56 | 0,33 | 4,86 | 0,43 | 4,12 | 0,72 | 3,09 | 0,69 |
| 18 | POS+ SLS | 1,73 | 1,23 | 1,65 | 1,10 | 1,54 | 0,99 | 1,49 | 1,10 | 1,41 | 1,00 |
| n | = | 3 paralleelkatset |
| RSDr | = | korratavuse suhteline standardhälve |

ECN

HPLC–piigid

TAG

Proov 1

Proov 2

Proov 3

Proov 4

Proov 5

Keskmine (%)

RSDr (%)

Keskmine (%)

RSDr (%)

Keskmine (%)

RSDr (%)

Keskmine (%)

RSDr (%)

Keskmine (%)

RSDr (%)

42

1

LLL

0,020

7,23

0,066

5,18

0,095

4,10

0,113

0,95

0,34

1,05

2

OLLn+ PoLL

0,085

7,44

0,24

1,78

0,26

2,25

0,35

2,02

0,50

2,83

3

PLLn

0,023

15,74

0,039

5,51

0,057

5,62

0,082

4,35

0,12

6,15

44

4

OLL

0,47

1,52

1,53

0,42

2,62

0,98

3,35

1,05

4,37

1,13

5

OOLn+ PoOL

1,07

2,01

1,54

0,46

1,61

0,71

1,72

1,07

1,77

2,40

6

PLL+ PoPoO

0,11

12,86

0,24

4,37

0,65

1,32

1,35

0,73

2,28

1,24

7

POLn+ PpoPo+ PpoL

0,42

5,11

0,49

2,89

0,55

2,01

0,85

1,83

1,09

1,96

46

8

OOL+ LnPP

6,72

0,63

8,79

0,31

11,21

0,42

13,25

0,33

15,24

0,23

9

PoOO

1,24

2,86

1,49

0,95

1,63

0,85

2,12

0,45

2,52

0,56

10

SLL+ PLO

2,70

0,65

4,05

0,70

6,02

0,65

9,86

0,53

11,53

0,31

11

PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo

0,64

4,42

0,69

3,02

0,79

1,23

1,53

0,89

1,70

1,66

48

12+13

OOO+ PLP+ PoPP

49,60

0,07

48,15

0,06

42,93

0,06

33,25

0,10

24,16

0,06

14

BFT

0,82

1,72

0,92

1,56

1,05

1,32

1,25

1,05

1,60

1,77

15

POO

22,75

0,25

21,80

0,20

21,05

0,30

20,36

0,35

20,17

0,14

50

16

POP

3,05

0,46

4,56

0,42

4,98

0,52

5,26

0,41

5,57

0,38

17

SOO

6,87

0,21

5,56

0,33

4,86

0,43

4,12

0,72

3,09

0,69

18

POS+ SLS

1,73

1,23

1,65

1,10

1,54

0,99

1,49

1,10

1,41

1,00

n

=

3 paralleelkatset

RSDr

=

korratavuse suhteline standardhälve

Joonis 2

Oliivijääkõli rasvhapete alküülestrite gaasikromatogramm. Alküülestrid on saadud oliivijääkõli ümberesterdamisel KOH külmas metanoolilahuses

7.   KÕRVALISTE ÕLIDE MÄÄRAMINE OLIIVIÕLIDES

Oliiviõlides kõrvaliste õlide avastamiseks kasutatav arvutusmeetod põhineb matemaatiliste algoritmide võrdlemisel ehtsate oliiviõlide andmebaasiga, mis on esitatud standardi IOC/T.20/Doc. No 25 I lisas.”

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/68

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1349/2013,

16. detsember 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 200,7 |
| MA | 78,3 |
| TN | 115,1 |
| TR | 97,6 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 154,0 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 133,9 |
| 0709 93 10 | MA | 147,4 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 146,3 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 33,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 20 10 | MA | 63,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 108,1 |
| JM | 139,0 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 50 10 | TR | 58,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| CN | 77,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 114,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 137,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

55,3

IL

200,7

MA

78,3

TN

115,1

TR

97,6

ZZ

109,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

154,0

TR

141,2

ZZ

133,9

0709 93 10

MA

147,4

TR

145,2

ZZ

146,3

0805 10 20

AR

26,3

TR

57,0

UY

27,9

ZA

33,1

ZZ

36,1

0805 20 10

MA

63,8

ZZ

63,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

108,1

JM

139,0

TR

70,6

ZZ

105,9

0805 50 10

TR

58,8

ZZ

58,8

0808 10 80

BA

78,8

CN

77,6

MK

32,3

NZ

153,0

US

114,5

ZZ

91,2

0808 30 90

TR

120,5

US

154,6

ZZ

137,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/70

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

9. detsember 2013,

täiendava rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolli programmidele 2013. aastal

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8576 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, horvaadi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, soome- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(2013/762/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes aluseks liidu rahalise toetuse taotlused, mis liikmesriigid on esitanud koos 2013. aasta kalanduse kontrolli programmidega, on komisjon võtnud vastu 10. juuli 2013. aasta rakendusotsuse 2013/410/EL (Euroopa Liidu rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolliprogrammidele 2013. aastal), (2) millega on jäetud osa kalanduse kontrolliks ette nähtud 2013. aasta eelarvest kasutamata. |
| --- | --- |

(1)

Võttes aluseks liidu rahalise toetuse taotlused, mis liikmesriigid on esitanud koos 2013. aasta kalanduse kontrolli programmidega, on komisjon võtnud vastu 10. juuli 2013. aasta rakendusotsuse 2013/410/EL (Euroopa Liidu rahalise toetuse kohta liikmesriikide kalanduse kontrolliprogrammidele 2013. aastal), (2) millega on jäetud osa kalanduse kontrolliks ette nähtud 2013. aasta eelarvest kasutamata.

| (2) | Kõnealune kasutamata osa 2013. aasta eelarvest tuleks nüüd jaotada uue otsuse alusel. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealune kasutamata osa 2013. aasta eelarvest tuleks nüüd jaotada uue otsuse alusel.

| (3) | Liikmesriikidel paluti vastavalt määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 21 lõikele 2 esitada täiendava rahastamise programmid komisjoni 7. juuni 2013. aasta kirjas määratletud eelisvaldkondades, st projektid, mille eesmärk on elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide (ERS-süsteemid) kohandamine liikmesriikides, et täita edaspidi kogu saagi lossimise kohustust, sealhulgas liikmesriikide andmebaaside kohandamine, elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide kontrollisüsteemi koostoimimine, mootori võimsuse mõõtmine ja kalandustoodete jälgitavus. Jälgitavuse projektidesse investeerivatele ettevõtjatele ja/või liikmesriikidele esitatavad nõuded määras komisjon kindlaks oma 14. mai 2012. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidel paluti vastavalt määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 21 lõikele 2 esitada täiendava rahastamise programmid komisjoni 7. juuni 2013. aasta kirjas määratletud eelisvaldkondades, st projektid, mille eesmärk on elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide (ERS-süsteemid) kohandamine liikmesriikides, et täita edaspidi kogu saagi lossimise kohustust, sealhulgas liikmesriikide andmebaaside kohandamine, elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide kontrollisüsteemi koostoimimine, mootori võimsuse mõõtmine ja kalandustoodete jälgitavus. Jälgitavuse projektidesse investeerivatele ettevõtjatele ja/või liikmesriikidele esitatavad nõuded määras komisjon kindlaks oma 14. mai 2012. aasta kirjas.

| (4) | Sellest lähtuvalt ning eelarvepiiranguid arvestades on koos programmidega esitatud liidu rahalise toetuse taotlused sellisteks meetmeteks nagu koolitus- ja teadlikkuse parandamise algatused ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohta tagasi lükatud, kuna need ei hõlmanud eespool osutatud eelisvaldkondi. Eelarvepiirangute tõttu ei ole kõiki programmide projekte komisjoni kindlaks määratud eelisvaldkondades võimalik katta. Komisjon pidi kaasrahastatavad projektid välja valima, lähtudes nende vastavusest kindlaksmääratud prioriteetidele. |
| --- | --- |

(4)

Sellest lähtuvalt ning eelarvepiiranguid arvestades on koos programmidega esitatud liidu rahalise toetuse taotlused sellisteks meetmeteks nagu koolitus- ja teadlikkuse parandamise algatused ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohta tagasi lükatud, kuna need ei hõlmanud eespool osutatud eelisvaldkondi. Eelarvepiirangute tõttu ei ole kõiki programmide projekte komisjoni kindlaks määratud eelisvaldkondades võimalik katta. Komisjon pidi kaasrahastatavad projektid välja valima, lähtudes nende vastavusest kindlaksmääratud prioriteetidele.

| (5) | On oluline tagada, et jälgitavuse projektid töötatakse välja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite alusel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (3) artikli 67 lõikele 8. |
| --- | --- |

(5)

On oluline tagada, et jälgitavuse projektid töötatakse välja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite alusel vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (3) artikli 67 lõikele 8.

| (6) | Liidu toetuse saamiseks esitatavaid taotlusi hinnati nende vastavuse alusel eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 11. aprilli 2007. aasta määruses (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis kaasnevad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollisüsteemide rakendamisega (4). |
| --- | --- |

(6)

Liidu toetuse saamiseks esitatavaid taotlusi hinnati nende vastavuse alusel eeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni 11. aprilli 2007. aasta määruses (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis kaasnevad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollisüsteemide rakendamisega (4).

| (7) | On asjakohane määrata kindlaks liidu rahalise toetuse maksimumsummad ja toetuse määrad määruse (EÜ) nr 861/2006 artikliga 15 ette nähtud piirides ning sätestada toetuse andmise tingimused. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane määrata kindlaks liidu rahalise toetuse maksimumsummad ja toetuse määrad määruse (EÜ) nr 861/2006 artikliga 15 ette nähtud piirides ning sätestada toetuse andmise tingimused.

| (8) | Et soodustada investeeringuid komisjoni kindlaks määratud esmatähtsatesse meetmetesse ning pidades silmas finantskriisi negatiivset mõju liikmesriikide eelarvetele, tuleks eespool nimetatud eelisvaldkondadega seotud kulude puhul kehtestada kõrge kaasrahastamise määr määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 15 sätestatud piirides. |
| --- | --- |

(8)

Et soodustada investeeringuid komisjoni kindlaks määratud esmatähtsatesse meetmetesse ning pidades silmas finantskriisi negatiivset mõju liikmesriikide eelarvetele, tuleks eespool nimetatud eelisvaldkondadega seotud kulude puhul kehtestada kõrge kaasrahastamise määr määruse (EÜ) nr 861/2006 artiklis 15 sätestatud piirides.

| (9) | Toetuse saamiseks peavad käesoleva otsuse kohaselt kaasrahastatavad projektid vastama kõikidele liidu õigusaktidega kehtestatud asjakohastele sätetele ja eelkõige rakendusmäärusele (EL) nr 404/2011. |
| --- | --- |

(9)

Toetuse saamiseks peavad käesoleva otsuse kohaselt kaasrahastatavad projektid vastama kõikidele liidu õigusaktidega kehtestatud asjakohastele sätetele ja eelkõige rakendusmäärusele (EL) nr 404/2011.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega nähakse ette liidu täiendav rahaline toetus kulude katmiseks, mis tekivad liikmesriikidel 2013. aastal ühise kalanduspoliitika järelevalve- ja kontrollisüsteemi rakendamisel, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 lõike 1 punktis a. Sellega määratakse kindlaks igale liikmesriigile antav liidu rahalise toetuse summa, liidu rahalise toetuse määr ja toetuse andmise tingimused.

Artikkel 2

Täitmata kulukohustuste lõpetamine

Asjaomane liikmesriik teeb 30. juuniks 2017 kõik maksed, mille hüvitamist taotletakse. Pärast kõnealust tähtaega liikmesriigi poolt tehtud maksed hüvitamisele ei kuulu. Käesoleva otsusega seotud kasutamata eelarveassigneeringud vabastatakse hiljemalt 31. detsembriks 2018.

Artikkel 3

Uus tehnoloogia ja IT-võrgud

1.   Selleks et hüvitada I lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud kulud, mis on seotud uue tehnoloogia ja IT-võrkude kasutuselevõtuga, et võimaldada tõhusat ja turvalist andmete kogumist ja haldamist seoses kalandustegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega, võib anda rahalist toetust, mis katab 90 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb kõnealuses lisas sätestatud piiridesse.

2.   Jälgitavuse projektide puhul on ELi toetus kuni 1 000 000 eurot, kui investeeringuid teevad liikmesriikide ametiasutused, ja kuni 250 000 eurot, kui tegemist on erainvesteeringutega. Eraettevõtjate ellu viidavate jälgitavuse projektide koguarv on kaheksa projekti liikmesriigi ja rahastamisotsuse kohta.

3.   Selleks et lõikes 2 osutatud rahalist toetust saada, peavad kõik käesoleva otsuse kohaselt kaasrahastatavad projektid vastama nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (5) ja rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 kehtestatud kohaldamisnõuetele.

4.   I lisas osutatud projektidele BG/13/02 (Omega mõõteriistad), EL/13/10 (kontrollitegevuseks ette nähtud tahvelarvutid) ja PT/13/08 (kaalumisseadmed) võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb kõnealuses lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 4

Automaatsed lokaliseerimisseadmed

1.   Selleks et hüvitada II lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud kulud, mis on seotud selliste automaatsete lokaliseerimisseadmete ostmise ja pardale paigaldamisega, mis võimaldavad kalapüügi seire keskusel teha laevaseiresüsteemi abil laevade kaugseiret, võib anda rahalist toetust, mis katab 90 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb kõnealuses lisas sätestatud piiridesse.

2.   Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse saamiseks peavad automaatsed lokaliseerimisseadmed vastama rakendusmääruses (EL) nr 404/2011 sätestatud nõuetele.

Artikkel 5

Elektroonilised registreerimis- ja aruandlussüsteemid

Selleks et hüvitada III lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud kulud, mis on seotud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi jaoks vajalike osade väljatöötamise, ostmise, paigaldamise ja tehnilise abiga, et võimaldada liikmesriikide vahel ERS-süsteemide omavahelist toimimist ja täita kogu saagi lossimise kohustust (saagi vette tagasilaskmise keeld), võib anda rahalist toetust, mis katab 90 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb kõnealuses lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 6

Katseprojektid

Selleks et hüvitada V lisas osutatud projektide rakendamisel tekkinud kulud, mis on seotud uue tehnoloogia rakendamise katseprojektidega, võib anda rahalist toetust, mis katab 50 % abikõlblikest kuludest, kuid jääb kõnealuses lisas sätestatud piiridesse.

Artikkel 7

Liidu suurim toetus liikmesriigi kohta kokku

Kavandatav kulu, selle abikõlblik osa ning liidu suurim toetus liikmesriigi kohta on kehtestatud järgmiselt:

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimaalne toetus |
| Belgia | 430 000 | 280 000 | 252 000 |
| Bulgaaria | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Taani | 4 195 144 | 1 251 235 | 876 285 |
| Eesti | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Iirimaa | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Kreeka | 228 500 | 78 500 | 50 650 |
| Hispaania | 2 989 879 | 1 037 300 | 769 570 |
| Prantsusmaa | 2 058 585 | 1 356 145 | 631 082 |
| Horvaatia | 267 490 | 267 490 | 227 400 |
| Itaalia | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Küpros | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Läti | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Leedu | 99 919 | 99 919 | 89 927 |
| Malta | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Poola | 1 487 812 | 1 389 812 | 1 090 831 |
| Portugal | 443 954 | 161 500 | 143 150 |
| Rumeenia | 40 000 | 0 | 0 |
| Soome | 1 800 000 | 1 050 000 | 945 000 |
| Rootsi | 2 450 000 | 1 150 000 | 1 035 000 |
| Ühendkuningriik | 31 553 | 25 710 | 23 140 |
| Kokku | 20 703 175 | 10 044 440 | 7 833 000 |

(eurodes)

Liikmesriik

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimaalne toetus

Belgia

430 000

280 000

252 000

Bulgaaria

35 791

35 791

24 031

Taani

4 195 144

1 251 235

876 285

Eesti

400 000

400 000

360 000

Iirimaa

200 000

200 000

180 000

Kreeka

228 500

78 500

50 650

Hispaania

2 989 879

1 037 300

769 570

Prantsusmaa

2 058 585

1 356 145

631 082

Horvaatia

267 490

267 490

227 400

Itaalia

1 850 000

422 000

379 800

Küpros

100 000

100 000

90 000

Läti

124 038

124 038

111 634

Leedu

99 919

99 919

89 927

Malta

1 470 510

615 000

553 500

Poola

1 487 812

1 389 812

1 090 831

Portugal

443 954

161 500

143 150

Rumeenia

40 000

0

0

Soome

1 800 000

1 050 000

945 000

Rootsi

2 450 000

1 150 000

1 035 000

Ühendkuningriik

31 553

25 710

23 140

Kokku

20 703 175

10 044 440

7 833 000

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Taani Kuningriigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Horvaatia Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Malta Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 160, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 204, 31.7.2013, lk 54.

2

(3)  ELT L 112, 30.4.2011, lk 1.

3

(4)  ELT L 97, 12.4.2007, lk 30.

4

(5)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

5

---

I LISA

UUS TEHNOLOOGIA JA IT-VÕRGUD

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimaalne toetus |
| Bulgaaria: |
| BG/13/02 | 20 452 | 20 452 | 10 226 |
| BG/13/03 | 15 339 | 15 339 | 13 805 |
| Vahesumma | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Taani: |
| DK/13/21 | 469 509 | 469 509 | 172 731 |
| DK/13/23 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| DK/13/24 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/26 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/27 | 278 000 | 0 | 0 |
| DK/13/28 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/29 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/30 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/31 | 275 000 | 111 000 | 99 900 |
| DK/13/32 | 300 000 | 0 | 0 |
| DK/13/33 | 403 423 | 0 | 0 |
| DK/13/34 | 221 340 | 0 | 0 |
| DK/13/35 | 2 146 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 3 859 781 | 915 872 | 574 458 |
| Iirimaa: |
| IE/13/04 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Vahesumma | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Kreeka: |
| EL/13/10 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| EL/13/11 | 28 500 | 28 500 | 25 650 |
| Vahesumma | 78 500 | 78 500 | 50 650 |
| Hispaania: |
| ES/13/42 | 718 632 | 0 | 0 |
| ES/13/45 | 454 090 | 0 | 0 |
| ES/13/50 | 365 000 | 365 000 | 328 500 |
| ES/13/54 | 33 900 | 0 | 0 |
| ES/13/55 | 50 000 | 0 | 0 |
| ES/13/56 | 16 000 | 16 000 | 14 400 |
| ES/13/57 | 72 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 1 709 622 | 381 000 | 342 900 |
| Prantsusmaa: |
| FR/13/14 | 498 798 | 498 798 | 250 000 |
| FR/13/15 | 711 700 | 711 700 | 250 000 |
| FR/13/16 | 276 000 | 0 | 0 |
| FR/13/17 | 115 647 | 115 647 | 104 082 |
| FR/13/18 | 176 440 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 1 778 585 | 1 326 145 | 604 082 |
| Horvaatia: |
| HR/13/08 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| HR/13/10 | 247 490 | 247 490 | 209 400 |
| Vahesumma | 257 490 | 257 490 | 218 400 |
| Itaalia: |
| IT/13/10 | 450 000 | 422 000 | 379 800 |
| IT/13/11 | 1 400 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Läti: |
| LV/13/04 | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Vahesumma | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Leedu: |
| LT/13/06 | 15 929 | 15 929 | 14 336 |
| LT/13/05 | 26 066 | 26 066 | 23 459 |
| Vahesumma | 41 995 | 41 995 | 37 795 |
| Malta: |
| MT/13/04 | 55 510 | 0 | 0 |
| MT/13/05 | 1 400 000 | 600 000 | 540 000 |
| MT/13/06 | 15 000 | 15 000 | 13 500 |
| Vahesumma | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Poola: |
| PL/13/16 | 250 000 | 152 000 | 136 800 |
| PL/13/17 | 147 512 | 147 512 | 132 761 |
| PL/13/18 | 240 300 | 240 300 | 216 270 |
| Vahesumma | 637 812 | 539 812 | 485 831 |
| Portugal: |
| PT/13/06 | 129 200 | 111 100 | 99 990 |
| PT/13/08 | 5 500 | 5 500 | 2 750 |
| PT/13/09 | 264 354 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 399 054 | 116 600 | 102 740 |
| Rumeenia: |
| RO/13/18 | 40 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 40 000 | 0 | 0 |
| Soome: |
| FI/13/11 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/14 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| FI/13/15 | 750 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 1 250 000 | 500 000 | 450 000 |
| Rootsi: |
| SE/13/04 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/13/05 | 350 000 | 0 | 0 |
| SE/13/06 | 450 000 | 0 | 0 |
| SE/13/07 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| SE/13/08 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Vahesumma | 1 950 000 | 650 000 | 585 000 |
| Ühendkuningriik: |
| UK/13/05 | 9 933 | 9 933 | 8 940 |
| UK/13/06 | 1 753 | 1 753 | 1 578 |
| UK/13/07 | 5 843 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 17 529 | 11 686 | 10 518 |
| Kokku | 15 700 707 | 6 215 929 | 4 711 339 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimaalne toetus

Bulgaaria:

BG/13/02

20 452

20 452

10 226

BG/13/03

15 339

15 339

13 805

Vahesumma

35 791

35 791

24 031

Taani:

DK/13/21

469 509

469 509

172 731

DK/13/23

335 363

335 363

301 827

DK/13/24

250 000

0

0

DK/13/25

250 000

0

0

DK/13/26

250 000

0

0

DK/13/27

278 000

0

0

DK/13/28

275 000

0

0

DK/13/29

275 000

0

0

DK/13/30

275 000

0

0

DK/13/31

275 000

111 000

99 900

DK/13/32

300 000

0

0

DK/13/33

403 423

0

0

DK/13/34

221 340

0

0

DK/13/35

2 146

0

0

Vahesumma

3 859 781

915 872

574 458

Iirimaa:

IE/13/04

200 000

200 000

180 000

Vahesumma

200 000

200 000

180 000

Kreeka:

EL/13/10

50 000

50 000

25 000

EL/13/11

28 500

28 500

25 650

Vahesumma

78 500

78 500

50 650

Hispaania:

ES/13/42

718 632

0

0

ES/13/45

454 090

0

0

ES/13/50

365 000

365 000

328 500

ES/13/54

33 900

0

0

ES/13/55

50 000

0

0

ES/13/56

16 000

16 000

14 400

ES/13/57

72 000

0

0

Vahesumma

1 709 622

381 000

342 900

Prantsusmaa:

FR/13/14

498 798

498 798

250 000

FR/13/15

711 700

711 700

250 000

FR/13/16

276 000

0

0

FR/13/17

115 647

115 647

104 082

FR/13/18

176 440

0

0

Vahesumma

1 778 585

1 326 145

604 082

Horvaatia:

HR/13/08

10 000

10 000

9 000

HR/13/10

247 490

247 490

209 400

Vahesumma

257 490

257 490

218 400

Itaalia:

IT/13/10

450 000

422 000

379 800

IT/13/11

1 400 000

0

0

Vahesumma

1 850 000

422 000

379 800

Läti:

LV/13/04

124 038

124 038

111 634

Vahesumma

124 038

124 038

111 634

Leedu:

LT/13/06

15 929

15 929

14 336

LT/13/05

26 066

26 066

23 459

Vahesumma

41 995

41 995

37 795

Malta:

MT/13/04

55 510

0

0

MT/13/05

1 400 000

600 000

540 000

MT/13/06

15 000

15 000

13 500

Vahesumma

1 470 510

615 000

553 500

Poola:

PL/13/16

250 000

152 000

136 800

PL/13/17

147 512

147 512

132 761

PL/13/18

240 300

240 300

216 270

Vahesumma

637 812

539 812

485 831

Portugal:

PT/13/06

129 200

111 100

99 990

PT/13/08

5 500

5 500

2 750

PT/13/09

264 354

0

0

Vahesumma

399 054

116 600

102 740

Rumeenia:

RO/13/18

40 000

0

0

Vahesumma

40 000

0

0

Soome:

FI/13/11

350 000

350 000

315 000

FI/13/14

150 000

150 000

135 000

FI/13/15

750 000

0

0

Vahesumma

1 250 000

500 000

450 000

Rootsi:

SE/13/04

500 000

0

0

SE/13/05

350 000

0

0

SE/13/06

450 000

0

0

SE/13/07

450 000

450 000

405 000

SE/13/08

200 000

200 000

180 000

Vahesumma

1 950 000

650 000

585 000

Ühendkuningriik:

UK/13/05

9 933

9 933

8 940

UK/13/06

1 753

1 753

1 578

UK/13/07

5 843

0

0

Vahesumma

17 529

11 686

10 518

Kokku

15 700 707

6 215 929

4 711 339

---

II LISA

AUTOMAATSED LOKALISEERIMISSEADMED

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimaalne toetus |
| Prantsusmaa: |
| FR/13/12 | 250 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 250 000 | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik: |
| UK/13/04 | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Vahesumma | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Kokku | 264 024 | 14 024 | 12 622 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimaalne toetus

Prantsusmaa:

FR/13/12

250 000

0

0

Vahesumma

250 000

0

0

Ühendkuningriik:

UK/13/04

14 024

14 024

12 622

Vahesumma

14 024

14 024

12 622

Kokku

264 024

14 024

12 622

---

III LISA

ELEKTROONILISED REGISTREERIMIS- JA ARUANDLUSSÜSTEEMID

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimaalne toetus |
| Belgia: |
| BE/13/10 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| BE/13/11 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| BE/13/12 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| Vahesumma | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| Taani: |
| DK/13/22 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Vahesumma | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Eesti: |
| EE/13/04 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| EE/13/05 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Vahesumma | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Hispaania: |
| ES/13/43 | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Vahesumma | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Prantsusmaa: |
| FR/13/13 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Vahesumma | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Horvaatia: |
| HR/13/09 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Vahesumma | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Küpros: |
| CY/13/04 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Vahesumma | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Leedu: |
| LT/13/04 | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Vahesumma | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Poola: |
| PL/13/14 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| PL/13/15 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Vahesumma | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| Portugal: |
| PT/13/07 | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Vahesumma | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Soome: |
| FI/13/10 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/12 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Vahesumma | 550 000 | 550 000 | 495 000 |
| Rootsi: |
| SE/13/09 | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Vahesumma | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Kokku | 3 004 487 | 3 004 487 | 2 704 039 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimaalne toetus

Belgia:

BE/13/10

40 000

40 000

36 000

BE/13/11

200 000

200 000

180 000

BE/13/12

40 000

40 000

36 000

Vahesumma

280 000

280 000

252 000

Taani:

DK/13/22

335 363

335 363

301 827

Vahesumma

335 363

335 363

301 827

Eesti:

EE/13/04

300 000

300 000

270 000

EE/13/05

100 000

100 000

90 000

Vahesumma

400 000

400 000

360 000

Hispaania:

ES/13/43

246 300

246 300

221 670

Vahesumma

246 300

246 300

221 670

Prantsusmaa:

FR/13/13

30 000

30 000

27 000

Vahesumma

30 000

30 000

27 000

Horvaatia:

HR/13/09

10 000

10 000

9 000

Vahesumma

10 000

10 000

9 000

Küpros:

CY/13/04

100 000

100 000

90 000

Vahesumma

100 000

100 000

90 000

Leedu:

LT/13/04

57 924

57 924

52 132

Vahesumma

57 924

57 924

52 132

Poola:

PL/13/14

350 000

350 000

315 000

PL/13/15

100 000

100 000

90 000

Vahesumma

450 000

450 000

405 000

Portugal:

PT/13/07

44 900

44 900

40 410

Vahesumma

44 900

44 900

40 410

Soome:

FI/13/10

350 000

350 000

315 000

FI/13/12

200 000

200 000

180 000

Vahesumma

550 000

550 000

495 000

Rootsi:

SE/13/09

500 000

500 000

450 000

Vahesumma

500 000

500 000

450 000

Kokku

3 004 487

3 004 487

2 704 039

---

V LISA

KATSEPROJEKTID

| (eurodes) |
| --- |
| Kulu liik | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimaalne toetus |
| Belgia: |
| BE/13/13 | 150 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Hispaania: |
| ES/13/44 | 471 074 | 0 | 0 |
| ES/13/46 | 250 000 | 250 000 | 125 000 |
| ES/13/48 | 160 000 | 160 000 | 80 000 |
| ES/13/49 | 100 000 | 0 | 0 |
| ES/13/51 | 2 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 983 074 | 410 000 | 205 000 |
| Poola: |
| PL/13/13 | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Vahesumma | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Kokku | 1 533 074 | 810 000 | 405 000 |

(eurodes)

Kulu liik

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimaalne toetus

Belgia:

BE/13/13

150 000

0

0

Vahesumma

150 000

0

0

Hispaania:

ES/13/44

471 074

0

0

ES/13/46

250 000

250 000

125 000

ES/13/48

160 000

160 000

80 000

ES/13/49

100 000

0

0

ES/13/51

2 000

0

0

Vahesumma

983 074

410 000

205 000

Poola:

PL/13/13

400 000

400 000

200 000

Vahesumma

400 000

400 000

200 000

Kokku

1 533 074

810 000

405 000

---

VI LISA

KOOLITUS- JA VAHETUSPROGRAMMIDEGA NING ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA EESKIRJADEST TEAVITAMISE ALGATUSTEGA SEOTUD SUMMAD, MIS LÜKATI TAGASI

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik ja projekti kood | Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud | Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud | Liidu maksimaalne toetus |
| Kreeka: |
| EL/13/12 | 150 000 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Hispaania: |
| ES/13/47 | 40 000 | 0 | 0 |
| ES/13/52 | 8 082 | 0 | 0 |
| ES/13/53 | 2 800 | 0 | 0 |
| Vahesumma | 50 882 | 0 | 0 |
| Kokku | 200 882 | 0 | 0 |

(eurodes)

Liikmesriik ja projekti kood

Riiklikus kalanduse kontrolli täiendavas programmis kavandatud kulud

Käesoleva otsuse kohaselt välja valitud projektidega seotud kulud

Liidu maksimaalne toetus

Kreeka:

EL/13/12

150 000

0

0

Vahesumma

150 000

0

0

Hispaania:

ES/13/47

40 000

0

0

ES/13/52

8 082

0

0

ES/13/53

2 800

0

0

Vahesumma

50 882

0

0

Kokku

200 882

0

0

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/81

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. detsember 2013,

mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8743 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, kreeka-, läti-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2013/763/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (2) eriti selle artiklit 31,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 kohaselt teostab komisjon vajalikud kontrollimised, teavitab liikmesriike nende kontrollimiste tulemustest, võtab teatavaks liikmesriikide esitatud märkused, kutsub kokku kahepoolsed läbirääkimised, et jõuda kokkuleppele asjaomaste liikmesriikidega, ning teeb neile ametlikult teatavaks oma seisukoha.

| (2) | Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruanded. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidel on olnud võimalus taotleda lepitusmenetlust. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on vaadanud läbi menetluse tulemusena koostatud aruanded.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulusid, mis on tehtud kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1258/1999 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulusid, mis on tehtud kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega.

| (4) | Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kontrollimisi on kahepoolsete läbirääkimiste tulemusena ja lepitusmenetluste käigus selgitatud välja, et osa liikmesriikide deklareeritud kulutustest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid rahastada EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst.

| (5) | Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. Need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud rohkem kui 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta kirjaliku teatise. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks märkida summad, mida ei kaeta EAGGFi tagatisrahastust, EAGFist ega EAFRDst. Need summad ei ole seotud kulutustega, mis on tehtud rohkem kui 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kontrollimistulemuste kohta kirjaliku teatise.

| (6) | Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande nende summade hinnangu kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta Euroopa Liidu eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses osutatud juhtumite kohta saatis komisjon liikmesriikidele kokkuvõtliku aruande nende summade hinnangu kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta Euroopa Liidu eeskirjadele.

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha asjaomast teemat käsitlevatele 1. septembril 2013. aastal pooleli olevatele Euroopa Kohtu otsustele tuginedes, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsjäreldusi, mida komisjon võib teha asjaomast teemat käsitlevatele 1. septembril 2013. aastal pooleli olevatele Euroopa Kohtu otsustele tuginedes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu rahastamine ei kata lisas loetletud kulusid, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on deklareerinud EAGGFi tagatisrahastu, EAGFi või EAFRD raames, kuna kulud ei vasta Euroopa Liidu eeskirjadele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Läti Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungarile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 12. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 103.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

---

LISA

| LR | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | % | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EELARVEPUNKT: 6500 |
| CZ | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine | 2011 | Haldusvead | ÜHEKORDNE | | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| CZ KOKKU | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| 6500 KOKKU | EUR | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| EELARVEPUNKT: 6701 |
| AT | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetus (ühtse pindalatoetuse kava – SPS) | 2007 | LPIS-GIS-süsteemi, administratiivsete ristkontrollide, kohapealsete kontrollide toimimise ning sanktsioonide ja maksete kohaldamise puudused | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 542 856,98 | 0,00 | –1 542 856,98 |
| AT | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetus (ühtse pindalatoetuse kava – SPS) | 2008 | LPIS-GIS-süsteemi, administratiivsete ristkontrollide, kohapealsete kontrollide toimimise ning sanktsioonide ja maksete kohaldamise puudused | ÜHEKORDNE | | EUR | – 362 356,33 | 0,00 | – 362 356,33 |
| AT | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | LPIS-GIS-süsteemi, administratiivsete ristkontrollide, kohapealsete kontrollide toimimise ning sanktsioonide ja maksete kohaldamise puudused | ÜHEKORDNE | | EUR | – 322 005,10 | 0,00 | – 322 005,10 |
| AT KOKKU | EUR | –2 227 218,41 | 0,00 | –2 227 218,41 |
| BE | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –8 448,26 | –8 448,26 | 0,00 |
| BE | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 827 309,72 | – 827 309,72 | 0,00 |
| BE KOKKU | EUR | – 835 757,98 | – 835 757,98 | 0,00 |
| DE | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetus (ühtse pindalatoetuse kava – SPS) | 2008 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2007 | ÜHEKORDNE | | EUR | –51 726,31 | 0,00 | –51 726,31 |
| DE | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2008 | ÜHEKORDNE | | EUR | –83 286,41 | 0,00 | –83 286,41 |
| DE | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –10 670,90 | –10 670,90 | 0,00 |
| DE KOKKU | EUR | – 145 683,62 | –10 670,90 | – 135 012,72 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2007 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 365 658,89 | 0,00 | – 365 658,89 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2007 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 737 372,81 | 0,00 | – 737 372,81 |
| ES | Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad | 2007 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 787,28 | 0,00 | –1 787,28 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2007 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | – 145 740,74 | 0,00 | – 145 740,74 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2007 | Abikõlbmatud erikulud | ÜHEKORDNE | | EUR | – 919 365,27 | 0,00 | – 919 365,27 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2008 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 538 517,00 | 0,00 | – 538 517,00 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2008 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 875 633,57 | 0,00 | – 875 633,57 |
| ES | Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad | 2008 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –3 135,65 | 0,00 | –3 135,65 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2008 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –65 004,15 | 0,00 | –65 004,15 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2008 | Abikõlbmatud erikulud | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 143 982,20 | 0,00 | –1 143 982,20 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2009 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –2 121,76 | 0,00 | –2 121,76 |
| ES | Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad | 2009 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 807,57 | 0,00 | –1 807,57 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2009 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 984 848,39 | 0,00 | – 984 848,39 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2009 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –26 937,72 | 0,00 | –26 937,72 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2010 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | 1 259,51 | 0,00 | 1 259,51 |
| ES | Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad | 2010 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 629,62 | 0,00 | –1 629,62 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2010 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 990 175,71 | 0,00 | – 990 175,71 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2010 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | 169,58 | 0,00 | 169,58 |
| ES | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2011 | Puudulikud põhikontrollid | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 979 171,01 | 0,00 | – 979 171,01 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2007 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 800 115,89 | – 506,88 | – 799 609,01 |
| ES | Muud otsetoetused | 2007 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 000 522,12 | 0,00 | –1 000 522,12 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –5 160,91 | –0,21 | –5 160,70 |
| ES | Muud otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 338 164,02 | 0,00 | – 338 164,02 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 771 505,81 | –31,70 | – 771 474,11 |
| ES | Muud otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –14 378,54 | 0,00 | –14 378,54 |
| ES | Muud otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –63 773,71 | 0,00 | –63 773,71 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –78,16 | 0,00 | –78,16 |
| ES | Muud otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –2 318,23 | 0,00 | –2 318,23 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | 186,40 | 0,00 | 186,40 |
| ES | Muud otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 727,03 | 0,00 | – 727,03 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –2 293,81 | 0,00 | –2 293,81 |
| ES | Muud otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 468,08 | 0,00 | – 468,08 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | 233,66 | 0,00 | 233,66 |
| ES | Muud otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –6 934,44 | 0,00 | –6 934,44 |
| ES | Muud otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 181,82 | 0,00 | – 181,82 |
| ES | Muud otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –88 770,49 | 0,00 | –88 770,49 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 526 475,63 | –73,61 | – 526 402,02 |
| ES | Muud otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –25,72 | 0,00 | –25,72 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 493,99 | 0,00 | – 493,99 |
| ES | Muud otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –92 270,35 | 0,00 | –92 270,35 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 525 914,47 | 0,00 | – 525 914,47 |
| ES | Muud otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 236,54 | 0,00 | – 236,54 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 457,10 | 0,00 | – 457,10 |
| ES | Muud otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 210,66 | 0,00 | – 210,66 |
| ES | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 803,64 | 0,00 | – 803,64 |
| ES | Toetusõigused | 2009 | Sissenõutud summad | ÜHEKORDNE | | EUR | – 152,70 | –0,10 | – 152,60 |
| ES | Toetusõigused | 2009 | Eritoetusõiguste põhjendamatu jaotamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 316 791,79 | – 838,16 | –1 315 953,63 |
| ES | Toetusõigused | 2010 | Söödamaa kirjendamata jätmine | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –2 796 719,30 | 0,00 | –2 796 719,30 |
| ES | Toetusõigused | 2010 | Oliiviõlisektori riiklik reserv | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 467 764,48 | 0,00 | –1 467 764,48 |
| ES | Toetusõigused | 2010 | Vääramatu jõud suhkrusektoris | ÜHEKORDNE | | EUR | – 169 495,55 | 0,00 | – 169 495,55 |
| ES | Toetusõigused | 2010 | Sissenõutud summad | ÜHEKORDNE | | EUR | – 259,91 | 0,00 | – 259,91 |
| ES | Toetusõigused | 2010 | Isasveiste eritoetusest lahtisidumine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 648 647,61 | 0,00 | – 648 647,61 |
| ES | Toetusõigused | 2010 | Eritoetusõiguste põhjendamatu jaotamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 334 718,15 | 0,00 | –1 334 718,15 |
| ES | Finantsaudit – ületamine | 2011 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 474 315,16 | – 474 315,16 | 0,00 |
| ES | Finantsaudit – ületamine | 2011 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 116 322,42 | –1 301 665,74 | 1 185 343,32 |
| ES | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine | 2011 | Abikõlbmatud kulud | ÜHEKORDNE | | EUR | –18 632,33 | –18 632,33 | 0,00 |
| ES | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2011 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –42 228,78 | –42 228,78 | 0,00 |
| ES | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2011 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –3 043 215,34 | –3 043 215,34 | 0,00 |
| ES | Piim – kvoodid | 2011 | Piimamaksu sissenõudmine | ÜHEKORDNE | | EUR | 135 786,22 | 135 786,22 | 0,00 |
| ES | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –51 193,89 | –51 193,89 | 0,00 |
| ES | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –12 288,65 | –12 288,65 | 0,00 |
| ES | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | – 226 009,53 | – 226 009,53 | 0,00 |
| ES KOKKU | EUR | –23 606 290,72 | –5 035 213,86 | –18 571 076,86 |
| FI | Muud otsetoetused – veised | 2009 | Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (loomade puudumine loomapidamisaja jooksul tehtud kohapealsete kontrollide käigus) | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 455,57 | 0,00 | –2 455,57 |
| FI | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2009 | Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, kõrvamärkideta loomad) | ÜHEKORDNE | | EUR | –85 467,41 | 0,00 | –85 467,41 |
| FI | Muud otsetoetused – veised | 2010 | Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (loomade puudumine loomapidamisaja jooksul tehtud kohapealsete kontrollide käigus) | ÜHEKORDNE | | EUR | –4 103,67 | 0,00 | –4 103,67 |
| FI | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2010 | Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, kõrvamärkideta loomad) | ÜHEKORDNE | | EUR | – 130 869,20 | 0,00 | – 130 869,20 |
| FI | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 68–72 | 2011 | Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, kõrvamärkideta loomad) | ÜHEKORDNE | | EUR | –87 599,21 | 0,00 | –87 599,21 |
| FI | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –73 951,98 | –73 951,98 | 0,00 |
| FI KOKKU | EUR | – 384 447,04 | –73 951,98 | – 310 495,06 |
| FR | Puu- ja köögivili – virsikute ja pirnide töötlemine | 2007 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –28 022,33 | 0,00 | –28 022,33 |
| FR | Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine | 2007 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –38 019,88 | 0,00 | –38 019,88 |
| FR | Puu- ja köögivili – pähklid | 2007 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | –14 675,50 | 0,00 | –14 675,50 |
| FR | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2007 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | –10 143 429,40 | –4 402 146,54 | –5 741 282,86 |
| FR | Puu- ja köögivili – turult kõrvaldamine | 2007 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | – 254 741,35 | 0,00 | – 254 741,35 |
| FR | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2008 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | –7 013 519,75 | –2 358 665,31 | –4 654 854,44 |
| FR | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2009 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | –93 897,24 | 0,00 | –93 897,24 |
| FR | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2010 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | –83 200,09 | 0,00 | –83 200,09 |
| FR | Puu- ja köögivili – rakenduskavad | 2011 | Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel | ÜHEKORDNE | | EUR | –30 320,94 | 0,00 | –30 320,94 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2008 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –40 391 474,89 | –11 821,04 | –40 379 653,85 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2008 | Leebe sanktsioonide süsteem, mittetähtaegne teavitamine, nõudeaasta 2007 | ÜHEKORDNE | | EUR | –11 039 706,01 | –55 198,55 | –10 984 507,46 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 157 245,53 | 0,00 | – 157 245,53 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –9 493,60 | –0,28 | –9 493,32 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –40 818 770,14 | –10 787,66 | –40 807 982,48 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | Leebe sanktsioonide süsteem, mittetähtaegne teavitamine, nõudeaasta 2008 | ÜHEKORDNE | | EUR | –13 381 038,70 | –66 906,21 | –13 314 132,49 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –26 673,71 | 0,00 | –26 673,71 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –16 163 000,23 | –2 669,27 | –16 160 330,96 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 689,23 | 0,01 | –1 689,24 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –9 628,52 | –0,56 | –9 627,96 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | Leebe sanktsioonide süsteem, mittetähtaegne teavitamine, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2009 | ÜHEKORDNE | | EUR | –15 761 783,07 | –31 523,60 | –15 730 259,47 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2011 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –9 551,86 | – 276,81 | –9 275,05 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2011 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | 1 881,20 | 0,00 | 1 881,20 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2011 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –8 515,33 | 0,00 | –8 515,33 |
| FR | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | – 361 229,20 | – 361 229,20 | 0,00 |
| FR | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll | 2009 | Viga eelarveassigneeringus: ühenduse eelarves saajad deklareerimata | ÜHEKORDNE | | EUR | –35 069,07 | 0,00 | –35 069,07 |
| FR | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll | 2009 | Eeskirjade eiramine või hooletus sissenõudmismenetluses | ÜHEKORDNE | | EUR | –21 037,96 | 0,00 | –21 037,96 |
| FR KOKKU | EUR | – 155 893 852,33 | –7 301 225,02 | – 148 592 627,31 |
| GR | Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine | 2007 | Vastavuskontrollidega, maa-alade füüsilise kontrolliga, tootjate ja valmistoodete haldus- ja raamatupidamisalaste kontrollidega ning füüsiliste ja raamatupidamisalaste laokontrollidega seotud puudused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 241 950,67 | 0,00 | –1 241 950,67 |
| GR | Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine | 2008 | Vastavuskontrollide, maa-alade füüsilise kontrollide, tootjate ja valmistoodete haldus- ja raamatupidamisalaste kontrollide ning füüsiliste ja raamatupidamisalaste laokontrollide puudused | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –2 115 555,01 | 0,00 | –2 115 555,01 |
| GR | Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine | 2009 | Vastavuskontrollide, maa-alade füüsilise kontrolli, tootjate ja valmistoodete halduskontrollide ja raamatupidamise kontrollide ning varude füüsilise ja raamatupidamiskontrollide puudused | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –3 219,00 | 0,00 | –3 219,00 |
| GR | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2009 | Veised – artikkel 69: Sanktsioonide süsteemi ja järelevalve kontrollide puudused – nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 162 625,79 | – 325,25 | – 162 300,54 |
| GR | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2009 | Lambad – artikkel 69: kohapealsete kontrollide puudused – loomapidamisaeg kontrollimata – nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 589 848,52 | –1 179,70 | – 588 668,82 |
| GR | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2009 | Veised – artikkel 69 – alusetud maksed üksiktaotlejaile – nõudeaasta 2009 | ÜHEKORDNE | | EUR | –49 324,00 | – 986,48 | –48 337,52 |
| GR | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2010 | Veised – artikkel 69: sanktsioonide süsteemi ja järelevalve kontrollide puudused – nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 159 662,41 | – 660,12 | – 159 002,29 |
| GR | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2010 | Lambad – artikkel 69: kohapealsete kontrollide puudused – loomapidamisaeg kontrollimata – nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 626 203,65 | –29 339,23 | – 596 864,42 |
| GR | Muud otsetoetused – määruse nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised | 2011 | Lambad – artikkel 69: kohapealsete kontrollide puudused – loomapidamisaeg kontrollimata – nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | 2 003,17 | 0,00 | 2 003,17 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | –7 020 040,97 | 0,00 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –3 982 096,46 | 0,00 | –3 982 096,46 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Riikliku reservi jaotuskriteeriumide puudused 2006. aastal | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –9 935 755,68 | –4 967 877,84 | –4 967 877,84 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Riikliku reservi jaotamise abikõlbmatud abisaajad 2007. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | – 524 628,25 | 0,00 | – 524 628,25 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2007. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | – 674 004,06 | 0,00 | – 674 004,06 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2006. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 786 983,22 | 0,00 | –2 786 983,22 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Eritoetusõiguste osaline aktiveerimine | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 482 230,85 | 0,00 | –1 482 230,85 |
| GR | Toetusõigused | 2008 | Topeltnõudest tingitud tagasimakse (korrektsiooniga) järelepärimise AA/2007/007/GR raames | ÜHEKORDNE | | EUR | 0,00 | – 199 280,78 | 199 280,78 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –7 017 232,96 | 0,00 | –7 017 232,96 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal – eritoetusõigused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –3 947 400,93 | 0,00 | –3 947 400,93 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Riikliku reservi jaotuskriteeriumide puudused 2006. aastal | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –9 739 243,02 | 0,00 | –9 739 243,02 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Riikliku reservi jaotamise abikõlbmatud abisaajad 2007. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | – 396 672,82 | 0,00 | – 396 672,82 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2007. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | – 599 310,06 | 0,00 | – 599 310,06 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2006. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 730 858,30 | 0,00 | –2 730 858,30 |
| GR | Toetusõigused | 2009 | Eritoetusõiguste osaline aktiveerimine | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 847 858,89 | 0,00 | –1 847 858,89 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –7 020 040,97 | 0,00 | –7 020 040,97 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal – eritoetusõigused | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –3 885 929,66 | 0,00 | –3 885 929,66 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Riikliku reservi jaotuskriteeriumide puudused 2006. aastal | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –9 691 976,36 | 0,00 | –9 691 976,36 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Riikliku reservi jaotamise abikõlbmatud abisaajad 2007. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | – 365 638,75 | 0,00 | – 365 638,75 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2007. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | – 565 616,36 | 0,00 | – 565 616,36 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2006. aastal | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 716 046,60 | 0,00 | –2 716 046,60 |
| GR | Toetusõigused | 2010 | Eritoetusõiguste osaline aktiveerimine | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 884 218,70 | 0,00 | –1 884 218,70 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2007 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –5 325 926,19 | – 484 087,90 | –4 841 838,29 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2008 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –29 319,70 | –46,06 | –29 273,64 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2008 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –11 421 885,77 | – 624 482,52 | –10 797 403,25 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2009 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –4 936 572,90 | –55 807,14 | –4 880 765,76 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2009 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –20 694,01 | –14 620,62 | –6 073,39 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2009 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 107 029,89 | –14 138,96 | –92 890,93 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2010 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 547,38 | – 751,51 | 204,13 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2010 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –57,69 | 0,00 | –57,69 |
| GR | Piim – kvoodid | 2008 | Piimamaksu korrektsioon | ÜHEKORDNE | | EUR | 347,11 | 347,11 | 0,00 |
| GR | Finantsaudit – ületamine | 2008 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 737 200,95 | – 825 060,11 | 87 859,16 |
| GR | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2008 | Hilinenud maksete tähtaegade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 174 948,49 | – 174 948,49 | 0,00 |
| GR | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2008 | Maksetähtaegade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 448 650,32 | –2 448 650,32 | 0,00 |
| GR KOKKU | EUR | – 108 962 655,93 | –16 861 936,89 | –92 100 719,04 |
| HU | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll | 2011 | Teadaolev viga | ÜHEKORDNE | | EUR | – 336 450,00 | 0,00 | – 336 450,00 |
| HU | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll | 2011 | Teadaolev viga | ÜHEKORDNE | | EUR | – 781,00 | 0,00 | – 781,00 |
| HU KOKKU | EUR | – 337 231,00 | 0,00 | – 337 231,00 |
| IE | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Rahaliste ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| IE KOKKU | EUR | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| LU | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | ÜHEKORDNE | | EUR | – 161 186,50 | 0,00 | – 161 186,50 |
| LU | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2009 | ÜHEKORDNE | | EUR | –12 003,27 | 0,00 | –12 003,27 |
| LU | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2011 | Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2010 | ÜHEKORDNE | | EUR | –15 096,97 | 0,00 | –15 096,97 |
| LU | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 597,78 | –2 597,78 | 0,00 |
| KOKKU LU | EUR | – 190 884,52 | –2 597,78 | – 188 286,74 |
| LV | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| KOKKU LV | EUR | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| NL | Muud otsetoetused | 2009 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 3,00 % | EUR | –15 979,71 | 0,00 | –15 979,71 |
| NL | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2009 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 3,00 % | EUR | –20 461 767,83 | – 209,47 | –20 461 558,36 |
| NL | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 3,00 % | EUR | –31 702,54 | 0,00 | –31 702,54 |
| NL | Muud otsetoetused | 2010 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 3,00 % | EUR | –42,24 | 0,00 | –42,24 |
| NL | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2011 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 3,00 % | EUR | –1 678,57 | 0,00 | –1 678,57 |
| NL | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2010 | LPIS-GISi süsteemi ebatäpsus, nõudeaasta 2009 | ÜHEKORDNE | | EUR | –5 047 207,00 | 0,00 | –5 047 207,00 |
| NL | Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused | 2011 | LPIS-GISi süsteemi ebatäpsus, nõudeaasta 2010 | ÜHEKORDNE | | EUR | – 750 000,00 | 0,00 | – 750 000,00 |
| NL | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –33 831,72 | –33 831,72 | 0,00 |
| NL | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –91 159,06 | –91 159,06 | 0,00 |
| NL | Rikkumised | 2007 | Intresside kirjendamata jätmine 2006. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis | ÜHEKORDNE | | EUR | –4 890 879,11 | 0,00 | –4 890 879,11 |
| NL | Rikkumised | 2009 | Intresside kirjendamata jätmine 2007. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis | ÜHEKORDNE | | EUR | –5 346,88 | 0,00 | –5 346,88 |
| NL | Rikkumised | 2009 | Intresside kirjendamata jätmine 2008. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis | ÜHEKORDNE | | EUR | –10 459,54 | 0,00 | –10 459,54 |
| NL | Rikkumised | 2010 | Intresside kirjendamata jätmine 2009. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis | ÜHEKORDNE | | EUR | – 310 112,90 | 0,00 | – 310 112,90 |
| NL | Rikkumised | 2011 | Tagasisaadud summadelt intressi nõudmata jätmine eelarveaastatel 2006–2009 | ÜHEKORDNE | | EUR | –60 779,00 | 0,00 | –60 779,00 |
| NL KOKKU | EUR | –31 710 946,10 | – 125 200,25 | –31 585 745,85 |
| RO | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Hilinenud maksed | ÜHEKORDNE | | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| RO KOKKU | EUR | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SE | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Ülemmäärade ületamine | ÜHEKORDNE | | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| SE KOKKU | EUR | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| 6701 KOKKU | EUR | – 324 427 377,34 | –30 378 964,35 | – 294 048 412,99 |
| EELARVEPUNKT: 05070107 |
| PT | POSEI | 2006 | Tagasimakse kohtuasjas T-2/11 tehtud otsuse põhjal | ÜHEKORDNE | | EUR | 239 045,63 | 0,00 | 239 045,63 |
| PT | Muu otsetoetus – taimsed saadused (POSEI) | 2007 | Tagasimakse kohtuasjas T-2/11 tehtud otsuse põhjal | ÜHEKORDNE | | EUR | 266 137,96 | 0,00 | 266 137,96 |
| PT KOKKU | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| 05070107 KOKKU | EUR | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| EELARVEPUNKT: 6711 |
| AT | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2007 | LPIS-GIS-süsteemi ja kohapealsete kontrollide toimimise puudused | ÜHEKORDNE | | EUR | –1 349 639,44 | 0,00 | –1 349 639,44 |
| AT | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | LPIS-GIS-süsteemi ja kohapealsete kontrollide toimimise puudused | ÜHEKORDNE | | EUR | –24 535,35 | 0,00 | –24 535,35 |
| AT | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | LPIS-GIS-süsteemi ja kohapealsete kontrollide toimimise puudused | ÜHEKORDNE | | EUR | –24 349,54 | 0,00 | –24 349,54 |
| AT KOKKU | EUR | –1 398 524,33 | 0,00 | –1 398 524,33 |
| DE | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2007 | ÜHEKORDNE | | EUR | –9 971,25 | 0,00 | –9 971,25 |
| DE | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2008 | ÜHEKORDNE | | EUR | –6 630,34 | 0,00 | –6 630,34 |
| DE | Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine | 2009 | Kõige tõenäolisem viga | ÜHEKORDNE | | EUR | – 138 837,34 | 0,00 | – 138 837,34 |
| DE KOKKU | EUR | – 155 438,93 | 0,00 | – 155 438,93 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2007 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –11 246,42 | 0,00 | –11 246,42 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –65 926,15 | 0,00 | –65 926,15 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –46 397,27 | 0,00 | –46 397,27 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –3 290,19 | 0,00 | –3 290,19 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 287,56 | 0,00 | – 287,56 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 303,12 | 0,00 | – 303,12 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | 18,30 | 0,00 | 18,30 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –12 901,26 | 0,00 | –12 901,26 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2008 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –1 720,07 | 0,00 | –1 720,07 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –3 376,04 | 0,00 | –3 376,04 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –18 020,14 | 0,00 | –18 020,14 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 222,49 | 0,00 | – 222,49 |
| ES | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2010 | Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –61,33 | 0,00 | –61,33 |
| ES KOKKU | EUR | – 163 733,74 | 0,00 | – 163 733,74 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2009 | Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | – 504,30 | – 504,30 | 0,00 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2009 | Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine | ÜHEKORDNE | | EUR | –32 799,76 | 0,00 | –32 799,76 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2010 | Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –4 953,65 | –4 953,65 | 0,00 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2010 | Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 255 575,05 | 0,00 | – 255 575,05 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2011 | Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –3 752,32 | –3 752,32 | 0,00 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2011 | Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 301 891,12 | 0,00 | – 301 891,12 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2012 | Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused | KINDEL MÄÄR | 10,00 % | EUR | –4 998,04 | –4 998,04 | 0,00 |
| FI | Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013) | 2012 | Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine | ÜHEKORDNE | | EUR | – 337 561,65 | 0,00 | – 337 561,65 |
| FI KOKKU | EUR | – 942 035,89 | –14 208,31 | – 927 827,58 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2008 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 900 274,20 | – 105 512,31 | – 794 761,89 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2008 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –1 375 559,77 | 0,00 | –1 375 559,77 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 597 967,90 | 0,00 | – 597 967,90 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –13 298,28 | 0,00 | –13 298,28 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2009 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 840 454,15 | –39 517,83 | – 800 936,32 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 293 991,73 | 0,00 | – 293 991,73 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –9 888,16 | 0,00 | –9 888,16 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2010 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –7 095,86 | 0,00 | –7 095,86 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2011 | Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | –1 266,06 | 0,00 | –1 266,06 |
| FR | Nõuetele vastavus | 2011 | 2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | –2 174,86 | 0,00 | –2 174,86 |
| FR | Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll | 2009 | Eeskirjade eiramine või hooletus sissenõudmismenetluses | ÜHEKORDNE | | EUR | –4 751,99 | 0,00 | –4 751,99 |
| FR KOKKU | EUR | –4 046 722,96 | – 145 030,14 | –3 901 692,82 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2010 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2008 | KINDEL MÄÄR | 2,00 % | EUR | – 201 962,44 | 0,00 | – 201 962,44 |
| GR | Nõuetele vastavus | 2010 | Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007 | KINDEL MÄÄR | 5,00 % | EUR | – 186 826,13 | 0,00 | – 186 826,13 |
| GR KOKKU | EUR | – 388 788,57 | 0,00 | – 388 788,57 |
| LU | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | ÜHEKORDNE | | EUR | –24 894,97 | 0,00 | –24 894,97 |
| LU | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2010 | Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2009 | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 068,61 | 0,00 | –2 068,61 |
| LU | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2011 | Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2010 | ÜHEKORDNE | | EUR | –2 293,52 | 0,00 | –2 293,52 |
| KOKKU LU | EUR | –29 257,10 | 0,00 | –29 257,10 |
| NL | Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2009 | Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008 | ÜHEKORDNE | | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| NL KOKKU | EUR | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| 6711 KOKKU | EUR | –10 941 189,52 | – 342 899,18 | –10 598 290,34 |

LR

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

%

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

EELARVEPUNKT: 6500

CZ

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine

2011

Haldusvead

ÜHEKORDNE

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

CZ KOKKU

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

6500 KOKKU

EUR

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

EELARVEPUNKT: 6701

AT

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetus (ühtse pindalatoetuse kava – SPS)

2007

LPIS-GIS-süsteemi, administratiivsete ristkontrollide, kohapealsete kontrollide toimimise ning sanktsioonide ja maksete kohaldamise puudused

ÜHEKORDNE

EUR

–1 542 856,98

0,00

–1 542 856,98

AT

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetus (ühtse pindalatoetuse kava – SPS)

2008

LPIS-GIS-süsteemi, administratiivsete ristkontrollide, kohapealsete kontrollide toimimise ning sanktsioonide ja maksete kohaldamise puudused

ÜHEKORDNE

EUR

– 362 356,33

0,00

– 362 356,33

AT

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

LPIS-GIS-süsteemi, administratiivsete ristkontrollide, kohapealsete kontrollide toimimise ning sanktsioonide ja maksete kohaldamise puudused

ÜHEKORDNE

EUR

– 322 005,10

0,00

– 322 005,10

AT KOKKU

EUR

–2 227 218,41

0,00

–2 227 218,41

BE

Finantsaudit – ületamine

2012

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–8 448,26

–8 448,26

0,00

BE

Finantsaudit – ületamine

2012

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

– 827 309,72

– 827 309,72

0,00

BE KOKKU

EUR

– 835 757,98

– 835 757,98

0,00

DE

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetus (ühtse pindalatoetuse kava – SPS)

2008

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2007

ÜHEKORDNE

EUR

–51 726,31

0,00

–51 726,31

DE

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2008

ÜHEKORDNE

EUR

–83 286,41

0,00

–83 286,41

DE

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–10 670,90

–10 670,90

0,00

DE KOKKU

EUR

– 145 683,62

–10 670,90

– 135 012,72

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2007

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 365 658,89

0,00

– 365 658,89

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2007

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 737 372,81

0,00

– 737 372,81

ES

Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad

2007

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 787,28

0,00

–1 787,28

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2007

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

– 145 740,74

0,00

– 145 740,74

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2007

Abikõlbmatud erikulud

ÜHEKORDNE

EUR

– 919 365,27

0,00

– 919 365,27

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2008

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 538 517,00

0,00

– 538 517,00

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2008

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 875 633,57

0,00

– 875 633,57

ES

Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad

2008

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–3 135,65

0,00

–3 135,65

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2008

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–65 004,15

0,00

–65 004,15

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2008

Abikõlbmatud erikulud

ÜHEKORDNE

EUR

–1 143 982,20

0,00

–1 143 982,20

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2009

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–2 121,76

0,00

–2 121,76

ES

Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad

2009

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 807,57

0,00

–1 807,57

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2009

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 984 848,39

0,00

– 984 848,39

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2009

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–26 937,72

0,00

–26 937,72

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2010

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

1 259,51

0,00

1 259,51

ES

Puu- ja köögivili — eeltunnustatud tootjarühmad

2010

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 629,62

0,00

–1 629,62

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2010

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 990 175,71

0,00

– 990 175,71

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2010

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

169,58

0,00

169,58

ES

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2011

Puudulikud põhikontrollid

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 979 171,01

0,00

– 979 171,01

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2007

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 800 115,89

– 506,88

– 799 609,01

ES

Muud otsetoetused

2007

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 000 522,12

0,00

–1 000 522,12

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–5 160,91

–0,21

–5 160,70

ES

Muud otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 338 164,02

0,00

– 338 164,02

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 771 505,81

–31,70

– 771 474,11

ES

Muud otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–14 378,54

0,00

–14 378,54

ES

Muud otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–63 773,71

0,00

–63 773,71

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–78,16

0,00

–78,16

ES

Muud otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–2 318,23

0,00

–2 318,23

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

186,40

0,00

186,40

ES

Muud otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 727,03

0,00

– 727,03

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–2 293,81

0,00

–2 293,81

ES

Muud otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 468,08

0,00

– 468,08

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

233,66

0,00

233,66

ES

Muud otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–6 934,44

0,00

–6 934,44

ES

Muud otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 181,82

0,00

– 181,82

ES

Muud otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–88 770,49

0,00

–88 770,49

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 526 475,63

–73,61

– 526 402,02

ES

Muud otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–25,72

0,00

–25,72

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 493,99

0,00

– 493,99

ES

Muud otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–92 270,35

0,00

–92 270,35

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 525 914,47

0,00

– 525 914,47

ES

Muud otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 236,54

0,00

– 236,54

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 457,10

0,00

– 457,10

ES

Muud otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 210,66

0,00

– 210,66

ES

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 803,64

0,00

– 803,64

ES

Toetusõigused

2009

Sissenõutud summad

ÜHEKORDNE

EUR

– 152,70

–0,10

– 152,60

ES

Toetusõigused

2009

Eritoetusõiguste põhjendamatu jaotamine

ÜHEKORDNE

EUR

–1 316 791,79

– 838,16

–1 315 953,63

ES

Toetusõigused

2010

Söödamaa kirjendamata jätmine

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–2 796 719,30

0,00

–2 796 719,30

ES

Toetusõigused

2010

Oliiviõlisektori riiklik reserv

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 467 764,48

0,00

–1 467 764,48

ES

Toetusõigused

2010

Vääramatu jõud suhkrusektoris

ÜHEKORDNE

EUR

– 169 495,55

0,00

– 169 495,55

ES

Toetusõigused

2010

Sissenõutud summad

ÜHEKORDNE

EUR

– 259,91

0,00

– 259,91

ES

Toetusõigused

2010

Isasveiste eritoetusest lahtisidumine

ÜHEKORDNE

EUR

– 648 647,61

0,00

– 648 647,61

ES

Toetusõigused

2010

Eritoetusõiguste põhjendamatu jaotamine

ÜHEKORDNE

EUR

–1 334 718,15

0,00

–1 334 718,15

ES

Finantsaudit – ületamine

2011

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

– 474 315,16

– 474 315,16

0,00

ES

Finantsaudit – ületamine

2011

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

– 116 322,42

–1 301 665,74

1 185 343,32

ES

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine

2011

Abikõlbmatud kulud

ÜHEKORDNE

EUR

–18 632,33

–18 632,33

0,00

ES

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2011

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–42 228,78

–42 228,78

0,00

ES

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2011

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–3 043 215,34

–3 043 215,34

0,00

ES

Piim – kvoodid

2011

Piimamaksu sissenõudmine

ÜHEKORDNE

EUR

135 786,22

135 786,22

0,00

ES

Finantsaudit – ületamine

2012

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–51 193,89

–51 193,89

0,00

ES

Finantsaudit – ületamine

2012

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–12 288,65

–12 288,65

0,00

ES

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

– 226 009,53

– 226 009,53

0,00

ES KOKKU

EUR

–23 606 290,72

–5 035 213,86

–18 571 076,86

FI

Muud otsetoetused – veised

2009

Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (loomade puudumine loomapidamisaja jooksul tehtud kohapealsete kontrollide käigus)

ÜHEKORDNE

EUR

–2 455,57

0,00

–2 455,57

FI

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2009

Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, kõrvamärkideta loomad)

ÜHEKORDNE

EUR

–85 467,41

0,00

–85 467,41

FI

Muud otsetoetused – veised

2010

Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (loomade puudumine loomapidamisaja jooksul tehtud kohapealsete kontrollide käigus)

ÜHEKORDNE

EUR

–4 103,67

0,00

–4 103,67

FI

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2010

Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, kõrvamärkideta loomad)

ÜHEKORDNE

EUR

– 130 869,20

0,00

– 130 869,20

FI

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 68–72

2011

Vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamata jätmine (potentsiaalselt toetuskõlblikud loomad, kõrvamärkideta loomad)

ÜHEKORDNE

EUR

–87 599,21

0,00

–87 599,21

FI

Finantsaudit – ületamine

2012

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–73 951,98

–73 951,98

0,00

FI KOKKU

EUR

– 384 447,04

–73 951,98

– 310 495,06

FR

Puu- ja köögivili – virsikute ja pirnide töötlemine

2007

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–28 022,33

0,00

–28 022,33

FR

Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine

2007

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–38 019,88

0,00

–38 019,88

FR

Puu- ja köögivili – pähklid

2007

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

–14 675,50

0,00

–14 675,50

FR

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2007

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

–10 143 429,40

–4 402 146,54

–5 741 282,86

FR

Puu- ja köögivili – turult kõrvaldamine

2007

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

– 254 741,35

0,00

– 254 741,35

FR

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2008

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

–7 013 519,75

–2 358 665,31

–4 654 854,44

FR

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2009

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

–93 897,24

0,00

–93 897,24

FR

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2010

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

–83 200,09

0,00

–83 200,09

FR

Puu- ja köögivili – rakenduskavad

2011

Puudused tootjaorganisatsioonide liikmete tehniliste vahenditega varustamisel

ÜHEKORDNE

EUR

–30 320,94

0,00

–30 320,94

FR

Nõuetele vastavus

2008

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–40 391 474,89

–11 821,04

–40 379 653,85

FR

Nõuetele vastavus

2008

Leebe sanktsioonide süsteem, mittetähtaegne teavitamine, nõudeaasta 2007

ÜHEKORDNE

EUR

–11 039 706,01

–55 198,55

–10 984 507,46

FR

Nõuetele vastavus

2009

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 157 245,53

0,00

– 157 245,53

FR

Nõuetele vastavus

2009

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–9 493,60

–0,28

–9 493,32

FR

Nõuetele vastavus

2009

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–40 818 770,14

–10 787,66

–40 807 982,48

FR

Nõuetele vastavus

2009

Leebe sanktsioonide süsteem, mittetähtaegne teavitamine, nõudeaasta 2008

ÜHEKORDNE

EUR

–13 381 038,70

–66 906,21

–13 314 132,49

FR

Nõuetele vastavus

2010

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–26 673,71

0,00

–26 673,71

FR

Nõuetele vastavus

2010

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–16 163 000,23

–2 669,27

–16 160 330,96

FR

Nõuetele vastavus

2010

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 689,23

0,01

–1 689,24

FR

Nõuetele vastavus

2010

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–9 628,52

–0,56

–9 627,96

FR

Nõuetele vastavus

2010

Leebe sanktsioonide süsteem, mittetähtaegne teavitamine, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2009

ÜHEKORDNE

EUR

–15 761 783,07

–31 523,60

–15 730 259,47

FR

Nõuetele vastavus

2011

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–9 551,86

– 276,81

–9 275,05

FR

Nõuetele vastavus

2011

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

1 881,20

0,00

1 881,20

FR

Nõuetele vastavus

2011

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–8 515,33

0,00

–8 515,33

FR

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

– 361 229,20

– 361 229,20

0,00

FR

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll

2009

Viga eelarveassigneeringus: ühenduse eelarves saajad deklareerimata

ÜHEKORDNE

EUR

–35 069,07

0,00

–35 069,07

FR

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll

2009

Eeskirjade eiramine või hooletus sissenõudmismenetluses

ÜHEKORDNE

EUR

–21 037,96

0,00

–21 037,96

FR KOKKU

EUR

– 155 893 852,33

–7 301 225,02

– 148 592 627,31

GR

Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine

2007

Vastavuskontrollidega, maa-alade füüsilise kontrolliga, tootjate ja valmistoodete haldus- ja raamatupidamisalaste kontrollidega ning füüsiliste ja raamatupidamisalaste laokontrollidega seotud puudused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 241 950,67

0,00

–1 241 950,67

GR

Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine

2008

Vastavuskontrollide, maa-alade füüsilise kontrollide, tootjate ja valmistoodete haldus- ja raamatupidamisalaste kontrollide ning füüsiliste ja raamatupidamisalaste laokontrollide puudused

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–2 115 555,01

0,00

–2 115 555,01

GR

Puu- ja köögivili – tomatite töötlemine

2009

Vastavuskontrollide, maa-alade füüsilise kontrolli, tootjate ja valmistoodete halduskontrollide ja raamatupidamise kontrollide ning varude füüsilise ja raamatupidamiskontrollide puudused

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–3 219,00

0,00

–3 219,00

GR

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2009

Veised – artikkel 69: Sanktsioonide süsteemi ja järelevalve kontrollide puudused – nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 162 625,79

– 325,25

– 162 300,54

GR

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2009

Lambad – artikkel 69: kohapealsete kontrollide puudused – loomapidamisaeg kontrollimata – nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 589 848,52

–1 179,70

– 588 668,82

GR

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2009

Veised – artikkel 69 – alusetud maksed üksiktaotlejaile – nõudeaasta 2009

ÜHEKORDNE

EUR

–49 324,00

– 986,48

–48 337,52

GR

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2010

Veised – artikkel 69: sanktsioonide süsteemi ja järelevalve kontrollide puudused – nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 159 662,41

– 660,12

– 159 002,29

GR

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2010

Lambad – artikkel 69: kohapealsete kontrollide puudused – loomapidamisaeg kontrollimata – nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 626 203,65

–29 339,23

– 596 864,42

GR

Muud otsetoetused – määruse nr 1782/2003 artikkel 69 – ainult lambad ja veised

2011

Lambad – artikkel 69: kohapealsete kontrollide puudused – loomapidamisaeg kontrollimata – nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

2 003,17

0,00

2 003,17

GR

Toetusõigused

2008

Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

–7 020 040,97

0,00

GR

Toetusõigused

2008

Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–3 982 096,46

0,00

–3 982 096,46

GR

Toetusõigused

2008

Riikliku reservi jaotuskriteeriumide puudused 2006. aastal

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–9 935 755,68

–4 967 877,84

–4 967 877,84

GR

Toetusõigused

2008

Riikliku reservi jaotamise abikõlbmatud abisaajad 2007. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

– 524 628,25

0,00

– 524 628,25

GR

Toetusõigused

2008

Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2007. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

– 674 004,06

0,00

– 674 004,06

GR

Toetusõigused

2008

Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2006. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

–2 786 983,22

0,00

–2 786 983,22

GR

Toetusõigused

2008

Eritoetusõiguste osaline aktiveerimine

ÜHEKORDNE

EUR

–1 482 230,85

0,00

–1 482 230,85

GR

Toetusõigused

2008

Topeltnõudest tingitud tagasimakse (korrektsiooniga) järelepärimise AA/2007/007/GR raames

ÜHEKORDNE

EUR

0,00

– 199 280,78

199 280,78

GR

Toetusõigused

2009

Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–7 017 232,96

0,00

–7 017 232,96

GR

Toetusõigused

2009

Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal – eritoetusõigused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–3 947 400,93

0,00

–3 947 400,93

GR

Toetusõigused

2009

Riikliku reservi jaotuskriteeriumide puudused 2006. aastal

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–9 739 243,02

0,00

–9 739 243,02

GR

Toetusõigused

2009

Riikliku reservi jaotamise abikõlbmatud abisaajad 2007. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

– 396 672,82

0,00

– 396 672,82

GR

Toetusõigused

2009

Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2007. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

– 599 310,06

0,00

– 599 310,06

GR

Toetusõigused

2009

Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2006. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

–2 730 858,30

0,00

–2 730 858,30

GR

Toetusõigused

2009

Eritoetusõiguste osaline aktiveerimine

ÜHEKORDNE

EUR

–1 847 858,89

0,00

–1 847 858,89

GR

Toetusõigused

2010

Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal — tavapärased toetusõigused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–7 020 040,97

0,00

–7 020 040,97

GR

Toetusõigused

2010

Söödamaa kirjendamata jätmine 2006. aastal – eritoetusõigused

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–3 885 929,66

0,00

–3 885 929,66

GR

Toetusõigused

2010

Riikliku reservi jaotuskriteeriumide puudused 2006. aastal

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–9 691 976,36

0,00

–9 691 976,36

GR

Toetusõigused

2010

Riikliku reservi jaotamise abikõlbmatud abisaajad 2007. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

– 365 638,75

0,00

– 365 638,75

GR

Toetusõigused

2010

Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2007. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

– 565 616,36

0,00

– 565 616,36

GR

Toetusõigused

2010

Toetusõiguste piirkondliku keskmise väärarvestus 2006. aastal

ÜHEKORDNE

EUR

–2 716 046,60

0,00

–2 716 046,60

GR

Toetusõigused

2010

Eritoetusõiguste osaline aktiveerimine

ÜHEKORDNE

EUR

–1 884 218,70

0,00

–1 884 218,70

GR

Nõuetele vastavus

2007

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–5 325 926,19

– 484 087,90

–4 841 838,29

GR

Nõuetele vastavus

2008

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–29 319,70

–46,06

–29 273,64

GR

Nõuetele vastavus

2008

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–11 421 885,77

– 624 482,52

–10 797 403,25

GR

Nõuetele vastavus

2009

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–4 936 572,90

–55 807,14

–4 880 765,76

GR

Nõuetele vastavus

2009

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–20 694,01

–14 620,62

–6 073,39

GR

Nõuetele vastavus

2009

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 107 029,89

–14 138,96

–92 890,93

GR

Nõuetele vastavus

2010

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 547,38

– 751,51

204,13

GR

Nõuetele vastavus

2010

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–57,69

0,00

–57,69

GR

Piim – kvoodid

2008

Piimamaksu korrektsioon

ÜHEKORDNE

EUR

347,11

347,11

0,00

GR

Finantsaudit – ületamine

2008

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

– 737 200,95

– 825 060,11

87 859,16

GR

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2008

Hilinenud maksete tähtaegade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

– 174 948,49

– 174 948,49

0,00

GR

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2008

Maksetähtaegade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–2 448 650,32

–2 448 650,32

0,00

GR KOKKU

EUR

– 108 962 655,93

–16 861 936,89

–92 100 719,04

HU

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll

2011

Teadaolev viga

ÜHEKORDNE

EUR

– 336 450,00

0,00

– 336 450,00

HU

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll

2011

Teadaolev viga

ÜHEKORDNE

EUR

– 781,00

0,00

– 781,00

HU KOKKU

EUR

– 337 231,00

0,00

– 337 231,00

IE

Finantsaudit – ületamine

2012

Rahaliste ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

IE KOKKU

EUR

–41 641,57

–41 641,57

0,00

LU

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2008

ÜHEKORDNE

EUR

– 161 186,50

0,00

– 161 186,50

LU

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2009

ÜHEKORDNE

EUR

–12 003,27

0,00

–12 003,27

LU

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2011

Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2010

ÜHEKORDNE

EUR

–15 096,97

0,00

–15 096,97

LU

Finantsaudit – ületamine

2012

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–2 597,78

–2 597,78

0,00

KOKKU LU

EUR

– 190 884,52

–2 597,78

– 188 286,74

LV

Finantsaudit – ületamine

2012

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–95,96

–95,96

0,00

KOKKU LV

EUR

–95,96

–95,96

0,00

NL

Muud otsetoetused

2009

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

3,00 %

EUR

–15 979,71

0,00

–15 979,71

NL

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2009

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

3,00 %

EUR

–20 461 767,83

– 209,47

–20 461 558,36

NL

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

3,00 %

EUR

–31 702,54

0,00

–31 702,54

NL

Muud otsetoetused

2010

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

3,00 %

EUR

–42,24

0,00

–42,24

NL

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2011

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

3,00 %

EUR

–1 678,57

0,00

–1 678,57

NL

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2010

LPIS-GISi süsteemi ebatäpsus, nõudeaasta 2009

ÜHEKORDNE

EUR

–5 047 207,00

0,00

–5 047 207,00

NL

Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

2011

LPIS-GISi süsteemi ebatäpsus, nõudeaasta 2010

ÜHEKORDNE

EUR

– 750 000,00

0,00

– 750 000,00

NL

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–33 831,72

–33 831,72

0,00

NL

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–91 159,06

–91 159,06

0,00

NL

Rikkumised

2007

Intresside kirjendamata jätmine 2006. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis

ÜHEKORDNE

EUR

–4 890 879,11

0,00

–4 890 879,11

NL

Rikkumised

2009

Intresside kirjendamata jätmine 2007. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis

ÜHEKORDNE

EUR

–5 346,88

0,00

–5 346,88

NL

Rikkumised

2009

Intresside kirjendamata jätmine 2008. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis

ÜHEKORDNE

EUR

–10 459,54

0,00

–10 459,54

NL

Rikkumised

2010

Intresside kirjendamata jätmine 2009. eelarveaastat käsitlevas III lisa tabelis

ÜHEKORDNE

EUR

– 310 112,90

0,00

– 310 112,90

NL

Rikkumised

2011

Tagasisaadud summadelt intressi nõudmata jätmine eelarveaastatel 2006–2009

ÜHEKORDNE

EUR

–60 779,00

0,00

–60 779,00

NL KOKKU

EUR

–31 710 946,10

– 125 200,25

–31 585 745,85

RO

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Hilinenud maksed

ÜHEKORDNE

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

RO KOKKU

EUR

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SE

Finantsaudit – ületamine

2012

Ülemmäärade ületamine

ÜHEKORDNE

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

SE KOKKU

EUR

–24 704,47

–24 704,47

0,00

6701 KOKKU

EUR

– 324 427 377,34

–30 378 964,35

– 294 048 412,99

EELARVEPUNKT: 05070107

PT

POSEI

2006

Tagasimakse kohtuasjas T-2/11 tehtud otsuse põhjal

ÜHEKORDNE

EUR

239 045,63

0,00

239 045,63

PT

Muu otsetoetus – taimsed saadused (POSEI)

2007

Tagasimakse kohtuasjas T-2/11 tehtud otsuse põhjal

ÜHEKORDNE

EUR

266 137,96

0,00

266 137,96

PT KOKKU

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

05070107 KOKKU

EUR

505 183,59

0,00

505 183,59

EELARVEPUNKT: 6711

AT

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2007

LPIS-GIS-süsteemi ja kohapealsete kontrollide toimimise puudused

ÜHEKORDNE

EUR

–1 349 639,44

0,00

–1 349 639,44

AT

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

LPIS-GIS-süsteemi ja kohapealsete kontrollide toimimise puudused

ÜHEKORDNE

EUR

–24 535,35

0,00

–24 535,35

AT

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

LPIS-GIS-süsteemi ja kohapealsete kontrollide toimimise puudused

ÜHEKORDNE

EUR

–24 349,54

0,00

–24 349,54

AT KOKKU

EUR

–1 398 524,33

0,00

–1 398 524,33

DE

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2007

ÜHEKORDNE

EUR

–9 971,25

0,00

–9 971,25

DE

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide mõõtmishälbe puudused, nõudeaasta 2008

ÜHEKORDNE

EUR

–6 630,34

0,00

–6 630,34

DE

Raamatupidamise kontrollimine ja heakskiitmine

2009

Kõige tõenäolisem viga

ÜHEKORDNE

EUR

– 138 837,34

0,00

– 138 837,34

DE KOKKU

EUR

– 155 438,93

0,00

– 155 438,93

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2007

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–11 246,42

0,00

–11 246,42

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–65 926,15

0,00

–65 926,15

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–46 397,27

0,00

–46 397,27

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–3 290,19

0,00

–3 290,19

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 287,56

0,00

– 287,56

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 303,12

0,00

– 303,12

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2006

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

18,30

0,00

18,30

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–12 901,26

0,00

–12 901,26

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2008

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–1 720,07

0,00

–1 720,07

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–3 376,04

0,00

–3 376,04

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–18 020,14

0,00

–18 020,14

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 222,49

0,00

– 222,49

ES

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2010

Kohapealse kontrolli puudused, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–61,33

0,00

–61,33

ES KOKKU

EUR

– 163 733,74

0,00

– 163 733,74

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2009

Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

– 504,30

– 504,30

0,00

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2009

Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine

ÜHEKORDNE

EUR

–32 799,76

0,00

–32 799,76

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2010

Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–4 953,65

–4 953,65

0,00

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2010

Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine

ÜHEKORDNE

EUR

– 255 575,05

0,00

– 255 575,05

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2011

Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–3 752,32

–3 752,32

0,00

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2011

Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine

ÜHEKORDNE

EUR

– 301 891,12

0,00

– 301 891,12

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2012

Kulude mõistlikkuse kontrollimise puudused

KINDEL MÄÄR

10,00 %

EUR

–4 998,04

–4 998,04

0,00

FI

Maaelu areng, EAFRD 1.+ 3. telg – investeerimisega seotud meetmed (2007–2013)

2012

Määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 55 eiramine

ÜHEKORDNE

EUR

– 337 561,65

0,00

– 337 561,65

FI KOKKU

EUR

– 942 035,89

–14 208,31

– 927 827,58

FR

Nõuetele vastavus

2008

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 900 274,20

– 105 512,31

– 794 761,89

FR

Nõuetele vastavus

2008

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–1 375 559,77

0,00

–1 375 559,77

FR

Nõuetele vastavus

2009

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 597 967,90

0,00

– 597 967,90

FR

Nõuetele vastavus

2009

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–13 298,28

0,00

–13 298,28

FR

Nõuetele vastavus

2009

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 840 454,15

–39 517,83

– 800 936,32

FR

Nõuetele vastavus

2010

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 293 991,73

0,00

– 293 991,73

FR

Nõuetele vastavus

2010

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–9 888,16

0,00

–9 888,16

FR

Nõuetele vastavus

2010

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–7 095,86

0,00

–7 095,86

FR

Nõuetele vastavus

2011

Mõne SMR kontrolli puudused, nõudeaasta 2009

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

–1 266,06

0,00

–1 266,06

FR

Nõuetele vastavus

2011

2 hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuet määratlemata, mõne SMR kontrolli puudused, vähendamiste kuhjumine, nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

–2 174,86

0,00

–2 174,86

FR

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine – vastavuse kontroll

2009

Eeskirjade eiramine või hooletus sissenõudmismenetluses

ÜHEKORDNE

EUR

–4 751,99

0,00

–4 751,99

FR KOKKU

EUR

–4 046 722,96

– 145 030,14

–3 901 692,82

GR

Nõuetele vastavus

2010

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2008

KINDEL MÄÄR

2,00 %

EUR

– 201 962,44

0,00

– 201 962,44

GR

Nõuetele vastavus

2010

Nõuetele vastavuse kontrolli puudused – nõudeaasta 2007

KINDEL MÄÄR

5,00 %

EUR

– 186 826,13

0,00

– 186 826,13

GR KOKKU

EUR

– 388 788,57

0,00

– 388 788,57

LU

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2008

ÜHEKORDNE

EUR

–24 894,97

0,00

–24 894,97

LU

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2010

Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2009

ÜHEKORDNE

EUR

–2 068,61

0,00

–2 068,61

LU

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2011

Tagasiulatuv tagasinõudmine/abikõlbmatud osad/tahtlikkus, nõudeaasta 2010

ÜHEKORDNE

EUR

–2 293,52

0,00

–2 293,52

KOKKU LU

EUR

–29 257,10

0,00

–29 257,10

NL

Maaelu areng, EAFRD 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2009

Maatükkide identifitseerimise süsteemi (LPIS), ristkontrollide ja kohapealsete kontrollide puudused ja tahtlikkus, nõudeaasta 2008

ÜHEKORDNE

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

NL KOKKU

EUR

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

6711 KOKKU

EUR

–10 941 189,52

– 342 899,18

–10 598 290,34

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/102

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2013,

loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8667 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/764/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivis 2001/89/EÜ (3) on sätestatud minimaalsed liidu meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida tuleb võtta kõnealuse haiguse puhkemise korral. Meetmed hõlmavad liikmesriikide kavasid sigade klassikalise katku likvideerimiseks metsseapopulatsioonis ja teatud tingimustel toimuvat metssigade erakorralist vaktsineerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivis 2001/89/EÜ (3) on sätestatud minimaalsed liidu meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida tuleb võtta kõnealuse haiguse puhkemise korral. Meetmed hõlmavad liikmesriikide kavasid sigade klassikalise katku likvideerimiseks metsseapopulatsioonis ja teatud tingimustel toimuvat metssigade erakorralist vaktsineerimist.

| (2) | Direktiivis 2001/89/EÜ ettenähtud meetmed viidi ellu komisjoni otsusega 2008/855/EÜ, (4) mis võeti vastu seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. Kõnealuse otsusega on kehtestatud sigade klassikalise katku tõrjemeetmed nende liikmesriikide piirkondades, kus kõnealust taudi esineb metssigadel, et tõkestada taudi levikut teistesse liidu piirkondadesse. Nimetatud otsuse lisas on sätestatud kõnealuste meetmetega hõlmatud liikmesriigid või nende piirkonnad. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2001/89/EÜ ettenähtud meetmed viidi ellu komisjoni otsusega 2008/855/EÜ, (4) mis võeti vastu seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides. Kõnealuse otsusega on kehtestatud sigade klassikalise katku tõrjemeetmed nende liikmesriikide piirkondades, kus kõnealust taudi esineb metssigadel, et tõkestada taudi levikut teistesse liidu piirkondadesse. Nimetatud otsuse lisas on sätestatud kõnealuste meetmetega hõlmatud liikmesriigid või nende piirkonnad.

| (3) | Otsust 2008/855/EÜ on mitu korda muudetud, vastavalt muutuvale sigade klassikalise katku epidemioloogilisele olukorrale liidus. Viimastel aastatel on taudiolukord liidus märkimisväärselt paranenud ja nüüd on võimalik teha kindlaks vähesed piirkonnad, kus esineb sigade klassikalise katku üldtuntud riskidega seotud konkreetseid probleeme. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2008/855/EÜ on mitu korda muudetud, vastavalt muutuvale sigade klassikalise katku epidemioloogilisele olukorrale liidus. Viimastel aastatel on taudiolukord liidus märkimisväärselt paranenud ja nüüd on võimalik teha kindlaks vähesed piirkonnad, kus esineb sigade klassikalise katku üldtuntud riskidega seotud konkreetseid probleeme.

| (4) | On asjakohane, et ühes nimekirjas esitatakse need liikmesriikide piirkonnad, kus sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord seakasvatusettevõtetes on üldiselt hea ja kus olukord metssigade hulgas on samuti paranemas. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane, et ühes nimekirjas esitatakse need liikmesriikide piirkonnad, kus sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord seakasvatusettevõtetes on üldiselt hea ja kus olukord metssigade hulgas on samuti paranemas.

| (5) | Riski tõttu tuleks üldreeglina elussigade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote vedu loetelus olevatest nakkuspiirkondadest keelata, kuna elussigade, nende sperma, munarakkude ja embrüote vedu nakkus- või ebakindla epidemioloogilise olukorraga piirkondadest kujutab suuremat riski kui värske sealiha ja sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete vedu. Siiski on asjakohane näha ette tingimused, mille kohaselt võib erandina lähetada elussigu tapamajadesse või majanditesse, mis asuvad väljaspool loetletud piirkondi samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(5)

Riski tõttu tuleks üldreeglina elussigade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote vedu loetelus olevatest nakkuspiirkondadest keelata, kuna elussigade, nende sperma, munarakkude ja embrüote vedu nakkus- või ebakindla epidemioloogilise olukorraga piirkondadest kujutab suuremat riski kui värske sealiha ja sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete vedu. Siiski on asjakohane näha ette tingimused, mille kohaselt võib erandina lähetada elussigu tapamajadesse või majanditesse, mis asuvad väljaspool loetletud piirkondi samas liikmesriigis.

| (6) | Samuti on sigade klassikalise katku leviku tõkestamiseks teistesse liidu piirkondadesse asjakohane sätestada teatavad tingimused loetelus olevate piirkondade põllumajandusettevõtetest pärit sigadelt saadud värske liha ja selliste sigade lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamisele. Sellist sealiha, lihavalmistisi ja -tooteid, mis ei ole pärit sigadelt, keda on peetud põllumajandusettevõtetes, mis vastavad teatavatele täiendavatele tingimustele seoses sigade klassikalise katku ärahoidmisega või, mida ei ole töödeldud viisil, mis kõrvaldab sigade klassikalise katku riski vastavalt nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ (5) artiklile 4, tuleks saada, käidelda, transportida ja ladustada eraldi või erinevatel aegadel nendest toodetest, mis ei vasta samadele tingimustele, ning need tuleks märgistada erimärgistusega, mida ei saaks segamini ajada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004 (6) ettenähtud identifitseerimismärgiga ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 (7) ettenähtud värske sealiha tervisemärgiga. |
| --- | --- |

(6)

Samuti on sigade klassikalise katku leviku tõkestamiseks teistesse liidu piirkondadesse asjakohane sätestada teatavad tingimused loetelus olevate piirkondade põllumajandusettevõtetest pärit sigadelt saadud värske liha ja selliste sigade lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamisele. Sellist sealiha, lihavalmistisi ja -tooteid, mis ei ole pärit sigadelt, keda on peetud põllumajandusettevõtetes, mis vastavad teatavatele täiendavatele tingimustele seoses sigade klassikalise katku ärahoidmisega või, mida ei ole töödeldud viisil, mis kõrvaldab sigade klassikalise katku riski vastavalt nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ (5) artiklile 4, tuleks saada, käidelda, transportida ja ladustada eraldi või erinevatel aegadel nendest toodetest, mis ei vasta samadele tingimustele, ning need tuleks märgistada erimärgistusega, mida ei saaks segamini ajada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 853/2004 (6) ettenähtud identifitseerimismärgiga ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 (7) ettenähtud värske sealiha tervisemärgiga.

| (7) | Vastavalt direktiivi 2002/99/EÜ artiklile 5 tuleks sätestada teatavad sertifitseerimisnõuded loetelus olevate piirkondade põllumajandusettevõtetes peetud sigadelt saadud liha ning selliste sigade lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamisele, mida on töödeldud vastavalt direktiivi 2002/99/EÜ artiklile 4. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt direktiivi 2002/99/EÜ artiklile 5 tuleks sätestada teatavad sertifitseerimisnõuded loetelus olevate piirkondade põllumajandusettevõtetes peetud sigadelt saadud liha ning selliste sigade lihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete lähetamisele, mida on töödeldud vastavalt direktiivi 2002/99/EÜ artiklile 4.

| (8) | Otsust 2008/855/EÜ on korduvalt muudetud. Seepärast on asjakohane tunnistada kõnealune otsus kehtetuks ja asendada see käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Otsust 2008/855/EÜ on korduvalt muudetud. Seepärast on asjakohane tunnistada kõnealune otsus kehtetuks ja asendada see käesoleva otsusega.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

Käesolevas otsuses sätestatakse teatavad tõrjemeetmed, mida tuleb rakendada seoses sigade klassikalise katkuga lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”).

Otsust kohaldatakse, ilma et see piiraks sigade klassikalise katku likvideerimiskavade ja kõnealuse taudi vastu erakorralise vaktsineerimise kavade kohaldamist, mis komisjon on kooskõlas direktiiviga 2001/89/EÜ heaks kiitnud.

Artikkel 2

Lisas loetletud piirkondadest pärit elussigade teistesse liikmesriikidesse lähetamise keeld

1.   Asjaomane liikmesriik tagab, et elussigu ei lähetata lisas loetletud piirkondadest teistesse liikmesriikidesse või sama liikmesriigi territooriumil asuvatesse muudesse piirkondadesse, mis ei ole lisas loetletud.

2.   Erandina lõikest 1 võivad asjaomased liikmesriigid lubada lähetada elussigu lisas loetletud piirkondades asuvatest põllumajandusettevõtetest muudesse sama liikmesriigi piirkondadesse, tingimusel et üldine sigade klassikalise katkuga seotud olukord lisas loetletud piirkondades on hea ning:

| a) | sead viiakse otse tapamajja koheseks tapmiseks või |
| --- | --- |

a)

sead viiakse otse tapamajja koheseks tapmiseks või

| b) | sigu peeti põllumajandusettevõtetes, mis vastavad artikli 4 punktis a sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

b)

sigu peeti põllumajandusettevõtetes, mis vastavad artikli 4 punktis a sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Lisas loetletud piirkondadest pärit sigade sperma, munarakkude ja embrüote teistesse liikmesriikidesse lähetamise keeld

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et nende territooriumilt ei lähetata teistesse liikmesriikidesse järgmisi saadetisi:

| a) | seaspermat, kui sperma ei pärine sigadelt, keda peetakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ (8) artikli 3 punktis a märgitud tunnustatud seemendusjaamas, mis asub väljaspool käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi; |
| --- | --- |

a)

seaspermat, kui sperma ei pärine sigadelt, keda peetakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ (8) artikli 3 punktis a märgitud tunnustatud seemendusjaamas, mis asub väljaspool käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi;

| b) | sigade munarakke ja embrüoid, kui munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda peetakse põllumajandusettevõtetes, mis asuvad väljaspool lisas loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

b)

sigade munarakke ja embrüoid, kui munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda peetakse põllumajandusettevõtetes, mis asuvad väljaspool lisas loetletud piirkondi.

Artikkel 4

Lisas loetletud piirkondadest pärit värske sealiha ja teatavate lihavalmististe ja -toodete lähetamine

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et lisas loetletud piirkondades asuvates põllumajandusettevõtetes peetud sigadelt saadud värske sealiha ning sellisest sealihast koosnevate või seda sisaldavate valmististe ja toodete saadetisi lähetatakse teistesse liikmesriikidesse üksnes juhul, kui:

kas

| a) | kõnealuseid sigu on peetud põllumajandusettevõtetes, kus:






  — | eelneva 12 kuu jooksul ei ole kõnealustes põllumajandusettevõtetes tuvastatud ühtegi sigade klassikalise katku juhtumit ja põllumajandusettevõte asub väljaspool direktiiviga 2001/89/EÜ kehtestatud ohustatud tsooni või järelevalvetsooni; |
| --- | --- | --- |

a)

kõnealuseid sigu on peetud põllumajandusettevõtetes, kus:

—

eelneva 12 kuu jooksul ei ole kõnealustes põllumajandusettevõtetes tuvastatud ühtegi sigade klassikalise katku juhtumit ja põllumajandusettevõte asub väljaspool direktiiviga 2001/89/EÜ kehtestatud ohustatud tsooni või järelevalvetsooni;

| — | sead on olnud põllumajandusettevõttes paiksed juba vähemalt 90 päeva ning põllumajandusettevõttesse ei ole sigade tappamajja lähetamise kuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul toodud ühtegi elussiga; |
| --- | --- |

—

sead on olnud põllumajandusettevõttes paiksed juba vähemalt 90 päeva ning põllumajandusettevõttesse ei ole sigade tappamajja lähetamise kuupäevale vahetult eelneva 30 päeva jooksul toodud ühtegi elussiga;

| — | põllumajandusettevõttes on kasutusel pädeva asutuse poolt heaks kiidetud bioturvalisuse kava; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõttes on kasutusel pädeva asutuse poolt heaks kiidetud bioturvalisuse kava;

| — | pädev asutus on põllumajandusettevõttes vähemalt kaks korda aastas teinud kontrolli,






  i) | mis vastab komisjoni otsuse 2002/106/EÜ (9) lisa III peatükis sätestatud juhtnööridele; |
| --- | --- | --- |

—

pädev asutus on põllumajandusettevõttes vähemalt kaks korda aastas teinud kontrolli,

i)

mis vastab komisjoni otsuse 2002/106/EÜ (9) lisa III peatükis sätestatud juhtnööridele;

| ii) | mis hõlmab kliinilist läbivaatust komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki A osas sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

mis hõlmab kliinilist läbivaatust komisjoni otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki A osas sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetodite kohaselt;

| iii) | mille käigus kontrollitakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõuete tõhusat kohaldamist ning |
| --- | --- |

iii)

mille käigus kontrollitakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõuete tõhusat kohaldamist ning

| — | põllumajandusettevõttes kohaldatakse sigade klassikalise katku seire kava, mida pädev asutus rakendab vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktis F.2 sätestatud proovivõtumeetoditele, ja laboratoorseid uuringuid ning negatiivne tulemus on saadud vähemalt kolm kuud enne tapamajja liikumist, või |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõttes kohaldatakse sigade klassikalise katku seire kava, mida pädev asutus rakendab vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktis F.2 sätestatud proovivõtumeetoditele, ja laboratoorseid uuringuid ning negatiivne tulemus on saadud vähemalt kolm kuud enne tapamajja liikumist, või

| — | põllumajandusettevõttes kohaldatakse sigade klassikalise katku seire kava, mida pädev asutus rakendab vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktis F.2 sätestatud proovivõtumeetoditele, ja laboratoorseid uuringuid ning negatiivne tulemus on saadud vähemalt üks aasta enne tapamajja liikumist ning ametlik veterinaararst on enne tapamajja lähetamise lubamist teinud kliinilise läbivaatuse sigade klassikalise katku avastamiseks vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki D osa punktides 1 ja 3 sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetoditele; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõttes kohaldatakse sigade klassikalise katku seire kava, mida pädev asutus rakendab vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktis F.2 sätestatud proovivõtumeetoditele, ja laboratoorseid uuringuid ning negatiivne tulemus on saadud vähemalt üks aasta enne tapamajja liikumist ning ametlik veterinaararst on enne tapamajja lähetamise lubamist teinud kliinilise läbivaatuse sigade klassikalise katku avastamiseks vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki D osa punktides 1 ja 3 sätestatud kontrolli- ja proovivõtumeetoditele;

või

| b) | kõnealune sealiha ning sellest saadud valmistised ja -tooted:






  — | toodetakse ja töödeldakse nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealune sealiha ning sellest saadud valmistised ja -tooted:

—

toodetakse ja töödeldakse nõukogu direktiivi 2002/99/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt;

| — | varustatakse direktiivi 2002/99/EÜ artikli 5 kohase veterinaarsertifikaadiga; |
| --- | --- |

—

varustatakse direktiivi 2002/99/EÜ artikli 5 kohase veterinaarsertifikaadiga;

| — | varustatakse komisjoni määruses (EÜ) nr 599/2004 (10) sätestatud liidusisese kaubanduse tervishoiusertifikaadiga, mille II osa täiendatakse järgmise lausega:

  „Toode vastab komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusotsusele 2013/764/EL loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides.” |
| --- | --- |

—

varustatakse komisjoni määruses (EÜ) nr 599/2004 (10) sätestatud liidusisese kaubanduse tervishoiusertifikaadiga, mille II osa täiendatakse järgmise lausega:

„Toode vastab komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusotsusele 2013/764/EL loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides.”

Artikkel 5

Spetsiaalsed tervisemärgid ning sertifitseerimisnõuded sellise värske sealiha ja selliste sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete jaoks, mida ei ole nimetatud artiklis 4

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et värske sealiha ja sealihast koosnevad või seda sisaldavad lihavalmistised ja -tooted, mida ei ole nimetatud artiklis 4, märgistatakse spetsiaalse tervisemärgiga, mis ei tohi olla ovaalne ning mida ei ole võimalik segi ajada:

| a) | määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaos sätestatud identifitseerimismärgiga, mis on ette nähtud sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete jaoks ning |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaos sätestatud identifitseerimismärgiga, mis on ette nähtud sealihast koosnevate või seda sisaldavate lihavalmististe ja -toodete jaoks ning

| b) | määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükis sätestatud tervisemärgiga, mis on ette nähtud värske sealiha jaoks. |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükis sätestatud tervisemärgiga, mis on ette nähtud värske sealiha jaoks.

Artikkel 6

Lisas loetletud piirkondade põllumajandusettevõtetele ja transpordivahenditele esitatavad nõuded

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et:

| a) | käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvate seakasvatusettevõtete suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvate seakasvatusettevõtete suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 15 lõike 2 punkti b teises ja neljandas kuni seitsmendas lõigus sätestatud nõudeid;

| b) | sõidukid, mida on kasutatud käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvatest põllumajandusettevõtetest pärit sigade transpordiks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kohe pärast iga vedu ning vedaja esitab tõendusmaterjali kõnealuse puhastamise ja desinfitseerimise kohta. |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mida on kasutatud käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondades asuvatest põllumajandusettevõtetest pärit sigade transpordiks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kohe pärast iga vedu ning vedaja esitab tõendusmaterjali kõnealuse puhastamise ja desinfitseerimise kohta.

Artikkel 7

Asjaomastele liikmesriikidele esitatavad teavitusnõuded

Asjaomased liikmesriigid teatavad toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja liikmesriikidele komisjoni heakskiidetud ja artikli 1 teises lõigus osutatud sigade klassikalise katku likvideerimise kavades või kõnealuse taudi vastu erakorralise vaktsineerimise kavades ettenähtud sigade klassikalise katku seire tulemustest lisas loetletud piirkondades.

Artikkel 8

Nõuetele vastavus

Liikmesriigid muudavad kaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid nii, et need vastaksid käesolevale otsusele, ning avalikustavad võetud meetmed kohe.

Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2008/855/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu direktiiv 2001/89/EÜ, 23. oktoober 2001, ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5).

3

(4)  Komisjoni otsus 2008/855/EÜ, 3. november 2008, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides (ELT L 302, 13.11.2008, lk 19).

4

(5)  Nõukogu direktiiv 2002/99/EÜ, 16. detsember 2002, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 139, 30.4.2004, lk 206).

7

(8)  Nõukogu direktiiv 90/429/EMÜ, 26. juuni 1990, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62).

8

(9)  Komisjoni otsus 2002/106/EÜ, 1. veebruar 2002, millega kiidetakse heaks diagnostika käsiraamat, milles kehtestatakse sigade katku kinnitamiseks kasutatavad diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning kriteeriumid laborikatsete tulemuste hindamiseks (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71).

9

(10)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 599/2004, 30. märts 2004, loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 44).

10

---

LISA

1.   Bulgaaria

Kogu Bulgaaria territoorium.

2.   Horvaatia

Karlovaci, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina ja Vukovar-Srijemi maakonna territoorium.

3.   Läti

Alūksne piirkonnas Pededze ja Liepna vallad.

Rēzekne piirkonnas Puša, Mākoņkalnsi ja Kaunata vallad.

Daugavpilsi piirkonnas Dubna, Višķi, Ambeļi, Biķernieki, Maļinova, Naujene, Tabore, Vecsaliena, Saliena, Skrudaliena, Demene ja Laucesa vallad.

Balvi piirkonnas Vīksna, Kubuļi, Balvi, Bērzkalne, Lazduleja, Briežuciemsi, Vectilža, Tilža, Krišjāņi ja Bērzpilsi vallad.

Rugāji piirkonnas Rugāji ja Lazdukalnsi vallad. Viļaka piirkonnas Žiguri, Vecumi, Kuprava, Susāji, Medņeva ja Šķilbēni vallad.

Baltinava piirkonnas Baltinava vald.

Kārsava piirkonnas Salnava, Malnava, Goliševa, Mērdzene ja Mežvidi vallad. Cibla piirkonnas Pušmucova, Līdumnieki, Cibla, Zvirgzdene ja Blonti vallad.

Ludza piirkonnas Ņukši, Briģi, Isnauda, Nirza, Pilda, Rundēni ja Istra vallad.

Zilupe piirkonnas Zaļesje, Lauderi ja Pasiene vallad.

Dagda piirkonnas Andzeļi, Ezernieki, Šķaune, Svariņi, Bērziņi, Ķepova, Asūne, Dagda, Konstantinova ja Andrupene vallad.

Aglona piirkonnas Kastuļina, Grāveri, Šķeltova ja Aglona vallad.

Krāslava piirkonnas Auleja, Kombuļi, Skaista, Robežnieki, Indra, Piedruja, Kalnieši, Krāslava, Kaplava, Ūdrīši ja Izvalta vallad.

4.   Rumeenia

Kogu Rumeenia territoorium.

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/107

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2013,

millega muudetakse organisatsiooni Det Norske Veritas tunnustust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8876 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/765/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1 ja artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 16 lõikele 1 kontrollib komisjon, et kõnealuse määruse artikli 2 punkti c ja artikli 4 lõike 3 kohaselt antud tunnustuse omanik on juriidiline isik, kes kuulub organisatsiooni, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse sätteid. Vastasel juhul teeb komisjon otsuse nimetatud tunnustuse muutmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 16 lõikele 1 kontrollib komisjon, et kõnealuse määruse artikli 2 punkti c ja artikli 4 lõike 3 kohaselt antud tunnustuse omanik on juriidiline isik, kes kuulub organisatsiooni, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse sätteid. Vastasel juhul teeb komisjon otsuse nimetatud tunnustuse muutmise kohta.

| (2) | Organisatsioone Det Norske Veritas ja Germanischer Lloyd (osalised) tunnustati 1995. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 94/57/EÜ (2). |
| --- | --- |

(2)

Organisatsioone Det Norske Veritas ja Germanischer Lloyd (osalised) tunnustati 1995. aastal vastavalt nõukogu direktiivile 94/57/EÜ (2).

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 15 lõikele 1 säilitasid osalised kõnealuse määruse jõustumisel oma tunnustuse. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 15 lõikele 1 säilitasid osalised kõnealuse määruse jõustumisel oma tunnustuse.

| (4) | Det Norske Veritase esialgne tunnustus anti juriidilisele isikule DNV Classification AS, uue nimega DNV AS, mis on osa DNV Group ASist, mis ei tegutse iseseisva üksusena ja mida kontrollib Norras asuv mittetulundusühing Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”). |
| --- | --- |

(4)

Det Norske Veritase esialgne tunnustus anti juriidilisele isikule DNV Classification AS, uue nimega DNV AS, mis on osa DNV Group ASist, mis ei tegutse iseseisva üksusena ja mida kontrollib Norras asuv mittetulundusühing Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”).

| (5) | Germanischer Lloydi esialgne tunnustus anti juriidilisele isikule Germanischer Lloyd AG, hiljem loodud kui Germanischer Lloyd SE („GL SE”), mis on osa GL Groupist, mis ei tegutse iseseisva üksusena ja mida kontrollib Saksamaal asuv valdusettevõtja Mayfair. |
| --- | --- |

(5)

Germanischer Lloydi esialgne tunnustus anti juriidilisele isikule Germanischer Lloyd AG, hiljem loodud kui Germanischer Lloyd SE („GL SE”), mis on osa GL Groupist, mis ei tegutse iseseisva üksusena ja mida kontrollib Saksamaal asuv valdusettevõtja Mayfair.

| (6) | 10. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (3) artiklile 4 vastava teate kavandatava koondumise kohta, et SDNV omandab nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli GL SE üle ja ühendab selle oma tütarettevõtjaga DNV Group AS (edaspidi uue nimega DNV GL Group AS). |
| --- | --- |

(6)

10. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (3) artiklile 4 vastava teate kavandatava koondumise kohta, et SDNV omandab nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ainukontrolli GL SE üle ja ühendab selle oma tütarettevõtjaga DNV Group AS (edaspidi uue nimega DNV GL Group AS).

| (7) | 15. juulil 2013 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile b vastu otsuse, et ei vaidlusta koondumist (edaspidi toimik COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) ja kuulutab selle siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(7)

15. juulil 2013 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile b vastu otsuse, et ei vaidlusta koondumist (edaspidi toimik COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) ja kuulutab selle siseturuga kokkusobivaks.

| (8) | DNV GL Group AS, mis ei tegutse iseseisva üksusena, on registreeritud Norras ja alustas tööd 12. septembril 2013. Osalised teavitasid komisjoni, et kuni ühistegevuse alustamiseni jätkavad senised organisatsioonid DNV AS ja GL SE sõltumatult tööd DNV GL Group ASi raames vastavalt oma senistele eeskirjadele, menetlustele ja süsteemidele. |
| --- | --- |

(8)

DNV GL Group AS, mis ei tegutse iseseisva üksusena, on registreeritud Norras ja alustas tööd 12. septembril 2013. Osalised teavitasid komisjoni, et kuni ühistegevuse alustamiseni jätkavad senised organisatsioonid DNV AS ja GL SE sõltumatult tööd DNV GL Group ASi raames vastavalt oma senistele eeskirjadele, menetlustele ja süsteemidele.

| (9) | GL SE omandiõigus anti üle DNV ASile (edaspidi uue nimega DNV GL AS). Alates ühistegevuse algusest on DNV GL AS koos oma tütarettevõtjatega vastutav määruse (EÜ) nr 391/2009 reguleerimisalasse kuuluva klassifitseerimise ja sertifitseerimise eest. DNV GL AS on seega kõikide tunnustatud organisatsiooni moodustavate juriidiliste isikute emaettevõte ja sellele tuleks anda tunnustus. |
| --- | --- |

(9)

GL SE omandiõigus anti üle DNV ASile (edaspidi uue nimega DNV GL AS). Alates ühistegevuse algusest on DNV GL AS koos oma tütarettevõtjatega vastutav määruse (EÜ) nr 391/2009 reguleerimisalasse kuuluva klassifitseerimise ja sertifitseerimise eest. DNV GL AS on seega kõikide tunnustatud organisatsiooni moodustavate juriidiliste isikute emaettevõte ja sellele tuleks anda tunnustus.

| (10) | Seevastu GL SE ei ole enam organisatsiooni asjaomane emaettevõte ja selle suhtes ei kohaldata määrust (EÜ) nr 391/2009. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4 lõpeb seega selle tunnustus. |
| --- | --- |

(10)

Seevastu GL SE ei ole enam organisatsiooni asjaomane emaettevõte ja selle suhtes ei kohaldata määrust (EÜ) nr 391/2009. Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4 lõpeb seega selle tunnustus.

| (11) | Teabest, mille osalised komisjonile esitasid, nähtub, et ühistegevuse algusest kuni ühise tootmissüsteemi käivitamiseni tuleks olemasolevaid laevu käidelda ja käimasolevaid projekte käsitleda eraldi vastavalt DNV ASi ja GL SE senistele eeskirjadele, menetlustele ja süsteemidele. Määruse (EÜ) nr 391/2009 kohustuste ja nõuetega jätkuva täitmise tagamiseks tuleks ülesanded ja süsteemid järk-järgult integreerida. |
| --- | --- |

(11)

Teabest, mille osalised komisjonile esitasid, nähtub, et ühistegevuse algusest kuni ühise tootmissüsteemi käivitamiseni tuleks olemasolevaid laevu käidelda ja käimasolevaid projekte käsitleda eraldi vastavalt DNV ASi ja GL SE senistele eeskirjadele, menetlustele ja süsteemidele. Määruse (EÜ) nr 391/2009 kohustuste ja nõuetega jätkuva täitmise tagamiseks tuleks ülesanded ja süsteemid järk-järgult integreerida.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002) (4) arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002) (4) arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast on Det Norske Veritasele antud tunnustuse omanik DNV GL AS, mis on määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaldamisel kõigi tunnustatud organisatsiooni moodustavate juriidiliste isikute emaettevõte.

GL SE omandiõiguse ülemineku tõttu DNV GL ASile lõpeb Germanischer Lloydi tunnustus, mis algselt anti GL SE-le.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 94/57/EÜ, 22. november 1994, laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004, 20. jaanuar 2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2099/2002, 5. november 2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1).

4

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/109

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2013,

millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire muudetud programmid 2013. aastaks ning muudetakse otsust 2008/897/EÜ, millega kiidetakse heaks aastased ja mitmeaastased kavad 2009. aastaks ja järgmisteks aastateks, ning muudetakse rakendusotsust 2012/761/EL teatavatele kõnealuse otsusega heaks kiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 8891 all)

(2013/766/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 27 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire programmide puhul. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire programmide puhul.

| (2) | Komisjoni otsuses 2008/341/EÜ (2) on sätestatud, et tunnustuse saamiseks otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud liidu finantsmeetme alusel peavad liikmesriikide poolt komisjonile esitatavad riiklikud programmid kõnealuse otsuse I lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks vastama vähemalt otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuses 2008/341/EÜ (2) on sätestatud, et tunnustuse saamiseks otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud liidu finantsmeetme alusel peavad liikmesriikide poolt komisjonile esitatavad riiklikud programmid kõnealuse otsuse I lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks vastama vähemalt otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele.

| (3) | Komisjoni otsusega 2008/897/EÜ (3) kiideti heaks Saksamaa esitatud karpkalade herpesviiruse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2008/897/EÜ (3) kiideti heaks Saksamaa esitatud karpkalade herpesviiruse likvideerimise programm ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013.

| (4) | Komisjoni rakendusotsusega 2012/761/EL (4) kiidetakse heaks teatavad riiklikud programmid 2013. aastaks ning selles sätestatakse liidu rahalise toetuse määr ja maksimaalne summa igale liikmesriikide esitatud programmile. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsusega 2012/761/EL (4) kiidetakse heaks teatavad riiklikud programmid 2013. aastaks ning selles sätestatakse liidu rahalise toetuse määr ja maksimaalne summa igale liikmesriikide esitatud programmile.

| (5) | Hispaania ja Kreeka on esitanud muudetud programmi teatava zoonootilise salmonella tõrjeks kodulindude populatsioonides. Saksamaa on esitanud karpkalade herpesviiruse likvideerimise muudetud programmi. Kreeka on esitanud lammaste ja kitsede brutselloosi ning katarraalse palaviku likvideerimise muudetud programmi. Ungari ja Rumeenia on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud programmi. |
| --- | --- |

(5)

Hispaania ja Kreeka on esitanud muudetud programmi teatava zoonootilise salmonella tõrjeks kodulindude populatsioonides. Saksamaa on esitanud karpkalade herpesviiruse likvideerimise muudetud programmi. Kreeka on esitanud lammaste ja kitsede brutselloosi ning katarraalse palaviku likvideerimise muudetud programmi. Ungari ja Rumeenia on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud programmi.

| (6) | Komisjon on hinnanud kõnealuseid muudetud programme nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Kõnealused programmid vastavad liidu asjaomastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seepärast tuleks need heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on hinnanud kõnealuseid muudetud programme nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Kõnealused programmid vastavad liidu asjaomastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seepärast tuleks need heaks kiita.

| (7) | Lisaks on komisjon hinnanud liikmesriikide poolt vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikele 7 esitatud tehnilisi vahearuandeid ja finantsvahearuandeid kulude kohta, mis liikmesriigid kandsid kõnealuste programmide rahastamisel. Kõnealuse hinnangu tulemustest järeldub, et teatavad liikmesriigid ei kasuta täielikult ära 2013. aastaks eraldatud vahendeid, samal ajal kui teised ületavad eraldatud summa. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on komisjon hinnanud liikmesriikide poolt vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikele 7 esitatud tehnilisi vahearuandeid ja finantsvahearuandeid kulude kohta, mis liikmesriigid kandsid kõnealuste programmide rahastamisel. Kõnealuse hinnangu tulemustest järeldub, et teatavad liikmesriigid ei kasuta täielikult ära 2013. aastaks eraldatud vahendeid, samal ajal kui teised ületavad eraldatud summa.

| (8) | Seepärast tuleks liidu rahalist toetust teatavate riikide programmide suhtes kohandada. Sihtotstarbelise krediidi kasutamise optimeerimiseks on asjakohane jaotada vahendid ümber nende riiklike programmide arvelt, mille puhul ei kasutata eraldisi täielikult ära, ja kanda need üle programmidele, mis loomade ettenägematu tervisliku seisundi tõttu kõnealustes liikmesriikides tõenäoliselt eraldisi ületavad. Ümberjaotamine peab põhinema kõige uuemal teabel asjaomaste liikmesriikide tegelike kulude kohta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks liidu rahalist toetust teatavate riikide programmide suhtes kohandada. Sihtotstarbelise krediidi kasutamise optimeerimiseks on asjakohane jaotada vahendid ümber nende riiklike programmide arvelt, mille puhul ei kasutata eraldisi täielikult ära, ja kanda need üle programmidele, mis loomade ettenägematu tervisliku seisundi tõttu kõnealustes liikmesriikides tõenäoliselt eraldisi ületavad. Ümberjaotamine peab põhinema kõige uuemal teabel asjaomaste liikmesriikide tegelike kulude kohta.

| (9) | Ümberjaotamise tõttu tuleb teha mitmeid muudatusi rakendusotsuses 2012/761/EL sätestatud teatavates liidu rahalistes toetustes. Läbipaistvuse huvides on asjakohane täpsustada kogu liidu rahaline toetus 2013. aastaks heaks kiidetud programmidele, mida kõnealused muudatused puudutavad. |
| --- | --- |

(9)

Ümberjaotamise tõttu tuleb teha mitmeid muudatusi rakendusotsuses 2012/761/EL sätestatud teatavates liidu rahalistes toetustes. Läbipaistvuse huvides on asjakohane täpsustada kogu liidu rahaline toetus 2013. aastaks heaks kiidetud programmidele, mida kõnealused muudatused puudutavad.

| (10) | Lisaks sellele on hiljutine kogemus näidanud, et rakendusotsuse 2012/761/EL artikli 13 lõike 3 ülitäpse täitmisega võivad kaasneda ebavõrdsed tulemused. Seepärast tuleks see säte välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele on hiljutine kogemus näidanud, et rakendusotsuse 2012/761/EL artikli 13 lõike 3 ülitäpse täitmisega võivad kaasneda ebavõrdsed tulemused. Seepärast tuleks see säte välja jätta.

| (11) | Seega tuleks rakendusotsust 2012/761/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega tuleks rakendusotsust 2012/761/EL vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania ja Kreeka esitatud teatava zoonootilise salmonella muudetud tõrjeprogrammi heakskiitmine

Kiidetakse heaks Hispaania 26. detsembril 2012 esitatud muudetud programm teatava zoonootilise salmonella tõrjeks kodulindude populatsioonides ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013.

Kiidetakse heaks Kreeka 24. oktoobril 2013 esitatud muudetud programm teatava zoonootilise salmonella tõrjeks kodulindude populatsioonides ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Kreeka esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise muudetud programmi heakskiitmine

Kiidetakse heaks Kreeka 29. juulil 2013 esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise muudetud programm ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 3

Ungari ja Rumeenia esitatud marutaudi likvideerimise muudetud programmide heakskiitmine

Kiidetakse heaks Ungari 1. oktoobril 2013 ja Rumeenia 30. oktoobril 2013 esitatud marutaudi likvideerimise muudetud programmid ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 4

Otsuse 2008/897/EÜ muudatus

Otsuse 2008/897/EÜ artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Vesiviljelusloomadel esinevad taudid

Kiidetakse heaks Taani esitatud viirusliku hemorraagiline septitseemia (VHS) likvideerimise mitmeaastane kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013.

Kiidetakse heaks Saksamaa esitatud karpkalade herpesviiruse likvideerimise mitmeaastane kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2014.”

Artikkel 5

Rakendusotsuse 2012/761/EL muudatused

Rakendusotsust 2012/761/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Hispaania puhul 3 440 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Hispaania puhul 3 440 000 eurot;

| ii) | Horvaatia puhul 100 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Horvaatia puhul 100 000 eurot;

| iii) | Itaalia puhul 2 000 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Itaalia puhul 2 000 000 eurot;

| iv) | Portugali puhul 940 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Portugali puhul 940 000 eurot;

| v) | Ühendkuningriigi puhul 800 000 eurot.” |
| --- | --- |

v)

Ühendkuningriigi puhul 800 000 eurot.”

| 2) | Artikli 2 lõike 2 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | 0,5 eurot iga kontrollitud kodulooma kohta, kellelt võeti proov gamma-interferoontesti jaoks ja kelle puhul oli positiivse proovi kahtlus tapamajas;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 lõike 2 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

0,5 eurot iga kontrollitud kodulooma kohta, kellelt võeti proov gamma-interferoontesti jaoks ja kelle puhul oli positiivse proovi kahtlus tapamajas;”.

| 3) | Artikli 2 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Iirimaa puhul 12 000 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikli 2 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Iirimaa puhul 12 000 000 eurot;

| ii) | Hispaania puhul 13 390 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Hispaania puhul 13 390 000 eurot;

| iii) | Horvaatia puhul 400 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Horvaatia puhul 400 000 eurot;

| iv) | Itaalia puhul 4 000 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Itaalia puhul 4 000 000 eurot;

| v) | Portugali puhul 2 230 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Portugali puhul 2 230 000 eurot;

| vi) | Ühendkuningriigi puhul 31 900 000 eurot.” |
| --- | --- |

vi)

Ühendkuningriigi puhul 31 900 000 eurot.”

| 4) | Artikli 3 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Hispaania puhul 8 200 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikli 3 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Hispaania puhul 8 200 000 eurot;

| ii) | Itaalia puhul 3 380 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Itaalia puhul 3 380 000 eurot;

| iii) | Küprose puhul 170 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Küprose puhul 170 000 eurot;

| iv) | Portugali puhul 1 760 000 eurot.” |
| --- | --- |

iv)

Portugali puhul 1 760 000 eurot.”

| 5) | Artikli 3 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ei tohi ületada 1 740 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 3 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ei tohi ületada 1 740 000 eurot.”

| 6) | Artikli 4 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ei ületa järgmist:






  i) | Belgia puhul 9 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artikli 4 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ei ületa järgmist:

i)

Belgia puhul 9 000 eurot;

| ii) | Bulgaaria puhul 11 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Bulgaaria puhul 11 000 eurot;

| iii) | Tšehhi Vabariigi puhul 5 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Tšehhi Vabariigi puhul 5 000 eurot;

| iv) | Saksamaa puhul 86 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Saksamaa puhul 86 000 eurot;

| v) | Iirimaa puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Iirimaa puhul 10 000 eurot;

| vi) | Kreeka puhul 78 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Kreeka puhul 78 000 eurot;

| vii) | Hispaania puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Hispaania puhul 1 200 000 eurot;

| viii) | Itaalia puhul 650 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Itaalia puhul 650 000 eurot;

| ix) | Läti puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Läti puhul 10 000 eurot;

| x) | Leedu puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Leedu puhul 10 000 eurot;

| xi) | Luksemburgi puhul 2 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Luksemburgi puhul 2 000 eurot;

| xii) | Ungari puhul 3 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Ungari puhul 3 000 eurot;

| xiii) | Malta puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xiii)

Malta puhul 10 000 eurot;

| xiv) | Madalmaade puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xiv)

Madalmaade puhul 10 000 eurot;

| xv) | Austria puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xv)

Austria puhul 10 000 eurot;

| xvi) | Poola puhul 50 000 eurot; |
| --- | --- |

xvi)

Poola puhul 50 000 eurot;

| xvii) | Portugali puhul 145 000 eurot; |
| --- | --- |

xvii)

Portugali puhul 145 000 eurot;

| xviii) | Rumeenia puhul 130 000 eurot; |
| --- | --- |

xviii)

Rumeenia puhul 130 000 eurot;

| xix) | Sloveenia puhul 18 000 eurot; |
| --- | --- |

xix)

Sloveenia puhul 18 000 eurot;

| xx) | Slovakkia puhul 40 000 eurot; |
| --- | --- |

xx)

Slovakkia puhul 40 000 eurot;

| xxi) | Soome puhul 10 000 eurot.” |
| --- | --- |

xxi)

Soome puhul 10 000 eurot.”

| 7) | Artikli 5 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Belgia puhul 910 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artikli 5 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Belgia puhul 910 000 eurot;

| ii) | Bulgaaria puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Bulgaaria puhul 30 000 eurot;

| iii) | Tšehhi Vabariigi puhul 810 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Tšehhi Vabariigi puhul 810 000 eurot;

| iv) | Taani puhul 90 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Taani puhul 90 000 eurot;

| v) | Saksamaa puhul 790 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Saksamaa puhul 790 000 eurot;

| vi) | Eesti puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Eesti puhul 10 000 eurot;

| vii) | Iirimaa puhul 160 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Iirimaa puhul 160 000 eurot;

| viii) | Kreeka puhul 970 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Kreeka puhul 970 000 eurot;

| ix) | Hispaania puhul 1 760 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Hispaania puhul 1 760 000 eurot;

| x) | Prantsusmaa puhul 1 210 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Prantsusmaa puhul 1 210 000 eurot;

| xi) | Horvaatia puhul 200 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Horvaatia puhul 200 000 eurot;

| xii) | Itaalia puhul 3 520 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Itaalia puhul 3 520 000 eurot;

| xiii) | Küprose puhul 60 000 eurot; |
| --- | --- |

xiii)

Küprose puhul 60 000 eurot;

| xiv) | Läti puhul 200 000 eurot; |
| --- | --- |

xiv)

Läti puhul 200 000 eurot;

| xv) | Luksemburgi puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xv)

Luksemburgi puhul 10 000 eurot;

| xvi) | Ungari puhul 950 000 eurot; |
| --- | --- |

xvi)

Ungari puhul 950 000 eurot;

| xvii) | Malta puhul 40 000 eurot; |
| --- | --- |

xvii)

Malta puhul 40 000 eurot;

| xviii) | Madalmaade puhul 2 940 000 eurot; |
| --- | --- |

xviii)

Madalmaade puhul 2 940 000 eurot;

| xix) | Austria puhul 640 000 eurot; |
| --- | --- |

xix)

Austria puhul 640 000 eurot;

| xx) | Poola puhul 2 900 000 eurot; |
| --- | --- |

xx)

Poola puhul 2 900 000 eurot;

| xxi) | Portugali puhul 25 000 eurot; |
| --- | --- |

xxi)

Portugali puhul 25 000 eurot;

| xxii) | Rumeenia puhul 460 000 eurot; |
| --- | --- |

xxii)

Rumeenia puhul 460 000 eurot;

| xxiii) | Sloveenia puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiii)

Sloveenia puhul 10 000 eurot;

| xxiv) | Slovakkia puhul 450 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiv)

Slovakkia puhul 450 000 eurot;

| xxv) | Ühendkuningriigi puhul 60 000 eurot.” |
| --- | --- |

xxv)

Ühendkuningriigi puhul 60 000 eurot.”

| 8) | Artikli 6 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ei ületa järgmist:






  i) | Bulgaaria puhul 200 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artikli 6 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ei ületa järgmist:

i)

Bulgaaria puhul 200 000 eurot;

| ii) | Saksamaa puhul 950 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Saksamaa puhul 950 000 eurot;

| iii) | Horvaatia puhul 100 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Horvaatia puhul 100 000 eurot;

| iv) | Ungari puhul 224 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Ungari puhul 224 000 eurot;

| v) | Rumeenia puhul 1 100 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Rumeenia puhul 1 100 000 eurot;

| vi) | Sloveenia puhul 25 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Sloveenia puhul 25 000 eurot;

| vii) | Slovakkia puhul 400 000 eurot.” |
| --- | --- |

vii)

Slovakkia puhul 400 000 eurot.”

| 9) | Artikli 7 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ei ületa 1 060 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 7 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ei ületa 1 060 000 eurot.”

| 10) | Artikli 8 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ei ületa 1 400 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 8 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ei ületa 1 400 000 eurot.”

| 11) | Artikli 9 lõike 2 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | 0,5 eurot iga kontrollitud kodulinnu kohta;”. |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 9 lõike 2 punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

0,5 eurot iga kontrollitud kodulinnu kohta;”.

| 12) | Artikli 9 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Belgia puhul 24 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artikli 9 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Belgia puhul 24 000 eurot;

| ii) | Bulgaaria puhul 9 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Bulgaaria puhul 9 000 eurot;

| iii) | Tšehhi Vabariigi puhul 14 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Tšehhi Vabariigi puhul 14 000 eurot;

| iv) | Taani puhul 53 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Taani puhul 53 000 eurot;

| v) | Saksamaa puhul 135 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Saksamaa puhul 135 000 eurot;

| vi) | Iirimaa puhul 62 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Iirimaa puhul 62 000 eurot;

| vii) | Kreeka puhul 8 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Kreeka puhul 8 000 eurot;

| viii) | Hispaania puhul 67 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Hispaania puhul 67 000 eurot;

| ix) | Prantsusmaa puhul 108 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Prantsusmaa puhul 108 000 eurot;

| x) | Horvaatia puhul 40 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Horvaatia puhul 40 000 eurot;

| xi) | Itaalia puhul 1 300 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Itaalia puhul 1 300 000 eurot;

| xii) | Küprose puhul 4 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Küprose puhul 4 000 eurot;

| xiii) | Läti puhul 13 000 eurot; |
| --- | --- |

xiii)

Läti puhul 13 000 eurot;

| xiv) | Leedu puhul 5 000 eurot; |
| --- | --- |

xiv)

Leedu puhul 5 000 eurot;

| xv) | Luksemburgi puhul 6 000 eurot; |
| --- | --- |

xv)

Luksemburgi puhul 6 000 eurot;

| xvi) | Ungari puhul 61 000 eurot; |
| --- | --- |

xvi)

Ungari puhul 61 000 eurot;

| xvii) | Malta puhul 8 000 eurot; |
| --- | --- |

xvii)

Malta puhul 8 000 eurot;

| xviii) | Madalmaade puhul 154 000 eurot; |
| --- | --- |

xviii)

Madalmaade puhul 154 000 eurot;

| xix) | Austria puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

xix)

Austria puhul 30 000 eurot;

| xx) | Poola puhul 70 000 eurot; |
| --- | --- |

xx)

Poola puhul 70 000 eurot;

| xxi) | Portugali puhul 14 000 eurot; |
| --- | --- |

xxi)

Portugali puhul 14 000 eurot;

| xxii) | Rumeenia puhul 350 000 eurot; |
| --- | --- |

xxii)

Rumeenia puhul 350 000 eurot;

| xxiii) | Sloveenia puhul 29 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiii)

Sloveenia puhul 29 000 eurot;

| xxiv) | Slovakkia puhul 16 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiv)

Slovakkia puhul 16 000 eurot;

| xxv) | Soome puhul 25 000 eurot; |
| --- | --- |

xxv)

Soome puhul 25 000 eurot;

| xxvi) | Rootsi puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

xxvi)

Rootsi puhul 30 000 eurot;

| xxvii) | Ühendkuningriigi puhul 100 000 eurot.” |
| --- | --- |

xxvii)

Ühendkuningriigi puhul 100 000 eurot.”

| 13) | Artikli 10 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Belgia puhul 290 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Artikli 10 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Belgia puhul 290 000 eurot;

| ii) | Bulgaaria puhul 360 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Bulgaaria puhul 360 000 eurot;

| iii) | Tšehhi Vabariigi puhul 380 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Tšehhi Vabariigi puhul 380 000 eurot;

| iv) | Taani puhul 300 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Taani puhul 300 000 eurot;

| v) | Saksamaa puhul 4 700 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Saksamaa puhul 4 700 000 eurot;

| vi) | Eesti puhul 60 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Eesti puhul 60 000 eurot;

| vii) | Iirimaa puhul 1 300 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Iirimaa puhul 1 300 000 eurot;

| viii) | Kreeka puhul 1 700 000 euroga; |
| --- | --- |

viii)

Kreeka puhul 1 700 000 euroga;

| ix) | Hispaania puhul 3 000 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Hispaania puhul 3 000 000 eurot;

| x) | Prantsusmaa puhul 10 900 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Prantsusmaa puhul 10 900 000 eurot;

| xi) | Itaalia puhul 3 600 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Itaalia puhul 3 600 000 eurot;

| xii) | Horvaatia puhul 230 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Horvaatia puhul 230 000 eurot;

| xiii) | Küprose puhul 950 000 eurot; |
| --- | --- |

xiii)

Küprose puhul 950 000 eurot;

| xiv) | Läti puhul 80 000 eurot; |
| --- | --- |

xiv)

Läti puhul 80 000 eurot;

| xv) | Leedu puhul 435 000 eurot; |
| --- | --- |

xv)

Leedu puhul 435 000 eurot;

| xvi) | Luksemburgi puhul 50 000 eurot; |
| --- | --- |

xvi)

Luksemburgi puhul 50 000 eurot;

| xvii) | Ungari puhul 790 000 eurot; |
| --- | --- |

xvii)

Ungari puhul 790 000 eurot;

| xviii) | Malta puhul 25 000 eurot; |
| --- | --- |

xviii)

Malta puhul 25 000 eurot;

| xix) | Madalmaade puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

xix)

Madalmaade puhul 1 000 000 eurot;

| xx) | Austria puhul 500 000 eurot; |
| --- | --- |

xx)

Austria puhul 500 000 eurot;

| xxi) | Poola puhul 2 600 000 eurot; |
| --- | --- |

xxi)

Poola puhul 2 600 000 eurot;

| xxii) | Portugali puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

xxii)

Portugali puhul 1 000 000 eurot;

| xxiii) | Rumeenia puhul 1 400 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiii)

Rumeenia puhul 1 400 000 eurot;

| xxiv) | Sloveenia puhul 160 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiv)

Sloveenia puhul 160 000 eurot;

| xxv) | Slovakkia puhul 220 000 eurot; |
| --- | --- |

xxv)

Slovakkia puhul 220 000 eurot;

| xxvi) | Soome puhul 160 000 eurot; |
| --- | --- |

xxvi)

Soome puhul 160 000 eurot;

| xxvii) | Rootsi puhul 210 000 eurot; |
| --- | --- |

xxvii)

Rootsi puhul 210 000 eurot;

| xxviii) | Ühendkuningriigi puhul 2 520 000 eurot.” |
| --- | --- |

xxviii)

Ühendkuningriigi puhul 2 520 000 eurot.”

| 14) | Artikli 11 lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | ei ületa järgmist:






  i) | Bulgaaria puhul 1 650 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Artikli 11 lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

ei ületa järgmist:

i)

Bulgaaria puhul 1 650 000 eurot;

| ii) | Kreeka puhul 1 500 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Kreeka puhul 1 500 000 eurot;

| iii) | Eesti puhul 620 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Eesti puhul 620 000 eurot;

| iv) | Itaalia puhul 190 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Itaalia puhul 190 000 eurot;

| v) | Leedu puhul 2 200 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Leedu puhul 2 200 000 eurot;

| vi) | Ungari puhul 1 080 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Ungari puhul 1 080 000 eurot;

| vii) | Poola puhul 7 240 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Poola puhul 7 240 000 eurot;

| viii) | Rumeenia puhul 2 300 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Rumeenia puhul 2 300 000 eurot;

| ix) | Sloveenia puhul 810 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Sloveenia puhul 810 000 eurot;

| x) | Slovakkia puhul 380 000 eurot.” |
| --- | --- |

x)

Slovakkia puhul 380 000 eurot.”

| 15) | Artikli 12 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei ületa järgmist:






  i) | Läti puhul 1 500 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Artikli 12 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei ületa järgmist:

i)

Läti puhul 1 500 000 eurot;

| ii) | Soome puhul 400 000 eurot.” |
| --- | --- |

ii)

Soome puhul 400 000 eurot.”

| 16) | Artikli 13 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

16)

Artikli 13 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  Komisjoni otsus 2008/341/EÜ, 25. aprill 2008, millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid (ELT L 115, 29.4.2008, lk 44).

2

(3)  Komisjoni otsus 2008/897/EÜ, 28. november 2008, millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2009. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks (ELT L 322, 2.12.2008, lk 39).

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2012/761/EL, 30. november 2012, millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2013. aastaks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ELi rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks (ELT L 336, 8.12.2012, lk 83).

4

---

| 17.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 338/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 338/115

---

KOMISJONI OTSUS,

16. detsember 2013,

ühise põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste üle kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi raamistiku loomise ja otsuse 2004/391/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(2013/767/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| 1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 38 on sätestatud, et liit määratleb ja viib ellu ühist põllumajanduspoliitikat. |
| --- | --- |

1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 38 on sätestatud, et liit määratleb ja viib ellu ühist põllumajanduspoliitikat.

| 2) | Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi. Ühise põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste üle peetava dialoogi raamistik on olemas 1962. aastast. Komisjoni otsuses 2004/391/EÜ (1) on sätestatud raamistik, mille alusel toimuvad dialoogid praegu. |
| --- | --- |

2)

Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi. Ühise põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste üle peetava dialoogi raamistik on olemas 1962. aastast. Komisjoni otsuses 2004/391/EÜ (1) on sätestatud raamistik, mille alusel toimuvad dialoogid praegu.

| 3) | Läbipaistvuse suurendamise ja esindatavate huvide parema tasakaalustamise nimel tuleks ühise põllumajandusküsimustega tegelevates nõuanderühmades peetavate dialoogide raamistik üle vaadata ning luua põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi raamistik, mis hõlmaks selle valdkonna rahvusvahelisi aspekte, samuti tuleks määratleda nende rühmade ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

3)

Läbipaistvuse suurendamise ja esindatavate huvide parema tasakaalustamise nimel tuleks ühise põllumajandusküsimustega tegelevates nõuanderühmades peetavate dialoogide raamistik üle vaadata ning luua põllumajanduse ja maaelu arendamise valdkonnas kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi raamistik, mis hõlmaks selle valdkonna rahvusvahelisi aspekte, samuti tuleks määratleda nende rühmade ülesanded ja struktuur.

| 4) | Kodanikuühiskonnaga dialoogi pidavate rühmade ülesanne on aidata komisjoni ja pidada korrapärast dialoogi kõigis ühise põllumajanduspoliitikaga, sealhulgas maaelu arendamisega ning kõnealuse poliitika rakendamisega seonduvates küsimustes. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meetmetele, mida komisjon on selles valdkonnas soovitanud võtta, kaasata põllumajanduspoliitika rahvusvahelised küsimused, algatada kogemuste vahetamine ja heade tavade jagamine, anda poliitilist nõu, esitada oma arvamusi konkreetsete küsimuste kohta, mida kas esitab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat või mille kohta rühm ise tahab seisukohta esitada, ning jälgida poliitilisi suundumusi. |
| --- | --- |

4)

Kodanikuühiskonnaga dialoogi pidavate rühmade ülesanne on aidata komisjoni ja pidada korrapärast dialoogi kõigis ühise põllumajanduspoliitikaga, sealhulgas maaelu arendamisega ning kõnealuse poliitika rakendamisega seonduvates küsimustes. Erilist tähelepanu tuleks pöörata meetmetele, mida komisjon on selles valdkonnas soovitanud võtta, kaasata põllumajanduspoliitika rahvusvahelised küsimused, algatada kogemuste vahetamine ja heade tavade jagamine, anda poliitilist nõu, esitada oma arvamusi konkreetsete küsimuste kohta, mida kas esitab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat või mille kohta rühm ise tahab seisukohta esitada, ning jälgida poliitilisi suundumusi.

| 5) | Kodanikuühiskonnaga dialoogi pidavate rühmade koosseisu peaksid kuuluma vähemalt Euroopa tasandi valitsusvälised organisatsioonid, sealhulgas esindusühendused, sotsiaalmajanduslikud huvirühmad, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ametiühingud, kes on registreeritud ühises Euroopa läbipaistvusregistris. |
| --- | --- |

5)

Kodanikuühiskonnaga dialoogi pidavate rühmade koosseisu peaksid kuuluma vähemalt Euroopa tasandi valitsusvälised organisatsioonid, sealhulgas esindusühendused, sotsiaalmajanduslikud huvirühmad, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ametiühingud, kes on registreeritud ühises Euroopa läbipaistvusregistris.

| 6) | Et lihtsustada rühmadele antavate ülesannete väljatöötamist, on vaja sätestada rühmade tegevust ja ülesandeid käsitlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

6)

Et lihtsustada rühmadele antavate ülesannete väljatöötamist, on vaja sätestada rühmade tegevust ja ülesandeid käsitlevad eeskirjad.

| 7) | Isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2). |
| --- | --- |

7)

Isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2).

| 8) | Otsus 2004/391/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

8)

Otsus 2004/391/EÜ tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas otsuses sätestatakse raamistik ühise põllumajanduspoliitika küsimuste üle kodanikuühiskonnaga dialoogi pidavatele rühmadele (edaspidi „rühmad”), mille põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (edaspidi ka „peadirektoraat”) loob komisjoni eksperdirühmade raamistiku kohaselt (3).

Artikkel 2

Ülesanded

Rühmade ülesanded on järgmised:

| a) | korrapärase dialoogi pidamine kõigis ühise põllumajanduspoliitikaga, sealhulgas maaelu arendamisega ning kõnealuse poliitika rakendamisega seonduvates küsimustes ning eelkõige meetmete üle, mida komisjon on selles valdkonnas soovitanud võtta, sealhulgas põllumajanduspoliitika rahvusvahelistes küsimustes; |
| --- | --- |

a)

korrapärase dialoogi pidamine kõigis ühise põllumajanduspoliitikaga, sealhulgas maaelu arendamisega ning kõnealuse poliitika rakendamisega seonduvates küsimustes ning eelkõige meetmete üle, mida komisjon on selles valdkonnas soovitanud võtta, sealhulgas põllumajanduspoliitika rahvusvahelistes küsimustes;

| b) | kogemuste ja heade tavade vahetamine punktis a viidatud valdkondades; |
| --- | --- |

b)

kogemuste ja heade tavade vahetamine punktis a viidatud valdkondades;

| c) | komisjoni abistamine ja nõustamine punktis a viidatud poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

c)

komisjoni abistamine ja nõustamine punktis a viidatud poliitikavaldkondades;

| d) | arvamuste esitamine konkreetsete küsimuste kohta, mida esitab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ning mille kohta tuleb arvamus esitada peadirektoraadi poolt määratud tähtajaks, või rühma algatusel valitud teemade kohta; |
| --- | --- |

d)

arvamuste esitamine konkreetsete küsimuste kohta, mida esitab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ning mille kohta tuleb arvamus esitada peadirektoraadi poolt määratud tähtajaks, või rühma algatusel valitud teemade kohta;

| e) | poliitiliste suundumuste jälgimine punktis a viidatud valdkondades. |
| --- | --- |

e)

poliitiliste suundumuste jälgimine punktis a viidatud valdkondades.

Artikkel 3

Konsulteerimine

1.   Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võib rühmadega konsulteerida artikli 2 punktis a osutatud mis tahes teemal.

2.   Rühma esimees, tehes tihedat koostööd aseesimeestega, võib soovitada, et komisjon konsulteeriks rühmaga teatavas konkreetses küsimuses.

Artikkel 4

Liikmete nimetamine

1.   Rühmade koosseisu määrab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat konkursikutse põhjal.

2.   Rühmade koosseisu peavad kuuluma vähemalt Euroopa tasandi valitsusvälised organisatsioonid, sealhulgas esindusühendused, sotsiaalmajanduslikud huvirühmad, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ametiühingud, kes on registreeritud läbipaistvusregistris. Rühma liikmeks võivad saada mis tahes asjakohaseid huve esindavad organisatsioonid.

3.   Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat otsustab rühmade arvu ja suuruse üle, võttes arvesse kodanikuühiskonna huve ühise põllumajanduspoliitika küsimustes. Rühmade loetelu avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja muude sarnaste üksuste registris (edaspidi „register”) ja vastaval veebisaidil. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tagab, et lõikes 2 osutatud organisatsioonide huvid oleksid võrdselt esindatud. Eelkõige tagab ta majanduslike ja mittemajanduslike huvide tasakaalu.

4.   Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat nimetab liikmesorganisatsioonid nende organisatsioonide hulgast, kes konkursikutsele vastasid. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võib nimetada liikmesorganisatsiooni ka juhul, kui mõni koht jääb täitmata või vabaneb.

5.   Liikmesorganisatsioonid nimetatakse seitsmeks aastaks. Rühma kuuluva liikmesorganisatsiooni võib asendada enne seitsmeaastase mandaadi lõppu juhul, kui:

| a) | organisatsioon ei suuda rühma töös enam tõhusalt osaleda; |
| --- | --- |

a)

organisatsioon ei suuda rühma töös enam tõhusalt osaleda;

| b) | organisatsioon loobub rühmas osalemast; |
| --- | --- |

b)

organisatsioon loobub rühmas osalemast;

| c) | organisatsioon ei nimeta korrapäraselt eksperte, kes osalevad rühma koosolekutel; |
| --- | --- |

c)

organisatsioon ei nimeta korrapäraselt eksperte, kes osalevad rühma koosolekutel;

| d) | organisatsioon ei vasta enam lõikes 2 sätestatud tingimustele või |
| --- | --- |

d)

organisatsioon ei vasta enam lõikes 2 sätestatud tingimustele või

| e) | organisatsioon ei täida mitteavalikustamise nõuet teabe puhul, mis on aluslepingu artikli 339 kohaselt kaetud ametisaladuse hoidmise kohustusega. |
| --- | --- |

e)

organisatsioon ei täida mitteavalikustamise nõuet teabe puhul, mis on aluslepingu artikli 339 kohaselt kaetud ametisaladuse hoidmise kohustusega.

6.   Liikmesorganisatsioonid määravad rühma koosolekul osalevad eksperdid päevakorrapunktide järgi ning teatavad põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile määratud ekspertide isikuandmed hiljemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist.

7.   Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kutsub liikmesorganisatsiooni määratud eksperdid rühma koosolekul osalema. Kui liikmesorganisatsioon ei ole peadirektoraadile lõikes 6 sätestatud tähtajaks eksperdi isikuandmeid esitanud, võib peadirektoraat keelduda nende ekspertide kutsumisest vastavale koosolekule.

8.   Liikmesorganisatsioonide nimed avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja muude sarnaste üksuste registris ning vastaval veebisaidil.

9.   Isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Tegevus

1.   Iga rühm valib esimesel koosolekul oma liikmete hulgast esimehe ja kaks aseesimeest; esimeses hääletusvoorus tuleb valituks osutumiseks saavutada kohalolevate ekspertide kahekolmandikuline häälteenamus ning järgmistes hääletusvoorudes kohalolevate ekspertide lihthäälteenamus. Aseesimehed valitakse nende organisatsioonide esindajate hulgast, kuhu ei kuulu esimees. Kaks aseesimeest peavad esindama kahte eri organisatsiooni. Valimised toimuvad komisjoni esindaja juuresolekul, hääletamine on salajane, kui kohalviibivad eksperdid ei ole otsustanud teisiti.

2.   Esimehe ja kahe aseesimehe ametiajaks on üks aasta, mida saab pikendada. Esimees ei saa ametis olla kauem kui kaks järjestikust ametiaega. Uute esimeeste valimisel jälgib rühm, et uued esimehed esindaksid oma eelkäijast erinevat organisatsiooni.

3.   Kokkuleppel põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadiga määrab esimees, kes on nõu pidanud aseesimeeste ja rühma kuuluvate organisatsioonide esindajatega, rühma koosoleku päevakorrapunktid vähemalt 25 tööpäeva enne iga koosoleku toimumist. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat saadab päevakorra organisatsioonidele reeglina 20 tööpäeva enne koosolekut, soovitavalt elektroonilisel teel.

4.   Rühmas toimunud arutelude lõpus ei toimu hääletamist, erandiks on lõikes 1 sätestatud valimised. Kui rühm saavutab üksmeele arvamuse suhtes, mille ta esitab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi nõudmisel, või omal algatusel esitatud resolutsiooni suhtes, siis sõnastab ta ühised järeldused ning lisab need kokkuvõtvale koosoleku aruandele. Juhul kui rühm seda soovitab, siis edastab komisjon rühma arutelude tulemuse teistele Euroopa institutsioonidele.

5.   Esimees vastutab selle eest, et koostatakse aruanne, mis sisaldab iga koosoleku täpset kokkuvõtvat protokolli, ja et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile edastatakse selle aruande kavand hiljemalt 20 tööpäeva pärast koosolekut. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võib esimehe saadetud aruande kavandit muuta enne, kui see üldsusele kättesaadavaks tehakse ja kui rühm selle heaks kiidab.

6.   Kokkuleppel põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadiga võib rühm luua töörühmi, kes rühma kinnitatud pädevuste alusel tegelevad teatavate konkreetsete küsimustega. Töörühmade koosolekuid juhatavad komisjoni esindajad. Sellised töörühmad saadetakse laiali kohe, kui nende ülesanded on täidetud.

7.   Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat võib kutsuda rühma töös ajutiselt osalema väliseksperte, kes on pädevad rühma või töörühma konkreetses päevakorraküsimuses. Lisaks võib komisjoni esindaja anda vaatlejastaatuse artikli 4 lõikes 2 sätestatud isikutele või organisatsioonidele, tingimusel, et rühma või töörühma huvide tasakaalu ei ohustata. Vaatlejad võivad sõna võtta, kui esimees seda palub ja kohalviibivatest komisjoni esindajatest kõige kõrgemal positsioonil viibiv isik on sellega nõus. Vaatlejastaatusega isikud või organisatsioonid ei osale lõikes 1 osutatud valimistel.

8.   Rühma liikmed ja nende esindajad ning ka kutsutud eksperdid ja lõikes 7 määratletud vaatlejastaatusega isikud või organisatsioonid järgivad aluslepingutes ja nende rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse kohustust ning ka komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisa kohaseid komisjoni turvaeeskirju seoses liidu salastatud teabe kaitsmisega (4). Juhul kui nad kõnealuseid kohustusi ei täida, võib komisjon võtta asjakohaseid meetmeid.

9.   Rühmade ja töörühmade koosolekud peetakse üldjuhul komisjoni ruumides. Komisjon tagab sekretariaaditeenuste osutamise. Rühmade ja töörühmade koosolekud kutsub kokku põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat. Rühmade ja töörühmade koosolekutel võivad osaleda teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi.

10.   Komisjon avaldab kõik asjakohased dokumendid, näiteks koosoleku päevakorrad, protokollid, järeldused, esialgsed järeldused või rühmade tegevuste töödokumendid komisjoni eksperdirühmade ja muude sarnaste üksuste registri asjakohase veebisaidi eraldi lingina. Süstemaatilise avaldamise puhul tuleks teha erandeid juhul, kui dokumendi avalikustamine kahjustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (5) artiklis 4 määratletud avalikku või erahuvi.

Artikkel 6

Koosolekutega seotud kulud

1.   Rühmade ja töörühmade tegevuses osalejatele ei maksta osutatud teenuste eest tasu.

2.   Komisjon hüvitab sõidu- ja elamiskulud, mis ekspertidel rühmade ja töörühmade tegevuses osalemiseks kanda tuleb, komisjonis kehtiva korra kohaselt.

3.   Lõikes 2 osutatud kulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2004/391/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2014.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Brüssel, 16. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  Komisjoni otsus 2004/391/EÜ, 23. aprill 2004, ühise põllumajanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimustega tegelevate nõuanderühmade kohta (ELT L 120, 24.4.2004, lk 50).

1

(2)  Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

2

(3)  C(2010) 7649.

3

(4)  Komisjoni otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, 29. november 2001, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

5

---