# Uradni list L 14/2014

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2014.014.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 14 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5718. januar 2014 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2014.014.slv

Uradni list

Evropske unije

L 14

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5718. januar 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/15/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 18. novembra 2013 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 1 |
| | | Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 2 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 40/2014 z dne 17. januarja 2014 o odobritvi zdravstvene trditve na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok, in o spremembi Uredbe (EU) št. 432/2012 (
  1
  ) | 8 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 41/2014 z dne 17. januarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 11 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/16/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EUBAM Libya/1/2014 z dne 14. januarja 2014 o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) | 13 |
| | | 2014/17/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EUBAM Libya/2/2014 z dne 14. januarja 2014 o sprejetju prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) | 15 |
| | | 2014/18/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora EUCAP Sahel Niger/1/2014 z dne 14. januarja 2014 o podaljšanju mandata vodje misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger) | 16 |
| | | 2014/19/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. junija 2013 o državni pomoči št. SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10), ki jo Francija namerava odobriti družbam za prirejanje konjskih dirk
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 3554)

   (
  1
  ) | 17 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2014/15/EU

*

Sklep Sveta z dne 18. novembra 2013 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

1

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

2

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 40/2014 z dne 17. januarja 2014 o odobritvi zdravstvene trditve na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok, in o spremembi Uredbe (EU) št. 432/2012 (
  1
  )

1

8

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 41/2014 z dne 17. januarja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

11

SKLEPI

2014/16/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EUBAM Libya/1/2014 z dne 14. januarja 2014 o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

13

2014/17/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EUBAM Libya/2/2014 z dne 14. januarja 2014 o sprejetju prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

15

2014/18/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora EUCAP Sahel Niger/1/2014 z dne 14. januarja 2014 o podaljšanju mandata vodje misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger)

16

2014/19/EU

*

Sklep Komisije z dne 19. junija 2013 o državni pomoči št. SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10), ki jo Francija namerava odobriti družbam za prirejanje konjskih dirk
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 3554)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 3554)

1

17

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES ( UL L 294, 6.11.2013 ) | 35 |

Popravki

*

Popravek Direktive 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES ( UL L 294, 6.11.2013 )

( UL L 294, 6.11.2013 )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/1

---

SKLEP SVETA

z dne 18. novembra 2013

o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

(2014/15/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 37 Pogodbe v povezavi s členom 218(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogoje glede sodelovanja tretjih držav v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno takšno prihodnje sodelovanje, ne pa da se določajo za vsako posamezno operacijo posebej. |
| --- | --- |

(1)

Pogoje glede sodelovanja tretjih držav v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno takšno prihodnje sodelovanje, ne pa da se določajo za vsako posamezno operacijo posebej.

| (2) | Potem ko je Svet 13. novembra 2012 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v pogajanjih dosegel Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(2)

Potem ko je Svet 13. novembra 2012 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v pogajanjih dosegel Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 16(1) Sporazuma (1).

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 18. novembra 2013

Za Svet

Predsednica

C. ASHTON

---

(1)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

1

Uradnem listu Evropske unije

---

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/2

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Gruzijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Gruzije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU)

na eni strani

in

GRUZIJA

na drugi strani

(v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) STA SE –

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Unija lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja, kar vključuje mirovne operacije ali humanitarne dejavnosti. |
| --- | --- |

(1)

Unija lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja, kar vključuje mirovne operacije ali humanitarne dejavnosti.

| (2) | Unija odloči, ali bo k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabila tudi tretje države. Gruzija lahko sprejme povabilo Unije in ponudi svoj prispevek. V takem primeru Unija odloči, ali sprejme predlagani prispevek. |
| --- | --- |

(2)

Unija odloči, ali bo k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabila tudi tretje države. Gruzija lahko sprejme povabilo Unije in ponudi svoj prispevek. V takem primeru Unija odloči, ali sprejme predlagani prispevek.

| (3) | Pogoje glede sodelovanja Gruzije v operacijah EU za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno takšno prihodnje sodelovanje, kot pa jih določati za vsako posamezno operacijo posebej. |
| --- | --- |

(3)

Pogoje glede sodelovanja Gruzije v operacijah EU za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno takšno prihodnje sodelovanje, kot pa jih določati za vsako posamezno operacijo posebej.

| (4) | Tak sporazum ne bi smel posegati v avtonomijo odločanja Unije in ne bi smel vnaprej vplivati na vsakokratno posamično odločanje Gruzije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje skladno z njenim pravnim sistemom. |
| --- | --- |

(4)

Tak sporazum ne bi smel posegati v avtonomijo odločanja Unije in ne bi smel vnaprej vplivati na vsakokratno posamično odločanje Gruzije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje skladno z njenim pravnim sistemom.

| (5) | Tak sporazum bi moral zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne bi smel posegati v kakršne koli obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Gruzije v že začeti operaciji EU za krizno upravljanje – |
| --- | --- |

(5)

Tak sporazum bi moral zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne bi smel posegati v kakršne koli obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Gruzije v že začeti operaciji EU za krizno upravljanje –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

S sodelovanjem povezane odločitve

1.   Potem ko Unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Gruzijo in se Gruzija odloči za sodelovanje, Gruzija Uniji posreduje informacije o svojem prispevku, ki ga predlaga.

2.   Unija v posvetovanju z Gruzijo oceni predlagani prispevek slednje.

3.   Unija Gruziji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede verjetnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Gruziji s tem pomagala pri pripravi njene ponudbe.

4.   Da bi Unija zagotovila sodelovanje Gruzije v skladu z določbami tega sporazuma, jo pisno obvesti o rezultatu te ocene.

Člen 2

Okvir

1.   Gruzija se na podlagi odločitve v skladu s členom 1(1) pridruži sklepu Sveta, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo Unija izvedla operacijo za krizno upravljanje, in vsakemu drugemu sklepu, s katerim se Svet Evropske unije odloči za podaljšanje operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in morebitnimi potrebnimi izvedbenimi dogovori.

2.   Prispevek Gruzije k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Unije.

3.   Unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Gruzijo, če ta na dan zaključka operacije še vedno prispeva k operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 3

Status osebja in sil

1.   Status osebja, napotenega na civilno operacijo EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Gruzija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je sklenjen med Unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.

2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki so zunaj držav(e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med zadevnimi vojaškim poveljstvom in poveljujočimi elementi ter pristojnimi organi Gruzije.

3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 Gruzija izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje. Kadar sile Gruzije delujejo na ladji ali zrakoplovu države članice EU, slednja država izvršuje jurisdikcijo v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

4.   Gruzija je, brez poseganja v odstavka 1 in 5 ter v skladu z veljavnimi privilegiji in imunitetami, odgovorna za odzivanje na vse zahtevke v zvezi z njenim sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži katero koli gruzijsko osebje ali se nanj nanašajo, pa tudi za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti pravnih ali disciplinskih, v skladu z gruzijskim pravom.

5.   Pogodbenici se dogovorita, da opustita kateri koli zahtevek in vse zahtevke, razen pogodbenih zahtevkov, do druge pogodbenice zaradi škode, izgube ali uničenja sredstev, ki so v lasti katere koli pogodbenice ali jih ta uporablja, ali zaradi telesne poškodbe ali smrti osebja katere koli pogodbenice pri opravljanju njihovih uradnih nalog v povezavi z dejavnostmi v okviru tega sporazuma, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve.

6.   Gruzija se zavezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma na podlagi vzajemnosti podala izjavo o opustitvi zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Gruzija.

7.   Unija se zavezuje, da bodo države članice EU ob podpisu tega sporazuma podale izjavo o opustitvi zahtevkov v zvezi s kakršnim koli prihodnjim sodelovanjem Gruzije v operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 4

Tajni podatki

1.   Gruzija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje tajnih podatkov EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije iz Sklepa Sveta 2011/292/EU (1) in v skladu z nadaljnjimi smernicami, ki jih izdajo pristojni organi, vključno s poveljnikom operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali z vodjem misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Ko pogodbenici skleneta sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov, se tak sporazum uporablja v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, napoteno na civilno operacijo EU za krizno upravljanje

1.   Gruzija:

| (a) | zagotovi, da njeno osebje, napoteno na civilno operacijo EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:






  (i) | sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1), |
| --- | --- | --- |

(a)

zagotovi, da njeno osebje, napoteno na civilno operacijo EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

(i)

sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1),

| (ii) | operativnim načrtom ter |
| --- | --- |

(ii)

operativnim načrtom ter

| (iii) | izvedbenimi ukrepi; |
| --- | --- |

(iii)

izvedbenimi ukrepi;

| (b) | pravočasno obvesti vodjo misije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP) o kakršnih koli spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje, vključno s prekinitvijo ali začasno prekinitvijo svojega sodelovanja. |
| --- | --- |

(b)

pravočasno obvesti vodjo misije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP) o kakršnih koli spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje, vključno s prekinitvijo ali začasno prekinitvijo svojega sodelovanja.

2.   Osebje, napoteno na civilno operacijo EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Gruzije. Osebje, napoteno na civilno operacijo EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1.   Osebje, ki ga napoti Gruzija, pri opravljanju svojih nalog in svojem ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Vse gruzijsko osebje, udeleženo v civilni operaciji EU za krizno upravljanje, ostane pod splošnim vodstvom ali, v primeru vojaškega osebja, pod polnim poveljstvom Gruzije.

3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na civilnega poveljnika operacije EU.

4.   Civilni poveljnik operacije EU prevzame odgovornost za civilno operacijo EU za krizno upravljanje ter izvršuje poveljevanje in nadzor nad civilno operacijo EU za krizno upravljanje na strateški ravni.

5.   Vodja misije prevzame odgovornost za civilno operacijo EU za krizno upravljanje, na terenu izvršuje poveljevanje in nadzor nad civilno operacijo EU za krizno upravljanje ter je odgovoren za njeno vsakodnevno upravljanje.

6.   Gruzija ima v skladu s pravnimi instrumenti iz člena 2(1) pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice EU, ki sodelujejo v operaciji.

7.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Disciplinske ukrepe po potrebi izvaja zadevni nacionalni organ.

8.   Gruzija določi točko za stike nacionalnega kontingenta, da v operaciji zastopa njen nacionalni kontingent. Točka za stike nacionalnega kontingenta vodji misije poroča o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 7

Finančni vidiki

1.   Brez poseganja v člen 8 Gruzija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen tekočih stroškov, kakor je določeno v operativnem proračunu operacije.

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(e), kjer poteka operacija, Gruzija, če je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, določenimi v veljavnem sporazumu o statusu misije iz člena 3(1).

Člen 8

Prispevek k operativnemu proračunu

1.   Gruzija prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Tak prispevek k operativnemu proračunu se izračuna na podlagi ene od naslednjih formul, in sicer tiste, pri kateri je izračun nižji:

| (a) | delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med bruto nacionalnim dohodkom (BND) Gruzije in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije, ali |
| --- | --- |

(a)

delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med bruto nacionalnim dohodkom (BND) Gruzije in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije, ali

| (b) | delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Gruzije, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(b)

delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Gruzije, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 Gruzija ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic EU.

4.   Ne glede na odstavek 1 Unija Gruzijo načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

| (a) | Unija ugotovi, da je prispevek Gruzije znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali |
| --- | --- |

(a)

Unija ugotovi, da je prispevek Gruzije znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali

| (b) | BND na prebivalca v Gruziji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici EU. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v Gruziji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici EU.

5.   Vodja misije in zadevni upravni organi Gruzije podpišejo dogovor o plačilu prispevkov Gruzije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje naslednje določbe:

| (a) | znesek zadevnega finančnega prispevka, |
| --- | --- |

(a)

znesek zadevnega finančnega prispevka,

| (b) | načine plačila finančnega prispevka in |
| --- | --- |

(b)

načine plačila finančnega prispevka in

| (c) | postopek revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopek revizije.

ODDELEK III

DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 9

Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Gruzija zagotovi, da njene sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

| (a) | sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1); |
| --- | --- |

(a)

sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1);

| (b) | operativnim načrtom; |
| --- | --- |

(b)

operativnim načrtom;

| (c) | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(c)

izvedbenimi ukrepi.

2.   Osebje, ki ga napoti Gruzija, pri opravljanju svojih nalog in svojem ravnanju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

3.   Gruzija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o kakršni koli spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji, vključno s prenehanjem ali začasno prekinitvijo sodelovanja.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1.   Vse gruzijske sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom ali, v primeru civilnega osebja, pod splošnim vodstvom Gruzije.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU, ki sme svoja pooblastila prenesti.

3.   Gruzija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot sodelujoče države članice EU.

4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Gruzijo kadar koli zahteva umik prispevka Gruzije.

5.   Gruzija imenuje višjega vojaškega predstavnika, da zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. Višji vojaški predstavnik se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino gruzijskega kontingenta.

Člen 11

Finančni vidiki

1.   Brez poseganja v člen 12 Gruzija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih instrumentih iz člena 2(1) in v Sklepu Sveta 2011/871/SZVP (2).

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(e), kjer poteka operacija, Gruzija, če je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v veljavnem sporazumu o statusu sil iz člena 3(1).

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1.   Gruzija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Tak prispevek k skupnim stroškom se izračuna na podlagi ene od naslednjih formul, in sicer tiste, pri kateri je izračun nižji:

| (a) | delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med BND Gruzije in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije, ali |
| --- | --- |

(a)

delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med BND Gruzije in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije, ali

| (b) | delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Gruzije, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(b)

delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Gruzije, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

Kadar se uporabi formula iz točke (b) in Gruzija prispeva osebje le za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V drugih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem, ki ga prispeva Gruzija, in celotnim osebjem operacije.

3.   Ne glede na odstavek 1 Unija Gruzijo načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

| (a) | Unija ugotovi, da je prispevek Gruzije k sredstvom in/ali zmogljivostim znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali |
| --- | --- |

(a)

Unija ugotovi, da je prispevek Gruzije k sredstvom in/ali zmogljivostim znaten, tako da bistveno prispeva k tej operaciji, ali

| (b) | BND na prebivalca v Gruziji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici EU. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v Gruziji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici EU.

4.   Upravitelj iz Sklepa 2011/871/SZVP in pristojni upravni organi Gruzije sklenejo dogovor. Ta dogovor med drugim vsebuje določbe o:

| (a) | znesku zadevnega finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(a)

znesku zadevnega finančnega prispevka;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka in |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka in

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori o izvajanju Sporazuma

Brez poseganja v člena 8(5) in 12(4) ustrezni organi pogodbenic sklenejo vse potrebne tehnične in upravne dogovore za izvajanje tega sporazuma.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz tega sporazuma, ima druga pogodbenica pravico s pisnim obvestilom odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti, trajanje in prenehanje

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku notranjih pravnih postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2.   Ta sporazum se redno pregleduje.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega dogovora pogodbenic. Spremembe začnejo veljati v skladu s postopkom iz odstavka 1.

4.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove tako, da drugi pogodbenici pošlje pisno obvestilo o odpovedi. Takšna odpoved začne učinkovati šest mesecev po tem, ko jo prejme druga pogodbenica.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

Ta sporazum je sestavljen v angleškem in gruzijskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni. V primeru spora glede razlage tega sporazma, prevlada angleško besedilo tega sporazuma.

V Vilni, dne devetindvajsetega novembra leta dva tisoč trinajst, v angleškem in gruzijskem jeziku, v dveh izvodih.

Za Evropsko unijo

Za Gruzijo

---

(1)  Sklep Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL EU L 141, 27.5.2011, str. 17).

1

(2)  Sklep Sveta 2011/871/SZVP z dne 19. decembra 2011 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) (UL EU L 343, 23.12.2011, str. 35).

2

---

Izjava držav članic EU

„Države članice EU, ki uporabljajo sklep Sveta EU glede operacij EU za krizno upravljanje, v katerih sodeluje Gruzija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti kakršne koli zahtevke do Gruzije zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube kakršnih koli sredstev, ki so v njihovi lasti in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje iz Gruzije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje iz Gruzije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | povzročila uporaba kakršnih koli sredstev, ki so v lasti Gruzije, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Gruzije pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba kakršnih koli sredstev, ki so v lasti Gruzije, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Gruzije pri uporabi teh sredstev.“

---

Izjava Gruzije

„Gruzija, ki uporablja sklep Sveta EU glede operacij EU za krizno upravljanje, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti kakršne koli zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji EU za krizno upravljanje, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube kakršnih koli sredstev, ki so v njeni lasti in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | povzročila uporaba kakršnih koli sredstev, ki so v lasti držav, sodelujočih v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“ |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba kakršnih koli sredstev, ki so v lasti držav, sodelujočih v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“

---

UREDBE

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 40/2014

z dne 17. januarja 2014

o odobritvi zdravstvene trditve na živilih, razen tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok, in o spremembi Uredbe (EU) št. 432/2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (1) ter zlasti člena 18(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa, da so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa, da so zdravstvene trditve na živilih prepovedane, razen če jih Komisija v skladu z navedeno uredbo odobri in uvrsti na seznam dovoljenih trditev.

| (2) | V skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1924/2006 je Komisija sprejela Uredbo Komisije (EU) št. 432/2012 (2) o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1924/2006 je Komisija sprejela Uredbo Komisije (EU) št. 432/2012 (2) o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok.

| (3) | Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da morajo nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev vložiti pri pristojnem nacionalnem organu države članice. Nacionalni pristojni organ mora veljavne vloge posredovati Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v znanstveno oceno ter Komisiji in državam članicam v vednost. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1924/2006 določa tudi, da morajo nosilci živilske dejavnosti vloge za odobritev zdravstvenih trditev vložiti pri pristojnem nacionalnem organu države članice. Nacionalni pristojni organ mora veljavne vloge posredovati Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v znanstveno oceno ter Komisiji in državam članicam v vednost.

| (4) | Komisija ob upoštevanju mnenja Agencije odloči o odobritvi zdravstvenih trditev. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ob upoštevanju mnenja Agencije odloči o odobritvi zdravstvenih trditev.

| (5) | Zaradi spodbujanja inovacij se zdravstvene trditve, ki temeljijo na novo ugotovljenih znanstvenih dokazih in/ali vključujejo zahtevo za zakonsko zaščito podatkov, odobrijo po hitrem postopku. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi spodbujanja inovacij se zdravstvene trditve, ki temeljijo na novo ugotovljenih znanstvenih dokazih in/ali vključujejo zahtevo za zakonsko zaščito podatkov, odobrijo po hitrem postopku.

| (6) | Družba Nordic Sugar A/S je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z učinki vlaknin sladkorne pese na povečano količino blata (vprašanje št. EFSA-Q-2011-00972) (3). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Vlaknine sladkorne pese povečajo količino blata.“ |
| --- | --- |

(6)

Družba Nordic Sugar A/S je v skladu s členom 13(5) Uredbe (ES) št. 1924/2006 vložila vlogo, Agencija pa je morala pripraviti mnenje o zdravstveni trditvi v zvezi z učinki vlaknin sladkorne pese na povečano količino blata (vprašanje št. EFSA-Q-2011-00972) (3). Vložnik je predlagal naslednjo trditev: „Vlaknine sladkorne pese povečajo količino blata.“

| (7) | Komisija in države članice so 8. decembra 2011 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da obstaja vzročno-posledična povezava med uživanjem vlaknin sladkorne pese in navedeno trditvijo. Zdravstveno trditev, ki odraža ta sklep, bi zato bilo treba šteti za skladno z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 in jo uvrstiti na seznam dovoljenih trditev Unije, uveden z Uredbo (EU) št. 432/2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija in države članice so 8. decembra 2011 prejele znanstveno mnenje Agencije, ki je na podlagi predloženih podatkov ugotovila, da obstaja vzročno-posledična povezava med uživanjem vlaknin sladkorne pese in navedeno trditvijo. Zdravstveno trditev, ki odraža ta sklep, bi zato bilo treba šteti za skladno z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 in jo uvrstiti na seznam dovoljenih trditev Unije, uveden z Uredbo (EU) št. 432/2012.

| (8) | Eden od ciljev Uredbe (ES) št. 1924/2006 je zagotoviti, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in uporabne za potrošnika ter da se pri tem upoštevata besedilo in predstavitev trditve. Kadar ima besedilo trditev, ki ga uporabi vložnik, za potrošnike enak pomen kot odobrena zdravstvena trditev, ker predstavljata isto povezavo med kategorijo živila, živilom ali njegovo sestavino in zdravjem, bi bilo treba te trditve uporabljati pod enakimi pogoji uporabe, kot so navedeni v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Eden od ciljev Uredbe (ES) št. 1924/2006 je zagotoviti, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in uporabne za potrošnika ter da se pri tem upoštevata besedilo in predstavitev trditve. Kadar ima besedilo trditev, ki ga uporabi vložnik, za potrošnike enak pomen kot odobrena zdravstvena trditev, ker predstavljata isto povezavo med kategorijo živila, živilom ali njegovo sestavino in zdravjem, bi bilo treba te trditve uporabljati pod enakimi pogoji uporabe, kot so navedeni v Prilogi k tej uredbi.

| (9) | V skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1924/2006 bi bilo treba register prehranskih in zdravstvenih trditev, ki vsebuje vse odobrene zdravstvene trditve, posodobiti, da se upošteva ta uredba. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1924/2006 bi bilo treba register prehranskih in zdravstvenih trditev, ki vsebuje vse odobrene zdravstvene trditve, posodobiti, da se upošteva ta uredba.

| (10) | Uredbo (EU) št. 432/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (EU) št. 432/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Opravljeno je bilo posvetovanje z državami članicami – |
| --- | --- |

(11)

Opravljeno je bilo posvetovanje z državami članicami –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zdravstvene trditve iz Priloge k tej uredbi se uvrstijo na seznam dovoljenih trditev Unije v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

Člen 2

Priloga k Uredbi (EU) št. 432/2012 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. januarja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 432/2012 z dne 16. maja 2012 o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (UL L 136, 25.5.2012, str. 1).

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(12):2468.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

V Prilogo k Uredbi (EU) št. 432/2012 se po abecednem redu vstavi naslednji vnos:

| Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil | Trditev | Pogoji uporabe trditve | Pogoji in/ali omejitve uporabe živila in/ali dodatno pojasnilo ali opozorilo | Številka v strokovni reviji EFSA | Ustrezna številka vnosa na konsolidiranem seznamu, predloženem EFSA v oceno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Vlaknine sladkorne pese | Vlaknine sladkorne prispevajo k povečani količini blata. | Trditev se lahko navede le na živilu, ki je bogato z navedenimi vlakninami, kakor je opredeljeno s trditvijo VISOKA VSEBNOST PREHRANSKE VLAKNINE iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1924/2006. | | 2011; 9(12):2468“ | |

Hranilo, snov, živilo ali kategorija živil

Trditev

Pogoji uporabe trditve

Pogoji in/ali omejitve uporabe živila in/ali dodatno pojasnilo ali opozorilo

Številka v strokovni reviji EFSA

Ustrezna številka vnosa na konsolidiranem seznamu, predloženem EFSA v oceno

„Vlaknine sladkorne pese

Vlaknine sladkorne prispevajo k povečani količini blata.

Trditev se lahko navede le na živilu, ki je bogato z navedenimi vlakninami, kakor je opredeljeno s trditvijo VISOKA VSEBNOST PREHRANSKE VLAKNINE iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1924/2006.

2011; 9(12):2468“

---

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 41/2014

z dne 17. januarja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. januarja 2014

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| IL | 182,0 |
| MA | 64,3 |
| TN | 99,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0707 00 05 | MA | 124,7 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,5 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 63,0 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | EG | 46,8 |
| MA | 59,6 |
| TR | 59,2 |
| ZA | 52,9 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 70,3 |
| ZZ | 118,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CL | 63,3 |
| IL | 139,7 |
| JM | 62,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 83,3 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 94,2 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | CN | 65,1 |
| MK | 32,8 |
| US | 134,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 144,6 |
| US | 176,0 |
| ZZ | 128,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

69,6

IL

182,0

MA

64,3

TN

99,0

TR

95,0

ZZ

102,0

0707 00 05

MA

124,7

TR

160,3

ZZ

142,5

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

63,0

TR

108,5

ZZ

85,8

0805 10 20

EG

46,8

MA

59,6

TR

59,2

ZA

52,9

ZZ

54,6

0805 20 10

IL

167,2

MA

70,3

ZZ

118,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CL

63,3

IL

139,7

JM

62,4

KR

142,4

MA

83,3

TR

74,3

ZZ

94,2

0805 50 10

EG

67,3

TR

73,6

ZZ

70,5

0808 10 80

CN

65,1

MK

32,8

US

134,8

ZZ

77,6

0808 30 90

CN

65,3

TR

144,6

US

176,0

ZZ

128,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/13

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUBAM LIBYA/1/2014

z dne 14. januarja 2014

o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

(2014/16/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (1) in zlasti člena 10(3) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 10(3) Sklepa 2013/233/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 10(3) Sklepa 2013/233/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).

| (2) | V sklepih Evropskega sveta iz Göteborga z dne 15. in 16. junija 2001 so bila določena vodilna načela in pravila za sodelovanje tretjih držav pri policijskih misijah. Svet je 10. decembra 2002 odobril dokument z naslovom „Posvetovanja in modalitete v zvezi s sodelovanjem držav nečlanic EU pri operacijah civilnega kriznega upravljanja EU“, v katerem so podrobno določena pravila za sodelovanje tretjih držav pri operacijah civilnega kriznega upravljanja, vključno z ustanovitvijo odbora prispevajočih držav. |
| --- | --- |

(2)

V sklepih Evropskega sveta iz Göteborga z dne 15. in 16. junija 2001 so bila določena vodilna načela in pravila za sodelovanje tretjih držav pri policijskih misijah. Svet je 10. decembra 2002 odobril dokument z naslovom „Posvetovanja in modalitete v zvezi s sodelovanjem držav nečlanic EU pri operacijah civilnega kriznega upravljanja EU“, v katerem so podrobno določena pravila za sodelovanje tretjih držav pri operacijah civilnega kriznega upravljanja, vključno z ustanovitvijo odbora prispevajočih držav.

| (3) | Odbor prispevajočih držav bi moral biti forum za razpravo o vseh problemih pri upravljanju misije EUBAM Libya s prispevajočimi tretjimi državami. PVO, ki misijo politično nadzoruje in strateško usmerja, bi moral upoštevati stališča, ki ji izrazi odbor prispevajočih držav – |
| --- | --- |

(3)

Odbor prispevajočih držav bi moral biti forum za razpravo o vseh problemih pri upravljanju misije EUBAM Libya s prispevajočimi tretjimi državami. PVO, ki misijo politično nadzoruje in strateško usmerja, bi moral upoštevati stališča, ki ji izrazi odbor prispevajočih držav –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ustanovitev ter naloge in pristojnosti

1.   Ustanovi se odbor prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).

2.   Naloge in pristojnosti odbora prispevajočih držav so določene v dokumentu „Posvetovanja in modalitete v zvezi s sodelovanjem držav nečlanic EU pri operacijah civilnega kriznega upravljanja EU“.

Člen 2

Sestava

1.   Člani odbora prispevajočih držav so:

| — | predstavniki vseh držav članic in |
| --- | --- |

—

predstavniki vseh držav članic in

| — | predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v misiji EUBAM Libya in k njej prispevajo. |
| --- | --- |

—

predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v misiji EUBAM Libya in k njej prispevajo.

2.   Sestankov odbora prispevajočih držav se lahko udeleži tudi predstavnik Komisije.

Člen 3

Obveščanje s strani vodje misije

Vodja misije redno obvešča odbor prispevajočih držav.

Člen 4

Predsedovanje

Odboru prispevajočih držav predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali njegov predstavnik.

Člen 5

Sestanki

1.   Sestanke odbora prispevajočih držav redno sklicuje njegov predsednik. Po potrebi se lahko na pobudo predsednika ali na zahtevo člana odbora skličejo nujni sestanki.

2.   Predsednik vnaprej razpošlje začasni dnevni red in dokumente, ki se nanašajo na sestanek. Predsednik je odgovoren za obveščanje PVO o rezultatih razprav odbora prispevajočih držav.

Člen 6

Zaupnost

1.   Za sestanke in delo odbora prispevajočih držav se v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 (2) uporabljajo varnostni predpisi Sveta. Zlasti predstavniki v odboru prispevajočih držav morajo biti ustrezno varnostno preverjeni.

2.   Za posvetovanja v odboru prispevajočih držav velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, razen če odbor prispevajočih držav soglasno odloči drugače.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 14. januarja 2014

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 138, 24.5.2013, str. 15.

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/15

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUBAM LIBYA/2/2014

z dne 14. januarja 2014

o sprejetju prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

(2014/17/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (1) in zlasti člena 10(3) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 10(3) Sklepa 2013/233/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju prispevkov tretjih držav za EUBAM Libya. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 10(3) Sklepa 2013/233/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju prispevkov tretjih držav za EUBAM Libya.

| (2) | Civilni poveljnik operacije je priporočil, da PVO sprejme predlagani prispevek Švicarske konfederacije za EUBAM Libya ter ga šteje za pomembnega. |
| --- | --- |

(2)

Civilni poveljnik operacije je priporočil, da PVO sprejme predlagani prispevek Švicarske konfederacije za EUBAM Libya ter ga šteje za pomembnega.

| (3) | Švicarska konfederacija bi morala biti oproščena finančnega prispevka v proračun EUBAM Libya – |
| --- | --- |

(3)

Švicarska konfederacija bi morala biti oproščena finančnega prispevka v proračun EUBAM Libya –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prispevki tretjih držav

1.   Prispevek Švicarske konfederacije za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) se sprejme in šteje za pomembnega.

2.   Švicarska konfederacija je oproščena finančnega prispevka v proračun EUBAM Libya.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 14. januarja 2014

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 138, 24.5.2013, str. 15.

1

---

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/16

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUCAP SAHEL NIGER/1/2014

z dne 14. januarja 2014

o podaljšanju mandata vodje misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger)

(2014/18/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/392/SZVP z dne 16. julija 2012 o misiji SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 9(1) Sklepa 2012/392/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 9(1) Sklepa 2012/392/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

| (2) | PVO je 12. novembra 2013 sprejel Sklep EUCAP Sahel Niger/2/2013 (2) o začasnem imenovanju Filipa DE CEUNINCKA za vodjo misije EUCAP Sahel Niger od 1. novembra do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 12. novembra 2013 sprejel Sklep EUCAP Sahel Niger/2/2013 (2) o začasnem imenovanju Filipa DE CEUNINCKA za vodjo misije EUCAP Sahel Niger od 1. novembra do 31. decembra 2013.

| (3) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 5. decembra 2013 predlagal, da se mandat Filipa DE CEUNINCKA kot vodje misije EUCAP Sahel Niger začasno podaljša od 1. januarja 2014 do imenovanja novega vodje misije EUCAP Sahel Niger – |
| --- | --- |

(3)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 5. decembra 2013 predlagal, da se mandat Filipa DE CEUNINCKA kot vodje misije EUCAP Sahel Niger začasno podaljša od 1. januarja 2014 do imenovanja novega vodje misije EUCAP Sahel Niger –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mandat Filipa DE CEUNINCKA kot vodje misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger) se podaljša do imenovanja novega vodje misije EUCAP Sahel Niger.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 1. januarja 2014.

V Bruslju, 14. januarja 2014

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 187, 17.7.2012, str. 48.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora EUCAP Sahel Niger/2/2013 z dne 12. novembra 2013 o imenovanju vodje misije SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger) (UL L 305, 15.11.2013, str. 18).

2

---

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/17

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. junija 2013

o državni pomoči št. SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10),

ki jo Francija namerava odobriti družbam za prirejanje konjskih dirk

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 3554)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/19/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe, (1)

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem deležnikom, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima členoma (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1   POSTOPEK

| (1) | Francija je z dopisom z dne 13. aprila 2010 Komisijo uradno obvestila o osnutku parafiskalne dajatve na spletne stave na konjske dirke, namenjene financiranju naloge javne službe, zaupane družbam za prirejanje konjskih dirk. |
| --- | --- |

(1)

Francija je z dopisom z dne 13. aprila 2010 Komisijo uradno obvestila o osnutku parafiskalne dajatve na spletne stave na konjske dirke, namenjene financiranju naloge javne službe, zaupane družbam za prirejanje konjskih dirk.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 17. novembra 2010 Francijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s to pomočjo začela postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 17. novembra 2010 Francijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s to pomočjo začela postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: odločitev o začetku postopka).

| (3) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala deležnike, naj predložijo pripombe v zvezi z zadevnim ukrepom. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala deležnike, naj predložijo pripombe v zvezi z zadevnim ukrepom.

| (4) | Francija je pripombe k odločitvi o začetku postopka predložila 18. januarja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Francija je pripombe k odločitvi o začetku postopka predložila 18. januarja 2011.

| (5) | Komisija je prejela več pripomb deležnikov (glej preglednico 1 v nadaljevanju):

  Preglednica 1


  Deležniki









  Stališče | Subjekt | Kratek opis | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Za ukrep | Cheval français | Matična družba za kasaške dirke. | 11. februar 2011 |
| France Galop | Matična družba za galopske dirke in dirke z zaprekami. | 11. februar 2011 |
| Laboratoire des courses hippiques | Nepridobitno združenje, ki izvaja ukrepe protidopinške kontrole, ki jo v celoti financirata matični družbi. | 11. februar 2011 |
| Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses | Nepridobitno združenje, ki se ukvarja s strokovnim usposabljanjem in socialnimi ukrepi za zaposlene na področju konjskih dirk, za kar 60 % sredstev zagotavljata matični družbi. | 11. februar 2011 |
| Union Européenne du trot | Organizacija, ki združuje nacionalne kasaške zveze iz 19 evropskih držav. | 9. februar 2011 |
| European and Mediterranean Horseracing Federation | Zveza 18 organov iz sektorja konjskih dirk (od tega jih je 14 evropskih), katere namen je promocija konjskih dirk. Francijo v tej zvezi zastopa France Galop. | 14. februar 2011 |
| Proti ukrepu | European Gaming & Betting Association | Nepridobitno združenje belgijskega prava, ki združuje evropske subjekte s področja iger na srečo. | 14. februar 2011 |
| Anonimen | NI PODATKA | 14. februar 2011 |

(5)

Komisija je prejela več pripomb deležnikov (glej preglednico 1 v nadaljevanju):

Preglednica 1

Deležniki

Stališče

Subjekt

Kratek opis

Datum

Za ukrep

Cheval français

Matična družba za kasaške dirke.

11. februar 2011

France Galop

Matična družba za galopske dirke in dirke z zaprekami.

11. februar 2011

Laboratoire des courses hippiques

Nepridobitno združenje, ki izvaja ukrepe protidopinške kontrole, ki jo v celoti financirata matični družbi.

11. februar 2011

Association de Formation et d'Action sociale des Ecuries de courses

Nepridobitno združenje, ki se ukvarja s strokovnim usposabljanjem in socialnimi ukrepi za zaposlene na področju konjskih dirk, za kar 60 % sredstev zagotavljata matični družbi.

11. februar 2011

Union Européenne du trot

Organizacija, ki združuje nacionalne kasaške zveze iz 19 evropskih držav.

9. februar 2011

European and Mediterranean Horseracing Federation

Zveza 18 organov iz sektorja konjskih dirk (od tega jih je 14 evropskih), katere namen je promocija konjskih dirk. Francijo v tej zvezi zastopa France Galop.

14. februar 2011

Proti ukrepu

European Gaming & Betting Association

Nepridobitno združenje belgijskega prava, ki združuje evropske subjekte s področja iger na srečo.

14. februar 2011

Anonimen

NI PODATKA

14. februar 2011

| (6) | Pripombe deležnikov so bile Franciji poslane 28. februarja 2011. Francija je stališča do pripomb deležnikov predložila 4. aprila 2011. |
| --- | --- |

(6)

Pripombe deležnikov so bile Franciji poslane 28. februarja 2011. Francija je stališča do pripomb deležnikov predložila 4. aprila 2011.

| (7) | Komisija je 12. aprila 2011 francoskim organom poslala zahtevo za informacije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 12. aprila 2011 francoskim organom poslala zahtevo za informacije.

| (8) | Službe Komisije in francoski organi so se 4. maja 2011 sestali na delovnem sestanku. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije in francoski organi so se 4. maja 2011 sestali na delovnem sestanku.

| (9) | Francija je z dopisom z dne 11. maja 2011 zaprosila za podaljšanje roka za odgovor na vprašanja z dne 12. aprila 2011, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 16. maja 2011. Francija je na ta vprašanja odgovorila 20. junija 2011. |
| --- | --- |

(9)

Francija je z dopisom z dne 11. maja 2011 zaprosila za podaljšanje roka za odgovor na vprašanja z dne 12. aprila 2011, ki ga je Komisija odobrila z dopisom z dne 16. maja 2011. Francija je na ta vprašanja odgovorila 20. junija 2011.

| (10) | Delovna sestanka služb Komisije in francoskih organov sta potekala 11. julija 2011 in 9. decembra 2011. |
| --- | --- |

(10)

Delovna sestanka služb Komisije in francoskih organov sta potekala 11. julija 2011 in 9. decembra 2011.

| (11) | Francija je 14. decembra 2011 predložila osnutek spremembe prvotne priglasitve. |
| --- | --- |

(11)

Francija je 14. decembra 2011 predložila osnutek spremembe prvotne priglasitve.

| (12) | Komisija je 16. decembra 2011 Franciji poslala vprašanja o predloženem novem mehanizmu. Francoski organi so odgovorili 1. marca 2012. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 16. decembra 2011 Franciji poslala vprašanja o predloženem novem mehanizmu. Francoski organi so odgovorili 1. marca 2012.

| (13) | Delovni sestanek služb Komisije in francoskih organov je potekal 30. marca 2012 v zvezi z novim mehanizmom, ki so ga predvideli francoski organi. |
| --- | --- |

(13)

Delovni sestanek služb Komisije in francoskih organov je potekal 30. marca 2012 v zvezi z novim mehanizmom, ki so ga predvideli francoski organi.

| (14) | Francoski organi so 6. decembra 2012, 21. januarja 2013 in 27. februarja 2013 na zahteve Komisije po prilagoditvi tega novega mehanizma zagotovili dodatne informacije. |
| --- | --- |

(14)

Francoski organi so 6. decembra 2012, 21. januarja 2013 in 27. februarja 2013 na zahteve Komisije po prilagoditvi tega novega mehanizma zagotovili dodatne informacije.

| (15) | Francoski organi so 29. aprila 2013 Komisiji uradno predložili spremembo priglasitve z dne 13. aprila 2010, v kateri je povzet novi mehanizem, o katerem so razpravljali s službami Komisije. |
| --- | --- |

(15)

Francoski organi so 29. aprila 2013 Komisiji uradno predložili spremembo priglasitve z dne 13. aprila 2010, v kateri je povzet novi mehanizem, o katerem so razpravljali s službami Komisije.

2   OPIS PRVOTNO PRIGLAŠENEGA UKREPA

2.1   Ozadje: odprtje sektorja iger na srečo konkurenci

| (16) | Francija je sektor spletnih iger na srečo konkurenci odprla z zakonom št. 2010-476 z dne 12. maja 2010 o odprtju sektorja spletnih iger na srečo konkurenci in o njegovi ureditvi (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 12. maja 2010). |
| --- | --- |

(16)

Francija je sektor spletnih iger na srečo konkurenci odprla z zakonom št. 2010-476 z dne 12. maja 2010 o odprtju sektorja spletnih iger na srečo konkurenci in o njegovi ureditvi (v nadaljnjem besedilu: zakon z dne 12. maja 2010).

| (17) | Zakon z dne 12. maja 2010 je v skladu s ciljem, da se ustavi nezakonita ponudba iger na srečo, ki se razširja na spletu. Konkurenci so odprte tri vrste iger, izbrane po priljubljenosti med igralci in manjši nevarnosti glede zasvojenosti: stave na konjske dirke, športne stave in spletni poker. |
| --- | --- |

(17)

Zakon z dne 12. maja 2010 je v skladu s ciljem, da se ustavi nezakonita ponudba iger na srečo, ki se razširja na spletu. Konkurenci so odprte tri vrste iger, izbrane po priljubljenosti med igralci in manjši nevarnosti glede zasvojenosti: stave na konjske dirke, športne stave in spletni poker.

| (18) | Ponudniki spletnih iger ali stav morajo imeti dovoljenje, ki ga za pet let in pod nekaterimi pogoji izda regulativni organ za spletne igre (ARJEL), neodvisni upravni organ, ustanovljen z zakonom z dne 12. maja 2010. |
| --- | --- |

(18)

Ponudniki spletnih iger ali stav morajo imeti dovoljenje, ki ga za pet let in pod nekaterimi pogoji izda regulativni organ za spletne igre (ARJEL), neodvisni upravni organ, ustanovljen z zakonom z dne 12. maja 2010.

| (19) | Komisija je po odprtju spletnih iger konkurenci 24. novembra 2010 končala (4) postopek za ugotavljanje kršitev, uveden zoper Francijo. Ta postopek za ugotavljanje kršitev (5) je bil uveden leta 2006, ker so bile po mnenju Komisije ovire, ki jih je Francija določila za storitve, ki jih opravljajo tuji ponudniki, nesorazmerne. Komisija je v okviru tega postopka za ugotavljanje kršitev leta 2007 izdala obrazloženo mnenje. (6) |
| --- | --- |

(19)

Komisija je po odprtju spletnih iger konkurenci 24. novembra 2010 končala (4) postopek za ugotavljanje kršitev, uveden zoper Francijo. Ta postopek za ugotavljanje kršitev (5) je bil uveden leta 2006, ker so bile po mnenju Komisije ovire, ki jih je Francija določila za storitve, ki jih opravljajo tuji ponudniki, nesorazmerne. Komisija je v okviru tega postopka za ugotavljanje kršitev leta 2007 izdala obrazloženo mnenje. (6)

| (20) | Monopol nad stavami na konjske dirke, ki se sprejemajo zunaj hipodromov, je imel pred odprtjem konkurenci PMU (Pari mutuel urbain), tj. gospodarsko interesno združenje, (7) ki ga sestavljajo dve matični družbi za konjske dirke (8) in 49 regionalnih družb za prirejanje konjskih dirk (v nadaljnjem besedilu skupaj: družbe za prirejanje konjskih dirk), in sicer za spletne stave, ki se sprejemajo prek spleta, in fizične stave, ki se sprejemajo v prodajni mreži združenja PMU, ali stave, ki se sprejemajo na hipodromih. |
| --- | --- |

(20)

Monopol nad stavami na konjske dirke, ki se sprejemajo zunaj hipodromov, je imel pred odprtjem konkurenci PMU (Pari mutuel urbain), tj. gospodarsko interesno združenje, (7) ki ga sestavljajo dve matični družbi za konjske dirke (8) in 49 regionalnih družb za prirejanje konjskih dirk (v nadaljnjem besedilu skupaj: družbe za prirejanje konjskih dirk), in sicer za spletne stave, ki se sprejemajo prek spleta, in fizične stave, ki se sprejemajo v prodajni mreži združenja PMU, ali stave, ki se sprejemajo na hipodromih.

| (21) | Vložki za stave na konjske dirke, ki jih je pobralo združenje PMU, prvi ponudnik stav z nagradnim skladom v Evropi in drugi na svetu, so ob priglasitvi leta 2010 znašali 9,342 milijona EUR. Združenje PMU je leta 2010 8,5 % (9) prometa ustvarilo prek spleta. Celotni neto dobiček združenja se prenese na družbe za prirejanje konjskih dirk. Leta 2010 je to bilo 790,9 milijona EUR. (10) Z njim se financira 80 % konjeniške dejavnosti (vzreja, vadbeni centri, jahalni centri itd.), ki ima približno 74 000 zaposlenih in skupno 250 hipodromov v vseh regijah. |
| --- | --- |

(21)

Vložki za stave na konjske dirke, ki jih je pobralo združenje PMU, prvi ponudnik stav z nagradnim skladom v Evropi in drugi na svetu, so ob priglasitvi leta 2010 znašali 9,342 milijona EUR. Združenje PMU je leta 2010 8,5 % (9) prometa ustvarilo prek spleta. Celotni neto dobiček združenja se prenese na družbe za prirejanje konjskih dirk. Leta 2010 je to bilo 790,9 milijona EUR. (10) Z njim se financira 80 % konjeniške dejavnosti (vzreja, vadbeni centri, jahalni centri itd.), ki ima približno 74 000 zaposlenih in skupno 250 hipodromov v vseh regijah.

2.2   Cilj prvotno priglašenega ukrepa

| (22) | Ob upoštevanju pomena združenja PMU za financiranje konjeniške dejavnosti so se francoski organi bali, da bi bila sposobnost preživetja te dejavnosti ogrožena, če bi se zaradi odprtja spletnih iger na srečo konkurenci bistveno zmanjšali prihodki združenja PMU, kar bi bilo lahko posledica:






  — | konkurence drugih ponudnikov, pooblaščenih za ponujanje spletnih stav na konjske dirke; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ob upoštevanju pomena združenja PMU za financiranje konjeniške dejavnosti so se francoski organi bali, da bi bila sposobnost preživetja te dejavnosti ogrožena, če bi se zaradi odprtja spletnih iger na srečo konkurenci bistveno zmanjšali prihodki združenja PMU, kar bi bilo lahko posledica:

—

konkurence drugih ponudnikov, pooblaščenih za ponujanje spletnih stav na konjske dirke;

| — | dejstva, da bi se lahko nekateri vplačniki stav na konjske dirke zaradi legalizacije spletnih športnih stav preusmerili na športne stave, kar bi spremenilo strukturo trga. |
| --- | --- |

—

dejstva, da bi se lahko nekateri vplačniki stav na konjske dirke zaradi legalizacije spletnih športnih stav preusmerili na športne stave, kar bi spremenilo strukturo trga.

| (23) | Francija se je zato odločila uvesti parafiskalno dajatev na spletne stave na konjske dirke v korist konjeniške dejavnosti, da bi preprečila njeno morebitno gospodarsko oslabitev zaradi odprtja spletnih stav konkurenci in neugodnih posledic, ki bi jih to lahko prineslo. Po navedbah francoskih organov naj bi se s parafiskalno dajatvijo na spletne stave na konjske dirke financirala storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP), zaupana družbam za prirejanje konjskih dirk (glej poglavje 2.3). |
| --- | --- |

(23)

Francija se je zato odločila uvesti parafiskalno dajatev na spletne stave na konjske dirke v korist konjeniške dejavnosti, da bi preprečila njeno morebitno gospodarsko oslabitev zaradi odprtja spletnih stav konkurenci in neugodnih posledic, ki bi jih to lahko prineslo. Po navedbah francoskih organov naj bi se s parafiskalno dajatvijo na spletne stave na konjske dirke financirala storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: SSGP), zaupana družbam za prirejanje konjskih dirk (glej poglavje 2.3).

| (24) | Prihodki od dajatve, ki bi se pobirala za vsa vplačila spletnih stav na konjske dirke, vključno s stavami, vplačanimi na spletni strani združenja PMU, naj bi se v celoti prenesli na matični družbi za konjske dirke (sorazmerno z vložki za posamezno disciplino, tj. kas, galop in zapreke), ti pa naj bi nato ustrezen znesek porazdelili med različne upravičence. (11) S temi prihodki naj bi se dopolnilo financiranje iz stav, vplačanih v fizični mreži prodajnih mest združenja PMU (v nadaljnjem besedilu: fizične stave). Na podlagi finančnih podatkov za leto 2010 je bilo ocenjeno, da bi bilo mogoče z dajatvijo zaslužiti približno 64 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(24)

Prihodki od dajatve, ki bi se pobirala za vsa vplačila spletnih stav na konjske dirke, vključno s stavami, vplačanimi na spletni strani združenja PMU, naj bi se v celoti prenesli na matični družbi za konjske dirke (sorazmerno z vložki za posamezno disciplino, tj. kas, galop in zapreke), ti pa naj bi nato ustrezen znesek porazdelili med različne upravičence. (11) S temi prihodki naj bi se dopolnilo financiranje iz stav, vplačanih v fizični mreži prodajnih mest združenja PMU (v nadaljnjem besedilu: fizične stave). Na podlagi finančnih podatkov za leto 2010 je bilo ocenjeno, da bi bilo mogoče z dajatvijo zaslužiti približno 64 milijonov EUR.

| (25) | Stopnja dajatve, predlagana za leto 2010, je bila 8 % vplačil spletnih stav na konjske dirke. Izračunana je bila na podlagi finančnih podatkov za leto 2008 ter je ustrezala razmerju med stroški obveznosti javne službe in skupnim zneskom vseh vplačil spletnih in fizičnih stav na konjske dirke. Namen te stopnje dajatve je bil, da se pri financiranju dejavnosti javne službe enako obremenijo združenje PMU in drugi ponudniki stav na konjske dirke. Stopnjo te dajatve je bilo mogoče spremeniti glede na gibanje stroškov obveznosti javne službe in vplačil stav na konjske dirke, običajno po naslednji formuli:



  V priglasitvi je bilo sicer predvideno, da naj bi ta stopnja ostala v razponu [7–9 %]. Z zgornjo formulo bi za leto 2012 na podlagi finančnih podatkov za leto 2010 dobili 8-odstotno stopnjo (glej točko 113 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(25)

Stopnja dajatve, predlagana za leto 2010, je bila 8 % vplačil spletnih stav na konjske dirke. Izračunana je bila na podlagi finančnih podatkov za leto 2008 ter je ustrezala razmerju med stroški obveznosti javne službe in skupnim zneskom vseh vplačil spletnih in fizičnih stav na konjske dirke. Namen te stopnje dajatve je bil, da se pri financiranju dejavnosti javne službe enako obremenijo združenje PMU in drugi ponudniki stav na konjske dirke. Stopnjo te dajatve je bilo mogoče spremeniti glede na gibanje stroškov obveznosti javne službe in vplačil stav na konjske dirke, običajno po naslednji formuli:

Formula

V priglasitvi je bilo sicer predvideno, da naj bi ta stopnja ostala v razponu [7–9 %]. Z zgornjo formulo bi za leto 2012 na podlagi finančnih podatkov za leto 2010 dobili 8-odstotno stopnjo (glej točko 113 obrazložitve tega sklepa).

| (26) | Poleg prihodkov od stav, pobranih v fizični mreži združenja PMU, in parafiskalne dajatve je treba upoštevati, da imajo družbe za prirejanje konjskih dirk koristi tudi od prihodkov, ustvarjenih s športnimi stavami in spletnim pokrom, za katere je združenje PMU po odprtju spletnih iger na srečo konkurenci prav tako dobilo dovoljenje. |
| --- | --- |

(26)

Poleg prihodkov od stav, pobranih v fizični mreži združenja PMU, in parafiskalne dajatve je treba upoštevati, da imajo družbe za prirejanje konjskih dirk koristi tudi od prihodkov, ustvarjenih s športnimi stavami in spletnim pokrom, za katere je združenje PMU po odprtju spletnih iger na srečo konkurenci prav tako dobilo dovoljenje.

| (27) | Ob priglasitvi ukrepa je bilo predvideno, da bo ta parafiskalna dajatev na spletne stave na konjske dirke dodana sistemu obdavčitve po splošnem pravu, ki velja za vse fizične in spletne stave na konjske dirke. Splošni davčni zakonik je namreč določal, da morajo ponudniki stav na konjske dirke plačevati davek v višini 5,7 % vplačil. (13) |
| --- | --- |

(27)

Ob priglasitvi ukrepa je bilo predvideno, da bo ta parafiskalna dajatev na spletne stave na konjske dirke dodana sistemu obdavčitve po splošnem pravu, ki velja za vse fizične in spletne stave na konjske dirke. Splošni davčni zakonik je namreč določal, da morajo ponudniki stav na konjske dirke plačevati davek v višini 5,7 % vplačil. (13)

2.3   Naloga javne službe družb za prirejanje konjskih dirk

| (28) | Glede na priglasitev francoskih organov naj bi družbe za prirejanje konjskih dirk opravljale nalogo javne službe, ki naj bi vključevala:






  — | plemenitev konj; |
| --- | --- | --- |

(28)

Glede na priglasitev francoskih organov naj bi družbe za prirejanje konjskih dirk opravljale nalogo javne službe, ki naj bi vključevala:

—

plemenitev konj;

| — | spodbujanje vzreje; |
| --- | --- |

—

spodbujanje vzreje;

| — | usposabljanje v sektorju konjskih dirk in konjereje; |
| --- | --- |

—

usposabljanje v sektorju konjskih dirk in konjereje;

| — | razvoj podeželja. |
| --- | --- |

—

razvoj podeželja.

| (29) | S to nalogo, ki bi bila na splošno zaupana družbam za prirejanje konjskih dirk, naj bi posebno vlogo dobili matični družbi, ki imata osrednjo vlogo pri prirejanju konjskih dirk in v celotni konjeniški dejavnosti. (14) Družbi Cheval Français in France Galop imata med drugim ključne odgovornosti na naslednjih področjih:






  — | priprava pravilnikov o konjskih dirkah in zagotavljanje njihovega upoštevanja; |
| --- | --- | --- |

(29)

S to nalogo, ki bi bila na splošno zaupana družbam za prirejanje konjskih dirk, naj bi posebno vlogo dobili matični družbi, ki imata osrednjo vlogo pri prirejanju konjskih dirk in v celotni konjeniški dejavnosti. (14) Družbi Cheval Français in France Galop imata med drugim ključne odgovornosti na naslednjih področjih:

—

priprava pravilnikov o konjskih dirkah in zagotavljanje njihovega upoštevanja;

| — | organizacija konjskih dirk; |
| --- | --- |

—

organizacija konjskih dirk;

| — | pogoji podelitve in razdelitve nagrad; |
| --- | --- |

—

pogoji podelitve in razdelitve nagrad;

| — | ureditev konjskih dirk in konjeniške dejavnosti; |
| --- | --- |

—

ureditev konjskih dirk in konjeniške dejavnosti;

| — | oprema, potrebna za prirejanje konjskih dirk; |
| --- | --- |

—

oprema, potrebna za prirejanje konjskih dirk;

| — | selekcija konjev; |
| --- | --- |

—

selekcija konjev;

| — | poklicno usposabljanje. |
| --- | --- |

—

poklicno usposabljanje.

| (30) | Naloga javne službe, ki bi bila zaupana družbam za prirejanje konjskih dirk, naj bi se v praksi uresničevala z naslednjimi dejavnostmi:






  — | razdeljevanjem premij in nadomestil rejcem, lastnikom in džokejem za konje, ki jih družbe za prirejanje konjskih dirk uvrščajo na dirke; |
| --- | --- | --- |

(30)

Naloga javne službe, ki bi bila zaupana družbam za prirejanje konjskih dirk, naj bi se v praksi uresničevala z naslednjimi dejavnostmi:

—

razdeljevanjem premij in nadomestil rejcem, lastnikom in džokejem za konje, ki jih družbe za prirejanje konjskih dirk uvrščajo na dirke;

| — | prirejanjem konjskih dirk s strani družb za prirejanje konjskih dirk, vključno z vzdrževanjem in gradnjo hipodromov; |
| --- | --- |

—

prirejanjem konjskih dirk s strani družb za prirejanje konjskih dirk, vključno z vzdrževanjem in gradnjo hipodromov;

| — | protidopinško kontrolo na konjskih dirkah, ki jo izvaja Laboratoire des Courses Hippiques (LCH); |
| --- | --- |

—

protidopinško kontrolo na konjskih dirkah, ki jo izvaja Laboratoire des Courses Hippiques (LCH);

| — | dejavnostmi usposabljanja, ki jih zagotavlja Association de Formation et d’Action Sociale des Sociétés de Courses (AFASEC) in zajemajo vse poklice, povezane s konjskimi dirkami (džokeji, vozniki, trenerji itd.). |
| --- | --- |

—

dejavnostmi usposabljanja, ki jih zagotavlja Association de Formation et d’Action Sociale des Sociétés de Courses (AFASEC) in zajemajo vse poklice, povezane s konjskimi dirkami (džokeji, vozniki, trenerji itd.).

| (31) | Skupni neto stroški te naloge javne službe naj bi leta 2010 znašali približno 747 milijonov EUR (15) (glej točko 113 obrazložitve tega sklepa). V spodnjem grafu je prikazan delež (stroškov) zgornjih dejavnosti v tem skupnem znesku.

  Slika 1


  Porazdelitev stroškov naloge javne službe (podatki za leto 2010) |
| --- | --- |

(31)

Skupni neto stroški te naloge javne službe naj bi leta 2010 znašali približno 747 milijonov EUR (15) (glej točko 113 obrazložitve tega sklepa). V spodnjem grafu je prikazan delež (stroškov) zgornjih dejavnosti v tem skupnem znesku.

Slika 1

Porazdelitev stroškov naloge javne službe (podatki za leto 2010)

| (32) | Največji delež tako imenovanih stroškov javne službe, navedenih v priglasitvi (glej sliko 1), so leta 2010 pomenili premije in nadomestila za rejce, lastnike in džokeje (493 milijonov EUR, kar je približno 63,6 % skupnih stroškov). Drugi največji delež stroškov je ustrezal stroškom prirejanja konjskih dirk (244 milijonov EUR, kar je približno 31,48 % skupnih stroškov). |
| --- | --- |

(32)

Največji delež tako imenovanih stroškov javne službe, navedenih v priglasitvi (glej sliko 1), so leta 2010 pomenili premije in nadomestila za rejce, lastnike in džokeje (493 milijonov EUR, kar je približno 63,6 % skupnih stroškov). Drugi največji delež stroškov je ustrezal stroškom prirejanja konjskih dirk (244 milijonov EUR, kar je približno 31,48 % skupnih stroškov).

| (33) | Skupni stroški naloge javne službe, ki jo je Francija opisala v priglasitvi, naj bi se v celoti financirali s prihodki družb za prirejanje konjskih dirk, ustvarjenimi s spletnimi stavami, ki jih prek spleta sprejema združenje PMU, fizičnimi stavami, vplačanimi v prodajni mreži združenja PMU, stavami, vplačanimi na hipodromih, ter drugimi sredstvi družb za prirejanje konjskih dirk (kot so vstopnine za konjske dirke). |
| --- | --- |

(33)

Skupni stroški naloge javne službe, ki jo je Francija opisala v priglasitvi, naj bi se v celoti financirali s prihodki družb za prirejanje konjskih dirk, ustvarjenimi s spletnimi stavami, ki jih prek spleta sprejema združenje PMU, fizičnimi stavami, vplačanimi v prodajni mreži združenja PMU, stavami, vplačanimi na hipodromih, ter drugimi sredstvi družb za prirejanje konjskih dirk (kot so vstopnine za konjske dirke).

3   RAZLOGI ZA UVEDBO FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (34) | Komisija je menila, da so bili prisotni vsi elementi pojma državna pomoč. Po preučitvi možnosti, ki jih ponujajo veljavni predpisi, ni ugotovila jasnega načina, ki bi omogočal potrditev združljivosti priglašenega ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je menila, da so bili prisotni vsi elementi pojma državna pomoč. Po preučitvi možnosti, ki jih ponujajo veljavni predpisi, ni ugotovila jasnega načina, ki bi omogočal potrditev združljivosti priglašenega ukrepa z notranjim trgom.

| (35) | Komisija je zlasti izrazila resne pomisleke glede dejstva, da Francija nalogo, zaupano družbam za prirejanje konjskih dirk, opredeljuje kot SSGP, in posledično glede možnosti, da bi se predvideni ukrep pomoči obravnaval kot nadomestilo za opravljanje javne službe ter da bi se njegova združljivost utemeljila na členu 106(2) PDEU in Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. (16) |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zlasti izrazila resne pomisleke glede dejstva, da Francija nalogo, zaupano družbam za prirejanje konjskih dirk, opredeljuje kot SSGP, in posledično glede možnosti, da bi se predvideni ukrep pomoči obravnaval kot nadomestilo za opravljanje javne službe ter da bi se njegova združljivost utemeljila na členu 106(2) PDEU in Okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. (16)

| (36) | Poleg tega se po predhodni preučitvi, ki jo je opravila Komisija, ni pokazala jasna možnost združljivosti. Glede na informacije, ki jih je imela Komisija, se namreč ni zdelo, da bi predvidena pomoč izpolnjevala splošne pogoje združljivosti, določene v členu 107(3)(c) PDEU, ali posebne pogoje, določene z akti, kot so smernice o državni regionalni pomoči (17) ali smernice za kmetijski sektor (18). |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega se po predhodni preučitvi, ki jo je opravila Komisija, ni pokazala jasna možnost združljivosti. Glede na informacije, ki jih je imela Komisija, se namreč ni zdelo, da bi predvidena pomoč izpolnjevala splošne pogoje združljivosti, določene v členu 107(3)(c) PDEU, ali posebne pogoje, določene z akti, kot so smernice o državni regionalni pomoči (17) ali smernice za kmetijski sektor (18).

| (37) | Poleg tega bi morala biti glede na tesno povezavo med ukrepom pomoči in dojemanjem parafiskalne dajatve zagotovljena tudi skladnost dajatve z drugimi načeli Pogodbe, Komisija pa je imela pomisleke glede združljivosti parafiskalne dajatve z načelom svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega bi morala biti glede na tesno povezavo med ukrepom pomoči in dojemanjem parafiskalne dajatve zagotovljena tudi skladnost dajatve z drugimi načeli Pogodbe, Komisija pa je imela pomisleke glede združljivosti parafiskalne dajatve z načelom svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU.

4   PREHODNI UKREPI

| (38) | Francija je v pričakovanju odločitve Komisije 20. oktobra 2010 sprejela prehodni ukrep, s katerim pobira 8-odstotno dajatev na spletne stave na konjske dirke, in sicer z retroaktivnim učinkom od 3. avgusta 2010. Vendar prihodki od te dajatve niso namenjeni družbam za prirejanje konjskih dirk, ampak gredo v splošni proračun francoske države. |
| --- | --- |

(38)

Francija je v pričakovanju odločitve Komisije 20. oktobra 2010 sprejela prehodni ukrep, s katerim pobira 8-odstotno dajatev na spletne stave na konjske dirke, in sicer z retroaktivnim učinkom od 3. avgusta 2010. Vendar prihodki od te dajatve niso namenjeni družbam za prirejanje konjskih dirk, ampak gredo v splošni proračun francoske države.

| (39) | Francija je sočasno z uvedbo tega prehodnega ukrepa znižala obdavčitev po splošnem pravu za vse fizične in spletne stave na konjske dirke. Stopnja tega davka se je znižala s 5,7 % na 4,6 % vplačil. |
| --- | --- |

(39)

Francija je sočasno z uvedbo tega prehodnega ukrepa znižala obdavčitev po splošnem pravu za vse fizične in spletne stave na konjske dirke. Stopnja tega davka se je znižala s 5,7 % na 4,6 % vplačil.

5   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV

| (40) | Francoski organi so z dopisom z dne 18. januarja 2011 poslali pripombe k odločitvi o začetku postopka. |
| --- | --- |

(40)

Francoski organi so z dopisom z dne 18. januarja 2011 poslali pripombe k odločitvi o začetku postopka.

5.1   Obstoj državne pomoči

| (41) | Francoski organi ne izpodbijajo opredelitve za državno pomoč, ki je v skladu z njihovo priglasitvijo, vseeno pa se sprašujejo glede naslednjih točk: |
| --- | --- |

(41)

Francoski organi ne izpodbijajo opredelitve za državno pomoč, ki je v skladu z njihovo priglasitvijo, vseeno pa se sprašujejo glede naslednjih točk:

5.1.1   Obstoj prednosti v korist družb za prirejanje konjskih dirk

| (42) | Francoski organi dvomijo, da bi lahko ukrep pomenil prednost za družbe za prirejanje konjskih dirk v primerjavi s položajem pred odprtjem trga spletnih stav na konjske dirke konkurenci. Ukrep naj bi namreč preprosto ustrezal nujni prilagoditvi novemu položaju, v katerem ni več enega samega ponudnika iger, ampak jih je več. Breme, ki ga je prej nosilo združenje PMU, naj bi bilo preprosto porazdeljeno na vse ponudnike. Francoski organi tudi menijo, da se z ukrepom ne bi mogla dajati prednost združenju PMU, saj naj bi to vse prihodke od dajatve preneslo na družbe za prirejanje konjskih dirk. |
| --- | --- |

(42)

Francoski organi dvomijo, da bi lahko ukrep pomenil prednost za družbe za prirejanje konjskih dirk v primerjavi s položajem pred odprtjem trga spletnih stav na konjske dirke konkurenci. Ukrep naj bi namreč preprosto ustrezal nujni prilagoditvi novemu položaju, v katerem ni več enega samega ponudnika iger, ampak jih je več. Breme, ki ga je prej nosilo združenje PMU, naj bi bilo preprosto porazdeljeno na vse ponudnike. Francoski organi tudi menijo, da se z ukrepom ne bi mogla dajati prednost združenju PMU, saj naj bi to vse prihodke od dajatve preneslo na družbe za prirejanje konjskih dirk.

5.1.2   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (43) | Francoski organi menijo, da ni izkrivljanja konkurence na trgu spletnih stav na konjske dirke, saj se dajatev uporablja enotno za vse ponudnike spletnih stav na konjske dirke, prav tako ni izkrivljanja konkurence na ravni prirejanja samih konjskih dirk, saj družbe za prirejanje konjskih dirk niso tekmeci, ampak med seboj sodelujejo na evropski in celo svetovni ravni (razpored konjskih dirk naj bi bil na primer optimiziran, da bi se preprečila prekrivanja). |
| --- | --- |

(43)

Francoski organi menijo, da ni izkrivljanja konkurence na trgu spletnih stav na konjske dirke, saj se dajatev uporablja enotno za vse ponudnike spletnih stav na konjske dirke, prav tako ni izkrivljanja konkurence na ravni prirejanja samih konjskih dirk, saj družbe za prirejanje konjskih dirk niso tekmeci, ampak med seboj sodelujejo na evropski in celo svetovni ravni (razpored konjskih dirk naj bi bil na primer optimiziran, da bi se preprečila prekrivanja).

5.2   Opredelitev dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk kot SSGP

| (44) | Francoski organi so vztrajali, da imajo države članice prosto presojo pri opredelitvi in organizaciji SSGP. |
| --- | --- |

(44)

Francoski organi so vztrajali, da imajo države članice prosto presojo pri opredelitvi in organizaciji SSGP.

| (45) | Sodišče naj bi večkrat menilo, da lahko države članice pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, za katere odgovornost naložijo nekaterim podjetjem, „upošteva[jo] cilje [svoje] nacionalne politike“ (19). |
| --- | --- |

(45)

Sodišče naj bi večkrat menilo, da lahko države članice pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, za katere odgovornost naložijo nekaterim podjetjem, „upošteva[jo] cilje [svoje] nacionalne politike“ (19).

| (46) | Francoski organi menijo, da organizacija konjskih dirk, za katero skrbijo družbe za prirejanje konjskih dirk, dejansko prispeva k SSGP, ki obsega plemenitev konj, spodbujanje konjereje, usposabljanje v sektorju konjskih dirk in konjereje ter razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(46)

Francoski organi menijo, da organizacija konjskih dirk, za katero skrbijo družbe za prirejanje konjskih dirk, dejansko prispeva k SSGP, ki obsega plemenitev konj, spodbujanje konjereje, usposabljanje v sektorju konjskih dirk in konjereje ter razvoj podeželja.

| (47) | Francoski zakonodajalec naj bi obstoj naloge javne službe, h kateri prispevajo družbe za prirejanje konjskih dirk, želel pojasniti z zakonom z dne 12. maja 2010. Med glavnimi cilji državne politike na področju iger na srečo, kot so navedeni v členu 3 tega zakona, je „uravnotežen in pravičen razvoj različnih vrst iger, da se prepreči kakršna koli gospodarska oslabitev zadevnih dejavnosti“. V členu 65 je navedeno, da „družbe za prirejanje konjskih dirk zlasti s prirejanjem konjskih dirk prispevajo k javni storitvi plemenitve konj in spodbujanja vzreje, usposabljanja v sektorju konjskih dirk in konjereje ter razvoja podeželja“. |
| --- | --- |

(47)

Francoski zakonodajalec naj bi obstoj naloge javne službe, h kateri prispevajo družbe za prirejanje konjskih dirk, želel pojasniti z zakonom z dne 12. maja 2010. Med glavnimi cilji državne politike na področju iger na srečo, kot so navedeni v členu 3 tega zakona, je „uravnotežen in pravičen razvoj različnih vrst iger, da se prepreči kakršna koli gospodarska oslabitev zadevnih dejavnosti“. V členu 65 je navedeno, da „družbe za prirejanje konjskih dirk zlasti s prirejanjem konjskih dirk prispevajo k javni storitvi plemenitve konj in spodbujanja vzreje, usposabljanja v sektorju konjskih dirk in konjereje ter razvoja podeželja“.

| (48) | Naloga naj bi bila v skladu z zahtevami Skupnosti na področju SSGP, saj naj bi bila splošna in obvezna, dodeljena z aktom javnega organa in posebne narave v primerjavi z dejavnostmi običajnega zasebnega podjetja. |
| --- | --- |

(48)

Naloga naj bi bila v skladu z zahtevami Skupnosti na področju SSGP, saj naj bi bila splošna in obvezna, dodeljena z aktom javnega organa in posebne narave v primerjavi z dejavnostmi običajnega zasebnega podjetja.

| (49) | Splošni pomen plemenitve konjske pasme naj bi priznala Komisija, med drugim z:






  — | direktivo o prometu s kopitarji, namenjenimi tekmovanjem (20), v kateri naj bi bil priznan pomen „zagotavljanja racionalnega razvoja reje kopitarjev“ in spodbujanja „zaščite, razvoja in napredka reje“; |
| --- | --- | --- |

(49)

Splošni pomen plemenitve konjske pasme naj bi priznala Komisija, med drugim z:

—

direktivo o prometu s kopitarji, namenjenimi tekmovanjem (20), v kateri naj bi bil priznan pomen „zagotavljanja racionalnega razvoja reje kopitarjev“ in spodbujanja „zaščite, razvoja in napredka reje“;

| — | stališčem, sprejetim v zadevi Ladbroke proti Komisiji (21), v kateri je menila, da je „prispevek k razvoju in večji učinkovitosti sektorja stav z nagradnim skladom ter predvsem k plemenitenju konjske pasme [...] legitimen cilj in v skladu z interesom Skupnosti“. |
| --- | --- |

—

stališčem, sprejetim v zadevi Ladbroke proti Komisiji (21), v kateri je menila, da je „prispevek k razvoju in večji učinkovitosti sektorja stav z nagradnim skladom ter predvsem k plemenitenju konjske pasme [...] legitimen cilj in v skladu z interesom Skupnosti“.

| (50) | Francoski organi so vztrajali tudi pri pomenu konjeniške dejavnosti kot gonila za razvoj podeželja, zlasti prek 250 hipodromov, in za ohranitev določene kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(50)

Francoski organi so vztrajali tudi pri pomenu konjeniške dejavnosti kot gonila za razvoj podeželja, zlasti prek 250 hipodromov, in za ohranitev določene kulturne dediščine.

| (51) | Nazadnje so trdili, da je Conseil d'État v mnenju z dne 26. novembra 2009 (22) potrdilo obstoj take SSGP, pri čemer se je sklicevalo na cilje, upoštevane v zgoraj navedeni direktivi, in cilje splošnega pomena, kot sta spodbujanje vzreje in razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(51)

Nazadnje so trdili, da je Conseil d'État v mnenju z dne 26. novembra 2009 (22) potrdilo obstoj take SSGP, pri čemer se je sklicevalo na cilje, upoštevane v zgoraj navedeni direktivi, in cilje splošnega pomena, kot sta spodbujanje vzreje in razvoj podeželja.

| (52) | Poleg tega naj bi menilo, da je spodbujanje vzreje povezano s prostorskim načrtovanjem in razvojem podeželja, ki bi ju prav tako lahko šteli za cilja splošnega pomena. Konjske dirke naj bi prispevale k tem ciljem, zlasti zaradi velikega števila hipodromov v Franciji. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega naj bi menilo, da je spodbujanje vzreje povezano s prostorskim načrtovanjem in razvojem podeželja, ki bi ju prav tako lahko šteli za cilja splošnega pomena. Konjske dirke naj bi prispevale k tem ciljem, zlasti zaradi velikega števila hipodromov v Franciji.

5.3   Združljivost ukrepa na podlagi člena 106(2) PDEU

| (53) | Francoski organi so menili, da so pogoji združljivosti na podlagi člena 106(2) PDEU izpolnjeni. |
| --- | --- |

(53)

Francoski organi so menili, da so pogoji združljivosti na podlagi člena 106(2) PDEU izpolnjeni.

| (54) | Francoski organi zlasti menijo, da je nadomestilo za izvajanje javne naloge nujno (nagrade na konjskih dirkah naj bi bile na primer plače džokejev) in sorazmerno. Stopnja dajatve, namenjene družbam za prirejanje konjskih dirk, naj bi bila namreč določena prav na podlagi skupnih stroškov obveznosti javne službe in skupnega zneska vložkov pri stavah na konjske dirke, kar bi moralo preprečiti kakršno koli čezmerno nadomestilo. Poleg tega je v priglasitvi predviden mehanizem nadzora nad čezmernim nadomestilom. |
| --- | --- |

(54)

Francoski organi zlasti menijo, da je nadomestilo za izvajanje javne naloge nujno (nagrade na konjskih dirkah naj bi bile na primer plače džokejev) in sorazmerno. Stopnja dajatve, namenjene družbam za prirejanje konjskih dirk, naj bi bila namreč določena prav na podlagi skupnih stroškov obveznosti javne službe in skupnega zneska vložkov pri stavah na konjske dirke, kar bi moralo preprečiti kakršno koli čezmerno nadomestilo. Poleg tega je v priglasitvi predviden mehanizem nadzora nad čezmernim nadomestilom.

5.4   Združljivost ukrepa z načelom svobode opravljanja storitev

| (55) | Francoski organi so trdili, da parafiskalna dajatev ne vsebuje diskriminacijskih elementov, ker koristi:






  — | najprej družbam za prirejanje konjskih dirk, zlasti tistim, ki sestavljajo združenje PMU, ki je odobreni ponudnik stav. Vendar te družbe nimajo niti finančno niti konkurenčno nobene prednosti v primerjavi z drugimi ponudniki, saj naj bi bili ti prihodki namenjeni zgolj in izključno financiranju naloge javne službe, ki so jim jo dodelili francoski organi in pri kateri ni razlikovanja glede na državljanstvo udeležencev konjskih dirk; |
| --- | --- | --- |

(55)

Francoski organi so trdili, da parafiskalna dajatev ne vsebuje diskriminacijskih elementov, ker koristi:

—

najprej družbam za prirejanje konjskih dirk, zlasti tistim, ki sestavljajo združenje PMU, ki je odobreni ponudnik stav. Vendar te družbe nimajo niti finančno niti konkurenčno nobene prednosti v primerjavi z drugimi ponudniki, saj naj bi bili ti prihodki namenjeni zgolj in izključno financiranju naloge javne službe, ki so jim jo dodelili francoski organi in pri kateri ni razlikovanja glede na državljanstvo udeležencev konjskih dirk;

| — | nazadnje in posredno vsem odobrenim ponudnikom stav, ne glede na to, ali so domači ali tuji. Vsi naj bi namreč imeli koristi od prirejanja visokokakovostnih in izjemno privlačnih konjskih dirk. |
| --- | --- |

—

nazadnje in posredno vsem odobrenim ponudnikom stav, ne glede na to, ali so domači ali tuji. Vsi naj bi namreč imeli koristi od prirejanja visokokakovostnih in izjemno privlačnih konjskih dirk.

6   PRIPOMBE DELEŽNIKOV

| (56) | Komisija je prejela pripombe osmih deležnikov. Od teh je bilo pet združenj, dve sta bili matični družbi za konjske dirke, ena pa je želela ostati anonimna (glej točko 5 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(56)

Komisija je prejela pripombe osmih deležnikov. Od teh je bilo pet združenj, dve sta bili matični družbi za konjske dirke, ena pa je želela ostati anonimna (glej točko 5 obrazložitve tega sklepa).

6.1   Pripombe deležnikov v podporo priglašenemu ukrepu

| (57) | Šest deležnikov je bilo naklonjenih priglašenemu ukrepu. Med njimi sta matični družbi za konjske dirke, ki sta pomembni koristnici tega ukrepa. Glavni argumenti deležnikov, naklonjenih priglašenemu ukrepu, so: |
| --- | --- |

(57)

Šest deležnikov je bilo naklonjenih priglašenemu ukrepu. Med njimi sta matični družbi za konjske dirke, ki sta pomembni koristnici tega ukrepa. Glavni argumenti deležnikov, naklonjenih priglašenemu ukrepu, so:

6.1.1   Pomen ukrepa za prihodnost konjskih dirk

| (58) | Nekateri deležniki so pojasnili, da naj bi se konjske dirke po vsej Evropi financirale s prihodki od stav in naj bi bile torej popolnoma odvisne od teh prihodkov. |
| --- | --- |

(58)

Nekateri deležniki so pojasnili, da naj bi se konjske dirke po vsej Evropi financirale s prihodki od stav in naj bi bile torej popolnoma odvisne od teh prihodkov.

| (59) | Tako naj bi obstajala povezava med neposrednim zaposlovanjem v sektorju konjskih dirk in prihodki, ustvarjenimi s stavami na konjske dirke, ki se preusmerijo v ta sektor. Upad prihodkov bi imel posledice za vzrejno dejavnost, tako da konjske dirke ne bi mogle izpolnjevati svoje naloge plemenitenja konjske rase in spodbujanja konjereje. |
| --- | --- |

(59)

Tako naj bi obstajala povezava med neposrednim zaposlovanjem v sektorju konjskih dirk in prihodki, ustvarjenimi s stavami na konjske dirke, ki se preusmerijo v ta sektor. Upad prihodkov bi imel posledice za vzrejno dejavnost, tako da konjske dirke ne bi mogle izpolnjevati svoje naloge plemenitenja konjske rase in spodbujanja konjereje.

| (60) | Poleg tega naj bi bil sektor konjskih dirk velika priložnost za Evropo, 250 hipodromov v Franciji pa naj bi imelo zelo pomembno družbeno vlogo zaradi navezanosti Francozov na tradicijo konjskih dirk in zato, ker te pogosto prirejajo v regijah Francije z omejenimi možnostmi. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega naj bi bil sektor konjskih dirk velika priložnost za Evropo, 250 hipodromov v Franciji pa naj bi imelo zelo pomembno družbeno vlogo zaradi navezanosti Francozov na tradicijo konjskih dirk in zato, ker te pogosto prirejajo v regijah Francije z omejenimi možnostmi.

| (61) | Prav tako naj bi bilo pomembno zaščititi sistem stav z nagradnim skladom, ki naj bi zagotavljal največjo preglednost in celovitost ter katerega cilj naj bi bil zagotoviti pravično vračilo za šport. |
| --- | --- |

(61)

Prav tako naj bi bilo pomembno zaščititi sistem stav z nagradnim skladom, ki naj bi zagotavljal največjo preglednost in celovitost ter katerega cilj naj bi bil zagotoviti pravično vračilo za šport.

6.1.2   Obstoj državne pomoči

| (62) | Nekateri deležniki so trdili, da priglašeni ukrep ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) PDEU iz naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(62)

Nekateri deležniki so trdili, da priglašeni ukrep ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) PDEU iz naslednjih razlogov:

| (63) | Družbam za prirejanje konjskih dirk naj ne bi prinašal gospodarske prednosti: prihodki od namenske dajatve, ki ustreza 8 % vložkov, vplačanih pri spletnih stavah na konjske dirke, naj bi bili mnogo nižji od stroškov, ki jih imata matični družbi za konjske dirke pri izvajanju obveznosti javne službe. (23) |
| --- | --- |

(63)

Družbam za prirejanje konjskih dirk naj ne bi prinašal gospodarske prednosti: prihodki od namenske dajatve, ki ustreza 8 % vložkov, vplačanih pri spletnih stavah na konjske dirke, naj bi bili mnogo nižji od stroškov, ki jih imata matični družbi za konjske dirke pri izvajanju obveznosti javne službe. (23)

| (64) | Poleg tega naj ukrep ne bi vplival na trgovino in naj ne bi izkrivljal ali mogel izkrivljati konkurence, saj naj ne bi obstajal trg konjskih dirk v pravem pomenu besede, ki bi lahko bil predmet takega izkrivljanja konkurence, ampak obstaja samo trg stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega naj ukrep ne bi vplival na trgovino in naj ne bi izkrivljal ali mogel izkrivljati konkurence, saj naj ne bi obstajal trg konjskih dirk v pravem pomenu besede, ki bi lahko bil predmet takega izkrivljanja konkurence, ampak obstaja samo trg stav na konjske dirke.

| (65) | Tudi če bi Komisija menila, da trg konjskih dirk obstaja, naj družbe za prirejanje konjskih dirk ne bi konkurirale družbam za prirejanje konjskih dirk iz drugih držav članic, saj naj bi družbe za prirejanje konjskih dirk svoje dejavnosti usklajevale na evropski in celo svetovni ravni, da bi se izognile taki konkurenci, na primer s prirejanjem dirk ob različnih datumih. |
| --- | --- |

(65)

Tudi če bi Komisija menila, da trg konjskih dirk obstaja, naj družbe za prirejanje konjskih dirk ne bi konkurirale družbam za prirejanje konjskih dirk iz drugih držav članic, saj naj bi družbe za prirejanje konjskih dirk svoje dejavnosti usklajevale na evropski in celo svetovni ravni, da bi se izognile taki konkurenci, na primer s prirejanjem dirk ob različnih datumih.

| (66) | Po drugi strani, če bi Komisija analizo razširila na trg stav na konjske dirke, ukrep prav tako ne bi mogel povzročiti izkrivljanja na tem trgu, saj ponudnikov stav ne obravnava diskriminacijsko. |
| --- | --- |

(66)

Po drugi strani, če bi Komisija analizo razširila na trg stav na konjske dirke, ukrep prav tako ne bi mogel povzročiti izkrivljanja na tem trgu, saj ponudnikov stav ne obravnava diskriminacijsko.

| (67) | Nazadnje, nekateri deležniki so tudi navedli, da je dejavnost družb za prirejanje konjskih dirk po naravi lokalna in torej ne more vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(67)

Nazadnje, nekateri deležniki so tudi navedli, da je dejavnost družb za prirejanje konjskih dirk po naravi lokalna in torej ne more vplivati na trgovino med državami članicami.

6.1.3   Opredelitev SSGP

| (68) | Nekateri deležniki so vztrajali, da imajo države članice prosto presojo pri opredelitvi in organizaciji SSGP. |
| --- | --- |

(68)

Nekateri deležniki so vztrajali, da imajo države članice prosto presojo pri opredelitvi in organizaciji SSGP.

| (69) | Pojasnili so tudi, da je opredelitev dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk za SSGP upravičena zaradi zgodovinske, kulturne in gospodarske razsežnosti francoske konjeniške dejavnosti. Prirejanje konjskih dirk naj bi bilo v skladu z zagotavljanjem javnega reda ter odločitvijo za ohranitev kulturne in genetske dediščine ter posebnega znanja pri prostorskem načrtovanju. Ne nazadnje, prirejanje konjskih dirk naj bi imelo športno razsežnost. |
| --- | --- |

(69)

Pojasnili so tudi, da je opredelitev dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk za SSGP upravičena zaradi zgodovinske, kulturne in gospodarske razsežnosti francoske konjeniške dejavnosti. Prirejanje konjskih dirk naj bi bilo v skladu z zagotavljanjem javnega reda ter odločitvijo za ohranitev kulturne in genetske dediščine ter posebnega znanja pri prostorskem načrtovanju. Ne nazadnje, prirejanje konjskih dirk naj bi imelo športno razsežnost.

| (70) | Nekateri deležniki so še navedli, da so konjske dirke strukturno deficitarna dejavnost, ki naj bi se za obstoj opirala na nepovratne naložbe lastnikov in mrežo 6 000 prostovoljcev. Trg naj torej ne bi mogel zadovoljivo ponujati konjskih dirk, zato naj bi bila opredelitev dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk za SSGP upravičena. |
| --- | --- |

(70)

Nekateri deležniki so še navedli, da so konjske dirke strukturno deficitarna dejavnost, ki naj bi se za obstoj opirala na nepovratne naložbe lastnikov in mrežo 6 000 prostovoljcev. Trg naj torej ne bi mogel zadovoljivo ponujati konjskih dirk, zato naj bi bila opredelitev dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk za SSGP upravičena.

6.1.4   Združljivost na podlagi člena 106(2) PDEU

| (71) | Nekateri deležniki so trdili, da bi bil ukrep, če bi se štel za državno pomoč, združljiv glede na pravila o financiranju SSGP. |
| --- | --- |

(71)

Nekateri deležniki so trdili, da bi bil ukrep, če bi se štel za državno pomoč, združljiv glede na pravila o financiranju SSGP.

| (72) | Vsa sredstva matičnih družb za konjske dirke naj bi bila namreč namenjena izpolnjevanju strukturno deficitarnih nalog javne službe, vsako čezmerno nadomestilo, s katerim bi se lahko financirale konkurenčne dejavnosti, pa naj bi bilo po naravi izključeno. Znesek, zbran z dajatvijo, naj bi bil poleg tega razmeroma nepomemben v primerjavi s skupnim zneskom stroškov, ki bi jih družbe za prirejanje konjskih dirk prevzele za izvajanje SSGP, ki bi jim bila zaupana. |
| --- | --- |

(72)

Vsa sredstva matičnih družb za konjske dirke naj bi bila namreč namenjena izpolnjevanju strukturno deficitarnih nalog javne službe, vsako čezmerno nadomestilo, s katerim bi se lahko financirale konkurenčne dejavnosti, pa naj bi bilo po naravi izključeno. Znesek, zbran z dajatvijo, naj bi bil poleg tega razmeroma nepomemben v primerjavi s skupnim zneskom stroškov, ki bi jih družbe za prirejanje konjskih dirk prevzele za izvajanje SSGP, ki bi jim bila zaupana.

6.1.5   Združljivost na podlagi člena 107(3)(c) PDEU

| (73) | Nekateri deležniki so trdili, da se z nalogami, zaupanimi družbam za prirejanje konjskih dirk, podpira in razvija konjereja, ki naj bi pomenila gospodarsko dejavnost v smislu člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(73)

Nekateri deležniki so trdili, da se z nalogami, zaupanimi družbam za prirejanje konjskih dirk, podpira in razvija konjereja, ki naj bi pomenila gospodarsko dejavnost v smislu člena 107(3)(c) PDEU.

| (74) | Brez konjeniškega sektorja, sposobnega dolgoročnega preživetja, prirejanje konjskih dirk ne bi bilo mogoče. Neposredna povezava med dajatvijo in prirejanjem konjskih dirk naj bi bila torej dokazana. Ker naj bi vsi stroški družb za prirejanje konjskih dirk prispevali k prirejanju konjskih dirk in naj bi tako koristili vsem ponudnikom stav na konjske dirke, naj bi bilo po mnenju teh deležnikov na podlagi pristopa, temelječega na členu 107(3)(c) PDEU, mogoče potrditi tudi, da se s parafiskalno dajatvijo financirajo dejavnosti skupnega interesa za sektor. Pri takem pristopu naj bi se upoštevali vsi stroški družb za prirejanje konjskih dirk, kar naj bi upravičevalo 8-odstotno stopnjo, ki so jo za priglašeni ukrep predlagali francoski organi, in tudi podrobna pravila, predvidena za spreminjanje te stopnje. |
| --- | --- |

(74)

Brez konjeniškega sektorja, sposobnega dolgoročnega preživetja, prirejanje konjskih dirk ne bi bilo mogoče. Neposredna povezava med dajatvijo in prirejanjem konjskih dirk naj bi bila torej dokazana. Ker naj bi vsi stroški družb za prirejanje konjskih dirk prispevali k prirejanju konjskih dirk in naj bi tako koristili vsem ponudnikom stav na konjske dirke, naj bi bilo po mnenju teh deležnikov na podlagi pristopa, temelječega na členu 107(3)(c) PDEU, mogoče potrditi tudi, da se s parafiskalno dajatvijo financirajo dejavnosti skupnega interesa za sektor. Pri takem pristopu naj bi se upoštevali vsi stroški družb za prirejanje konjskih dirk, kar naj bi upravičevalo 8-odstotno stopnjo, ki so jo za priglašeni ukrep predlagali francoski organi, in tudi podrobna pravila, predvidena za spreminjanje te stopnje.

6.1.6   Združljivost dajatve z načelom svobode opravljanja storitev

| (75) | Dajatev, ki bi bila nediskriminacijsko naložena vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, vključno z združenjem PMU, naj nikakor ne bi mogla škodovati načelu svobode opravljanja storitev v smislu člena 56 PDEU ali načelu prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. |
| --- | --- |

(75)

Dajatev, ki bi bila nediskriminacijsko naložena vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, vključno z združenjem PMU, naj nikakor ne bi mogla škodovati načelu svobode opravljanja storitev v smislu člena 56 PDEU ali načelu prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU.

6.2   Pripombe deležnikov, ki nasprotujeta priglašenemu ukrepu

| (76) | Ukrepu sta nasprotovala dva deležnika, in sicer združenje in subjekt, ki je želel ostati anonimen. Glavni argumenti deležnikov, ki nasprotujeta priglašenemu ukrepu, so: |
| --- | --- |

(76)

Ukrepu sta nasprotovala dva deležnika, in sicer združenje in subjekt, ki je želel ostati anonimen. Glavni argumenti deležnikov, ki nasprotujeta priglašenemu ukrepu, so:

6.2.1   Obstoj državne pomoči

| (77) | Deležnika sta poudarila, da je v specifikaciji, priloženi odloku št. 2010-1314 z dne 2. novembra 2010 o obveznostih javne službe, naloženih družbam za prirejanje konjskih dirk, in podrobnih pravilih o ukrepanju matičnih družb za konjske dirke, navedeno, da morajo družbe za prirejanje konjskih dirk zagotoviti, da francoske konjske dirke ostanejo enako privlačne kot dirke, ki se prirejajo v drugih državah članicah. Ta določba naj bi potrjevala vpliv ukrepa na trgovino med državami članicami in možnost izkrivljanja konkurence na tej ravni. |
| --- | --- |

(77)

Deležnika sta poudarila, da je v specifikaciji, priloženi odloku št. 2010-1314 z dne 2. novembra 2010 o obveznostih javne službe, naloženih družbam za prirejanje konjskih dirk, in podrobnih pravilih o ukrepanju matičnih družb za konjske dirke, navedeno, da morajo družbe za prirejanje konjskih dirk zagotoviti, da francoske konjske dirke ostanejo enako privlačne kot dirke, ki se prirejajo v drugih državah članicah. Ta določba naj bi potrjevala vpliv ukrepa na trgovino med državami članicami in možnost izkrivljanja konkurence na tej ravni.

| (78) | Ker je PMU interesno gospodarsko združenje, naj bi bilo to samo pojavna oblika družb za prirejanje konjskih dirk, ki naj bi bile sočasno ponudnice stav in organizatorke konjskih dirk. Razlikovanje med tema dejavnostma naj bi bilo umetno. Posledično bi namenska dajatev privedla do tega, da bi ponudniki spletnih stav morali financirati svojega konkurenta, kar bi bilo očitno izkrivljanje konkurence med ponudniki stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(78)

Ker je PMU interesno gospodarsko združenje, naj bi bilo to samo pojavna oblika družb za prirejanje konjskih dirk, ki naj bi bile sočasno ponudnice stav in organizatorke konjskih dirk. Razlikovanje med tema dejavnostma naj bi bilo umetno. Posledično bi namenska dajatev privedla do tega, da bi ponudniki spletnih stav morali financirati svojega konkurenta, kar bi bilo očitno izkrivljanje konkurence med ponudniki stav na konjske dirke.

6.2.2   Očitna napaka pri presoji glede nove SSGP

| (79) | Po mnenju deležnikov so francoski organi storili očitno napako pri presoji, ko so dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk opredelili kot SSGP. |
| --- | --- |

(79)

Po mnenju deležnikov so francoski organi storili očitno napako pri presoji, ko so dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk opredelili kot SSGP.

| (80) | Zlasti naj pred vzpostavitvijo te SSGP ne bi bilo nacionalne razprave niti posebne utemeljitve Conseil d'État v zvezi s potrebo po taki vzpostavitvi. |
| --- | --- |

(80)

Zlasti naj pred vzpostavitvijo te SSGP ne bi bilo nacionalne razprave niti posebne utemeljitve Conseil d'État v zvezi s potrebo po taki vzpostavitvi.

| (81) | Nasprotno, Conseil d'État naj bi v preteklosti večkrat ugotovilo, da prirejanje konjskih dirk ni SSGP, (24) in splošneje, Francija naj bi že pred več kot stoletjem določila strukturo sektorja konjskih dirk brez kakršne koli razsežnosti javne službe. |
| --- | --- |

(81)

Nasprotno, Conseil d'État naj bi v preteklosti večkrat ugotovilo, da prirejanje konjskih dirk ni SSGP, (24) in splošneje, Francija naj bi že pred več kot stoletjem določila strukturo sektorja konjskih dirk brez kakršne koli razsežnosti javne službe.

| (82) | Po mnenju deležnikov naj bi bil namen odprtja trga spletnih iger podpirati ekspanzionistično poslovno politiko združenja PMU, ki je precej v nasprotju s pojmom splošnega pomena in javne službe, ter mu tako omogočiti zlasti razširitev njegovih dejavnosti na športne stave in spletni poker. |
| --- | --- |

(82)

Po mnenju deležnikov naj bi bil namen odprtja trga spletnih iger podpirati ekspanzionistično poslovno politiko združenja PMU, ki je precej v nasprotju s pojmom splošnega pomena in javne službe, ter mu tako omogočiti zlasti razširitev njegovih dejavnosti na športne stave in spletni poker.

6.2.3   Nujnost ukrepa

| (83) | Deležnika sta izrazila pomisleke glede tveganja, s katerim francoski organi utemeljujejo ukrep, in sicer upada prihodkov združenja PMU, ki bi ga lahko povzročila bodisi konkurenca drugih ponudnikov stav na konjske dirke bodisi zmanjšanje števila stav na konjske dirke zaradi športnih stav. |
| --- | --- |

(83)

Deležnika sta izrazila pomisleke glede tveganja, s katerim francoski organi utemeljujejo ukrep, in sicer upada prihodkov združenja PMU, ki bi ga lahko povzročila bodisi konkurenca drugih ponudnikov stav na konjske dirke bodisi zmanjšanje števila stav na konjske dirke zaradi športnih stav.

| (84) | Menita namreč, da to tveganje ni veliko, saj naj:






  — | bi se spletni promet združenja PMU leta 2010 skupno povečal za 39 %, pri spletnih stavah na konjske dirke pa za 10 %. Zaradi odprtja konkurenci naj bi se združenje PMU lahko začelo ukvarjati s spletnim pokrom in športnimi stavami ter naj bi tako razširilo svoj krog strank. Njegov dobiček naj bi se leta 2010 povečal za 18 %; |
| --- | --- | --- |

(84)

Menita namreč, da to tveganje ni veliko, saj naj:

—

bi se spletni promet združenja PMU leta 2010 skupno povečal za 39 %, pri spletnih stavah na konjske dirke pa za 10 %. Zaradi odprtja konkurenci naj bi se združenje PMU lahko začelo ukvarjati s spletnim pokrom in športnimi stavami ter naj bi tako razširilo svoj krog strank. Njegov dobiček naj bi se leta 2010 povečal za 18 %;

| — | bi po podatkih francoskega organa za konkurenco združenje PMU prevladovalo na trgu spletnih stav na konjske dirke s 85-odstotnim tržnim deležem in naj bi imelo izjemno prevladujoč položaj, če se upošteva monopol nad fizičnimi stavami. Prav tako naj bi bilo vodilno pri športnih stavah, kjer naj bi imelo od 40- do 55-odstotni tržni delež; |
| --- | --- |

—

bi po podatkih francoskega organa za konkurenco združenje PMU prevladovalo na trgu spletnih stav na konjske dirke s 85-odstotnim tržnim deležem in naj bi imelo izjemno prevladujoč položaj, če se upošteva monopol nad fizičnimi stavami. Prav tako naj bi bilo vodilno pri športnih stavah, kjer naj bi imelo od 40- do 55-odstotni tržni delež;

| — | športne stave ne bi mogle nadomestiti stav na konjske dirke, saj naj bi bili zahtevano strokovno znanje, starostne kategorije in prihodki igralcev ter ponudba stav zelo različni. |
| --- | --- |

—

športne stave ne bi mogle nadomestiti stav na konjske dirke, saj naj bi bili zahtevano strokovno znanje, starostne kategorije in prihodki igralcev ter ponudba stav zelo različni.

| (85) | Poleg tega naj nujnost ukrepa ne bi bila dokazana, saj naj bi monopol nad fizičnimi stavami združenju PMU omogočal, da:






  — | vplačnikom stav ponudi višjo kvoto razdelitve vplačil v obliki dobitkov igralcev, kot jo lahko ponudniki spletnih stav; |
| --- | --- | --- |

(85)

Poleg tega naj nujnost ukrepa ne bi bila dokazana, saj naj bi monopol nad fizičnimi stavami združenju PMU omogočal, da:

—

vplačnikom stav ponudi višjo kvoto razdelitve vplačil v obliki dobitkov igralcev, kot jo lahko ponudniki spletnih stav;

| — | svojo mrežo 10 000 prodajnih mest in prihodke, ki jih ustvari z njo, izkoristi za financiranje in promocijo svojih spletnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

svojo mrežo 10 000 prodajnih mest in prihodke, ki jih ustvari z njo, izkoristi za financiranje in promocijo svojih spletnih dejavnosti.

6.2.4   Višina parafiskalne dajatve in izračun stroškov, ki se financirajo

| (86) | Deležnika sta trdila, da cilj namenske dajatve ni kriti stroške naloge javne službe, saj francoski organi niso predložili jasnega proračuna izdatkov. Poleg tega naj bi se z dajatvijo financirale dejavnosti, ki naj ne bi koristile neposredno ponudnikom spletnih stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(86)

Deležnika sta trdila, da cilj namenske dajatve ni kriti stroške naloge javne službe, saj francoski organi niso predložili jasnega proračuna izdatkov. Poleg tega naj bi se z dajatvijo financirale dejavnosti, ki naj ne bi koristile neposredno ponudnikom spletnih stav na konjske dirke.

| (87) | Tudi če bi bila uvedba take dajatve lahko upravičena, naj bi bila 8-odstotna stopnja, ki so jo predlagali francoski organi, nesorazmerna v primerjavi s pristojbino za stave, ki jo ponudniki športnih stav plačajo športnim zvezam in znaša 1 % vložkov. |
| --- | --- |

(87)

Tudi če bi bila uvedba take dajatve lahko upravičena, naj bi bila 8-odstotna stopnja, ki so jo predlagali francoski organi, nesorazmerna v primerjavi s pristojbino za stave, ki jo ponudniki športnih stav plačajo športnim zvezam in znaša 1 % vložkov.

6.2.5   Diskriminacija na podlagi porekla konj

| (88) | Deležnika sta poudarila, da naj bi bile pri premijah in nadomestilih, ki jih razdeljuje združenje PMU, nekatere premije za rejce pridržane za konje, skotene v Franciji. To naj bi bilo v nasprotju z načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. |
| --- | --- |

(88)

Deležnika sta poudarila, da naj bi bile pri premijah in nadomestilih, ki jih razdeljuje združenje PMU, nekatere premije za rejce pridržane za konje, skotene v Franciji. To naj bi bilo v nasprotju z načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU.

6.2.6   Dodatni ukrepi

| (89) | En deležnik je navedel še druge ukrepe, ki naj bi koristili združenju PMU:






  — | s prehodnim ukrepom naložitve 8-odstotne dajatve na vplačila spletnih stav na konjske dirke v povezavi z znižanjem davka na vse fizične in spletne stave na konjske dirke naj bi se prednost dajala združenju PMU, s čimer naj bi se izognili učinkom odločitve o začetku postopka, ki jo je sprejela Komisija. Medtem ko namreč spletni ponudniki, vključno z združenjem PMU kot ponudnikom spletnih dejavnosti, plačujejo 8-odstotno dajatev, združenje PMU take dajatve ne plačuje za dejavnosti fizičnih stav. Poleg tega ima združenje PMU zaradi obsega svoje dejavnosti prirejanja fizičnih stav večje koristi od 1,1-odstotnega znižanja davka kot drugi ponudniki; |
| --- | --- | --- |

(89)

En deležnik je navedel še druge ukrepe, ki naj bi koristili združenju PMU:

—

s prehodnim ukrepom naložitve 8-odstotne dajatve na vplačila spletnih stav na konjske dirke v povezavi z znižanjem davka na vse fizične in spletne stave na konjske dirke naj bi se prednost dajala združenju PMU, s čimer naj bi se izognili učinkom odločitve o začetku postopka, ki jo je sprejela Komisija. Medtem ko namreč spletni ponudniki, vključno z združenjem PMU kot ponudnikom spletnih dejavnosti, plačujejo 8-odstotno dajatev, združenje PMU take dajatve ne plačuje za dejavnosti fizičnih stav. Poleg tega ima združenje PMU zaradi obsega svoje dejavnosti prirejanja fizičnih stav večje koristi od 1,1-odstotnega znižanja davka kot drugi ponudniki;

| — | združenje PMU in družbe za prirejanje konjskih dirk naj bi bili oproščeni davka od dobička; |
| --- | --- |

—

združenje PMU in družbe za prirejanje konjskih dirk naj bi bili oproščeni davka od dobička;

| — | francoski organ za konkurenco naj bi izpostavil več ravnanj združenja PMU, ki bi lahko pomenila zlorabo prevladujočega položaja. (25) Med temi naj bi bili dejstvo, da združenje PMU uporablja isto znamko (znamko PMU) za svoje monopolne in konkurenčne dejavnosti, uporaba nekaterih generičnih imen (trojček, trio itd.) za opredelitev nekaterih vrst stav in uvedba kartice združenja PMU, ki omogoča zbiranje podatkov o strankah, ki vplačujejo fizične stave. Ti podatki naj bi se nato lahko uporabili za pridobitev strank za spletne stave. |
| --- | --- |

—

francoski organ za konkurenco naj bi izpostavil več ravnanj združenja PMU, ki bi lahko pomenila zlorabo prevladujočega položaja. (25) Med temi naj bi bili dejstvo, da združenje PMU uporablja isto znamko (znamko PMU) za svoje monopolne in konkurenčne dejavnosti, uporaba nekaterih generičnih imen (trojček, trio itd.) za opredelitev nekaterih vrst stav in uvedba kartice združenja PMU, ki omogoča zbiranje podatkov o strankah, ki vplačujejo fizične stave. Ti podatki naj bi se nato lahko uporabili za pridobitev strank za spletne stave.

| (90) | Navesti je treba, da se ta sklep nanaša samo na združljivost ukrepa, ki ga je Francija priglasila v korist družb za prirejanje konjskih dirk. Nikakor ne vpliva na prihodnje stališče Komisije do dodatnih očitkov, navedenih v zgornji točki 89 obrazložitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(90)

Navesti je treba, da se ta sklep nanaša samo na združljivost ukrepa, ki ga je Francija priglasila v korist družb za prirejanje konjskih dirk. Nikakor ne vpliva na prihodnje stališče Komisije do dodatnih očitkov, navedenih v zgornji točki 89 obrazložitve tega sklepa.

7   STALIŠČA FRANCIJE DO PRIPOMB DELEŽNIKOV

| (91) | Francija je stališča do pripomb deležnikov predložila 4. aprila 2011. Francoski organi se v njih večinoma sklicujejo na pripombe, ki so jih poslali 18. januarja 2011. |
| --- | --- |

(91)

Francija je stališča do pripomb deležnikov predložila 4. aprila 2011. Francoski organi se v njih večinoma sklicujejo na pripombe, ki so jih poslali 18. januarja 2011.

| (92) | Vseeno so vztrajali pri naslednjih točkah:






  — | združenje PMU naj bi leta 2010 izgubilo približno 15 % spletnega tržnega deleža, kar naj bi potrjevalo resničnost tveganja izgube prihodkov za konjeniško dejavnost; |
| --- | --- | --- |

(92)

Vseeno so vztrajali pri naslednjih točkah:

—

združenje PMU naj bi leta 2010 izgubilo približno 15 % spletnega tržnega deleža, kar naj bi potrjevalo resničnost tveganja izgube prihodkov za konjeniško dejavnost;

| — | mnenje organa za konkurenco naj ne bi bilo povezano s to zadevo; |
| --- | --- |

—

mnenje organa za konkurenco naj ne bi bilo povezano s to zadevo;

| — | s politiko Francije na področju iger na srečo naj bi se uresničevali predvsem družbeni cilji in cilji javnega reda, in ne gospodarski ali poslovni cilji. |
| --- | --- |

—

s politiko Francije na področju iger na srečo naj bi se uresničevali predvsem družbeni cilji in cilji javnega reda, in ne gospodarski ali poslovni cilji.

8   SPREMEMBA PRIGLASITVE S STRANI FRANCIJE

| (93) | Francoski organi so 29. aprila 2013 Komisiji predložili spremembo svoje prvotne priglasitve. Predvideli so, da bi se mehanizem, uveden z njo, začel izvajati s 1. januarjem 2014, če ga bo predhodno odobrila Komisija. |
| --- | --- |

(93)

Francoski organi so 29. aprila 2013 Komisiji predložili spremembo svoje prvotne priglasitve. Predvideli so, da bi se mehanizem, uveden z njo, začel izvajati s 1. januarjem 2014, če ga bo predhodno odobrila Komisija.

| (94) | Francoski organi so se tudi zavezali, da bodo Komisiji predložili poročilo o izvajanju novega mehanizma, in sicer dve leti po začetku veljavnosti teh ukrepov, predvidenem za 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(94)

Francoski organi so se tudi zavezali, da bodo Komisiji predložili poročilo o izvajanju novega mehanizma, in sicer dve leti po začetku veljavnosti teh ukrepov, predvidenem za 1. januar 2014.

8.1   Opis novega mehanizma

| (95) | Francoski organi ukrepa financiranja konjskih dirk ne predstavljajo več kot nadomestilo za opravljanje javne službe, zaupane družbam za prirejanje konjskih dirk. Posledično so na podlagi spremenjene priglasitve pomisleki, ki jih je Komisija izrazila glede opredelitve dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk za SSGP in glede možnosti odobritve ukrepa na podlagi člena 106(2) PDEU, brezpredmetni. |
| --- | --- |

(95)

Francoski organi ukrepa financiranja konjskih dirk ne predstavljajo več kot nadomestilo za opravljanje javne službe, zaupane družbam za prirejanje konjskih dirk. Posledično so na podlagi spremenjene priglasitve pomisleki, ki jih je Komisija izrazila glede opredelitve dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk za SSGP in glede možnosti odobritve ukrepa na podlagi člena 106(2) PDEU, brezpredmetni.

| (96) | Novi mehanizem je predstavljen kot pomoč gospodarskemu sektorju, v tem primeru konjeniški dejavnosti, na podlagi skupnega interesa, ki ga združenje PMU in konkurenčni ponudniki spletnih stav na konjske dirke povezujejo s prirejanjem konjskih dirk, za katere se sprejemajo stave. |
| --- | --- |

(96)

Novi mehanizem je predstavljen kot pomoč gospodarskemu sektorju, v tem primeru konjeniški dejavnosti, na podlagi skupnega interesa, ki ga združenje PMU in konkurenčni ponudniki spletnih stav na konjske dirke povezujejo s prirejanjem konjskih dirk, za katere se sprejemajo stave.

| (97) | Višina dajatve, naložena vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, se zato izračuna zgolj ob upoštevanju nadomestila stroškov, povezanih s prirejanjem dirk, ki enako koristijo vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke (v nadaljnjem besedilu: stroški skupnega interesa). |
| --- | --- |

(97)

Višina dajatve, naložena vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, se zato izračuna zgolj ob upoštevanju nadomestila stroškov, povezanih s prirejanjem dirk, ki enako koristijo vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke (v nadaljnjem besedilu: stroški skupnega interesa).

| (98) | V primerjavi z ukrepom, predvidenim v prvotni priglasitvi, je v novem mehanizmu znižana višina stroškov, ki jih je treba financirati s prihodki, ustvarjenimi s parafiskalno dajatvijo. Francoski organi so namreč izračunali, da naj bi bila stopnja dajatve največ 5,6 % (izračunana za leto 2012 na podlagi finančnih podatkov za leto 2010), medtem ko bi na podlagi mehanizma, predvidenega v prvotni priglasitvi, lahko znašala 8 % (glej točko 113 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(98)

V primerjavi z ukrepom, predvidenim v prvotni priglasitvi, je v novem mehanizmu znižana višina stroškov, ki jih je treba financirati s prihodki, ustvarjenimi s parafiskalno dajatvijo. Francoski organi so namreč izračunali, da naj bi bila stopnja dajatve največ 5,6 % (izračunana za leto 2012 na podlagi finančnih podatkov za leto 2010), medtem ko bi na podlagi mehanizma, predvidenega v prvotni priglasitvi, lahko znašala 8 % (glej točko 113 obrazložitve tega sklepa).

8.2   Dirke s stavami in dirke brez stav

| (99) | Francoski organi za določitev stroškov skupnega interesa (glej točko 97 obrazložitve tega sklepa) uvajajo razlikovanje med dirkami s stavami (za katere se sprejemajo stave) (26) in dirkami brez stav (za katere se stave ne sprejemajo). |
| --- | --- |

(99)

Francoski organi za določitev stroškov skupnega interesa (glej točko 97 obrazložitve tega sklepa) uvajajo razlikovanje med dirkami s stavami (za katere se sprejemajo stave) (26) in dirkami brez stav (za katere se stave ne sprejemajo).

| (100) | Ker stave in zlasti spletne stave obstajajo samo za dirke s stavami, francoski organi menijo, da je logično stroške skupnega interesa povezati s stroški, povezanimi s prirejanjem dirk s stavami. |
| --- | --- |

(100)

Ker stave in zlasti spletne stave obstajajo samo za dirke s stavami, francoski organi menijo, da je logično stroške skupnega interesa povezati s stroški, povezanimi s prirejanjem dirk s stavami.

| (101) | Francoski organi za razdelitev nekaterih fiksnih stroškov matičnih družb za konjske dirke med dirke s stavami in dirke brez stav uporabijo delež konjev, ki tekmujejo na dirkah s stavami. Razdelitev za vsako matično družbo za konjske dirke je prikazana v spodnji preglednici 2.

  Preglednica 2


  Število konj, sodelujočih na dirkah s stavami in dirkah brez stav | Cheval français (kas) | France Galop (galop in zapreke) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupno število sodelujočih konj | 150 822 | 77 304 |
| Število konj, sodelujočih na dirkah s stavami | 58 112 (38,5 %) | 48 027 (62 %) |
| Število konj, sodelujočih na dirkah brez stav | 92 170 (61,5 %) | 29 277 (38 %) |

(101)

Francoski organi za razdelitev nekaterih fiksnih stroškov matičnih družb za konjske dirke med dirke s stavami in dirke brez stav uporabijo delež konjev, ki tekmujejo na dirkah s stavami. Razdelitev za vsako matično družbo za konjske dirke je prikazana v spodnji preglednici 2.

Preglednica 2

Število konj, sodelujočih na dirkah s stavami in dirkah brez stav

Cheval français (kas)

France Galop (galop in zapreke)

Skupno število sodelujočih konj

150 822

77 304

Število konj, sodelujočih na dirkah s stavami

58 112 (38,5 %)

48 027 (62 %)

Število konj, sodelujočih na dirkah brez stav

92 170 (61,5 %)

29 277 (38 %)

8.3   Opredelitev stroškov skupnega interesa in izračun stopnje dajatve

8.3.1   Opredelitev stroškov skupnega interesa

| (102) | Stroški skupnega interesa, ki so jih francoski organi opredelili na podlagi finančnih podatkov za leto 2010, so predstavljeni v nadaljevanju po kategorijah stroškov: |
| --- | --- |

(102)

Stroški skupnega interesa, ki so jih francoski organi opredelili na podlagi finančnih podatkov za leto 2010, so predstavljeni v nadaljevanju po kategorijah stroškov:

8.3.2   Spodbude

| (103) | Spodbude (493 milijonov EUR leta 2010) vključujejo premije in nadomestila, ki jih matični družbi za konjske dirke razdelita rejcem, lastnikom in džokejem v razmerju glede na konje, ki jih družbe za prirejanje konjskih dirk uvrstijo na konjske dirke. Francoski organi predlagajo, naj se v stroške skupnega interesa vključijo spodbude, povezane z dirkami s stavami. Poleg tega predlagajo, naj se izključijo premije, ki se izplačujejo lastnikom v galopskih dirkah in so pridržane za konje, skotene ali vzrejene v Franciji, s čimer so odpravljeni pomisleki, ki bi jih Komisija imela glede skladnosti dajatve z načeloma prepovedi diskriminacije in svobode opravljanja storitev, če bi se s parafiskalno dajatvijo financirale premije, pridržane za konje, skotene ali vzrejene v Franciji (glej točke od 151 do 156 obrazložitve tega sklepa). Nazadnje, francoski organi torej predlagajo, naj se v tej kategoriji upošteva 321 milijonov EUR stroškov skupnega interesa (kar je približno 65 % skupnega zneska spodbud, ki jih dodelita matični družbi za konjske dirke). |
| --- | --- |

(103)

Spodbude (493 milijonov EUR leta 2010) vključujejo premije in nadomestila, ki jih matični družbi za konjske dirke razdelita rejcem, lastnikom in džokejem v razmerju glede na konje, ki jih družbe za prirejanje konjskih dirk uvrstijo na konjske dirke. Francoski organi predlagajo, naj se v stroške skupnega interesa vključijo spodbude, povezane z dirkami s stavami. Poleg tega predlagajo, naj se izključijo premije, ki se izplačujejo lastnikom v galopskih dirkah in so pridržane za konje, skotene ali vzrejene v Franciji, s čimer so odpravljeni pomisleki, ki bi jih Komisija imela glede skladnosti dajatve z načeloma prepovedi diskriminacije in svobode opravljanja storitev, če bi se s parafiskalno dajatvijo financirale premije, pridržane za konje, skotene ali vzrejene v Franciji (glej točke od 151 do 156 obrazložitve tega sklepa). Nazadnje, francoski organi torej predlagajo, naj se v tej kategoriji upošteva 321 milijonov EUR stroškov skupnega interesa (kar je približno 65 % skupnega zneska spodbud, ki jih dodelita matični družbi za konjske dirke).

8.3.3   Stroški organizacije, ki jih nosita matični družbi za konjske dirke

| (104) | Stroški organizacije, ki jih nosita matični družbi za konjske dirke ([...] (27) EUR leta 2010), ustrezajo stroškom delovanja njunega sedeža, osebja in trženja, delovanja njunih hipodromov in osebja na njih ter stroškom amortizacije, povezanim z vzdrževanjem in gradnjo hipodromov. |
| --- | --- |

(104)

Stroški organizacije, ki jih nosita matični družbi za konjske dirke ([...] (27) EUR leta 2010), ustrezajo stroškom delovanja njunega sedeža, osebja in trženja, delovanja njunih hipodromov in osebja na njih ter stroškom amortizacije, povezanim z vzdrževanjem in gradnjo hipodromov.

| (105) | Francoski organi vključijo te stroške v izračun stroškov skupnega interesa samo, če jih je mogoče pripisati organizaciji dirk s stavami. Nekateri stroški, ki po naravi koristijo samo družbam za prirejanje konjskih dirk (stroški trženja), so v celoti izključeni, drugi stroški, kot so stroški sedeža, pa so razdeljeni glede na delež konjev, ki tekmujejo na dirkah s stavami. Nazadnje, francoski organi v tej kategoriji upoštevajo [...] EUR stroškov skupnega interesa (kar je približno [...] % skupnega zneska stroškov organizacije, ki jih nosita matični družbi). |
| --- | --- |

(105)

Francoski organi vključijo te stroške v izračun stroškov skupnega interesa samo, če jih je mogoče pripisati organizaciji dirk s stavami. Nekateri stroški, ki po naravi koristijo samo družbam za prirejanje konjskih dirk (stroški trženja), so v celoti izključeni, drugi stroški, kot so stroški sedeža, pa so razdeljeni glede na delež konjev, ki tekmujejo na dirkah s stavami. Nazadnje, francoski organi v tej kategoriji upoštevajo [...] EUR stroškov skupnega interesa (kar je približno [...] % skupnega zneska stroškov organizacije, ki jih nosita matični družbi).

8.3.4   Stroški organizacije, ki jih nosijo regionalne družbe za prirejanje konjskih dirk

| (106) | Skupni stroški, ki jih je z organizacijo konjskih dirk imelo 230 regionalnih družb za prirejanje konjskih dirk, so leta 2010 znašali [...] EUR. Francoski organi v stroške skupnega interesa vključijo samo [...] EUR (kar je približno [...] skupnega zneska stroškov organizacije, ki jih imajo regionalne družbe za prirejanje konjskih dirk), kar ustreza stroškom, povezanim z dirkami s stavami, ki jih prireja 49 od teh družb. |
| --- | --- |

(106)

Skupni stroški, ki jih je z organizacijo konjskih dirk imelo 230 regionalnih družb za prirejanje konjskih dirk, so leta 2010 znašali [...] EUR. Francoski organi v stroške skupnega interesa vključijo samo [...] EUR (kar je približno [...] skupnega zneska stroškov organizacije, ki jih imajo regionalne družbe za prirejanje konjskih dirk), kar ustreza stroškom, povezanim z dirkami s stavami, ki jih prireja 49 od teh družb.

8.3.5   Stroški snemanja in prenašanja konjskih dirk

| (107) | Matični družbi za konjske dirke financirata snemanje in neposredni prenos dirk s stavami, ki so na voljo ponudnikom spletnih iger. Ti posnetki omogočajo zlati preverjanje rezultatov dirk ob prihodu konj na cilj. Francoski organi menijo, da ti posnetki, ki se nanašajo samo na dirke s stavami, koristijo vsem ponudnikom spletnih iger. Brez njih bi se namreč vložki zelo zmanjšali. Francoski organi torej v izračun stroškov skupnega interesa vključijo vse stroške snemanja in prenašanja dirk s stavami, ki so leta 2010 znašali [...] EUR. |
| --- | --- |

(107)

Matični družbi za konjske dirke financirata snemanje in neposredni prenos dirk s stavami, ki so na voljo ponudnikom spletnih iger. Ti posnetki omogočajo zlati preverjanje rezultatov dirk ob prihodu konj na cilj. Francoski organi menijo, da ti posnetki, ki se nanašajo samo na dirke s stavami, koristijo vsem ponudnikom spletnih iger. Brez njih bi se namreč vložki zelo zmanjšali. Francoski organi torej v izračun stroškov skupnega interesa vključijo vse stroške snemanja in prenašanja dirk s stavami, ki so leta 2010 znašali [...] EUR.

| (108) | Nasprotno pa drugi stroški promocije konjeniške dejavnosti, zlasti televizijskih postaj, niso vključeni v stroške skupnega interesa. (28) Navesti je treba, da stroški, povezani s snemanjem in prenašanjem konjskih dirk, niso bili vključeni v prvotno priglašene stroške javne službe. |
| --- | --- |

(108)

Nasprotno pa drugi stroški promocije konjeniške dejavnosti, zlasti televizijskih postaj, niso vključeni v stroške skupnega interesa. (28) Navesti je treba, da stroški, povezani s snemanjem in prenašanjem konjskih dirk, niso bili vključeni v prvotno priglašene stroške javne službe.

8.3.6   Boj proti nedovoljenim poživilom

| (109) | Boj proti nedovoljenim poživilom, ki se nanaša na dirke s stavami, je bistvenega pomena za prirejanje kakovostnih dirk in zagotavljanje poštenosti stav na konjske dirke. Francoski organi torej na področje stroškov skupnega interesa vključijo skupni znesek teh stroškov, ki so leta 2010 znašali [...] EUR. |
| --- | --- |

(109)

Boj proti nedovoljenim poživilom, ki se nanaša na dirke s stavami, je bistvenega pomena za prirejanje kakovostnih dirk in zagotavljanje poštenosti stav na konjske dirke. Francoski organi torej na področje stroškov skupnega interesa vključijo skupni znesek teh stroškov, ki so leta 2010 znašali [...] EUR.

8.3.7   Usposabljanje in socialni ukrepi

| (110) | Skupni stroški usposabljanja visokokvalificirane delovne sile za delo na področju konjskih dirk (voznikov, džokejev, konjušnikov itd.) so leta 2010 znašali [...] EUR. Francoski organi v stroške skupnega interesa vključijo [...] EUR, kar ustreza deležu dirk s stavami. |
| --- | --- |

(110)

Skupni stroški usposabljanja visokokvalificirane delovne sile za delo na področju konjskih dirk (voznikov, džokejev, konjušnikov itd.) so leta 2010 znašali [...] EUR. Francoski organi v stroške skupnega interesa vključijo [...] EUR, kar ustreza deležu dirk s stavami.

8.3.8   Prihodki družb za prirejanje konjskih dirk

| (111) | Prihodki družb za prirejanje konjskih dirk (na primer vstopnine, ki jih plačajo gledalci), ki jih je mogoče povezati z organizacijo konjskih dirk ([...] EUR), se odštejejo od stroškov skupnega interesa. |
| --- | --- |

(111)

Prihodki družb za prirejanje konjskih dirk (na primer vstopnine, ki jih plačajo gledalci), ki jih je mogoče povezati z organizacijo konjskih dirk ([...] EUR), se odštejejo od stroškov skupnega interesa.

8.3.9   Izračun najvišje stopnje dajatve

| (112) | Z novim mehanizmom je predvideno, da se najvišja stopnja dajatve za leto N izračuna tako, da se stroški skupnega interesa za leto N - 2 delijo s skupnimi vplačili spletnih in fizičnih stav na konjske dirke za leto N - 2. |
| --- | --- |

(112)

Z novim mehanizmom je predvideno, da se najvišja stopnja dajatve za leto N izračuna tako, da se stroški skupnega interesa za leto N - 2 delijo s skupnimi vplačili spletnih in fizičnih stav na konjske dirke za leto N - 2.

Formula

| (113) | S tem izračunom, uporabljenim za leto 2012 na podlagi finančnih podatkov za leto 2010 (glej preglednico 3 spodaj), se dobi najvišja stopnja 5,6 %, saj se upošteva skupni znesek stroškov skupnega interesa v višini 519 milijonov EUR. Mehanizem, predviden v prvotni priglasitvi, bi privedel do 8-odstotne stopnje, izračunane na podlagi skupnih stroškov v višini 747 milijonov EUR.

  Preglednica 3


  Izračun stopnje dajatve za leto 2012 | Stroški skupnega interesa
  (2010)
  (v [...] EUR) | Priglašeni stroški javne službe
  (2010)
  (v [...] EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spodbude | [...] | [...] |
| Organizacijski stroški matičnih družb | [...] | [...] |
| Organizacijski stroški regionalnih družb | [...] | [...] |
| Snemanje in prenašanje konjskih dirk | [...] | [...] (30) |
| Boj proti nedovoljenim poživilom | [...] | [...] |
| Usposabljanje in socialni ukrepi | [...] | [...] |
| (a) | Stroški skupaj |

(113)

S tem izračunom, uporabljenim za leto 2012 na podlagi finančnih podatkov za leto 2010 (glej preglednico 3 spodaj), se dobi najvišja stopnja 5,6 %, saj se upošteva skupni znesek stroškov skupnega interesa v višini 519 milijonov EUR. Mehanizem, predviden v prvotni priglasitvi, bi privedel do 8-odstotne stopnje, izračunane na podlagi skupnih stroškov v višini 747 milijonov EUR.

Preglednica 3

Izračun stopnje dajatve za leto 2012

Stroški skupnega interesa

(2010)

(v [...] EUR)

Priglašeni stroški javne službe

(2010)

(v [...] EUR)

Spodbude

[...]

[...]

Organizacijski stroški matičnih družb

[...]

[...]

Organizacijski stroški regionalnih družb

[...]

[...]

Snemanje in prenašanje konjskih dirk

[...]

[...] (30)

Boj proti nedovoljenim poživilom

[...]

[...]

Usposabljanje in socialni ukrepi

[...]

[...]

(a)

Stroški skupaj

[...]

[...]

| (b) | Prihodki družb za prirejanje konjskih dirk |
| --- | --- |

(b)

Prihodki družb za prirejanje konjskih dirk

[...]

Formula

519

747

| (d) | Skupni znesek vplačil fizičnih in spletnih stav na konjske dirke |
| --- | --- |

(d)

Skupni znesek vplačil fizičnih in spletnih stav na konjske dirke

9 286

Formula

5,6 %

8 %

9   OCENA UKREPA

| (114) | Kot je bilo navedeno v točki 90 obrazložitve tega sklepa, je ta sklep omejen na preučitev združljivosti ukrepa, ki ga je Francija priglasila v korist družb za prirejanje konjskih dirk, z notranjim trgom. Kot je navedeno v točki 90 obrazložitve tega sklepa, ta sklep nikakor ne vpliva na prihodnje stališče Komisije do morebitnih dodatnih ukrepov v korist združenja PMU ali družb za prirejanje konjskih dirk, na katere so opozorili nekateri deležniki in so navedeni v točki 89 obrazložitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(114)

Kot je bilo navedeno v točki 90 obrazložitve tega sklepa, je ta sklep omejen na preučitev združljivosti ukrepa, ki ga je Francija priglasila v korist družb za prirejanje konjskih dirk, z notranjim trgom. Kot je navedeno v točki 90 obrazložitve tega sklepa, ta sklep nikakor ne vpliva na prihodnje stališče Komisije do morebitnih dodatnih ukrepov v korist združenja PMU ali družb za prirejanje konjskih dirk, na katere so opozorili nekateri deležniki in so navedeni v točki 89 obrazložitve tega sklepa.

9.1   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (115) | Komisija je v odločitvi o začetku postopka ugotovila, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč (31) v smislu člena 107(1) PDEU. Francoski organi niso te ugotovitve nikoli izpodbijali, prav tako ne izpodbijajo opredelitve za državno pomoč po spremembi priglasitve z dne 29. aprila 2013. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je v odločitvi o začetku postopka ugotovila, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč (31) v smislu člena 107(1) PDEU. Francoski organi niso te ugotovitve nikoli izpodbijali, prav tako ne izpodbijajo opredelitve za državno pomoč po spremembi priglasitve z dne 29. aprila 2013.

| (116) | Vseeno so v nadaljevanju predstavljeni elementi, ki upravičujejo opredelitev za državno pomoč, pri čemer so upoštevane tudi pripombe nekaterih deležnikov. |
| --- | --- |

(116)

Vseeno so v nadaljevanju predstavljeni elementi, ki upravičujejo opredelitev za državno pomoč, pri čemer so upoštevane tudi pripombe nekaterih deležnikov.

9.1.1   Državna sredstva

| (117) | V skladu s prakso Komisije in sodno prakso Sodišča Evropske unije pojem državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU zajema vsa finančna sredstva, ki jih javni organi lahko uporabijo za pomoč gospodarskim subjektom, ne da bi bilo pomembno, ali ta sredstva trajno pripadajo premoženju navedenih javnih organov ali ne. Torej tudi če zneski, povezani s spornim ukrepom, niso v trajni lasti javnih organov, že dejstvo, da so pod stalnim javnim nadzorom in torej na razpolago pristojnim nacionalnim organom, zadostuje, da se štejejo za državna sredstva. (32) Tudi prvotno zasebna narava sredstev ne preprečuje, da se ta sredstva štejejo za državna sredstva v smislu te določbe. (33) |
| --- | --- |

(117)

V skladu s prakso Komisije in sodno prakso Sodišča Evropske unije pojem državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU zajema vsa finančna sredstva, ki jih javni organi lahko uporabijo za pomoč gospodarskim subjektom, ne da bi bilo pomembno, ali ta sredstva trajno pripadajo premoženju navedenih javnih organov ali ne. Torej tudi če zneski, povezani s spornim ukrepom, niso v trajni lasti javnih organov, že dejstvo, da so pod stalnim javnim nadzorom in torej na razpolago pristojnim nacionalnim organom, zadostuje, da se štejejo za državna sredstva. (32) Tudi prvotno zasebna narava sredstev ne preprečuje, da se ta sredstva štejejo za državna sredstva v smislu te določbe. (33)

| (118) | V skladu s sodno prakso zgolj to, da je sistem subvencij za nekatere gospodarske subjekte določenega sektorja v celoti ali deloma financiran iz prispevkov, ki jih zadevnim gospodarskim subjektom naloži javni organ, ne omogoča ugotovitve, da ta sistem ni državna pomoč. (34) |
| --- | --- |

(118)

V skladu s sodno prakso zgolj to, da je sistem subvencij za nekatere gospodarske subjekte določenega sektorja v celoti ali deloma financiran iz prispevkov, ki jih zadevnim gospodarskim subjektom naloži javni organ, ne omogoča ugotovitve, da ta sistem ni državna pomoč. (34)

| (119) | V obravnavanem primeru je z nacionalno zakonodajo (zakon z dne 12. maja 2010) določena obvezna dajatev na spletne stave na konjske dirke, prihodki od katere so z isto zakonodajo namenjeni družbam za prirejanje konjskih dirk, ki so upravičenke ukrepa. Ukrep se torej financira iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(119)

V obravnavanem primeru je z nacionalno zakonodajo (zakon z dne 12. maja 2010) določena obvezna dajatev na spletne stave na konjske dirke, prihodki od katere so z isto zakonodajo namenjeni družbam za prirejanje konjskih dirk, ki so upravičenke ukrepa. Ukrep se torej financira iz državnih sredstev.

9.1.2   Prednost

| (120) | S priglašenim ukrepom, s katerim se prihodki od parafiskalne dajatve na spletne stave na konjske dirke namenjajo financiranju dejavnosti, ki jih družbe za prirejanje konjskih dirk trenutno financirajo iz svojih prihodkov, se družbam za prirejanje konjskih dirk a priori daje gospodarska prednost. Tekoče dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk, kot je organizacija konjskih dirk, se namreč tako delno financirajo iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(120)

S priglašenim ukrepom, s katerim se prihodki od parafiskalne dajatve na spletne stave na konjske dirke namenjajo financiranju dejavnosti, ki jih družbe za prirejanje konjskih dirk trenutno financirajo iz svojih prihodkov, se družbam za prirejanje konjskih dirk a priori daje gospodarska prednost. Tekoče dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk, kot je organizacija konjskih dirk, se namreč tako delno financirajo iz državnih sredstev.

| (121) | Poleg tega so družbe za prirejanje konjskih dirk zaradi članstva v združenju PMU dejansko tudi ponudnice spletnih stav. Ker je PMU gospodarsko interesno združenje, ima pregledno strukturo. Zato se prihodki, ki jih združenje PMU ustvari z dejavnostjo sprejemanja stav na konjske dirke, prenesejo na družbe za prirejanje konjskih dirk, te pa s prihodki, ustvarjenimi s stavami na konjske dirke, sočasno financirajo združenje PMU in prirejanje konjskih dirk. Poleg tega so samo te družbe za prirejanje konjskih dirk sposobne izvesti pomembne naložbe za razvoj dejavnosti združenja PMU, če se to izkaže za potrebno. |
| --- | --- |

(121)

Poleg tega so družbe za prirejanje konjskih dirk zaradi članstva v združenju PMU dejansko tudi ponudnice spletnih stav. Ker je PMU gospodarsko interesno združenje, ima pregledno strukturo. Zato se prihodki, ki jih združenje PMU ustvari z dejavnostjo sprejemanja stav na konjske dirke, prenesejo na družbe za prirejanje konjskih dirk, te pa s prihodki, ustvarjenimi s stavami na konjske dirke, sočasno financirajo združenje PMU in prirejanje konjskih dirk. Poleg tega so samo te družbe za prirejanje konjskih dirk sposobne izvesti pomembne naložbe za razvoj dejavnosti združenja PMU, če se to izkaže za potrebno.

| (122) | Posredna posledica ukrepa, katerega namen je družbam za prirejanje konjskih dirk zagotoviti določeno višino prihodkov, če bi zaradi odprtja trga spletnih stav na konjske dirke konkurenci morda upadla dejavnost združenja PMU, je, da lahko te družbe zaščitijo in okrepijo položaj združenja PMU na tem trgu. |
| --- | --- |

(122)

Posredna posledica ukrepa, katerega namen je družbam za prirejanje konjskih dirk zagotoviti določeno višino prihodkov, če bi zaradi odprtja trga spletnih stav na konjske dirke konkurenci morda upadla dejavnost združenja PMU, je, da lahko te družbe zaščitijo in okrepijo položaj združenja PMU na tem trgu.

9.1.3   Selektivnost

| (123) | Ker naj bi se prihodki od parafiskalne dajatve, naložene ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, večinoma prenesli na družbe za prirejanje konjskih dirk, ki so članice združenja PMU, je ukrep očitno selektiven. |
| --- | --- |

(123)

Ker naj bi se prihodki od parafiskalne dajatve, naložene ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, večinoma prenesli na družbe za prirejanje konjskih dirk, ki so članice združenja PMU, je ukrep očitno selektiven.

9.1.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (124) | Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence je treba presoditi, kar zadeva dejavnost prirejanja konjskih dirk, pa tudi dejavnost sprejemanja stav. |
| --- | --- |

(124)

Vpliv na trgovino in izkrivljanje konkurence je treba presoditi, kar zadeva dejavnost prirejanja konjskih dirk, pa tudi dejavnost sprejemanja stav.

| (125) | Komisija je v obvestilu 97/C 163/03 o domnevnih pomočeh, odobrenih družbam za prirejanje konjskih dirk in združenju PMU, (35) menila, da obstaja trg Skupnosti s stavami na konjske dirke, da je pobiranje stav na konjske dirke predmet trgovine v Skupnosti in da si podjetja, ki sprejemajo te stave, medsebojno konkurirajo. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je v obvestilu 97/C 163/03 o domnevnih pomočeh, odobrenih družbam za prirejanje konjskih dirk in združenju PMU, (35) menila, da obstaja trg Skupnosti s stavami na konjske dirke, da je pobiranje stav na konjske dirke predmet trgovine v Skupnosti in da si podjetja, ki sprejemajo te stave, medsebojno konkurirajo.

| (126) | Dajatev, ki bo koristila samo družbam za prirejanje konjskih dirk, ki jih je odobrilo francosko ministrstvo za kmetijstvo, je po naravi taka, da bi lahko izkrivljala konkurenco na trgu ponudnikov stav na konjske dirke in prirejanja konjskih dirk, na katerem povezano delujejo družbe za prirejanje konjskih dirk. |
| --- | --- |

(126)

Dajatev, ki bo koristila samo družbam za prirejanje konjskih dirk, ki jih je odobrilo francosko ministrstvo za kmetijstvo, je po naravi taka, da bi lahko izkrivljala konkurenco na trgu ponudnikov stav na konjske dirke in prirejanja konjskih dirk, na katerem povezano delujejo družbe za prirejanje konjskih dirk.

| (127) | Poleg tega je koristno navesti, da je v odloku št. 2010-1314 z dne 2. novembra 2010 o obveznostih javne službe, naloženih družbam za prirejanje konjskih dirk, in podrobnih pravilih o ukrepanju matičnih družb za konjske dirke določeno, da si družbe za prirejanje konjskih dirk „prizadevajo za ohranjanje privlačnosti francoskih preizkušenj v primerjavi s primerljivimi preizkušnjami, organiziranimi v tujini, da bi se spodbujalo sodelovanje najboljših subjektov“. |
| --- | --- |

(127)

Poleg tega je koristno navesti, da je v odloku št. 2010-1314 z dne 2. novembra 2010 o obveznostih javne službe, naloženih družbam za prirejanje konjskih dirk, in podrobnih pravilih o ukrepanju matičnih družb za konjske dirke določeno, da si družbe za prirejanje konjskih dirk „prizadevajo za ohranjanje privlačnosti francoskih preizkušenj v primerjavi s primerljivimi preizkušnjami, organiziranimi v tujini, da bi se spodbujalo sodelovanje najboljših subjektov“.

| (128) | Ker ukrep, ki so ga priglasili francoski organi, omogoča ohranjanje visokih premij, (36) s čimer se posledično zagotavlja zvestoba najboljših konj (in na primer prepreči, da bi se prodali v tujino), privabljajo vplačniki stav in maksimirajo prihodki od stav za francoske družbe za prirejanje konjskih dirk v primerjavi s stavami na dirke, ki jih organizirajo druge evropske družbe za prirejanje konjskih dirk, bi lahko izkrivljal konkurenco med družbami za prirejanje konjskih dirk iz različnih držav članic. |
| --- | --- |

(128)

Ker ukrep, ki so ga priglasili francoski organi, omogoča ohranjanje visokih premij, (36) s čimer se posledično zagotavlja zvestoba najboljših konj (in na primer prepreči, da bi se prodali v tujino), privabljajo vplačniki stav in maksimirajo prihodki od stav za francoske družbe za prirejanje konjskih dirk v primerjavi s stavami na dirke, ki jih organizirajo druge evropske družbe za prirejanje konjskih dirk, bi lahko izkrivljal konkurenco med družbami za prirejanje konjskih dirk iz različnih držav članic.

| (129) | Ugotoviti je mogoče tudi, da ponudniki stav iz drugih držav članic ponujajo stave na francoske dirke. (37) Ukrep v korist družb za prirejanje konjskih dirk bi torej lahko vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(129)

Ugotoviti je mogoče tudi, da ponudniki stav iz drugih držav članic ponujajo stave na francoske dirke. (37) Ukrep v korist družb za prirejanje konjskih dirk bi torej lahko vplival na trgovino med državami članicami.

9.2   Združljivost ukrepa z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU

| (130) | Komisija meni, da je mogoče priglašeni ukrep šteti za združljiv z notranjim trgom na podlagi odstopanja iz člena 107(3)(c) PDEU, ki dovoljuje „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“. |
| --- | --- |

(130)

Komisija meni, da je mogoče priglašeni ukrep šteti za združljiv z notranjim trgom na podlagi odstopanja iz člena 107(3)(c) PDEU, ki dovoljuje „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

| (131) | Komisija je namreč na podlagi navedenega člena za združljive razglasila več pomoči, ki so bile z dajatvijo, naloženo podjetjem iz določenega sektorja, namenjene financiranju kolektivnih dejavnosti, izvedenih v korist celotnega sektorja, če so bili cilji teh ukrepov razširjanje tehničnega napredka, izboljšanje kakovosti, konkurenčnosti in produktivnosti podjetij ter njihova prilagoditev potrebam trga. (38) |
| --- | --- |

(131)

Komisija je namreč na podlagi navedenega člena za združljive razglasila več pomoči, ki so bile z dajatvijo, naloženo podjetjem iz določenega sektorja, namenjene financiranju kolektivnih dejavnosti, izvedenih v korist celotnega sektorja, če so bili cilji teh ukrepov razširjanje tehničnega napredka, izboljšanje kakovosti, konkurenčnosti in produktivnosti podjetij ter njihova prilagoditev potrebam trga. (38)

| (132) | Novi mehanizem, ki so ga priglasili francoski organi, izpolnjuje pogoje tega pristopa: ukrep pomeni pomoč konjeniškemu sektorju, ki koristi vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, zavezanim dajatvi. Bistvena točka, ki jo je treba preveriti za ugotovitev morebitne združljivosti pomoči, je torej, ali so stroški, ki se financirajo z dajatvijo, stroški skupnega interesa. Poleg tega je bilo zaradi tesne povezave med parafiskalno dajatvijo in pomočjo družbam za prirejanje konjskih dirk (39) v odločitvi o začetku postopka opozorjeno, da združljivosti pomoči ni mogoče oceniti, ne da bi se preverila združljivost dajatve z načelom svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. (40) |
| --- | --- |

(132)

Novi mehanizem, ki so ga priglasili francoski organi, izpolnjuje pogoje tega pristopa: ukrep pomeni pomoč konjeniškemu sektorju, ki koristi vsem ponudnikom spletnih stav na konjske dirke, zavezanim dajatvi. Bistvena točka, ki jo je treba preveriti za ugotovitev morebitne združljivosti pomoči, je torej, ali so stroški, ki se financirajo z dajatvijo, stroški skupnega interesa. Poleg tega je bilo zaradi tesne povezave med parafiskalno dajatvijo in pomočjo družbam za prirejanje konjskih dirk (39) v odločitvi o začetku postopka opozorjeno, da združljivosti pomoči ni mogoče oceniti, ne da bi se preverila združljivost dajatve z načelom svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. (40)

| (133) | V skladu s pristopom, navedenim v točki 131 obrazložitve tega sklepa, Komisija meni, da se za priglašeni ukrep ne uporabljajo trenutno veljavne smernice za uporabo člena 107(3)(c) PDEU, ampak ga je mogoče odobriti neposredno na podlagi te določbe Pogodbe. Za določitev, ali je ukrep pomoči združljiv z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU, Komisija pretehta pozitivne učinke ukrepa (izpolnitev cilja skupnega interesa) in njegove morebitne negativne učinke (izkrivljanje trgovine in konkurence). (41) Ukrep se preuči v treh fazah na podlagi naslednjih vprašanj:






  1. | Ali ima ukrep pomoči natančno opredeljen cilj skupnega interesa? |
| --- | --- | --- |

(133)

V skladu s pristopom, navedenim v točki 131 obrazložitve tega sklepa, Komisija meni, da se za priglašeni ukrep ne uporabljajo trenutno veljavne smernice za uporabo člena 107(3)(c) PDEU, ampak ga je mogoče odobriti neposredno na podlagi te določbe Pogodbe. Za določitev, ali je ukrep pomoči združljiv z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU, Komisija pretehta pozitivne učinke ukrepa (izpolnitev cilja skupnega interesa) in njegove morebitne negativne učinke (izkrivljanje trgovine in konkurence). (41) Ukrep se preuči v treh fazah na podlagi naslednjih vprašanj:

1.

Ali ima ukrep pomoči natančno opredeljen cilj skupnega interesa?

| 2. | V primeru pritrdilnega odgovora: ali je ukrep pomoči ustrezen instrument za uresničitev cilja skupnega interesa? V zvezi s tem je treba preučiti naslednja vprašanja:






  a) | Ali je pomoč ustrezen instrument oziroma ali obstajajo drugi ali primernejši instrumenti? |
| --- | --- | --- |

2.

V primeru pritrdilnega odgovora: ali je ukrep pomoči ustrezen instrument za uresničitev cilja skupnega interesa? V zvezi s tem je treba preučiti naslednja vprašanja:

a)

Ali je pomoč ustrezen instrument oziroma ali obstajajo drugi ali primernejši instrumenti?

| b) | Ali ima pomoč spodbujevalni učinek? |
| --- | --- |

b)

Ali ima pomoč spodbujevalni učinek?

| c) | Ali je pomoč sorazmerna z zastavljenimi cilji? |
| --- | --- |

c)

Ali je pomoč sorazmerna z zastavljenimi cilji?

| 3. | Ali sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino omejena, tako da je splošni učinek ukrepa pozitiven? |
| --- | --- |

3.

Ali sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino omejena, tako da je splošni učinek ukrepa pozitiven?

9.2.1   Cilj skupnega interesa

| (134) | Ukrep s pravično razdelitvijo bremena financiranja konjskih dirk, za katere se sprejemajo stave, med različne ponudnike spletnih stav na konjske dirke omogoča pravično konkurenco med temi ponudniki na novem liberaliziranem trgu spletnih stav na konjske dirke. Zato ukrep prispeva tudi k cilju liberalizacije sektorja spletnih iger v skladu z načelom svobode opravljanja storitev v Uniji, določenim v členu 56 PDEU. |
| --- | --- |

(134)

Ukrep s pravično razdelitvijo bremena financiranja konjskih dirk, za katere se sprejemajo stave, med različne ponudnike spletnih stav na konjske dirke omogoča pravično konkurenco med temi ponudniki na novem liberaliziranem trgu spletnih stav na konjske dirke. Zato ukrep prispeva tudi k cilju liberalizacije sektorja spletnih iger v skladu z načelom svobode opravljanja storitev v Uniji, določenim v členu 56 PDEU.

| (135) | Liberalizacija spletnih iger v Franciji je v skladu s ciljem Zelene knjige Evropske komisije z dne 24. marca 2011 o „spletnih igrah na srečo na notranjem trgu“, in sicer prispevati k vzpostavitvi pravnih okvirov za spletne igre v državah članicah in tako zagotoviti večjo pravno varnost za vse zadevne strani. (42) |
| --- | --- |

(135)

Liberalizacija spletnih iger v Franciji je v skladu s ciljem Zelene knjige Evropske komisije z dne 24. marca 2011 o „spletnih igrah na srečo na notranjem trgu“, in sicer prispevati k vzpostavitvi pravnih okvirov za spletne igre v državah članicah in tako zagotoviti večjo pravno varnost za vse zadevne strani. (42)

| (136) | Liberalizacija spletnih iger v Franciji je tudi v skladu s ciljem, poudarjenim v Sporočilu Evropske komisije z dne 23. oktobra 2012 o spletnih igrah na srečo, in sicer prispevati k vzpostavitvi pravnih okvirov za spletne igre v državah članicah in tako zagotoviti večjo pravno jasnost za vse zadevne strani. (43) |
| --- | --- |

(136)

Liberalizacija spletnih iger v Franciji je tudi v skladu s ciljem, poudarjenim v Sporočilu Evropske komisije z dne 23. oktobra 2012 o spletnih igrah na srečo, in sicer prispevati k vzpostavitvi pravnih okvirov za spletne igre v državah članicah in tako zagotoviti večjo pravno jasnost za vse zadevne strani. (43)

| (137) | Poleg tega priglašeni ukrep spodbuja racionalni razvoj reje kopitarjev in konjerejo, kar je prav tako cilj skupnega interesa. Svet v uvodnih izjavah Direktive Sveta 90/428/EGS z dne 26. junija 1990 o prometu s kopitarji, namenjenimi tekmovanjem, in o določitvi pogojev za udeležbo na tekmovanjih (44) priznava pomen „zagotavljanja racionalnega razvoja reje kopitarjev“ in opozarja, da je „reja in vzreja kopitarjev, posebno konj, na splošno vključena v kmetijski sektor [in] predstavlja vir dohodka za del prebivalstva, ki se ukvarja s kmetijstvom“. |
| --- | --- |

(137)

Poleg tega priglašeni ukrep spodbuja racionalni razvoj reje kopitarjev in konjerejo, kar je prav tako cilj skupnega interesa. Svet v uvodnih izjavah Direktive Sveta 90/428/EGS z dne 26. junija 1990 o prometu s kopitarji, namenjenimi tekmovanjem, in o določitvi pogojev za udeležbo na tekmovanjih (44) priznava pomen „zagotavljanja racionalnega razvoja reje kopitarjev“ in opozarja, da je „reja in vzreja kopitarjev, posebno konj, na splošno vključena v kmetijski sektor [in] predstavlja vir dohodka za del prebivalstva, ki se ukvarja s kmetijstvom“.

| (138) | Komisija torej ugotavlja, da ima ukrep pomoči, ki so ga priglasili francoski organi, natančno opredeljene cilje skupnega interesa. |
| --- | --- |

(138)

Komisija torej ugotavlja, da ima ukrep pomoči, ki so ga priglasili francoski organi, natančno opredeljene cilje skupnega interesa.

9.2.2   Ustreznost ukrepa

| (139) | Ukrep pomoči se šteje za nujen in uravnotežen, če pomeni ustrezen instrument, ki omogoča uresničitev določenega cilja skupnega interesa, ima spodbujevalni učinek na upravičence do pomoči in ne izkrivlja konkurence. |
| --- | --- |

(139)

Ukrep pomoči se šteje za nujen in uravnotežen, če pomeni ustrezen instrument, ki omogoča uresničitev določenega cilja skupnega interesa, ima spodbujevalni učinek na upravičence do pomoči in ne izkrivlja konkurence.

9.2.3   Pomoč je ustrezen instrument

| (140) | Francoska vlada se je odločila liberalizirati trg spletnih stav na konjske dirke. Pred to liberalizacijo so se konjske dirke skoraj izključno financirale s prihodki, ustvarjenimi s stavami na konjske dirke, ki so jih prek združenja PMU organizirale družbe za prirejanje konjskih dirk. Namen ukrepa pomoči je porazdeliti breme financiranja konjskih dirk med vse ponudnike, pooblaščene za ponujanje spletnih stav na konjske dirke na francoskem trgu. Zato je povsem primeren za zagotavljanje pravične konkurence med ponudniki stav na konjske dirke, saj preprečuje, da bi konkurenti združenja PMU pridobili tržne deleže na področju spletnih stav, ne da bi prispevali k stroškom prirejanja konjskih dirk. Z ukrepom se tako zagotavlja nadaljnji obstoj konjskih dirk in njihovih pozitivnih učinkov na konjerejo in celotno konjeniško dejavnost. |
| --- | --- |

(140)

Francoska vlada se je odločila liberalizirati trg spletnih stav na konjske dirke. Pred to liberalizacijo so se konjske dirke skoraj izključno financirale s prihodki, ustvarjenimi s stavami na konjske dirke, ki so jih prek združenja PMU organizirale družbe za prirejanje konjskih dirk. Namen ukrepa pomoči je porazdeliti breme financiranja konjskih dirk med vse ponudnike, pooblaščene za ponujanje spletnih stav na konjske dirke na francoskem trgu. Zato je povsem primeren za zagotavljanje pravične konkurence med ponudniki stav na konjske dirke, saj preprečuje, da bi konkurenti združenja PMU pridobili tržne deleže na področju spletnih stav, ne da bi prispevali k stroškom prirejanja konjskih dirk. Z ukrepom se tako zagotavlja nadaljnji obstoj konjskih dirk in njihovih pozitivnih učinkov na konjerejo in celotno konjeniško dejavnost.

| (141) | Komisija v Zeleni knjigi z dne 24. marca 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu navaja, da je „[e]na od posebnosti konjskih dirk v primerjavi z drugimi športi [...], da pritegnejo zlasti igralce na srečo. Zato je njihova donosnost bolj kot pri drugih športnih dogodkih odvisna od tega, ali se zadostni delež prihodka od iger na srečo ponovno investira v to panogo.“ (45) |
| --- | --- |

(141)

Komisija v Zeleni knjigi z dne 24. marca 2011 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu navaja, da je „[e]na od posebnosti konjskih dirk v primerjavi z drugimi športi [...], da pritegnejo zlasti igralce na srečo. Zato je njihova donosnost bolj kot pri drugih športnih dogodkih odvisna od tega, ali se zadostni delež prihodka od iger na srečo ponovno investira v to panogo.“ (45)

| (142) | Glede na zgoraj navedeno se ukrep, ki so ga priglasili francoski organi, zdi ustrezen za dosego cilja zagotovitve nadaljnjega obstoja konjskih dirk in zagotovitve pravične konkurence na novem liberaliziranem trgu spletnih stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(142)

Glede na zgoraj navedeno se ukrep, ki so ga priglasili francoski organi, zdi ustrezen za dosego cilja zagotovitve nadaljnjega obstoja konjskih dirk in zagotovitve pravične konkurence na novem liberaliziranem trgu spletnih stav na konjske dirke.

9.2.4   Spodbujevalni učinek pomoči

| (143) | Če ukrepa ne bi bilo, bi razvoj konkurence v sektorju stav na konjske dirke dolgoročno privedel do zmanjšanja sredstev družb za prirejanje konjskih dirk, kar bi povzročilo krčenje sektorja ali celo njegovo izginotje. |
| --- | --- |

(143)

Če ukrepa ne bi bilo, bi razvoj konkurence v sektorju stav na konjske dirke dolgoročno privedel do zmanjšanja sredstev družb za prirejanje konjskih dirk, kar bi povzročilo krčenje sektorja ali celo njegovo izginotje.

| (144) | Ob upoštevanju dejstva, da se dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk financirajo s prihodki od stav na konjske dirke, ima ukrep pomoči neposreden učinek na ravnanje družb za prirejanje konjskih dirk, saj jih spodbuja k ohranjanju in razvoju dejavnosti prirejanja konjskih dirk. |
| --- | --- |

(144)

Ob upoštevanju dejstva, da se dejavnosti družb za prirejanje konjskih dirk financirajo s prihodki od stav na konjske dirke, ima ukrep pomoči neposreden učinek na ravnanje družb za prirejanje konjskih dirk, saj jih spodbuja k ohranjanju in razvoju dejavnosti prirejanja konjskih dirk.

9.2.5   Sorazmernost pomoči

| (145) | Namen ukrepa pomoči je zagotoviti, da se financiranje stroškov, neposredno povezanih s prirejanjem dirk s stavami, uravnoteženo porazdeli med ponudnike stav na konjske dirke. Mehanizem izračuna stopnje dajatve zagotavlja, da skupni znesek, pobran od spletnih stav na konjske dirke, in s tem pomoč, odobrena družbam za prirejanje konjskih dirk, ne more preseči celotnega zneska stroškov skupnega interesa. |
| --- | --- |

(145)

Namen ukrepa pomoči je zagotoviti, da se financiranje stroškov, neposredno povezanih s prirejanjem dirk s stavami, uravnoteženo porazdeli med ponudnike stav na konjske dirke. Mehanizem izračuna stopnje dajatve zagotavlja, da skupni znesek, pobran od spletnih stav na konjske dirke, in s tem pomoč, odobrena družbam za prirejanje konjskih dirk, ne more preseči celotnega zneska stroškov skupnega interesa.

| (146) | Vsi drugi stroški družb za prirejanje konjskih dirk tako ostajajo v breme teh družb, najsi gre za financiranje dirk brez stav ali za stroške, ki lahko koristijo združenju PMU, ne pa tudi drugim ponudnikom stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(146)

Vsi drugi stroški družb za prirejanje konjskih dirk tako ostajajo v breme teh družb, najsi gre za financiranje dirk brez stav ali za stroške, ki lahko koristijo združenju PMU, ne pa tudi drugim ponudnikom stav na konjske dirke.

| (147) | Glede na navedeno Komisija meni, da ukrep pomoči izpolnjuje merilo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(147)

Glede na navedeno Komisija meni, da ukrep pomoči izpolnjuje merilo sorazmernosti.

9.2.6   Učinki na konkurenco in trgovino med državami članicami

| (148) | Pomoč v korist družb za prirejanje konjskih dirk bi lahko ovirala konkurenco med evropskimi ponudniki konjskih dirk, če ne bi bila sorazmerna. Ker je ukrep sorazmeren (glej točke od 145 do 147 obrazložitve tega sklepa), je tveganje, da bi bila z ukrepom nesorazmerna prednost dana francoskim družbam za prirejanje konjskih dirk, izključeno. |
| --- | --- |

(148)

Pomoč v korist družb za prirejanje konjskih dirk bi lahko ovirala konkurenco med evropskimi ponudniki konjskih dirk, če ne bi bila sorazmerna. Ker je ukrep sorazmeren (glej točke od 145 do 147 obrazložitve tega sklepa), je tveganje, da bi bila z ukrepom nesorazmerna prednost dana francoskim družbam za prirejanje konjskih dirk, izključeno.

| (149) | Poleg tega bi bilo mogoče ugotoviti nekatere negativne učinke pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami, če bi se izkazalo, da je njen način financiranja, ki je v tem primeru dajatev na spletne stave na konjske dirke, v nasprotju z načeloma svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. Komisija na podlagi analize v nadaljevanju ugotavlja, da takih negativnih učinkov ni. Dejansko ukrep kot celota spodbuja konkurenco v tem smislu, da zagotavlja pravično konkurenco med ponudniki spletnih stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(149)

Poleg tega bi bilo mogoče ugotoviti nekatere negativne učinke pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami, če bi se izkazalo, da je njen način financiranja, ki je v tem primeru dajatev na spletne stave na konjske dirke, v nasprotju z načeloma svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU. Komisija na podlagi analize v nadaljevanju ugotavlja, da takih negativnih učinkov ni. Dejansko ukrep kot celota spodbuja konkurenco v tem smislu, da zagotavlja pravično konkurenco med ponudniki spletnih stav na konjske dirke.

9.2.7   Združljivost dajatve z načeloma svobode opravljanja storitev in prepovedi diskriminacije

| (150) | Komisija je pri prvotno priglašenem ukrepu opredelila tri mogoče ravni diskriminacije in kršenja načela svobode opravljanja storitev, ki so opisane v nadaljevanju. Francoski organi so odgovorili na vsako od tveganj, ki jih je opredelila Komisija, tako da so mehanizem, predviden v prvotni priglasitvi, spremenili ali dopolnili z zadostnimi obvezami. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je pri prvotno priglašenem ukrepu opredelila tri mogoče ravni diskriminacije in kršenja načela svobode opravljanja storitev, ki so opisane v nadaljevanju. Francoski organi so odgovorili na vsako od tveganj, ki jih je opredelila Komisija, tako da so mehanizem, predviden v prvotni priglasitvi, spremenili ali dopolnili z zadostnimi obvezami.

9.2.8   Diskriminacija v zvezi z dodeljevanjem nekaterih premij

| (151) | Po mnenju Komisije je sporno, da bi se z dajatvijo financirale premije za rejce in lastnike, če bi bile te pridržane za konje, skotene in vzrejene v Franciji (to je veljalo za galopske dirke). Tako bi bila evropskim subjektom, ki nimajo sedeža v Franciji, naložena dajatev, s katero bi omogočili financiranje premij, ki koristijo izključno rejcem in lastnikom konj, skotenih in vzrejenih v Franciji. |
| --- | --- |

(151)

Po mnenju Komisije je sporno, da bi se z dajatvijo financirale premije za rejce in lastnike, če bi bile te pridržane za konje, skotene in vzrejene v Franciji (to je veljalo za galopske dirke). Tako bi bila evropskim subjektom, ki nimajo sedeža v Franciji, naložena dajatev, s katero bi omogočili financiranje premij, ki koristijo izključno rejcem in lastnikom konj, skotenih in vzrejenih v Franciji.

| (152) | Francoski organi so za odpravo težave, navedene v prejšnji točki obrazložitve, iz izračuna skupnih stroškov, ki naj bi se financirali z dajatvijo, izključili vse premije, ki so pridržane za konje, skotene in vzrejene v Franciji (glej točko 103 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(152)

Francoski organi so za odpravo težave, navedene v prejšnji točki obrazložitve, iz izračuna skupnih stroškov, ki naj bi se financirali z dajatvijo, izključili vse premije, ki so pridržane za konje, skotene in vzrejene v Franciji (glej točko 103 obrazložitve tega sklepa).

9.2.9   Diskriminacija med ponudniki stav na konjske dirke v zvezi z dobički od dajatve

| (153) | Dajatev, s katero se dejansko organizira prenos med konkurenti združenja PMU in družbami za prirejanje konjskih dirk, ki se ukvarjajo tudi s spletnimi stavami, bi bila diskriminacijska, če bi se z njo financirali stroški, ki bolj koristijo družbam za prirejanje konjskih dirk in združenju PMU kot drugim ponudnikom stav. |
| --- | --- |

(153)

Dajatev, s katero se dejansko organizira prenos med konkurenti združenja PMU in družbami za prirejanje konjskih dirk, ki se ukvarjajo tudi s spletnimi stavami, bi bila diskriminacijska, če bi se z njo financirali stroški, ki bolj koristijo družbam za prirejanje konjskih dirk in združenju PMU kot drugim ponudnikom stav.

| (154) | Komisija meni, da se tveganje diskriminacije med ponudniki stav na konjske dirke na ravni dobičkov od dajatve nevtralizira, če so financirani stroški v skupnem interesu vseh ponudnikov stav na konjske dirke. |
| --- | --- |

(154)

Komisija meni, da se tveganje diskriminacije med ponudniki stav na konjske dirke na ravni dobičkov od dajatve nevtralizira, če so financirani stroški v skupnem interesu vseh ponudnikov stav na konjske dirke.

| (155) | Vendar Komisija meni tudi, da je zaradi spreminjanja teh stroškov skupnega interesa nujno, da se to gibanje stroškov, ki je večinoma odvisno od odločitev družb za prirejanje konjskih dirk, zlasti kar zadeva spodbude, omeji z nadzorom. Tako bi preprečili, da bi družbe za prirejanje konjskih dirk poskušale nepremišljeno povečati spodbude, če bi njihove stroške delno nosili konkurenti združenja PMU, ki bi bili nato zavezani dajatvi po višji stopnji. |
| --- | --- |

(155)

Vendar Komisija meni tudi, da je zaradi spreminjanja teh stroškov skupnega interesa nujno, da se to gibanje stroškov, ki je večinoma odvisno od odločitev družb za prirejanje konjskih dirk, zlasti kar zadeva spodbude, omeji z nadzorom. Tako bi preprečili, da bi družbe za prirejanje konjskih dirk poskušale nepremišljeno povečati spodbude, če bi njihove stroške delno nosili konkurenti združenja PMU, ki bi bili nato zavezani dajatvi po višji stopnji.

| (156) | Francoski organi so se za odpravo zgoraj navedenega tveganja in zagotovitev, da bo gibanje stroškov skupnega interesa ostalo razumno, zavezali ohranitvi naslednjih ukrepov nadzora:






  — | družbe za prirejanje konjskih dirk se bodo strogo nadzorovale s finančnim nadzorom, ki ga država ter zlasti ministrstva za kmetijstvo, gospodarstvo in finance izvajajo nad financami vseh družb za prirejanje konjskih dirk na podlagi odloka št. 97-456 z dne 5. maja 1997 o družbah za prirejanje konjskih dirk in stavah z nagradnim skladom, zlasti naslova V „Finančni nadzor“; |
| --- | --- | --- |

(156)

Francoski organi so se za odpravo zgoraj navedenega tveganja in zagotovitev, da bo gibanje stroškov skupnega interesa ostalo razumno, zavezali ohranitvi naslednjih ukrepov nadzora:

—

družbe za prirejanje konjskih dirk se bodo strogo nadzorovale s finančnim nadzorom, ki ga država ter zlasti ministrstva za kmetijstvo, gospodarstvo in finance izvajajo nad financami vseh družb za prirejanje konjskih dirk na podlagi odloka št. 97-456 z dne 5. maja 1997 o družbah za prirejanje konjskih dirk in stavah z nagradnim skladom, zlasti naslova V „Finančni nadzor“;

| — | računsko sodišče bo izvajalo zakonodajni nadzor v zvezi z vsemi upravičenci do parafiskalnih dajatev. |
| --- | --- |

—

računsko sodišče bo izvajalo zakonodajni nadzor v zvezi z vsemi upravičenci do parafiskalnih dajatev.

| (157) | Po mnenju Komisije bo zgoraj navedeni način nadzora francoskim organom omogočil zagotoviti, da bo gibanje stroškov skupnega interesa ostalo razumno in da se z njim ne bodo povečale koristi, ki jih imajo družbe za prirejanje konjskih dirk od pobiranja dajatve. Gibanje stroškov skupnega interesa bo preverjala tudi Komisija na podlagi poročila o izvajanju, ki ga bodo predložili francoski organi (glej točko 94 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(157)

Po mnenju Komisije bo zgoraj navedeni način nadzora francoskim organom omogočil zagotoviti, da bo gibanje stroškov skupnega interesa ostalo razumno in da se z njim ne bodo povečale koristi, ki jih imajo družbe za prirejanje konjskih dirk od pobiranja dajatve. Gibanje stroškov skupnega interesa bo preverjala tudi Komisija na podlagi poročila o izvajanju, ki ga bodo predložili francoski organi (glej točko 94 obrazložitve tega sklepa).

9.2.10   Diskriminacija med ponudniki stav na konjske dirke glede obveznosti plačila dajatve

| (158) | Opozoriti je treba, da ima združenje PMU monopol nad upravljanjem fizičnih stav na konjske dirke in da ima na tej podlagi tudi koristi od dirk s stavami, ne da bi bilo zavezano plačilu parafiskalne dajatve. Po mnenju Komisije je treba zagotoviti, da tako kot prihodki ponudnikov spletnih stav na konjske dirke, vključno s samim združenjem PMU, k financiranju dirk s stavami enako prispevajo tudi prihodki iz monopola združenja PMU nad fizičnimi stavami na konjske dirke. |
| --- | --- |

(158)

Opozoriti je treba, da ima združenje PMU monopol nad upravljanjem fizičnih stav na konjske dirke in da ima na tej podlagi tudi koristi od dirk s stavami, ne da bi bilo zavezano plačilu parafiskalne dajatve. Po mnenju Komisije je treba zagotoviti, da tako kot prihodki ponudnikov spletnih stav na konjske dirke, vključno s samim združenjem PMU, k financiranju dirk s stavami enako prispevajo tudi prihodki iz monopola združenja PMU nad fizičnimi stavami na konjske dirke.

| (159) | Francoski organi menijo, da je nevtralnost med fizičnimi in spletnimi stavami zagotovljena, ker:






  — | so prihodki iz monopola združenja PMU, ki se prenesejo na konjeniško dejavnost, v strukturnem smislu precej večji kot fiskalna dajatev, predvidena za spletne stave na konjske dirke. Stopnja vračila prihodkov v dejavnost, ugotovljena v letih 2011 in 2012, na podlagi zakona iz leta 2010 je namreč skoraj 10 % vložkov (poročilo o neto dobičku združenja PMU iz vplačil fizičnih stav na konjske dirke). Ta 10-odstotna stopnja je precej višja od 5,6-odstotne stopnje dajatve, naložene spletnim stavam na konjske dirke; |
| --- | --- | --- |

(159)

Francoski organi menijo, da je nevtralnost med fizičnimi in spletnimi stavami zagotovljena, ker:

—

so prihodki iz monopola združenja PMU, ki se prenesejo na konjeniško dejavnost, v strukturnem smislu precej večji kot fiskalna dajatev, predvidena za spletne stave na konjske dirke. Stopnja vračila prihodkov v dejavnost, ugotovljena v letih 2011 in 2012, na podlagi zakona iz leta 2010 je namreč skoraj 10 % vložkov (poročilo o neto dobičku združenja PMU iz vplačil fizičnih stav na konjske dirke). Ta 10-odstotna stopnja je precej višja od 5,6-odstotne stopnje dajatve, naložene spletnim stavam na konjske dirke;

| — | imajo tudi družbe za prirejanje konjskih dirk, ki imajo člane v upravnem odboru združenja PMU, in zlasti matični družbi za konjske dirke, ki imata 40 % glasov, interes, da se prispevek združenja PMU, ki opredeljuje višino njihovih letnih sredstev, ne zmanjša, saj bi vsako zmanjšanje prispevka združenja PMU vplivalo ne samo na prirejanje dirk s stavami, ampak tudi na prirejanje dirk brez stav, ki se financirajo izključno iz prihodkov, ki jih združenje PMU prenese na konjeniško dejavnost. |
| --- | --- |

—

imajo tudi družbe za prirejanje konjskih dirk, ki imajo člane v upravnem odboru združenja PMU, in zlasti matični družbi za konjske dirke, ki imata 40 % glasov, interes, da se prispevek združenja PMU, ki opredeljuje višino njihovih letnih sredstev, ne zmanjša, saj bi vsako zmanjšanje prispevka združenja PMU vplivalo ne samo na prirejanje dirk s stavami, ampak tudi na prirejanje dirk brez stav, ki se financirajo izključno iz prihodkov, ki jih združenje PMU prenese na konjeniško dejavnost.

| (160) | Vendar so se francoski organi vseeno zavezali, da bodo od združenja PMU prek predstavnikov države, ki so člani upravnega odbora združenja PMU in imajo 40 % glasov, zahtevali, naj na konjeniško dejavnost vsako leto prenese del vložkov fizičnih stav na konjske dirke združenja PMU, ki bo višji ali enak parafiskalni dajatvi na spletne stave na konjske dirke. |
| --- | --- |

(160)

Vendar so se francoski organi vseeno zavezali, da bodo od združenja PMU prek predstavnikov države, ki so člani upravnega odbora združenja PMU in imajo 40 % glasov, zahtevali, naj na konjeniško dejavnost vsako leto prenese del vložkov fizičnih stav na konjske dirke združenja PMU, ki bo višji ali enak parafiskalni dajatvi na spletne stave na konjske dirke.

| (161) | Če bi združenje PMU predložilo proračun, v katerem bi bilo predvideno nižje vračilo prihodkov v konjeniško dejavnost od parafiskalne dajatve na spletne stave, in če bi družbe za prirejanje konjskih dirk odobrile tak proračun, s čimer bi bili predstavniki države v upravnem odboru združenja PMU preglasovani, se francoski organi zavezujejo, da bodo pristojni ministri uresničili pravico do zavrnitve proračuna v skladu s členom 33 odloka št. 97-456 z dne 5. maja 1997 o družbah za prirejanje konjskih dirk in stavah z nagradnim skladom, ki se glasi: „Proračun družb za prirejanje konjskih dirk in skupnih organizacij, navedenih v odstavku I člena 12 [med katerimi je združenje PMU], ter njihove spremembe med poslovnim letom postanejo izvršljivi šele potem, ko jih odobrijo organi, opredeljeni v členu 34 v nadaljevanju. Proračun in spremembe se štejejo za odobrene, če navedeni organi ne odgovorijo v enem mesecu od prejetja dokumentov. Če pred začetkom poslovnega leta ni sprejeta nobena odločitev, ni mogoče izvesti nobenega naložbenega izdatka, odhodki iz poslovanja, predvideni v predhodnem proračunu, pa se lahko zmanjšani za 5 % prenesejo do odobritve osnutka proračuna.“ |
| --- | --- |

(161)

Če bi združenje PMU predložilo proračun, v katerem bi bilo predvideno nižje vračilo prihodkov v konjeniško dejavnost od parafiskalne dajatve na spletne stave, in če bi družbe za prirejanje konjskih dirk odobrile tak proračun, s čimer bi bili predstavniki države v upravnem odboru združenja PMU preglasovani, se francoski organi zavezujejo, da bodo pristojni ministri uresničili pravico do zavrnitve proračuna v skladu s členom 33 odloka št. 97-456 z dne 5. maja 1997 o družbah za prirejanje konjskih dirk in stavah z nagradnim skladom, ki se glasi: „Proračun družb za prirejanje konjskih dirk in skupnih organizacij, navedenih v odstavku I člena 12 [med katerimi je združenje PMU], ter njihove spremembe med poslovnim letom postanejo izvršljivi šele potem, ko jih odobrijo organi, opredeljeni v členu 34 v nadaljevanju. Proračun in spremembe se štejejo za odobrene, če navedeni organi ne odgovorijo v enem mesecu od prejetja dokumentov. Če pred začetkom poslovnega leta ni sprejeta nobena odločitev, ni mogoče izvesti nobenega naložbenega izdatka, odhodki iz poslovanja, predvideni v predhodnem proračunu, pa se lahko zmanjšani za 5 % prenesejo do odobritve osnutka proračuna.“

| (162) | Komisija meni, da se lahko nevtralnost dajatve med fizičnimi stavami in spletnimi stavami šteje za zajamčeno z zgornjimi obvezami francoskih organov, ob hkratnem upoštevanju posebnih odnosov med združenjem PMU, družbami za prirejanje konjskih dirk in državo. Komisija bo tudi to preverjala na podlagi poročila o izvajanju, ki ga bodo predložili francoski organi (glej točko 94 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(162)

Komisija meni, da se lahko nevtralnost dajatve med fizičnimi stavami in spletnimi stavami šteje za zajamčeno z zgornjimi obvezami francoskih organov, ob hkratnem upoštevanju posebnih odnosov med združenjem PMU, družbami za prirejanje konjskih dirk in državo. Komisija bo tudi to preverjala na podlagi poročila o izvajanju, ki ga bodo predložili francoski organi (glej točko 94 obrazložitve tega sklepa).

| (163) | Komisija na podlagi zgornje analize ugotavlja, da je dajatev, s katero se financira ukrep pomoči za družbe za prirejanje konjskih dirk, združljiva z načeloma svobode opravljanja storitev in prepovedi diskriminacije. Način financiranja ukrepa torej ne more spremeniti trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Komisija zato meni, da je ukrep združljiv z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(163)

Komisija na podlagi zgornje analize ugotavlja, da je dajatev, s katero se financira ukrep pomoči za družbe za prirejanje konjskih dirk, združljiva z načeloma svobode opravljanja storitev in prepovedi diskriminacije. Način financiranja ukrepa torej ne more spremeniti trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Komisija zato meni, da je ukrep združljiv z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

10   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (164) | Komisija meni, da priglašeni ukrep pomoči, kakor je bil spremenjen, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(164)

Komisija meni, da priglašeni ukrep pomoči, kakor je bil spremenjen, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (165) | Vendar meni, da pomoč izpolnjuje pogoje, na podlagi katerih se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(165)

Vendar meni, da pomoč izpolnjuje pogoje, na podlagi katerih se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU.

| (166) | Komisija zlasti meni, da spremembe načina financiranja pomoči, ki jih je navedla Francija, omogočajo zagotovitev skladnosti dajatve z načelom svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU – |
| --- | --- |

(166)

Komisija zlasti meni, da spremembe načina financiranja pomoči, ki jih je navedla Francija, omogočajo zagotovitev skladnosti dajatve z načelom svobode opravljanja storitev iz člena 56 PDEU in načelom prepovedi diskriminacije iz člena 110 PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Francija namerava odobriti družbam za prirejanje konjskih dirk, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU.

Izvajanje te pomoči se zato odobri.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 19. junija 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe so v obeh primerih vsebinsko enake. V tem sklepu se sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU po potrebi razumejo kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, izraz „Skupnost“ je bil na primer nadomeščen z izrazom „Unija“, „skupni trg“ z „notranjim trgom“ in „Sodišče prve stopnje“ s „Splošnim sodiščem“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  UL C 10, 14.1.2011, str. 4.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Glej zlasti IP/10/1597.

4

(5)  Glej zlasti IP/06/1362.

5

(6)  Glej zlasti IP/07/909.

6

(7)  Gospodarsko združenje je pregledna struktura, ki nima delniškega kapitala in ki so jo njeni člani ustanovili za združitev nekaterih svojih dejavnosti.

7

(8)  V vsaki disciplini, v kateri se prirejajo konjske dirke (kas, galop in zapreke), minister, pristojen za kmetijstvo, odobri eno družbo za prirejanje konjskih dirk kot matično družbo za konjske dirke: to sta Cheval Français za kasaške dirke in France Galop za galopske dirke in dirke z zaprekami. Ti matični družbi imata osrednjo vlogo pri prirejanju konjskih dirk v svojih disciplinah, za katere se sprejemajo stave.

8

(9)  5,8 % leta 2008 in 7,2 % leta 2009.

9

(10)  736,4 milijona EUR leta 2008 in 731,4 milijona EUR leta 2009.

10

(11)  Matični družbi za konjske dirke naj bi zagotovili razdelitev prihodkov od dajatve med različne upravičence: družbe za prirejanje konjskih dirk (vključno s samima matičnima družbama), Fédération Nationale des Courses Françaises, Laboratoire des Courses Hippiques, Groupement Technique des Hippodromes Parisiens, Aassociation de Formation et d'action Sociale des Écuries de Courses in regionalne zveze.

11

(12)  Zaradi razpoložljivosti finančnih podatkov, potrebnih za izračun stopnje dajatve, naj bi bilo izhodišče leto N - 2.

12

(13)  Člen 302a ZG splošnega davčnega zakonika.

13

(14)  Odlok št. 2010-1314 z dne 2. novembra 2010 o obveznostih javne službe, naloženih družbam za prirejanje konjskih dirk, in podrobnih pravilih o ukrepanju matičnih družb.

14

(15)  Kar ustreza skupnim stroškom v višini 775 milijonov EUR in prihodkom v višini 28 milijonov EUR.

15

(16)  Francoski organi so ukrep priglasili na podlagi Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, UL C 297, 29.11.2005.

16

(17)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006.

17

(18)  Smernice Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013, UL C 319, 27.12.2006.

18

(19)  Glej sodbo z dne 21. septembra 1999 v zadevi Albany (C-67/96, Recueil, str. I-5751).

19

(20)  Direktiva Sveta 90/428/EGS z dne 26. junija 1990 o prometu s kopitarji, namenjenimi tekmovanjem, in o določitvi pogojev za udeležbo na tekmovanjih.

20

(21)  Sodba z dne 27. januarja 1998 v zadevi Ladbroke proti Komisiji (T-67/94, Recueil, str. II-1, točka 143).

21

(22)  Conseil d'État št. 383.270 – seja s četrtka 26. novembra 2009.

22

(23)  Kot so opredeljene z zakonom iz leta 1891 in odlokom št. 2010-1314 z dne 2. novembra 2010.

23

(24)  Na primer: Conseil d’Etat, ki odloča o sporu, št.141204, 9. februar 1979: „Iz določb zakona z dne 2. junija 1891 in predpisov, ki se uporabljajo za stave z nagradnim skladom, izhaja, da družbam za prirejanje konjskih dirk, kolikor so pristojne za prirejanje konjskih dirk in stav z nagradnim skladom, ni podeljena naloga javne službe; to so pravne osebe zasebnega prava, nad katerimi nadzor izvajajo javni organi.“

24

(25)  Mnenje organa za konkurenco z dne 20. januarja 2011 o sektorju spletnih iger na srečo.

25

(26)  Za dirke s stavami se sprejemajo spletne stave pa tudi fizične stave v prodajni mreži združenja PMU.

26

(27)  Zaupne informacije

27

(28)  Med drugim stroški v zvezi z oddajo z naslovom „Minuta za konjeništvo“ na France 3.

28

(29)  Zaradi razpoložljivosti finančnih podatkov, potrebnih za izračun stopnje dajatve, naj bi bilo izhodišče leto N - 2.

29

(30)  Stroški snemanja in prenašanja konjskih dirk niso bili vključeni v izračun prvotno priglašenih stroškov javne službe.

30

(31)  Glej točko 79 obrazložitve odločitve o začetku postopka.

31

(32)  Sodbi Sodišča z dne 16. maja 2000 v zadevi Francija proti Ladbroke Racing in Komisiji (C-83/98 P, Recueil, str. I-3271, točka 50) in z dne 16. maja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (C-482/99, Recueil, str. I-4397, točka 37).

32

(33)  Sodbi Splošnega sodišča z dne 12. decembra 1996 v zadevi Air France proti Komisiji (T-358/94, Recueil, str. II-2109, točke od 63 do 65) in z dne 27. septembra 2012 v zadevi Fedecom proti Komisiji (T-243/09, neobjavljena v ZOdl., točka 48).

33

(34)  Sodbi Sodišča z dne 22. marca 1977 v zadevi Steinike & Weinlig (78/76, Recueil, str. 595, točka 22) in z dne 11. novembra 1987 v zadevi Francija proti Komisiji (259/85, Recueil, str. 4393, točka 23) ter zgoraj navedena sodba Splošnega sodišča v zadevi Fedecom proti Komisiji, točka 49. Glej v tem smislu tudi sodbo Sodišča z dne 2. julija 1974 v zadevi Italija proti Komisiji (173/73, Recueil, str. 709, točki 27 in 35).

34

(35)  Stran 4 obvestila s sklicem 97/C 163/03 v zvezi z zadevo C-4/97 (ex NN35/93): Obvestilo Komisije na podlagi člena 93(2) Pogodbe za države članice in druge deležnike v zvezi z domnevnimi pomočmi, ki naj bi jih Francija odobrila družbam za prirejanje konjskih dirk, združenju PMU in družbi PMH.

35

(36)  Francoski organi so sicer navedli, da višina premij in nadomestil, razdeljenih v Franciji, presega evropsko povprečje.

36

(37)  Generalni direktor združenja PMU Philippe Germond v članku v časniku Echos med drugim navaja, da „se je zelo povečalo število francoskih konjskih dirk, na katere stave omogočajo tuji ponudniki, in sicer leta 2010 za 20 %“. V istem članku omenja tudi pomembne pogodbe, sklenjene med združenjem PMU in grškim ponudnikom, ter sporazum, sklenjen v Belgiji z družbo Ladbrokes, o distribuciji njegovih stav z nagradnim skladom.

37

(38)  Nekaj primerov iz prakse Komisije: pomoč št. 472/2000 – parafiskalna dajatev, naložena za financiranje kolektivnih ukrepov, ki jih izvaja medpanožni odbor za razvoj usnjarske industrije, industrije finega usnja in čevljarske industrije v korist tega sektorja; pomoč št. 163/2002: parafiskalna dajatev, naložena za financiranje kolektivnih dejavnosti medpanožnega nacionalnega urada za konjak v korist tega sektorja; pomoč št. 496/2000: parafiskalna dajatev na proizvode urarstva, draguljarstva in zlatarstva, naložena za financiranje kolektivnih dejavnosti medpanožnega odbora za razvoj urarstva, draguljarstva in zlatarstva ter tehničnega centra za urarsko industrijo v korist tega sektorja.

38

(39)  Obseg odobrene pomoči izhaja neposredno iz donosa dajatve.

39

(40)  Glej točko 57 obrazložitve odločitve o začetku postopka.

40

(41)  Glej Akcijski načrt državnih pomoči – Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009, COM(2005) 107 final, odstavka 19 in 20.

41

(42)  Evropska komisija, Zelena knjiga o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu, COM(2011) 128 final, str. 7.

42

(43)  Evropska komisija, Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti, COM(2012) 596, str. 4.

43

(44)  UL L 224, 18.8.1990, str. 60–61.

44

(45)  Zelena knjiga Evropske komisije o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu, COM(2011) 128 final, glej str. 35.

45

---

Popravki

| 18.1.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 14/35

---

Popravek Direktive 2013/50/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu, Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, ter Direktive Komisije 2007/14/ES o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES

(
  Uradni list Evropske unije L 294 z dne 6. novembra 2013
  )

Stran 27, člen 5:

besedilo:

„Komisija do 27. novembra 2015 ...“

se glasi:

„Komisija do 27. novembra 2018 ...“

---