# Euroopa Liidu L 343/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.343.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 343 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide19. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.343.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 343

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide19. detsember 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1359/2013/EL, 17. detsember 2013, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1359/2013/EL, 17. detsember 2013, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1360/2013, 2. detsember 2013, millega kehtestatakse suhkrusektori toodangumaksud turustusaastateks 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, turustusaastate 2001/2002 ja 2004/2005 suhtes kehtestatava lisamaksu arvutamiseks vajalik koefitsient ning summa, mille suhkrutootjad peavad maksma suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 2003/2004 ja 2005/2006 eest | 2 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1361/2013, 17. detsember 2013, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1362/2013, 11. detsember 2013, millega nähakse ette kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha organoleptilise hindamise meetodid selle klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri | 9 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1363/2013, 12. detsember 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega (
  1
  ) | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1364/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide ja mittemahepõllumajanduslike kahepoolmeliste karploomade vastsete kasutamisega mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1365/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamise lubamist vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ning munakanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1366/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse teatavate Guatemalast pärit toodete suhtes kvootide raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomise lepingu II lisas | 34 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1367/2013, 18. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 38 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/772/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 17. detsember 2013, kontrollikoja viie liikme ametisse nimetamise kohta | 40 |
| | | 2013/773/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 17. detsembril 2013, Regioonide Komitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta | 41 |
| | | 2013/774/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 17. detsember 2013, millega kiidetakse heaks Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piirangud bromadiolooni sisaldavate biotsiidide lubades
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9030 all) | 42 |
| | | 2013/775/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 17. detsember 2013, ELi rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal, Itaalias ja Madalmaades 2012. ja 2013. aastal ning Taanis ja Hispaanias 2013. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9084 all) | 44 |
| | | 2013/776/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ | 46 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1360/2013, 2. detsember 2013, millega kehtestatakse suhkrusektori toodangumaksud turustusaastateks 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, turustusaastate 2001/2002 ja 2004/2005 suhtes kehtestatava lisamaksu arvutamiseks vajalik koefitsient ning summa, mille suhkrutootjad peavad maksma suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 2003/2004 ja 2005/2006 eest

2

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1361/2013, 17. detsember 2013, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1362/2013, 11. detsember 2013, millega nähakse ette kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha organoleptilise hindamise meetodid selle klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri

9

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1363/2013, 12. detsember 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega (
  1
  )

1

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1364/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide ja mittemahepõllumajanduslike kahepoolmeliste karploomade vastsete kasutamisega mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1365/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamise lubamist vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ning munakanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

α

Aspergillus niger

β

1

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1366/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse teatavate Guatemalast pärit toodete suhtes kvootide raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomise lepingu II lisas

34

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1367/2013, 18. detsember 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

38

OTSUSED

2013/772/EL

*

Nõukogu otsus, 17. detsember 2013, kontrollikoja viie liikme ametisse nimetamise kohta

40

2013/773/EL

*

Nõukogu otsus, 17. detsembril 2013, Regioonide Komitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

41

2013/774/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 17. detsember 2013, millega kiidetakse heaks Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piirangud bromadiolooni sisaldavate biotsiidide lubades
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9030 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9030 all)

42

2013/775/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 17. detsember 2013, ELi rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal, Itaalias ja Madalmaades 2012. ja 2013. aastal ning Taanis ja Hispaanias 2013. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9084 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9084 all)

44

2013/776/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 18. detsember 2013, millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ

46

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 28/13/COL, 30. jaanuar 2013, millega muudetakse kaheksakümne kaheksandat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kohta | 54 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 258/13/COL, 19. juuni 2013, lõpetada ametlik uurimismenetlus seoses Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müügiga firmale Narvik Energi AS (NEAS) (Norra) | 63 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 28/13/COL, 30. jaanuar 2013, millega muudetakse kaheksakümne kaheksandat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kohta

54

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 258/13/COL, 19. juuni 2013, lõpetada ametlik uurimismenetlus seoses Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müügiga firmale Narvik Energi AS (NEAS) (Norra)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1359/2013/EL,

17. detsember 2013,

millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumiste ajastamist käsitlevate sätete täpsustamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (3) artikli 10 lõikes 4 ei ole täpsustatud, kuidas tuleb kauplemisperioodil jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (3) artikli 10 lõikes 4 ei ole täpsustatud, kuidas tuleb kauplemisperioodil jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht.

| (2) | Õiguskindluse ja turu prognoositavuse huvides tuleks täpsustada, et turu nõuetekohase toimimise tagamiseks on komisjonil erandlikel asjaoludel õigus direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 kohaselt kohandada enampakkumiste ajakava. |
| --- | --- |

(2)

Õiguskindluse ja turu prognoositavuse huvides tuleks täpsustada, et turu nõuetekohase toimimise tagamiseks on komisjonil erandlikel asjaoludel õigus direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 kohaselt kohandada enampakkumiste ajakava.

| (3) | Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiivi 2003/87/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 esimesele lõigule lisatakse järgmised laused:

„Kui hindamisest nähtub, et eri tööstusharudes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise olulise ohuga kokku puutuvatele sektoritele või alasektoritele eeldatavasti märkimisväärset mõju ei avaldu, võib komisjon erandjuhtudel kohandada ajakava artikli 13 lõikes 1 osutatud ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2013, et tagada turu nõuetekohane toimimine. Komisjon võib teha ainult ühe sellise kohanduse maksimaalselt 900 miljoni saastekvoodi puhul.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 11, 15.01.2013, lk 87.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 10. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

3

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/2

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1360/2013,

2. detsember 2013,

millega kehtestatakse suhkrusektori toodangumaksud turustusaastateks 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, turustusaastate 2001/2002 ja 2004/2005 suhtes kehtestatava lisamaksu arvutamiseks vajalik koefitsient ning summa, mille suhkrutootjad peavad maksma suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 2003/2004 ja 2005/2006 eest

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, (1) eriti selle artikli 15 lõike 8 esimene taane ning artikli 16 lõige 5 ja artikli 18 lõige 5 andsid komisjonile õiguse võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad suhkrusektori turgude ühise korralduse raames kvoodiomanikelt kogutava põhitoodangumaksu ja B-maksu, lisamaksu arvutamise koefitsiendi ning suhkrupeedimüüjatele tehtavate tagasimaksete või maksete osalise hüvitamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1260/2001, (1) eriti selle artikli 15 lõike 8 esimene taane ning artikli 16 lõige 5 ja artikli 18 lõige 5 andsid komisjonile õiguse võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad suhkrusektori turgude ühise korralduse raames kvoodiomanikelt kogutava põhitoodangumaksu ja B-maksu, lisamaksu arvutamise koefitsiendi ning suhkrupeedimüüjatele tehtavate tagasimaksete või maksete osalise hüvitamise kohta.

| (2) | Komisjon määras kindlaks toodangumaksud turustusaastateks 2001/2002, (2) 2002/2003, (3) 2003/2004, (4) 2004/2005 (5) ja 2005/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon määras kindlaks toodangumaksud turustusaastateks 2001/2002, (2) 2002/2003, (3) 2003/2004, (4) 2004/2005 (5) ja 2005/2006 (6).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõige 2 nägi ette, et kui põhitoodangumaksu summa on väiksem kui artikli 15 lõikes 3 osutatud maksimumsumma või kui selles artiklis osutatud B-maks on väiksem kui kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 4 osutatud maksimumsumma, mida vajaduse korral on korrigeeritud artikli 15 lõike 5 kohaselt, peavad suhkrutootjad maksma suhkrupeedimüüjatele 60 % kõnealuse maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõige 2 nägi ette, et kui põhitoodangumaksu summa on väiksem kui artikli 15 lõikes 3 osutatud maksimumsumma või kui selles artiklis osutatud B-maks on väiksem kui kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 4 osutatud maksimumsumma, mida vajaduse korral on korrigeeritud artikli 15 lõike 5 kohaselt, peavad suhkrutootjad maksma suhkrupeedimüüjatele 60 % kõnealuse maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahest.

| (4) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 314/2002 (7) artikli 9 lõikele 1 määrati kindlaks suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele põhitoodangumaksu maksimumsumma ja B-maksu ning nende maksude vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, (8) 2003/2004 (9) ja 2005/2006 (10) eest makstav summa. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 314/2002 (7) artikli 9 lõikele 1 määrati kindlaks suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele põhitoodangumaksu maksimumsumma ja B-maksu ning nende maksude vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, (8) 2003/2004 (9) ja 2005/2006 (10) eest makstav summa.

| (5) | Suhkrusektori ühise turukorralduse reformi raames on määrus (EÜ) nr 1260/2001 tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates turustusaastast 2006/2007 nõukogu määrusega (EÜ) nr 318/2006 (11). Määrus (EÜ) nr 318/2006, mis tunnistati hiljem kehtetuks ja lisati nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, (12) asendab muutliku suhkrutoodangu isefinantseerimise maksusüsteemi tootmiskvootide abil uue toodangumaksuga, mille eesmärk on aidata kaasa suhkrusektori ühises turukorralduses tekkivate kulude rahastamisele. |
| --- | --- |

(5)

Suhkrusektori ühise turukorralduse reformi raames on määrus (EÜ) nr 1260/2001 tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates turustusaastast 2006/2007 nõukogu määrusega (EÜ) nr 318/2006 (11). Määrus (EÜ) nr 318/2006, mis tunnistati hiljem kehtetuks ja lisati nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1234/2007, (12) asendab muutliku suhkrutoodangu isefinantseerimise maksusüsteemi tootmiskvootide abil uue toodangumaksuga, mille eesmärk on aidata kaasa suhkrusektori ühises turukorralduses tekkivate kulude rahastamisele.

| (6) | Euroopa Kohus tunnistas 8. mail 2008 liidetud kohtuasjades C-5/06 ja C-23/06–C-36/06 kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 1762/2003 (13) ja (EÜ) nr 1775/2004 (14). Oma otsuses leidis Euroopa Kohus, et tootetonni hinnangulise keskmise kahjumi arvutamisel tuleb arvesse võtta kõiki eksporditud toodangu suhkrukoguseid, olenemata sellest, kas nendega seoses maksti tegelikult eksporditoetusi või mitte. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Kohus tunnistas 8. mail 2008 liidetud kohtuasjades C-5/06 ja C-23/06–C-36/06 kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 1762/2003 (13) ja (EÜ) nr 1775/2004 (14). Oma otsuses leidis Euroopa Kohus, et tootetonni hinnangulise keskmise kahjumi arvutamisel tuleb arvesse võtta kõiki eksporditud toodangu suhkrukoguseid, olenemata sellest, kas nendega seoses maksti tegelikult eksporditoetusi või mitte.

| (7) | Samuti tunnistas Euroopa Kohus liidetud kohtuasjades C-175/07–C184/07 ning kohtuasjades C-466/06 ja C-200/06 kehtetuks komisjoni määruse (EÜ) nr 1686/2005 (15). |
| --- | --- |

(7)

Samuti tunnistas Euroopa Kohus liidetud kohtuasjades C-175/07–C184/07 ning kohtuasjades C-466/06 ja C-200/06 kehtetuks komisjoni määruse (EÜ) nr 1686/2005 (15).

| (8) | Selleks et täita Euroopa Kohtu otsuseid, võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1193/2009 (16). |
| --- | --- |

(8)

Selleks et täita Euroopa Kohtu otsuseid, võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1193/2009 (16).

| (9) | 29. septembril 2011 tegi Üldkohus kohtuasjas T-4/06 otsuse, milles sedastati, et lisamaksu diferentseeritud koefitsiendiks suhkrusektoris puudub õiguslik alus, ja tühistas määruse (EÜ) nr 1686/2005 artikli 2, mida on muudetud määruse (EÜ) nr 1193/2009 artikliga 3. |
| --- | --- |

(9)

29. septembril 2011 tegi Üldkohus kohtuasjas T-4/06 otsuse, milles sedastati, et lisamaksu diferentseeritud koefitsiendiks suhkrusektoris puudub õiguslik alus, ja tühistas määruse (EÜ) nr 1686/2005 artikli 2, mida on muudetud määruse (EÜ) nr 1193/2009 artikliga 3.

| (10) | Euroopa Kohus tunnistas 27. septembril 2012 liidetud kohtuasjades C-113/10, C-147/10 ja C-234/10 kehtetuks määruse (EÜ) nr 1193/2009, sedastades, et hinnangulise keskmise kahjumi arvutamiseks tootetonni kohta tuleb määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti d tõlgendada nii, et toetuse kogusumma hõlmab tegelikult makstud eksporditoetuste kogusummat. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Kohus tunnistas 27. septembril 2012 liidetud kohtuasjades C-113/10, C-147/10 ja C-234/10 kehtetuks määruse (EÜ) nr 1193/2009, sedastades, et hinnangulise keskmise kahjumi arvutamiseks tootetonni kohta tuleb määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti d tõlgendada nii, et toetuse kogusumma hõlmab tegelikult makstud eksporditoetuste kogusummat.

| (11) | Seega tuleks suhkrusektori maksud kehtestada sobiva määraga. Komisjoni määruse (EÜ) nr 314/2002 artikli 6 lõike 5 kohaselt määratletud ekspordi puhul tuleks määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti d tähenduses keskmise kahjumi arvutamiseks jagada tegelikult makstud eksporditoetused ekspordikogustega, olenemata sellest, kas toetust maksti või mitte. Eksporditav ülejääk määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c tähenduses tuleks samuti arvutada kogueksporti kasutades, olenemata sellest, kas toetust maksti või mitte. |
| --- | --- |

(11)

Seega tuleks suhkrusektori maksud kehtestada sobiva määraga. Komisjoni määruse (EÜ) nr 314/2002 artikli 6 lõike 5 kohaselt määratletud ekspordi puhul tuleks määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti d tähenduses keskmise kahjumi arvutamiseks jagada tegelikult makstud eksporditoetused ekspordikogustega, olenemata sellest, kas toetust maksti või mitte. Eksporditav ülejääk määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 15 lõike 1 punkti c tähenduses tuleks samuti arvutada kogueksporti kasutades, olenemata sellest, kas toetust maksti või mitte.

| (12) | Arvestades et turustusaasta 2001/2002 maksude arvutamiseks kasutatud meetod oli sama, mille Euroopa Kohus tühistas, tuleks ka turustusaastal 2001/2002 kehtinud põhitoodangumakse ja lisamaksu koefitsienti vastavalt muutma. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades et turustusaasta 2001/2002 maksude arvutamiseks kasutatud meetod oli sama, mille Euroopa Kohus tühistas, tuleks ka turustusaastal 2001/2002 kehtinud põhitoodangumakse ja lisamaksu koefitsienti vastavalt muutma.

| (13) | Euroopa Kohtu otsusest tuleneb, et muudetud makse tuleks kohaldada alates samast kuupäevast, mil hakkasid kehtima kehtetuks tunnistatud maksud. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Kohtu otsusest tuleneb, et muudetud makse tuleks kohaldada alates samast kuupäevast, mil hakkasid kehtima kehtetuks tunnistatud maksud.

| (14) | Tulenevalt suhkrumaksude kindlaksmääramisest põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt, tuleks uuesti kindlaks määrata ka suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 2003/2004 ja 2005/2006 eest makstav summa ja kohaldada seda tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(14)

Tulenevalt suhkrumaksude kindlaksmääramisest põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt, tuleks uuesti kindlaks määrata ka suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele maksu maksimumsumma ja tasutava maksusumma vahe tõttu turustusaastate 2002/2003, 2003/2004 ja 2005/2006 eest makstav summa ja kohaldada seda tagasiulatuvalt.

| (15) | Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt arvutatud katmata kogukahjum turustusaasta 2001/2002 kohta on 14 123 937 eurot. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud koefitsient tuleks vastavalt kindlaks määrata ning seda tuleks kohaldada kõnealuse turustusaasta suhtes tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(15)

Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt arvutatud katmata kogukahjum turustusaasta 2001/2002 kohta on 14 123 937 eurot. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud koefitsient tuleks vastavalt kindlaks määrata ning seda tuleks kohaldada kõnealuse turustusaasta suhtes tagasiulatuvalt.

| (16) | Põhjenduses 11 osutatud meetodit turustusaasta 2002/2003 suhtes kohaldades on põhitoodangumaksu määr 2 % ja B-maksu määr 16,371 %, mida tuleks kõnealuse turustusaasta suhtes kohaldata tagasiulatuvalt. Ümber arvutatud kogukahjum kaetakse täielikult põhitoodangumaksust ja B-maksust saadud tuludest. Seepärast ei ole vaja kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud täiendavat koefitsienti. |
| --- | --- |

(16)

Põhjenduses 11 osutatud meetodit turustusaasta 2002/2003 suhtes kohaldades on põhitoodangumaksu määr 2 % ja B-maksu määr 16,371 %, mida tuleks kõnealuse turustusaasta suhtes kohaldata tagasiulatuvalt. Ümber arvutatud kogukahjum kaetakse täielikult põhitoodangumaksust ja B-maksust saadud tuludest. Seepärast ei ole vaja kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud täiendavat koefitsienti.

| (17) | Turustusaastaks 2002/2003 kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1440/2002 (17) B-maksu ülemmääraks 37,5 % valge suhkru sekkumishinnast. Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt läbi vaadatud B-maksuks kõnealusel turustusaastal on aga 16,371 % valge suhkru sekkumishinnast. Sellise vahe tõttu tuleb suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele makstav summa kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikele 2. |
| --- | --- |

(17)

Turustusaastaks 2002/2003 kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1440/2002 (17) B-maksu ülemmääraks 37,5 % valge suhkru sekkumishinnast. Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt läbi vaadatud B-maksuks kõnealusel turustusaastal on aga 16,371 % valge suhkru sekkumishinnast. Sellise vahe tõttu tuleb suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele makstav summa kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikele 2.

| (18) | Põhjenduses 11 osutatud uut meetodit turustusaasta 2003/2004 suhtes kohaldades on põhitoodangumaksu määr 2 % ja B-maksu määr 17,259 %. Ümber arvutatud kogukahjum kaetakse täielikult põhitoodangumaksust ja B-maksust saadud tuludest. Seepärast ei ole kõnealuseks turustusaastaks vaja kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud täiendavat koefitsienti. |
| --- | --- |

(18)

Põhjenduses 11 osutatud uut meetodit turustusaasta 2003/2004 suhtes kohaldades on põhitoodangumaksu määr 2 % ja B-maksu määr 17,259 %. Ümber arvutatud kogukahjum kaetakse täielikult põhitoodangumaksust ja B-maksust saadud tuludest. Seepärast ei ole kõnealuseks turustusaastaks vaja kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud täiendavat koefitsienti.

| (19) | Turustusaastaks 2003/2004 kehtestati määrusega (EÜ) nr 1440/2002 B-maksu ülemmääraks 37,5 % valge suhkru sekkumishinnast. Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt läbi vaadatud B-maksuks kõnealuse turustusaastal on aga 17,259 % valge suhkru sekkumishinnast. Sellise vahe tõttu tuleb suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele makstav summa kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikele 2. |
| --- | --- |

(19)

Turustusaastaks 2003/2004 kehtestati määrusega (EÜ) nr 1440/2002 B-maksu ülemmääraks 37,5 % valge suhkru sekkumishinnast. Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt läbi vaadatud B-maksuks kõnealuse turustusaastal on aga 17,259 % valge suhkru sekkumishinnast. Sellise vahe tõttu tuleb suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele makstav summa kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikele 2.

| (20) | Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaldamine turustusaasta 2004/2005 suhtes ei muuda põhitoodangumaksu ja B-maksu. Põhjenduses 11 osutatud meetodi järgi arvutatud katmata kogukahjum kõnealuse turustusaasta kohta on 57 648 788 eurot. Seega tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud koefitsient. Põhjenduses 9 osutatud Euroopa Kohtu otsusest järeldub, et koefitsient peaks olema ühesugune nii 30. aprilli 2004. aasta kui ka 1. mai 2004. aasta seisuga liitu kuulunud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(20)

Põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaldamine turustusaasta 2004/2005 suhtes ei muuda põhitoodangumaksu ja B-maksu. Põhjenduses 11 osutatud meetodi järgi arvutatud katmata kogukahjum kõnealuse turustusaasta kohta on 57 648 788 eurot. Seega tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud koefitsient. Põhjenduses 9 osutatud Euroopa Kohtu otsusest järeldub, et koefitsient peaks olema ühesugune nii 30. aprilli 2004. aasta kui ka 1. mai 2004. aasta seisuga liitu kuulunud liikmesriikidele.

| (21) | Põhjenduses 11 osutatud meetodit turustusaasta 2005/2006 suhtes kohaldades on põhitoodangumaksu määr 1,2335 %, ilma et oleks vaja B-maksu. Ümber arvutatud kogukahjum kaetakse täielikult põhitoodangumaksust saadud tuludest ning määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud täiendavat koefitsienti ei ole kõnealuseks turustusaastaks vaja kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(21)

Põhjenduses 11 osutatud meetodit turustusaasta 2005/2006 suhtes kohaldades on põhitoodangumaksu määr 1,2335 %, ilma et oleks vaja B-maksu. Ümber arvutatud kogukahjum kaetakse täielikult põhitoodangumaksust saadud tuludest ning määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 16 lõikes 2 osutatud täiendavat koefitsienti ei ole kõnealuseks turustusaastaks vaja kindlaks määrata.

| (22) | Turustusaastaks 2005/2006 kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1296/2005 (18) B-maksu ülemmääraks 37,5 % valge suhkru sekkumishinnast. Kuna põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt kõnealuse turustusaasta suhtes kohaldatav põhitoodangumaks on 1,2335 % valge suhkru sekkumishinnast, ei ole vajadust kehtestada B-maksu. Kõnealuste erinevuste tõttu tuleb suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele makstavad summad kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikele 2. |
| --- | --- |

(22)

Turustusaastaks 2005/2006 kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1296/2005 (18) B-maksu ülemmääraks 37,5 % valge suhkru sekkumishinnast. Kuna põhjenduses 11 osutatud meetodi kohaselt kõnealuse turustusaasta suhtes kohaldatav põhitoodangumaks on 1,2335 % valge suhkru sekkumishinnast, ei ole vajadust kehtestada B-maksu. Kõnealuste erinevuste tõttu tuleb suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele makstavad summad kõnealuseks turustusaastaks kindlaks määrata standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 18 lõikele 2.

| (23) | Õiguskindluse ja eri liikmesriikide asjaomaste ettevõtjate ühetaolise kohtlemise huvides on vaja kindlaks määrata käesoleva määrusega kehtestatavate maksude kindlaksmääramise ühine kuupäev nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (19) artikli 2 lõike 2 teise lõigu tähenduses. Seda tähtaega ei tuleks siiski kohaldada juhul, kui riigisisese õiguse kohaselt peab liikmesriik tegema asjaomastele ettevõtjatele tagasimakse pärast nimetatud kuupäeva, |
| --- | --- |

(23)

Õiguskindluse ja eri liikmesriikide asjaomaste ettevõtjate ühetaolise kohtlemise huvides on vaja kindlaks määrata käesoleva määrusega kehtestatavate maksude kindlaksmääramise ühine kuupäev nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (19) artikli 2 lõike 2 teise lõigu tähenduses. Seda tähtaega ei tuleks siiski kohaldada juhul, kui riigisisese õiguse kohaselt peab liikmesriik tegema asjaomastele ettevõtjatele tagasimakse pärast nimetatud kuupäeva,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Turustusaastate 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006 eest tasutavad toodangumaksud suhkrusektoris on kindlaks määratud lisa punktis 1.

2.   Turustusaastate 2001/2002 ja 2004/2005 eest tasutava lisamaksu arvutamiseks vajalikud koefitsiendid on kindlaks määratud lisa punktis 2.

3.   Suhkrutootjate poolt suhkrupeedimüüjatele seoses A- ja B-maksudega turustusaastate 2002/2003, 2003/2004 ja 2005/2006 eest tasumisele kuuluvad summad on kindlaks määratud lisa punktis 3.

Artikkel 2

Käesoleva määrusega kehtestatud maksude kindlaksmääramise kuupäev, millele on osutatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 2 lõike 2 teises lõigus, on hiljemalt 30. september 2014, välja arvatud juhul, kui liikmesriigil ei ole võimalik sellest tähtajast kinni pidada põhjusel, et kohaldatakse riigisisest õigust ettevõtjate alusetult makstud summade tagastamiseks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse alates:

| — | 16. oktoobrist 2002 turustusaasta 2001/2002 puhul, |
| --- | --- |

—

16. oktoobrist 2002 turustusaasta 2001/2002 puhul,

| — | 8. oktoobrist 2003 turustusaasta 2002/2003 puhul, |
| --- | --- |

—

8. oktoobrist 2003 turustusaasta 2002/2003 puhul,

| — | 15. oktoobrist 2004 turustusaasta 2003/2004 puhul, |
| --- | --- |

—

15. oktoobrist 2004 turustusaasta 2003/2004 puhul,

| — | 18. oktoobrist 2005 turustusaasta 2004/2005 puhul ja |
| --- | --- |

—

18. oktoobrist 2005 turustusaasta 2004/2005 puhul ja

| — | 23. veebruarist 2007 turustusaasta 2005/2006 puhul. |
| --- | --- |

—

23. veebruarist 2007 turustusaasta 2005/2006 puhul.

Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates:

| — | 16. oktoobrist 2002 turustusaasta 2001/2002 puhul ja |
| --- | --- |

—

16. oktoobrist 2002 turustusaasta 2001/2002 puhul ja

| — | 18. oktoobrist 2005 turustusaasta 2004/2005 puhul. |
| --- | --- |

—

18. oktoobrist 2005 turustusaasta 2004/2005 puhul.

Artikli 1 lõiget 3 kohaldatakse alates:

| — | 8. oktoobrist 2003 turustusaasta 2002/2003 puhul, |
| --- | --- |

—

8. oktoobrist 2003 turustusaasta 2002/2003 puhul,

| — | 15. oktoobrist 2004 turustusaasta 2003/2004 puhul ja |
| --- | --- |

—

15. oktoobrist 2004 turustusaasta 2003/2004 puhul ja

| — | 23. veebruarist 2007 turustusaasta 2005/2006 puhul. |
| --- | --- |

—

23. veebruarist 2007 turustusaasta 2005/2006 puhul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GUSTAS

---

(1)  Nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1).

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1837/2002 (EÜT L 278, 16.10.2002, lk 13).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1762/2003 (ELT L 254, 8.10.2003, lk 4).

3

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1775/2004 (ELT L 316, 15.10.2004, lk 64).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1686/2005 (ELT L 271, 15.10.2005, lk 12).

5

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 164/2007 (ELT L 51, 20.2.2007, lk 17).

6

(7)  Komisjoni 20. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 314/2002, milles sätestatakse suhkrusektori kvoodisüsteemi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 50, 21.2.2002, lk 40).

7

(8)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 5.

8

(9)  ELT L 316, 15.10.2004, lk 65.

9

(10)  ELT L 51, 20.2.2007, lk 16.

10

(11)  Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 7. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1762/2003, millega määratakse kindlaks turustusaastal 2002/2003 kehtivad põhitoodangumaksud suhkrusektoris (ELT L 254, 8.10.2003, lk 4).

13

(14)  Komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2004, millega määratakse kindlaks turustusaastal 2003/2004 kehtivad põhitoodangumaksud suhkrusektoris (ELT L 316, 15.10.2004, lk 64).

14

(15)  Komisjoni 14. oktoobri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1686/2005, millega määratakse kindlaks turustusaastal 2004/2005 kehtivad põhitoodangumaksud ja lisamaksu koefitsient suhkrusektoris (ELT L 271, 15.10.2005, lk 12).

15

(16)  Komisjoni 3. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1193/2009, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1762/2003, (EÜ) nr 1775/2004, (EÜ) nr 1686/2005 ja (EÜ) nr 164/2007 ning millega määratakse kindlaks turustusaastatel 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006 kehtivad toodangumaksud suhkrusektoris (ELT L 321, 8.12.2009, lk 1).

16

(17)  Komisjoni 7. augusti 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1440/2002, milles vaadatakse läbi B-maksu ülemmäär ja muudetakse B-suhkrupeedi miinimumhinda suhkrusektoris turustusaastaks 2002/2003 (EÜT L 212, 8.8.2002, lk 3).

17

(18)  Komisjoni 5. augusti 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1296/2005, milles vaadatakse läbi B-maksu ülemmäär ja muudetakse B-suhkrupeedi miinimumhinda suhkrusektoris turustusaastaks 2005/2006 (ELT L 205, 6.8.2005, lk 20).

18

(19)  Nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1).

19

---

LISA

| 1) | Artikli 1 lõikes 1 osutatud toodangumaksud suhkrusektoris | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | eurot valge suhkru tonni kohta A- ja B-suhkru põhitoodangumaksuna |

1)

Artikli 1 lõikes 1 osutatud toodangumaksud suhkrusektoris

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

a)

eurot valge suhkru tonni kohta A- ja B-suhkru põhitoodangumaksuna

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| b) | eurot valge suhkru tonni kohta B-suhkru B-maksuna |
| --- | --- |

b)

eurot valge suhkru tonni kohta B-suhkru B-maksuna

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| c) | eurot kuivaine tonni kohta A- ja B-isoglükoosi põhitoodangumaksuna |
| --- | --- |

c)

eurot kuivaine tonni kohta A- ja B-isoglükoosi põhitoodangumaksuna

5,330

5,330

5,330

5,330

3,394

| d) | eurot kuivaine tonni kohta B-isoglükoosi B-maksuna |
| --- | --- |

d)

eurot kuivaine tonni kohta B-isoglükoosi B-maksuna

99,424

46,017

48,261

99,424

—

| e) | eurot suhkru või isoglükoosi ekvivalendina väljendatud kuivaine tonni kohta A- ja B-inuliinisiirupi põhitoodangumaksuna |
| --- | --- |

e)

eurot suhkru või isoglükoosi ekvivalendina väljendatud kuivaine tonni kohta A- ja B-inuliinisiirupi põhitoodangumaksuna

12,638

12,638

12,638

12,638

7,794

| f) | eurot suhkru või isoglükoosi ekvivalendina väljendatud kuivaine tonni kohta B-inuliinisiirupi B-maksuna. |
| --- | --- |

f)

eurot suhkru või isoglükoosi ekvivalendina väljendatud kuivaine tonni kohta B-inuliinisiirupi B-maksuna.

236,963

103,447

109,061

236,963

—

| 2) | Artikli 1 lõikes 2 osutatud koefitsiendid lisamaksude arvutamiseks
  Turustusaasta 2001/2002: 0,01839
  Turustusaasta 2004/2005: 0,07294 |
| --- | --- |

2)

Artikli 1 lõikes 2 osutatud koefitsiendid lisamaksude arvutamiseks

Turustusaasta 2001/2002: 0,01839

Turustusaasta 2004/2005: 0,07294

| 3) | Artikli 1 lõikes 3 osutatud summad, mida suhkrutootjad peavad suhkrupeedimüüjatele seoses A- ja B-maksudega maksma | 2002/2003 | 2003/2004 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A-suhkrupeedi täiendav hind (1) | | | 0,378 |
| B-suhkrupeedi täiendav hind (1) | 10,414 | 9,976 | 18,258 |

3)

Artikli 1 lõikes 3 osutatud summad, mida suhkrutootjad peavad suhkrupeedimüüjatele seoses A- ja B-maksudega maksma

2002/2003

2003/2004

2005/2006

A-suhkrupeedi täiendav hind (1)

0,378

B-suhkrupeedi täiendav hind (1)

10,414

9,976

18,258

---

(1)  Täiendav hind seoses A- või B-maksuga standardkvaliteediga suhkrupeedi tonni kohta (eurodes).

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/7

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1361/2013,

17. detsember 2013,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012.

| (2) | Euroopa Liidu Kohtu poolt kohtuasjas C-280/12 P 28. novembril 2013 tehtud otsuse kohaselt ei kuulu Fereydoun MAHMOUDIAN ja Fulmen nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP (2) II lisas sätestatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu Kohtu poolt kohtuasjas C-280/12 P 28. novembril 2013 tehtud otsuse kohaselt ei kuulu Fereydoun MAHMOUDIAN ja Fulmen nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP (2) II lisas sätestatud piiravaid meetmeid.

| (3) | Fereydoun MAHMOUDIAN ja Fulmen tuleks välja jätta määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Fereydoun MAHMOUDIAN ja Fulmen tuleks välja jätta määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 195, 27.7.2010, lk 39).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I osa punktist A jäetakse välja isikut „Fereydoun MAHMOUDIAN” käsitlev kirje nr 9; |
| --- | --- |

1)

I osa punktist A jäetakse välja isikut „Fereydoun MAHMOUDIAN” käsitlev kirje nr 9;

| 2) | I osa punktist B jäetakse välja üksust „Fulmen” käsitlev kirje nr 13. |
| --- | --- |

2)

I osa punktist B jäetakse välja üksust „Fulmen” käsitlev kirje nr 13.

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1362/2013,

11. detsember 2013,

millega nähakse ette kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha organoleptilise hindamise meetodid selle klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2658/87 lisaks olevas kombineeritud nomenklatuuris on grupi 2 lisamärkuses 6a kuumtöötlemata „maitsestatud liha” määratletud kui „kuumtöötlemata liha, mille sisse või kogu pealispinnale on lisatud maitseaineid, mis on palja silmaga näha või maitstes selgesti tunda”. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 lisaks olevas kombineeritud nomenklatuuris on grupi 2 lisamärkuses 6a kuumtöötlemata „maitsestatud liha” määratletud kui „kuumtöötlemata liha, mille sisse või kogu pealispinnale on lisatud maitseaineid, mis on palja silmaga näha või maitstes selgesti tunda”.

| (2) | Tagamaks, et tolliasutused kohaldaksid kaupade klassifitseerimisel ühetaolist lähenemisviisi, on vaja sätestada meetod, et teha kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 2 lisamärkuse 6a tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

Tagamaks, et tolliasutused kohaldaksid kaupade klassifitseerimisel ühetaolist lähenemisviisi, on vaja sätestada meetod, et teha kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 2 lisamärkuse 6a tähenduses.

| (3) | Euroopa tollilaborite rühma läbiviidud uuringuid silmas pidades peaks meetod, millega tehakse kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud või ei, koosnema esiteks visuaalsest vaatlusest ja teiseks proovi maitsmisest. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa tollilaborite rühma läbiviidud uuringuid silmas pidades peaks meetod, millega tehakse kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud või ei, koosnema esiteks visuaalsest vaatlusest ja teiseks proovi maitsmisest.

| (4) | Proovi maitsetesti tuleks kasutada üksnes siis, kui visuaalse vaatluse meetod ei võimalda teha lõplikke järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Proovi maitsetesti tuleks kasutada üksnes siis, kui visuaalse vaatluse meetod ei võimalda teha lõplikke järeldusi.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Meetodid, millega määratakse klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri kindlaks, kas kuumtöötlemata linnuliha on maitsestatud või ei, esitatakse lisas.

Artikkel 2

1.   Linnuliha visuaalset vaatlust tehakse lisa I osas esitatud meetodil ja tingimustel.

Visuaalse vaatluse eesmärk on kindlaks teha, kas linnuliha kogu pealispind on maitsestatud või ei ja kas maitseaine on palja silmaga näha.

2.   Linnuliha maitsetest tehakse lisa II osas esitatud meetodil ja tingimustel.

Maitsetest tehakse vaid juhul, kui visuaalse vaatluse tulemusel ei tuvastata, et proovi kogu pealispind on maitsestatud ja et maitseaine on palja silmaga näha.

Maitsetesti eesmärk on kindlaks teha, kas linnuliha on maitsestatud seest või kogu pealispinnalt ja kas maitseaine on maitsmisel selgelt eristatav.

Maitsetesti ettevalmistamine viiakse läbi üksnes ruumides, mis vastavad lisa II osa punktis 2 sätestatud minimaalse varustuse nõuetele.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

---

LISA

I OSA.   MAITSESTATUD LINNULIHA VISUAALNE VAATLUS

1.   Eesmärk ja määratlus

Meetodi eesmärk on teha kindlaks, kas kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri gruppi 2 või gruppi 16, sest on võimalik kindlaks teha, et:

| 1) | maitseaine katab proovi kogu pealispinda ja |
| --- | --- |

1)

maitseaine katab proovi kogu pealispinda ja

| 2) | maitseaine on palja silmaga näha. |
| --- | --- |

2)

maitseaine on palja silmaga näha.

Meetod koosneb kuumtöötlemata linnuliha ühe või mitme proovi visuaalsest vaatlusest.

2.   Proovide ettevalmistamine

Kõik proovid tuleb võtta deklareeritud partiist. Proov tuleb võtta ainult avamata originaalpakendist. Proov võib olla pakendatud karpi või plastist vaakumpakendisse.

Külmutatud kuumtöötlemata liha puhul tuleb proov sulatada (näiteks külmkapis madalal temperatuuril 4 C). Vedeliku eraldumine peab olema minimaalne.

Asjakohane teave pakendi ja/või proovi kohta tuleb üles märkida või pildistada ning lisada punktis 4 osutatud katsearuandele.

3.   Visuaalse vaatluse tegemine

Proovi tuleb visuaalselt vaadelda pärast pakendi eemaldamist.

Proovi peavad vaatlema vähemalt kaks hindajat.

Visuaalse vaatluse tegemisel peavad hindajad arvesse võtma järgmisi tegureid:

| a) | mitte kogu proovi pealispind ei tarvitse olla ühteviisi maitsestatud; |
| --- | --- |

a)

mitte kogu proovi pealispind ei tarvitse olla ühteviisi maitsestatud;

| b) | maitseaine puudumine sisefilee lõhedel või kurdudel ei ole oluline, kui tehakse kindlaks, kas kogu pealispinnale on lisatud maitseainet; |
| --- | --- |

b)

maitseaine puudumine sisefilee lõhedel või kurdudel ei ole oluline, kui tehakse kindlaks, kas kogu pealispinnale on lisatud maitseainet;

| c) | valget pipart on raskem märgata kui musta pipart; |
| --- | --- |

c)

valget pipart on raskem märgata kui musta pipart;

| d) | pipart on lihtsam märgata heleda värvusega lihal (nt rinnalihal) kui tumeda värvusega lihal (nt kintsuliha). |
| --- | --- |

d)

pipart on lihtsam märgata heleda värvusega lihal (nt rinnalihal) kui tumeda värvusega lihal (nt kintsuliha).

4.   Tulemuste hindamine

Kõik hindajad peavad jõudma samale järeldusele selle osas, kas kogu proovi pealispind on maitsestatud ja kas maitseaine on palja silmaga näha.

Hindajad peavad täitma katsearuande kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha visuaalse vaatluse kohta. Katsearuande näidis on esitatud 1. liites.

Kui kõik hindajad ei jõua teatud proovi osas samale järeldusele või kui nad kõik jõuavad järeldusele, et kogu proovi pealispind ei ole maitsestatud või et maitseaine ei ole palja silmaga näha, tuleb proovi testida II osa kohaselt.

5.   Selgitavad pildid

Lisatud piltidelt on näha, kuidas tuleb proove visuaalse vaatluse käigus hinnata.

Piltidel on pipardatud linnuliha, kuid iga pildi all esitatud selgitused võivad käia ka muude vürtside kohta.

Pildil tähistab „TOP” linnu rinnaliha pealispinda ja „UNDERSIDE” tähistab linnu rinnaliha pinda, mis on näha, kui lõigata liha kondi küljest lahti.

Pilt 1A

Pilt 1B

Pilt 2A

Pilt 2B

Pilt 3A

Pilt 3B

Pilt 4A

Pilt 4B

Pilt 5A

Pilt 5B

Pilt 6

Pilt 7

Pilt 8

Pilt 9

Pilt 10

Pilt 11

Pilt 12

Pilt 13

II OSA.   MAITSESTATUD LINNULIHA MAITSETEST

1.   Eesmärk ja määratlus

Meetodi eesmärk on teha kindlaks, kas kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri gruppi 2 või gruppi 16, sest on võimalik kindlaks teha, kas:

| 1) | linnuliha on maitsestatud sügavuti või kogu pealispinna ulatuses ja |
| --- | --- |

1)

linnuliha on maitsestatud sügavuti või kogu pealispinna ulatuses ja

| 2) | maitseaine on maitses selgesti eristatav. |
| --- | --- |

2)

maitseaine on maitses selgesti eristatav.

Meetod seisneb linnuliha ühe või mitme proovi maitsmises pärast kuumtöötlemist.

2.   Katseruumide varustus

Katseruumides, kus maitsmine toimub, peab olema vähemalt järgmine varustus:

| — | mikrolaineahi; |
| --- | --- |

—

mikrolaineahi;

| — | lõikelauad; |
| --- | --- |

—

lõikelauad;

| — | teravad noad; |
| --- | --- |

—

teravad noad;

| — | lamedad taldrikud (nt polüstüreen või keraamika), mis on märgistatud juhuslike kolmenumbriliste koodidega; |
| --- | --- |

—

lamedad taldrikud (nt polüstüreen või keraamika), mis on märgistatud juhuslike kolmenumbriliste koodidega;

| — | kahvlid serveerimiseks; |
| --- | --- |

—

kahvlid serveerimiseks;

| — | sond (toidutermomeeter); |
| --- | --- |

—

sond (toidutermomeeter);

| — | ühekordsed kindad. |
| --- | --- |

—

ühekordsed kindad.

3.   Proovide ettevalmistamine

Proov peab koosnema toiduks ette nähtud linnuliha representatiivsest kogusest.

Kui on proovi suhtes kahtlusi, näiteks esineb ebatüüpilisi koostisosi või see võib olla mikrobioloogiliselt saastunud, tuleb teha ohutushindamine või katseeelne mikrobioloogiline analüüs.

Proov tuleb mikrolaineahjus täielikult ära küpsetada. Proov peab testimisajal olema inimtoiduks kõlblik.

Proovi sisetemperatuur peab tõusma vähemalt 77 °C-ni. Temperatuuri kontrollitakse küpsemisaja lõpus sondiga (toidutermomeetriga). Kui mikrolaineahju spetsifikatsioonides on ette nähtud seisuaeg, mõõdetakse temperatuuri pärast seisuaja lõppu. Seisuaeg võimaldab juba tekkinud kuumust kasutada täiendavaks küpsemiseks pärast ahju väljalülitamist, kui mikrolaineahju uks on kinni.

Proovi pealispind tuleb eemaldada terava noaga, et küpsenud liha seest esile tuleks. Tuleb olla ettevaatlik, et liha seesmine osa ei saastuks pealispinnaga kokku puutudes.

Liha seesmine osa tuleb lõigata umbes 2 cm3 suurusteks portsjoniteks.

Proovid jäetakse vähemalt 10 minutiks jahtuma.

Proovid serveeritakse hindajatele märgistatud taldrikutel.

4.   Maitsetesti tegemine

Üks või mitu proovi serveeritakse viiele kuni kaheksale kvalifitseeritud ja vastava väljaõppe saanud hindajale. Ühe sessiooni jooksul ei tohi hinnata üle viie proovi.

Proovide serveerimise vahel tuleb ette näha piisavalt aega ja/või sobilikke maitse neutraliseerijaid (pudelivett ja soolamata kreekereid).

Hindajad peavad saama hindamist läbi viia võimalikult vähese häirimisega.

Hindajad peavad proovi maitsma ja kirjeldama objektiivselt proovi põhimaitset, järelmaitset ja suutunnet.

Hindajad peavad täitma kaks järgmist vormi:

| a) | tollitestimisel kasutatav blankett linnukasvatussaaduste omaduste kohta; |
| --- | --- |

a)

tollitestimisel kasutatav blankett linnukasvatussaaduste omaduste kohta;

| b) | tollitestimisel kasutatav linnukasvatussaadusi vabas vormis võrdlev blankett. |
| --- | --- |

b)

tollitestimisel kasutatav linnukasvatussaadusi vabas vormis võrdlev blankett.

Vormide näidised on esitatud 2. ja 3. liites.

Iga hindaja paneb individuaalselt kirja omaduste blanketile skaalas 1–3 iga omaduse intensiivsuse, kasutades ainult termineid „NÕRK” (1), „SELGELT ERISTATAV” (2) ja „TUGEV” (3).

Hindajate kirjeldavad põhiterminid pannakse kirja vabas vormis võrdleval blanketil, märkides iga proovi puhul ära hindajate arvu, kes seda mõistet kasutas.

Omaduse intensiivsus või tugevus on antud kokkuvõetult ka vabas vormis võrdleval blanketil.

Kui eri hindajad kasutavad eri termineid, mis teadaolevalt kannavad sama tähendust, nt pekine ja rasvane, loetakse neid sama terminit kasutanuteks.

Maitselisandite või vürtside kirjeldamise tulemused (nt hapu, magus, teravamaitseline, vürtsikas, pipar, küüslauk jne) tuleb märkida vabas vormis võrdleval blanketil.

5.   Tulemuste hindamine

Kui omaduste blanketil ja vabas vormis võrdleval blanketil on vähemalt pooled hindajad märkinud, et nad tundsid maitselisandite ja vürtside maitset ja andsid neile vähemalt punktis 4 esitatud 2. väärtuse („SELGELT ERISTATAV”), loetakse proovi maitseaine maitse järgi selgelt eristatavaks.

Blankettidel peavad olema esitatud kõik üksikasjad proovide, nende ettevalmistamise ja ka tulemuste saavutamisel ja tõlgendamisel järgitavate menetlus(t)e kohta.

1. liide

Kuumtöötlemata maitsestatud linnuliha visuaalse vaatluse katsearuanne

Kuupäev: ...

| | Kood | Kood | Kood | Kood | Kood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toote kogu pealispind maitsestatud | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |
| Maitseaine palja silmaga näha | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI | JAH/EI |
| Asjakohane teave | | | | | |

Kood

Kood

Kood

Kood

Kood

Toote kogu pealispind maitsestatud

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

Maitseaine palja silmaga näha

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

JAH/EI

Asjakohane teave

2. liide

Omadusi käsitlev blankett linnukasvatussaaduste tollitestimise jaoks

Nimi: ... Kuupäev: ... Toode: ...

| Kood | Maitse/järelmaitse/suutunne | Intensiivsus |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Kood

Maitse/järelmaitse/suutunne

Intensiivsus

Skaala

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| KERGE | SELGELT ERISTATAV | TUGEV |

1

2

3

KERGE

SELGELT ERISTATAV

TUGEV

3. liide

Vabas vormis kirjeldust käsitlev blankett linnukasvatussaaduste tollitestimise jaoks

Kuupäev: ...

| | Kood | 1 | 2 | 3 | Kood | 1 | 2 | 3 | Kood | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunnused:
  maitse/järelmaitse/suutunne | | Nõrk | Selgelt tuntav | Tugev | | Nõrk | Selgelt tuntav | Tugev | | Nõrk | Selgelt tuntav | Tugev |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Kood

1

2

3

Kood

1

2

3

Kood

1

2

3

Tunnused:

maitse/järelmaitse/suutunne

Nõrk

Selgelt tuntav

Tugev

Nõrk

Selgelt tuntav

Tugev

Nõrk

Selgelt tuntav

Tugev

Koostaja: ... Kontrollija: ...

1., 2. ja 3. veergu märkige palun kõnealust omadust identifitseerinud hindajate arv.

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/26

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1363/2013,

12. detsember 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele) seoses tehisnanomaterjali määratlusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 18 lõikes 3 on sätestatud, et tarbija teavitamise tagamiseks märgitakse kõik tehisnanomaterjali kujul esinevad toidukoostisosad selgesõnaliselt koostisosade loetelus. Lisaks peab tehisnanomaterjali kujul esinevate toidukoostisosade nimetusele sulgudes järgnema sõna „nano”. Seega on määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud mõiste „tehisnanomaterjal”. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 18 lõikes 3 on sätestatud, et tarbija teavitamise tagamiseks märgitakse kõik tehisnanomaterjali kujul esinevad toidukoostisosad selgesõnaliselt koostisosade loetelus. Lisaks peab tehisnanomaterjali kujul esinevate toidukoostisosade nimetusele sulgudes järgnema sõna „nano”. Seega on määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud mõiste „tehisnanomaterjal”.

| (2) | Kõnealuse määruse eesmärkide saavutamiseks antakse komisjonile sama määruse artikli 18 lõikega 5 õigus delegeeritud õigusaktidega muuta tehisnanomaterjalide määratlust ja kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga või rahvusvaheliselt kokkulepitud määratlustega. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse eesmärkide saavutamiseks antakse komisjonile sama määruse artikli 18 lõikega 5 õigus delegeeritud õigusaktidega muuta tehisnanomaterjalide määratlust ja kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga või rahvusvaheliselt kokkulepitud määratlustega.

| (3) | 18. oktoobril 2011. aastal võeti vastu komisjoni soovitus 2011/696/EL, (2) millega muu hulgas vastati Euroopa Parlamendi palvele võtta liidu õigusaktides kasutusele igakülgne ja teaduslikult põhjendatud nanomaterjali määratlus. Kõnealuses soovituses esitatud määratlus põhineb üksnes materjali koostisosakeste suurusel ja hõlmab looduslikke, juhuslikke või toodetud materjale. Selles võeti muu hulgas arvesse Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse vaatlusaruannet „Considerations on a Definition of Nanomaterials for Regulatory purposes” (Kaalutlused nanomaterjalide kasutamise reguleerimiseks loodava määratluse teemal), (3) tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) arvamust mõiste „nanomaterjal” määratlemise teadusliku aluse kohta (4) ning Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) poolt välja töötatud nanomaterjali määratlust (5). |
| --- | --- |

(3)

18. oktoobril 2011. aastal võeti vastu komisjoni soovitus 2011/696/EL, (2) millega muu hulgas vastati Euroopa Parlamendi palvele võtta liidu õigusaktides kasutusele igakülgne ja teaduslikult põhjendatud nanomaterjali määratlus. Kõnealuses soovituses esitatud määratlus põhineb üksnes materjali koostisosakeste suurusel ja hõlmab looduslikke, juhuslikke või toodetud materjale. Selles võeti muu hulgas arvesse Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse vaatlusaruannet „Considerations on a Definition of Nanomaterials for Regulatory purposes” (Kaalutlused nanomaterjalide kasutamise reguleerimiseks loodava määratluse teemal), (3) tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) arvamust mõiste „nanomaterjal” määratlemise teadusliku aluse kohta (4) ning Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) poolt välja töötatud nanomaterjali määratlust (5).

| (4) | Vastavalt soovitusele 2011/696/EL ei piira ega kajasta soovituses esitatud nanomaterjali määratlus ühegi ELi õigusakti kohaldamisala. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt soovitusele 2011/696/EL ei piira ega kajasta soovituses esitatud nanomaterjali määratlus ühegi ELi õigusakti kohaldamisala.

| (5) | Teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Teine nanomaterjale käsitlev õigusalane läbivaatus” (6) teatas komisjon oma kavatsusest kasutada liidu õigusaktides nanomaterjali määratlust komisjoni soovituses 2011/696/EL sätestatud kujul. Kui ELi õigusaktides kasutatakse muid määratlusi, tehakse sätetes kohandusi, et tagada ühtne lähenemisviis, kuid võib osutuda vajalikuks näha ette valdkonniti erinevaid lahendusi. |
| --- | --- |

(5)

Teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Teine nanomaterjale käsitlev õigusalane läbivaatus” (6) teatas komisjon oma kavatsusest kasutada liidu õigusaktides nanomaterjali määratlust komisjoni soovituses 2011/696/EL sätestatud kujul. Kui ELi õigusaktides kasutatakse muid määratlusi, tehakse sätetes kohandusi, et tagada ühtne lähenemisviis, kuid võib osutuda vajalikuks näha ette valdkonniti erinevaid lahendusi.

| (6) | Seetõttu on asjakohane kohandada määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud tehisnanomaterjali määratlust soovituses 2011/696/EL kehtestatud määratlusega, mis kajastab tehnika ja teaduse senist arengut. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on asjakohane kohandada määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud tehisnanomaterjali määratlust soovituses 2011/696/EL kehtestatud määratlusega, mis kajastab tehnika ja teaduse senist arengut.

| (7) | Kuna määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud määratlus osutab tehisnanomaterjalidele, mitte nanomaterjalidele üldiselt, siis ei tuleks selle määratlusega hõlmata looduslikke ega juhuslikke nanomaterjale. |
| --- | --- |

(7)

Kuna määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud määratlus osutab tehisnanomaterjalidele, mitte nanomaterjalidele üldiselt, siis ei tuleks selle määratlusega hõlmata looduslikke ega juhuslikke nanomaterjale.

| (8) | Lisaks sellele on asjakohane siduda tehisnanomaterjali määratlus kindlal eesmärgil valmistatud materjaliga, mis tuleks täpselt määratleda. Selles määratluses tuleks arvesse võtta ISO vastuvõetud määratlust, mille kohaselt tehisnanomaterjal on kindla eesmärgi või ülesande jaoks loodud nanomaterjal (7). |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele on asjakohane siduda tehisnanomaterjali määratlus kindlal eesmärgil valmistatud materjaliga, mis tuleks täpselt määratleda. Selles määratluses tuleks arvesse võtta ISO vastuvõetud määratlust, mille kohaselt tehisnanomaterjal on kindla eesmärgi või ülesande jaoks loodud nanomaterjal (7).

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (8) artikli 4 kohaselt võib pärast ohutushindamist toidu lisaainena lasta turule ja kasutada toidus, toidu lisaainetes, toiduensüümides ning toidu lõhna- ja maitseainetes kõnealuses määruses ettenähtud kasutustingimustel üksnes heakskiidetud toidu lisaaineid, mis on esitatud liidu loeteludes. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (8) artikli 4 kohaselt võib pärast ohutushindamist toidu lisaainena lasta turule ja kasutada toidus, toidu lisaainetes, toiduensüümides ning toidu lõhna- ja maitseainetes kõnealuses määruses ettenähtud kasutustingimustel üksnes heakskiidetud toidu lisaaineid, mis on esitatud liidu loeteludes.

| (10) | Nimetatud liidu loetelud on kehtestatud komisjoni määrustega (EL) nr 1129/2011 (9) ja (EL) nr 1130/2011 (10). Kõnealustes loeteludes on esitatud toidu lisaained, mida lubati kasutada enne määruse (EÜ) nr 1333/2008 jõustumist pärast seda, kui vaadati läbi nende vastavus kõnealuse määruse sätetele. Kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 257/2010 (11) kohaldatakse praegu kõigi nende heakskiidetud toidu lisaainete suhtes Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) uuesti hindamise kava. Toidu lisaainete uuesti hindamine viiakse läbi kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud prioriteetidega ning toidu lisaainete rühmade kaupa, võttes aluseks funktsionaalrühmad, millesse need kuuluvad. See hõlmab ühtlasi kõiki nanotehnoloogiaalaseid küsimusi, mida võib käsitleda kasutamistingimuste ülevaatamisel, kui see on asjakohane. Selle tulemusena on juba hinnatud 30 toiduvärvi. Ühtegi neist toiduvärvidest ei toodeta nanomaterjali kujul. Kaltsiumkarbonaadi (E170) ja taimse süsi (E153) puhul soovitas toiduohutusamet nende kirjelduses määratleda osakeste suurus. Muude nanomaterjalide kujul esineda võivate toidu lisaainete hindamine viiakse lõpule järgmiste tähtaegade jooksul:






  a) | titaandioksiid (E171), raudoksiid ja -hüdroksiidid (E172), hõbe (E174) ja kuld (E175) lõpule 31. detsembriks 2015; |
| --- | --- | --- |

(10)

Nimetatud liidu loetelud on kehtestatud komisjoni määrustega (EL) nr 1129/2011 (9) ja (EL) nr 1130/2011 (10). Kõnealustes loeteludes on esitatud toidu lisaained, mida lubati kasutada enne määruse (EÜ) nr 1333/2008 jõustumist pärast seda, kui vaadati läbi nende vastavus kõnealuse määruse sätetele. Kooskõlas komisjoni määrusega (EL) nr 257/2010 (11) kohaldatakse praegu kõigi nende heakskiidetud toidu lisaainete suhtes Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) uuesti hindamise kava. Toidu lisaainete uuesti hindamine viiakse läbi kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud prioriteetidega ning toidu lisaainete rühmade kaupa, võttes aluseks funktsionaalrühmad, millesse need kuuluvad. See hõlmab ühtlasi kõiki nanotehnoloogiaalaseid küsimusi, mida võib käsitleda kasutamistingimuste ülevaatamisel, kui see on asjakohane. Selle tulemusena on juba hinnatud 30 toiduvärvi. Ühtegi neist toiduvärvidest ei toodeta nanomaterjali kujul. Kaltsiumkarbonaadi (E170) ja taimse süsi (E153) puhul soovitas toiduohutusamet nende kirjelduses määratleda osakeste suurus. Muude nanomaterjalide kujul esineda võivate toidu lisaainete hindamine viiakse lõpule järgmiste tähtaegade jooksul:

a)

titaandioksiid (E171), raudoksiid ja -hüdroksiidid (E172), hõbe (E174) ja kuld (E175) lõpule 31. detsembriks 2015;

| b) | ränidioksiid (E551) 31. detsembriks 2016; |
| --- | --- |

b)

ränidioksiid (E551) 31. detsembriks 2016;

| c) | kaltsiumsilikaat (E552) magneesiumsilikaat (E553a) ja talk (E553b) 31. detsembriks 2018. |
| --- | --- |

c)

kaltsiumsilikaat (E552) magneesiumsilikaat (E553a) ja talk (E553b) 31. detsembriks 2018.

| (11) | Teatavad toidu lisaained, mis on esitatud määrustega (EL) nr 1129/2011 ja (EL) nr 1130/2011 kehtestatud loeteludes, võivad lõpp-toiduaines esineda tehisnanomaterjalidena. Selliste lisaainete märkimine koostisosade loetelus koos sulgudes järgneva sõnaga „nano” võib tarbijates segadust tekitada, kuna see võib tähendada, et need lisaained on uued, kuigi tegelikkuses on neid toidus sellisel kujul kasutatud aastakümneid. |
| --- | --- |

(11)

Teatavad toidu lisaained, mis on esitatud määrustega (EL) nr 1129/2011 ja (EL) nr 1130/2011 kehtestatud loeteludes, võivad lõpp-toiduaines esineda tehisnanomaterjalidena. Selliste lisaainete märkimine koostisosade loetelus koos sulgudes järgneva sõnaga „nano” võib tarbijates segadust tekitada, kuna see võib tähendada, et need lisaained on uued, kuigi tegelikkuses on neid toidus sellisel kujul kasutatud aastakümneid.

| (12) | Seetõttu ei tuleks määruste (EL) nr 1129/2011 ja (EL) nr 1130/2011 loeteludes esitatud toidu lisaaineid koostisosade loetelus [kohustuslikult] liigitada nano-aineteks ning neid ei tohiks ka hõlmata tehisnanomaterjali määratlusega. Vajadust konkreetsete nanotehnoloogiaga seotud märgistamisnõuete järele seoses kõnealuste lisaainetega tuleks käsitleda uuesti hindamise kava raames ja muuta vajaduse korral kõnealuste lisaainete kasutustingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas, ja spetsifikatsioone, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (12). Seda erandit ei tohiks kohaldada selliste toidu lisaainete suhtes, mis on loeteludesse lisatud hiljem, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikli 12 kohaste uute kannete suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu ei tuleks määruste (EL) nr 1129/2011 ja (EL) nr 1130/2011 loeteludes esitatud toidu lisaaineid koostisosade loetelus [kohustuslikult] liigitada nano-aineteks ning neid ei tohiks ka hõlmata tehisnanomaterjali määratlusega. Vajadust konkreetsete nanotehnoloogiaga seotud märgistamisnõuete järele seoses kõnealuste lisaainetega tuleks käsitleda uuesti hindamise kava raames ja muuta vajaduse korral kõnealuste lisaainete kasutustingimusi, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas, ja spetsifikatsioone, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (12). Seda erandit ei tohiks kohaldada selliste toidu lisaainete suhtes, mis on loeteludesse lisatud hiljem, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikli 12 kohaste uute kannete suhtes.

| (13) | Arvupõhine suurusjaotuse piirmäär 50 % tuleks läbi vaadata, et hinnata, kas see tuleks asendada piirmääraga vahemikus 1 % – 50 %, et võtta arvesse avastamise ja sisalduse määramise meetodite tulevast tehnoloogilist arengut ning, kui see on põhjendatud, tervise ja ohutusega seotud põhjusi. |
| --- | --- |

(13)

Arvupõhine suurusjaotuse piirmäär 50 % tuleks läbi vaadata, et hinnata, kas see tuleks asendada piirmääraga vahemikus 1 % – 50 %, et võtta arvesse avastamise ja sisalduse määramise meetodite tulevast tehnoloogilist arengut ning, kui see on põhjendatud, tervise ja ohutusega seotud põhjusi.

| (14) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1169/2011 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1169/2011 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punkt t asendatakse järgmisega:

„t)   „tehisnanomaterjal”– mis tahes tahtlikult toodetud materjal, mis sisaldab osakesi sidumata olekus või agregaadi või aglomeraadi kujul ning millest vähemalt 50 % moodustab fraktsioon osakestest, mille üks või mitu välismõõdet on vahemikus 1–100 nm.

Erandina:

| a) | esimeses lõigus sätestatud määratlusega hõlmatud toidu lisaaineid ei loeta tehisnanomaterjalideks, kui need on komisjoni määrustega (EL) nr 1129/2011 (13) ja (EL) nr 1130/2011 (14) kantud määruse (EÜ) nr 1333/2008 artiklis 4 osutatud liidu loeteludesse; |
| --- | --- |

a)

esimeses lõigus sätestatud määratlusega hõlmatud toidu lisaaineid ei loeta tehisnanomaterjalideks, kui need on komisjoni määrustega (EL) nr 1129/2011 (13) ja (EL) nr 1130/2011 (14) kantud määruse (EÜ) nr 1333/2008 artiklis 4 osutatud liidu loeteludesse;

| b) | fullereenid, grafeenihelbed ja ühekihilised süsiniknanotorud, mille üks või mitu välismõõdet on alla 1 nm, loetakse tehisnanomaterjalideks.
  Esimeses lõigus sätestatud määratluse kohaldamisel:
  i)   „osake”– väga väike aineosa, millel on selged füüsilised piirid;
  ii)   „aglomeraat”– nõrgalt seotud osakeste või agregaatide kogum, mille välispindala on suuruselt sarnane üksikute komponentide pindalade summaga;
  iii)   „agregaat”– tugevalt seotud või liitunud osakestest koosnev osake;
  iv)   „tahtlikult toodetud”– valmistatud konkreetse otstarbe või ülesande jaoks;. |
| --- | --- |

b)

fullereenid, grafeenihelbed ja ühekihilised süsiniknanotorud, mille üks või mitu välismõõdet on alla 1 nm, loetakse tehisnanomaterjalideks.

Esimeses lõigus sätestatud määratluse kohaldamisel:

i)   „osake”– väga väike aineosa, millel on selged füüsilised piirid;

ii)   „aglomeraat”– nõrgalt seotud osakeste või agregaatide kogum, mille välispindala on suuruselt sarnane üksikute komponentide pindalade summaga;

iii)   „agregaat”– tugevalt seotud või liitunud osakestest koosnev osake;

iv)   „tahtlikult toodetud”– valmistatud konkreetse otstarbe või ülesande jaoks;.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 18.

1

(2)  Komisjoni 18. oktoobri 2011. aasta soovitus 2011/696/EL nanomaterjali määratluse kohta (ELT L 275, 20.10.2011, lk 38).

2

(3)  EUR 24 403 EN, juuni 2010.

3

(4)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

4

(5)  http://cdb.iso.org

5

(6)  COM(2012) 572 (final), 3.10.2012.

6

(7)  http://cdb.iso.org

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1333/2008, 16. detsember 2008, toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

8

(9)  Komisjoni määrus (EL) nr 1129/2011, 11. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ja kehtestatakse Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu (ELT L 295, 12.11.2011, lk 1).

9

(10)  Komisjoni määrus (EL) nr 1130/2011, 11. november 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) III lisa, et kehtestada nende toidu lisaainete liidu loetelu, mida on lubatud kasutada toidu lisaainetes, toiduensüümides ning toidu lõhna- ja maitseainetes (ELT L 295, 12.11.2011, lk 178).

10

(11)  Komisjoni määrus (EL) nr 257/2010, 25. märts 2010, millega kehtestatakse toidus lubatud lisaainete uue hindamise kava kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 80, 26.3.2010, lk 19).

11

(12)  Komisjoni määrus (EL) nr 231/2012, 9. märts 2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

12

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1364/2013,

17. detsember 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide ja mittemahepõllumajanduslike kahepoolmeliste karploomade vastsete kasutamisega mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3, artikli 15 lõiget 2 ja artiklit 40,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 834/2007 on kehtestatud merevetikate ja vesiviljelusloomade mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad nende nõuete rakendamiseks on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 834/2007 on kehtestatud merevetikate ja vesiviljelusloomade mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad nende nõuete rakendamiseks on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2).

| (2) | Ajavahemikus 2012. aasta novembrist kuni 2013. aasta aprillini esitasid teatavad liikmesriigid taotlused mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises kasutada lubatud tooteid, aineid ja tehnoloogiat käsitlevate eeskirjade läbivaatamiseks. Neid taotlusi peaks hindama komisjoni otsusega (EÜ) nr 2009/427 (3) loodud mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm; kõnealusele hindamisele tuginedes kavatseb komisjon välja selgitada, kas on vaja kõnealused eeskirjad 2014. aastal läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikus 2012. aasta novembrist kuni 2013. aasta aprillini esitasid teatavad liikmesriigid taotlused mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises kasutada lubatud tooteid, aineid ja tehnoloogiat käsitlevate eeskirjade läbivaatamiseks. Neid taotlusi peaks hindama komisjoni otsusega (EÜ) nr 2009/427 (3) loodud mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm; kõnealusele hindamisele tuginedes kavatseb komisjon välja selgitada, kas on vaja kõnealused eeskirjad 2014. aastal läbi vaadata.

| (3) | Mõnes neist taotlustest väideti, et turul ei ole mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme ja karploomade vastseid piisavalt selleks, et oleks võimalik täita määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklites 25e ja 25o sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Mõnes neist taotlustest väideti, et turul ei ole mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme ja karploomade vastseid piisavalt selleks, et oleks võimalik täita määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklites 25e ja 25o sätestatud nõudeid.

| (4) | Kuna mahepõllumajanduslikke noorvorme ja karploomade vastseid ei ole veel saada piisavas koguses, et tagada järjepidevus, vältida häireid liidu mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises ja anda aega mahepõllumajanduslike noorvormide ja karploomade vastsete turu arenguks, on eksperdiabi ootamise ajal põhjendatud määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 25e lõikes 3 ja artikli 25o lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud 50 % kohaldamise edasilükkamine ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(4)

Kuna mahepõllumajanduslikke noorvorme ja karploomade vastseid ei ole veel saada piisavas koguses, et tagada järjepidevus, vältida häireid liidu mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises ja anda aega mahepõllumajanduslike noorvormide ja karploomade vastsete turu arenguks, on eksperdiabi ootamise ajal põhjendatud määruse (EÜ) nr 889/2008 artikli 25e lõikes 3 ja artikli 25o lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud 50 % kohaldamise edasilükkamine ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2014.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 25e lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kasvandusse toodavate mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide suurim osakaal võib alates 2011. aasta 31. detsembrist olla 80 %, 2014. aasta 31. detsembrist 50 % ja 2015. aasta 31. detsembrist 0 %.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 25e lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kasvandusse toodavate mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide suurim osakaal võib alates 2011. aasta 31. detsembrist olla 80 %, 2014. aasta 31. detsembrist 50 % ja 2015. aasta 31. detsembrist 0 %.”

| 2. | Artikli 25o lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kahepoolmeliste limuste mittemahepõllumajanduslikest haudemajadest saadud vastseid võib siiski viia mahepõllumajanduslikku tootmisüksusesse järgmiste maksimummäärade piires: alates 2011. aasta 31. detsembrist 80 %, 2014. aasta 31. detsembrist 50 % ja 2015. aasta 31. detsembrist 0 %.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 25o lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kahepoolmeliste limuste mittemahepõllumajanduslikest haudemajadest saadud vastseid võib siiski viia mahepõllumajanduslikku tootmisüksusesse järgmiste maksimummäärade piires: alates 2011. aasta 31. detsembrist 80 %, 2014. aasta 31. detsembrist 50 % ja 2015. aasta 31. detsembrist 0 %.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 31. detsembrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga (ELT L 250, 18.9.2008, lk 1).

2

(3)  Komisjoni otsus (EÜ) nr 2009/427, 3. juuni 2009, millega luuakse mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm (ELT L 139, 5.6.2009, lk 22).

3

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1365/2013,

18. detsember 2013,

milles käsitletakse Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise kasutamise lubamist vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ning munakanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise uue kasutusviisi lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise uue kasutusviisi lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Kõnealune taotlus käsitleb Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise uue kasutusviisi lubamist vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja munakanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune taotlus käsitleb Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise uue kasutusviisi lubamist vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja munakanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 237/2012 (2) on antud kümneks aastaks luba kasutada kõnealust valmistist broilerkanade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 237/2012 (2) on antud kümneks aastaks luba kasutada kõnealust valmistist broilerkanade puhul.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 18. juuni 2013. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei kahjusta Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistis loomade ja inimeste tervist ega keskkonda ning võib anda tulemusi munakanade puhul ning, et neid tulemusi võib üle kanda vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindudele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 18. juuni 2013. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei kahjusta Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistis loomade ja inimeste tervist ega keskkonda ning võib anda tulemusi munakanade puhul ning, et neid tulemusi võib üle kanda vähe levinud kodulinnuliikide nuumlindudele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (6) | Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistise hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 237/2012, 19. märts 2012, Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamise kohta broilerkanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (ELT L 80, 20.3.2012, lk 1).

2

Saccharomyces cerevisiae

α

Aspergillus niger

β

(3)  EFSA Journal 2013;11(7):3286.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Maksimaalne vanus | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | α-galaktosidaas EC 3.2.1.22
  endo-1,4-β-glükanaas EC 3.2.1.4 | | Söödalisandi koostis


  Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistis, aktiivsusega vähemalt:






  — | 1 000 U (1)
  α-galaktosidaasi grammi kohta |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Maksimaalne vanus

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

α-galaktosidaas EC 3.2.1.22

endo-1,4-β-glükanaas EC 3.2.1.4

Söödalisandi koostis

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi valmistis, aktiivsusega vähemalt:

—

1 000 U (1)
  α-galaktosidaasi grammi kohta

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-β-glükanaasi grammi kohta |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-β-glükanaasi grammi kohta

tahkel kujul

| | Toimeaine kirjeldus


  Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaas (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4). |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaas (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4).

| | Analüüsimeetod
   (3)

  Järgmiste ainete kindlakstegemiseks:






  — | a-galaktosidaas: kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse p-nitrofenooli vabanemist a-galaktosidaasi toimel p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidi substraadist; |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod
   (3)

Järgmiste ainete kindlakstegemiseks:

—

a-galaktosidaas: kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse p-nitrofenooli vabanemist a-galaktosidaasi toimel p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidi substraadist;

| — | endo-1,4-β-glükanaas: kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-glükanaasi toimel odra glükaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-glükanaas: kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-glükanaasi toimel odra glükaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga.

Vähe levinud kodulinnuliikide nuumlinnud

Munakanad.

—

α-galaktosidaas

50 U

endo-1,4-β-glükanaas 285 U

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik maksimumkogus:






  — | 100 U α-galaktosidaasi täissööda kg kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik maksimumkogus:

—

100 U α-galaktosidaasi täissööda kg kohta;

| — | 570 U endo-1,4-β-glükanaasi täissööda kg kohta. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-β-glükanaasi täissööda kg kohta.

| 3. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

8. jaanuar 2024

---

(1)  Üks U on ensüümi kogus, mille toimel pH 5,0 ja temperatuuri 37 °C juures vabaneb p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidist (pNPG) üks mikromool p-nitrofenooli minutis.

(2)  Üks U on ensüümi kogus, mille toimel pH taseme 5,0 ja temperatuuri 50 °C juures vabaneb β-glükaanist üks milligramm redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(3)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1366/2013,

18. detsember 2013,

milles käsitletakse teatavate Guatemalast pärit toodete suhtes kvootide raames kohaldatavaid erandeid päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahelise assotsiatsiooni loomise lepingu II lisas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta otsust 2012/734/EL (lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel, Euroopa Liidu nimel allakirjutamise ja selle IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta), (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2012/734/EL on nõukogu andnud loa allkirjastada leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel (edaspidi „leping”). Otsuse 2012/734/EL kohaselt kohaldatakse lepingut ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2012/734/EL on nõukogu andnud loa allkirjastada leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel (edaspidi „leping”). Otsuse 2012/734/EL kohaselt kohaldatakse lepingut ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (2) | Lepingu II lisas on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted” ja käsitletud halduskoostöö viise. Mitme toote puhul on kõnealuse lisa 2.A liitega nähtud ette võimalus teha II lisa 2. liites sätestatud päritolureeglitest aastakvootide raames erandeid. Kuna Euroopa Liit on otsustanud osutatud võimalust kasutada, on vaja ette näha tingimused kõnealuste erandite kohaldamiseks Guatemalast pärit impordi puhul. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu II lisas on määratletud mõiste „päritolustaatusega tooted” ja käsitletud halduskoostöö viise. Mitme toote puhul on kõnealuse lisa 2.A liitega nähtud ette võimalus teha II lisa 2. liites sätestatud päritolureeglitest aastakvootide raames erandeid. Kuna Euroopa Liit on otsustanud osutatud võimalust kasutada, on vaja ette näha tingimused kõnealuste erandite kohaldamiseks Guatemalast pärit impordi puhul.

| (3) | II lisa 2.A liites sätestatud kvoote tuleks hallata põhimõttel „kes ees, see mees” kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (2). |
| --- | --- |

(3)

II lisa 2.A liites sätestatud kvoote tuleks hallata põhimõttel „kes ees, see mees” kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (2).

| (4) | Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend, nagu on sätestatud lepingus. |
| --- | --- |

(4)

Tariifsete soodustuste saamiseks tuleb tolliasutusele esitada asjakohane päritolutõend, nagu on sätestatud lepingus.

| (5) | Kuna lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. detsembrist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(5)

Kuna lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. detsembrist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) (edaspidi „leping”) II lisa 2.A liites sätestatud päritolureegleid kohaldatakse käesoleva määruse lisas loetletud toodetele.

2.   Lõikes 1 osutatud päritolureegleid kohaldatakse erandina lepingu II lisa 2. liites sätestatud päritolureeglitest käesoleva määruse lisas kehtestatud kvoodi piires.

Artikkel 2

Selleks et artiklis 1 sätestatud erandit kohaldada, peab toodetega olema kaasas lepingu II lisas sätestatud päritolutõend.

Artikkel 3

Lisas sätestatud kvoote hallatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. detsembrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 346, 15.12.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

2

---

LISA

GUATEMALA

Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava kohaldamisala käesoleva lisa mõistes on kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodidega.

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht (paarides, kui ei ole täpsustatud teisiti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7047 | 6104 62 00 | Naiste ja tüdrukute püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, puuvillased | Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013 | 87 500 |
| Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 | 1 144 500 |
| Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 | 1 239 000 |
| Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 | 1 333 500 |
| Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 | 1 428 000 |
| Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12. | 1 522 500 |
| 09.7048 | 6105 20 | Meeste ja poiste päevasärgid, silmkoelised või heegeldatud, keemilistest kiududest | Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013 | 291 667 |
| Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 | 3 815 000 |
| Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 | 4 130 000 |
| Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 | 4 445 000 |
| Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 | 4 760 000 |
| Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12. | 5 075 000 |
| 09.7049 | 6203 42 | Meeste ja poiste püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, puuvillased | Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013 | 87 500 |
| Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 | 1 144 500 |
| Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 | 1 239 000 |
| Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 | 1 333 500 |
| Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 | 1 428 000 |
| Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12. | 1 522 500 |
| 09.7050 | 6203 43 | Meeste ja poiste püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, sünteeskiududest | Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013 | 58 334 |
| Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 | 763 000 |
| Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 | 826 000 |
| Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 | 889 000 |
| Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 | 952 000 |
| Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12. | 1 015 000 |
| 09.7051 | 6204 62 | Naiste ja tüdrukute püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, puuvillased | Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013 | 58 334 |
| Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014 | 763 000 |
| Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015 | 826 000 |
| Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 | 889 000 |
| Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 | 952 000 |
| Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12. | 1 015 000 |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht (paarides, kui ei ole täpsustatud teisiti)

09.7047

6104 62 00

Naiste ja tüdrukute püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, puuvillased

Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013

87 500

Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014

1 144 500

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

1 239 000

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

1 333 500

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017

1 428 000

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12.

1 522 500

09.7048

6105 20

Meeste ja poiste päevasärgid, silmkoelised või heegeldatud, keemilistest kiududest

Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013

291 667

Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014

3 815 000

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

4 130 000

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

4 445 000

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017

4 760 000

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12.

5 075 000

09.7049

6203 42

Meeste ja poiste püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, puuvillased

Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013

87 500

Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014

1 144 500

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

1 239 000

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

1 333 500

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017

1 428 000

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12.

1 522 500

09.7050

6203 43

Meeste ja poiste püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, sünteeskiududest

Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013

58 334

Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014

763 000

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

826 000

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

889 000

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017

952 000

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12.

1 015 000

09.7051

6204 62

Naiste ja tüdrukute püksid, trakside ja rinnatükiga tunked, lühikesed või põlvpüksid, puuvillased

Alates 1.12.2013 kuni 31.12.2013

58 334

Alates 1.1.2014 kuni 31.12.2014

763 000

Alates 1.1.2015 kuni 31.12.2015

826 000

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

889 000

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017

952 000

Alates 1.1.2018 kuni 31.12.2018 ja igal sellele järgneval ajavahemikul alates 1.1. kuni 31.12.

1 015 000

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1367/2013,

18. detsember 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,7 |
| TN | 111,2 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 113,8 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 93 10 | MA | 120,5 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 129,5 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 58,5 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | MA | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 104,4 |
| MA | 69,9 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 81,5 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 72,5 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 131,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | TR | 121,9 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,7

TN

111,2

TR

111,2

ZZ

113,8

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

135,9

ZZ

133,5

0709 93 10

MA

120,5

TR

138,4

ZZ

129,5

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

58,5

ZA

57,8

ZZ

50,0

0805 20 10

MA

54,3

ZZ

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

104,4

MA

69,9

TR

70,1

ZZ

81,5

0805 50 10

AR

102,8

TR

72,5

ZZ

87,7

0808 10 80

CN

77,6

MK

31,3

NZ

153,0

US

131,8

ZZ

98,4

0808 30 90

TR

121,9

US

158,4

ZZ

140,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/40

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. detsember 2013,

kontrollikoja viie liikme ametisse nimetamise kohta

(2013/772/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 286 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Gijs DE VRIESI, Henri GRETHENI, Michel CRETINI, Ioannis SARMASE ja David BOSTOCKI ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2013. |
| --- | --- |

(1)

Gijs DE VRIESI, Henri GRETHENI, Michel CRETINI, Ioannis SARMASE ja David BOSTOCKI ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2013.

| (2) | Seetõttu tuleks ametisse nimetada uued liikmed, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks ametisse nimetada uued liikmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontrollikoja liikmeteks nimetatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2019:

| — | Alex BRENNINKMEIJER, |
| --- | --- |

—

Alex BRENNINKMEIJER,

| — | Henri GRETHEN, |
| --- | --- |

—

Henri GRETHEN,

| — | Danièle LAMARQUE, |
| --- | --- |

—

Danièle LAMARQUE,

| — | Nikolaos MILIONIS, |
| --- | --- |

—

Nikolaos MILIONIS,

| — | Phil WYNN OWEN. |
| --- | --- |

—

Phil WYNN OWEN.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 17. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  11. detsembri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/41

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. detsembril 2013,

Regioonide Komitee Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2013/773/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees vabaneb liikmekoht seoses Emilia MÜLLERI ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees vabaneb liikmekoht seoses Emilia MÜLLERI ametiaja lõppemisega,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen. |
| --- | --- |

—

Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. detsembril 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

17. detsember 2013,

millega kiidetakse heaks Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piirangud bromadiolooni sisaldavate biotsiidide lubades

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9030 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2013/774/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud nimekiri toimeainetest, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni direktiiviga 2009/92/EÜ (2) lisati nimekirja toimeaine bromadioloon selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud nimekiri toimeainetest, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni direktiiviga 2009/92/EÜ (2) lisati nimekirja toimeaine bromadioloon selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

| (2) | Bromadioloon on antikoagulandina toimiv näriliste tõrjevahend, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumeid lastega, samuti tekitada riske muude kui sihtloomade ja keskkonna jaoks. Bromadiolooni kohta on tehtud kindlaks, et see võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB). |
| --- | --- |

(2)

Bromadioloon on antikoagulandina toimiv näriliste tõrjevahend, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumeid lastega, samuti tekitada riske muude kui sihtloomade ja keskkonna jaoks. Bromadiolooni kohta on tehtud kindlaks, et see võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB).

| (3) | Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda bromadioloon ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid bromadioloonipõhiste toodete kasutamiseks. Liikmesriike kohustati bromadioloonipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude bromadiolooniga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2009/92/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(3)

Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda bromadioloon ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid bromadioloonipõhiste toodete kasutamiseks. Liikmesriike kohustati bromadioloonipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude bromadiolooniga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2009/92/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega.

| (4) | Ettevõtja Belgagri SA (edaspidi „taotleja”) on vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 8 esitanud Iirimaale taotluse loa saamiseks neljale bromadiolooni sisaldavale näriliste tõrjevahendile (edaspidi „tooted”). |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtja Belgagri SA (edaspidi „taotleja”) on vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 8 esitanud Iirimaale taotluse loa saamiseks neljale bromadiolooni sisaldavale näriliste tõrjevahendile (edaspidi „tooted”).

| (5) | Iirimaa andis toodetele load 30. septembril 2012. Toodetele anti load piirangutega, millega tagatakse, et Iirimaal täidetakse direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 osutatud tingimused. Piirangud ei hõlmanud kasutamise piiramist üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(5)

Iirimaa andis toodetele load 30. septembril 2012. Toodetele anti load piirangutega, millega tagatakse, et Iirimaal täidetakse direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 osutatud tingimused. Piirangud ei hõlmanud kasutamise piiramist üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseliste kasutajatega.

| (6) | Taotleja esitas 5. veebruaril 2013 Saksamaale täieliku taotluse kõnealuste toodete esimeste lubade vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Taotleja esitas 5. veebruaril 2013 Saksamaale täieliku taotluse kõnealuste toodete esimeste lubade vastastikuseks tunnustamiseks.

| (7) | Saksamaa teatas 17. aprillil 2013 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust piirata esimesi lubasid vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikele 4. Saksamaa tegi ettepaneku kehtestada toodetele piirang, mille kohaselt neid võib kasutada ainult väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseline kasutaja. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa teatas 17. aprillil 2013 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust piirata esimesi lubasid vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikele 4. Saksamaa tegi ettepaneku kehtestada toodetele piirang, mille kohaselt neid võib kasutada ainult väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseline kasutaja.

| (8) | Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkused teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikega 1. Ettenähtud tähtajaks ei esitatud mitte ühtegi märkust. Teadet arutati ka komisjoni ja liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste vahel tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 14. mail 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkused teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikega 1. Ettenähtud tähtajaks ei esitatud mitte ühtegi märkust. Teadet arutati ka komisjoni ja liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste vahel tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 14. mail 2013.

| (9) | Vastavalt direktiivile 98/8/EÜ tuleb bromadioloonipõhiste toodete lubade kohaselt rakendada kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. Teaduslikul hindamisel, mis eelnes bromadiolooni kandmisele direktiivi 98/8/EÜ, tehti järeldus, et muudele kui sihtloomadele avalduva teisese mürgisuse ohu vähendamise juhendite järgimist ning toodete kasutamist selliselt, et välditakse loomade selektsiooni resistentsuse järgi ja resistentsuse levikut, saab oodata vaid kutseliselt kasutajalt. Kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega tuleks seepärast põhimõtteliselt pidada sobivaks riskivähendamismeetmeks, eelkõige liikmesriikides, kus esineb resistentsust bromadiolooni suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt direktiivile 98/8/EÜ tuleb bromadioloonipõhiste toodete lubade kohaselt rakendada kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. Teaduslikul hindamisel, mis eelnes bromadiolooni kandmisele direktiivi 98/8/EÜ, tehti järeldus, et muudele kui sihtloomadele avalduva teisese mürgisuse ohu vähendamise juhendite järgimist ning toodete kasutamist selliselt, et välditakse loomade selektsiooni resistentsuse järgi ja resistentsuse levikut, saab oodata vaid kutseliselt kasutajalt. Kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega tuleks seepärast põhimõtteliselt pidada sobivaks riskivähendamismeetmeks, eelkõige liikmesriikides, kus esineb resistentsust bromadiolooni suhtes.

| (10) | Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, on kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega bromadiolooni sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Seda järeldust toetavad Saksamaa esitatud argumendid, mille kohaselt on rottide puhul täheldatud resistentsust bromadiolooni suhtes ning arvatakse, et selline resistentsus laieneb Saksamaal veelgi. Kuna Saksamaal on kutsealase väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (nt põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästi toimiv organisatsioon, siis kavandatud piirang ei takista nakkuste ärahoidmist. |
| --- | --- |

(10)

Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, on kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega bromadiolooni sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Seda järeldust toetavad Saksamaa esitatud argumendid, mille kohaselt on rottide puhul täheldatud resistentsust bromadiolooni suhtes ning arvatakse, et selline resistentsus laieneb Saksamaal veelgi. Kuna Saksamaal on kutsealase väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (nt põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästi toimiv organisatsioon, siis kavandatud piirang ei takista nakkuste ärahoidmist.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 4 võib Saksamaa piirata lubade andmist käesoleva otsuse lisas loetletud toodetele ja lubada neid kasutada üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselistel kasutajatel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 17. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2009/92/EÜ, 31. juuli 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine bromadioloon selle I lisasse (ELT L 201, 1.8.2009, lk 43).

2

---

LISA

Tooted, mille puhul Saksamaal on lubatud seada kasutusloale vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 4 piirang, mille kohaselt kasutamine on lubatud üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselisel kasutajal:

| Toote nimetus Iirimaal | Iirimaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris | Toote nimetus Saksamaal | Saksamaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris |
| --- | --- | --- | --- |
| Control | 2011/6289/13066/IE/AA/21745 | Control | 2011/6289/13066/DE/MA/21749 |
| Control Bloc | 2011/6289/13146/IE/AA/21805 | Control Bloc | 2011/6289/13146/DE/MA/21809 |
| Control Pasta | 2011/6289/13126/IE/AA/21785 | Control Pasta | 2011/6289/13126/DE/MA/21788 |
| Control Bar | 2011/6289/13166/IE/AA/21825 | Control Bar | 2011/6289/13166/DE/MA/21829 |

Toote nimetus Iirimaal

Iirimaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris

Toote nimetus Saksamaal

Saksamaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris

Control

2011/6289/13066/IE/AA/21745

Control

2011/6289/13066/DE/MA/21749

Control Bloc

2011/6289/13146/IE/AA/21805

Control Bloc

2011/6289/13146/DE/MA/21809

Control Pasta

2011/6289/13126/IE/AA/21785

Control Pasta

2011/6289/13126/DE/MA/21788

Control Bar

2011/6289/13166/IE/AA/21825

Control Bar

2011/6289/13166/DE/MA/21829

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/44

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

17. detsember 2013,

ELi rahalise toetuse kohta seoses Saksamaal, Itaalias ja Madalmaades 2012. ja 2013. aastal ning Taanis ja Hispaanias 2013. aastal lindude gripi vastu võitlemiseks võetud erakorraliste meetmetega

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9084 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, itaalia-, saksa- ja taanikeelne tekst on autentsed)

(2013/775/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp on kodulindude ja teiste vangistuses elavate lindude nakkuslik viirushaigus, mis kahjustab tõsiselt kodulinnukasvatuse tulusust ja põhjustab häireid liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp on kodulindude ja teiste vangistuses elavate lindude nakkuslik viirushaigus, mis kahjustab tõsiselt kodulinnukasvatuse tulusust ja põhjustab häireid liidusiseses kaubanduses ning ekspordis kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Lindude gripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja levib eluslindude ja linnulihatoodete kaubanduse teel asjaomase liikmesriigi teistesse kodulinnukasvatustesse, aga ka teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Lindude gripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja levib eluslindude ja linnulihatoodete kaubanduse teel asjaomase liikmesriigi teistesse kodulinnukasvatustesse, aga ka teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Nõukogu direktiivis 2005/94/EÜ, (2) millega kehtestatakse lindude gripi tõrjet käsitlevad ühenduse meetmed, on sätestatud meetmed, mida liikmesriigid peavad puhangu korral viivitamata rakendama, et hoida ära viiruse edasine levik. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiivis 2005/94/EÜ, (2) millega kehtestatakse lindude gripi tõrjet käsitlevad ühenduse meetmed, on sätestatud meetmed, mida liikmesriigid peavad puhangu korral viivitamata rakendama, et hoida ära viiruse edasine levik.

| (4) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artikliga 84 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artikliga 84 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (5) | Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalaste erimeetmete jaoks, sealhulgas erakorraliste meetmete jaoks antavat liidu rahalist toetust. Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 2 saavad liikmesriigid rahalist toetust teatavate linnugripi tõrjemeetmetega seonduvate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Otsuses 2009/470/EÜ on sätestatud kord, millega reguleeritakse veterinaariaalaste erimeetmete jaoks, sealhulgas erakorraliste meetmete jaoks antavat liidu rahalist toetust. Vastavalt kõnealuse otsuse artikli 4 lõikele 2 saavad liikmesriigid rahalist toetust teatavate linnugripi tõrjemeetmetega seonduvate kulude katmiseks.

| (6) | Otsuse 2009/470/EÜ artikli 4 lõike 3 esimeses ja teises taandes on sätestatud eeskirjad selle kohta, mitu protsenti liikmesriigi kantud kuludest võidakse katta liidu rahalisest toetusest. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 2009/470/EÜ artikli 4 lõike 3 esimeses ja teises taandes on sätestatud eeskirjad selle kohta, mitu protsenti liikmesriigi kantud kuludest võidakse katta liidu rahalisest toetusest.

| (7) | Liidu rahalise toetuse maksmine linnugripi erakorraliste tõrjemeetmete rakendamiseks on reguleeritud komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsusega 90/424/EMÜ (4). |
| --- | --- |

(7)

Liidu rahalise toetuse maksmine linnugripi erakorraliste tõrjemeetmete rakendamiseks on reguleeritud komisjoni 28. veebruari 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 349/2005, millega kehtestatakse eeskirjad ühenduse toetuse osas erakorraliste ning teatavate loomahaiguste vastaste meetmete jaoks, mis on ette nähtud nõukogu otsusega 90/424/EMÜ (4).

| (8) | Lindude gripi puhanguid esines Itaalias, Madalmaades ja Saksamaal 2012. ja 2013. aastal ning Hispaanias ja Taanis 2013. aastal. Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Saksamaa ja Taani võtsid vastavalt nõukogu direktiivile 2003/85/EÜ (5) meetmeid nende haiguspuhangute vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(8)

Lindude gripi puhanguid esines Itaalias, Madalmaades ja Saksamaal 2012. ja 2013. aastal ning Hispaanias ja Taanis 2013. aastal. Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Saksamaa ja Taani võtsid vastavalt nõukogu direktiivile 2003/85/EÜ (5) meetmeid nende haiguspuhangute vastu võitlemiseks.

| (9) | Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Saksamaa ja Taani ametiasutused teatasid toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas loomahaigustest teatamist ja nende likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kohaldatud meetmetest ning nende tulemustest. |
| --- | --- |

(9)

Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Saksamaa ja Taani ametiasutused teatasid toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames komisjonile ja teistele liikmesriikidele kooskõlas loomahaigustest teatamist ja nende likvideerimist käsitlevate liidu õigusaktidega kohaldatud meetmetest ning nende tulemustest.

| (10) | Seega on Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Saksamaa ja Taani ametiasutused täielikult täitnud kõik tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 2009/470/EÜ artikli 4 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6. |
| --- | --- |

(10)

Seega on Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Saksamaa ja Taani ametiasutused täielikult täitnud kõik tehnilised ja halduskohustused, mis on sätestatud otsuse 2009/470/EÜ artikli 4 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 349/2005 artiklis 6.

| (11) | Praeguses etapis ei ole võimalik kindlaks määrata liidu rahalise toetuse täpset summat, sest hüvitamis- ja tegevuskulude kohta esitatud teave on hinnanguline. |
| --- | --- |

(11)

Praeguses etapis ei ole võimalik kindlaks määrata liidu rahalise toetuse täpset summat, sest hüvitamis- ja tegevuskulude kohta esitatud teave on hinnanguline.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu rahaline toetus Taanile, Saksamaale, Hispaaniale, Itaaliale ja Madalmaadele

1.   Taanile, Saksamaale, Hispaaniale, Itaaliale ja Madalmaadele võib anda liidu rahalist toetust selliste kulude katmiseks, mis Itaalias, Madalmaades ja Saksamaal tuli kanda 2012. ja 2013. aastal ning Hispaanias ja Taanis 2013. aastal seoses meetmetega, mis võeti vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 4 lõigetele 2 ja 3 lindude gripi vastu võitlemiseks.

2.   Lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse suurus määratakse kindlaks hilisema otsusega, mis võetakse vastu otsuse 2009/470/EÜ artikli 40 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 2

Maksekord

Artikli 1 lõikega 1 ettenähtud liidu rahalise toetuse esimene osamakse Saksamaale on 500 000,00 eurot.

Artikli 1 lõikega 1 ettenähtud liidu rahalise toetuse esimene osamakse Itaaliale 2012. aastaks on 40 000,00 ja 2013. aastaks 2 600 000,00 eurot.

Artikli 1 lõikega 1 ettenähtud liidu rahalise toetuse esimene osamakse Madalmaadele 2012. aastaks on 210 000,00 ja 2013. aastaks 250 000,00 eurot.

Artikli 1 lõikega 1 ettenähtud liidu rahalise toetuse esimene osamakse Taanile 2013. aastaks on 33 000,00 eurot.

Artikli 1 lõikega 1 ettenähtud liidu rahalise toetuse esimene osamakse Hispaaniale 2013. aastaks on 30 000,00 eurot.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Hispaania Kuningriigile, Itaalia Vabariigile ja Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 17. detsember 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

2

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 55, 1.3.2005, lk 12.

4

(5)  ELT L 306, 22.11.2003, lk 1.

5

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/46

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

18. detsember 2013,

millega asutatakse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ

(2013/776/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus delegeerida rakendusametitele volitusi liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja tema vastutusel kooskõlas kõnealuse määrusega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus delegeerida rakendusametitele volitusi liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja tema vastutusel kooskõlas kõnealuse määrusega.

| (2) | Rakendusametitele rakendusülesannete usaldamise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei ole võimalik täitmiseks volitada, loovutamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite tegevuse üle ega lõplikku vastutust selle eest. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusametitele rakendusülesannete usaldamise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mida ei ole võimalik täitmiseks volitada, loovutamata seejuures kontrolli kõnealuste rakendusametite tegevuse üle ega lõplikku vastutust selle eest.

| (3) | Programmide rakendamise delegeerimiseks rakendusametile on vaja selgelt eristada projekti kavandamise etappe, mis hõlmavad suurt kaalutlusõigust poliitilistest kaalutlustest tulenevate otsuste tegemisel ja mida viib ellu komisjon, ning programmi rakendamist, mis tuleks usaldada rakendusametile. |
| --- | --- |

(3)

Programmide rakendamise delegeerimiseks rakendusametile on vaja selgelt eristada projekti kavandamise etappe, mis hõlmavad suurt kaalutlusõigust poliitilistest kaalutlustest tulenevate otsuste tegemisel ja mida viib ellu komisjon, ning programmi rakendamist, mis tuleks usaldada rakendusametile.

| (4) | Komisjon asutas otsusega 2005/56/EÜ (2) Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse (edaspidi „asutus”) ning usaldas sellele asutusele ühenduse haridus-, audiovisuaal- ja kultuuri meetmete juhtimise. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon asutas otsusega 2005/56/EÜ (2) Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse (edaspidi „asutus”) ning usaldas sellele asutusele ühenduse haridus-, audiovisuaal- ja kultuuri meetmete juhtimise.

| (5) | Komisjon muutis mitu korda asutuse volitusi, et hõlmata haridust, audiovisuaalvaldkonda, kodakondsust ja noori käsitlevate projektide ja programmide juhtimine, ning asendas otsuse 2005/56/EÜ komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (3). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon muutis mitu korda asutuse volitusi, et hõlmata haridust, audiovisuaalvaldkonda, kodakondsust ja noori käsitlevate projektide ja programmide juhtimine, ning asendas otsuse 2005/56/EÜ komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (3).

| (6) | Komisjon tegi 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (4) ettepaneku senisest enam kasutada olemasolevaid rakendusameteid liidu programmide rakendamiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames |
| --- | --- |

(6)

Komisjon tegi 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (4) ettepaneku senisest enam kasutada olemasolevaid rakendusameteid liidu programmide rakendamiseks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames

| (7) | Asutus on tõendanud, et tal on kõrgel tasemel tehnilised ja finantsteadmised ja kogemused liidu programmide juhtimisel. EACEA esimese ja teise vahehindamise (2009 ja 2013) raames korraldatud rahulolu-uuringud näitavad, et abisaajate ja muude sidusrühmade arvates osutab EACEA varasemast (tehnilise abi büroo) kvaliteetsemaid teenuseid. EACEA suudab ligi meelitada ja säilitada kvalifitseeritud töötajaid, mis tähendab töötajate arvu stabiilsust. Asutus ühtlustab pidevalt oma sisetoiminguid, et suurendada tõhusust ja standardida lähenemisviise programmide kaupa. See on avalik-õiguslik asutus, mis on spetsiaalselt loodud haridus-, audiovisuaal- ja kultuuriprogrammide juhtimiseks ning see suurendab ELi programmide nähtavust sidusrühmade ja üldsuse jaoks. Üks üksus, mis juhib mitmeid teineteist täiendavaid programme, aitab ELi meetmeid nähtavamaks muuta, millest saavad kasu kõik programmid. Järelkontrolli veamäärad on EACEA puhul madalad ja jäävad alla 2 % piirmäära. Teine vahehindamine näitas, et EACEA on pidevalt suurendanud oma tehnilist ja finantspädevust, mis omakorda kajastub asutuse tulemuslikkuse üldises suurenemises, nagu näitavad tulemuslikkuse põhinäitajad. |
| --- | --- |

(7)

Asutus on tõendanud, et tal on kõrgel tasemel tehnilised ja finantsteadmised ja kogemused liidu programmide juhtimisel. EACEA esimese ja teise vahehindamise (2009 ja 2013) raames korraldatud rahulolu-uuringud näitavad, et abisaajate ja muude sidusrühmade arvates osutab EACEA varasemast (tehnilise abi büroo) kvaliteetsemaid teenuseid. EACEA suudab ligi meelitada ja säilitada kvalifitseeritud töötajaid, mis tähendab töötajate arvu stabiilsust. Asutus ühtlustab pidevalt oma sisetoiminguid, et suurendada tõhusust ja standardida lähenemisviise programmide kaupa. See on avalik-õiguslik asutus, mis on spetsiaalselt loodud haridus-, audiovisuaal- ja kultuuriprogrammide juhtimiseks ning see suurendab ELi programmide nähtavust sidusrühmade ja üldsuse jaoks. Üks üksus, mis juhib mitmeid teineteist täiendavaid programme, aitab ELi meetmeid nähtavamaks muuta, millest saavad kasu kõik programmid. Järelkontrolli veamäärad on EACEA puhul madalad ja jäävad alla 2 % piirmäära. Teine vahehindamine näitas, et EACEA on pidevalt suurendanud oma tehnilist ja finantspädevust, mis omakorda kajastub asutuse tulemuslikkuse üldises suurenemises, nagu näitavad tulemuslikkuse põhinäitajad.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikele 1 tehtud tasuvusanalüüs on näidanud, et üleannete täitmine komisjonis oleks nüüdispuhasväärtusena 23 % kulukam. EACEA-le delegeeritavad uued programmid on kooskõlas asutuse praeguse volituse ja missiooniga ning on selle praeguse tegevuse jätkuks. Asutus on aastate jooksul arendanud pädevust, oskusi ja suutlikkust kõnealuste programmide juhtimisel. Uute programmide puhul oleks seega kasu EACEA kogemustest ja eksperditeadmistest programmijuhtimise valdkonnas ja sellest tulenevast tulemuslikkuse suurenemisest. Üleminek programmide juhtimisele komisjonis oleks kahjulik, kuna enamik peadirektoraate ei ole kunagi neid programme juhtinud ja neil puudub sellekohane suutlikkus. Programmide juhtimise delegeerimine EACEA-le tagaks seega programmi abisaajate ja sidusrühmade jaoks talituspidevuse. Programmide juhtimise delegeerimine EACEA-le võimaldab komisjonil paremini keskenduda oma institutsioonilistele ülesannetele. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 3 lõikele 1 tehtud tasuvusanalüüs on näidanud, et üleannete täitmine komisjonis oleks nüüdispuhasväärtusena 23 % kulukam. EACEA-le delegeeritavad uued programmid on kooskõlas asutuse praeguse volituse ja missiooniga ning on selle praeguse tegevuse jätkuks. Asutus on aastate jooksul arendanud pädevust, oskusi ja suutlikkust kõnealuste programmide juhtimisel. Uute programmide puhul oleks seega kasu EACEA kogemustest ja eksperditeadmistest programmijuhtimise valdkonnas ja sellest tulenevast tulemuslikkuse suurenemisest. Üleminek programmide juhtimisele komisjonis oleks kahjulik, kuna enamik peadirektoraate ei ole kunagi neid programme juhtinud ja neil puudub sellekohane suutlikkus. Programmide juhtimise delegeerimine EACEA-le tagaks seega programmi abisaajate ja sidusrühmade jaoks talituspidevuse. Programmide juhtimise delegeerimine EACEA-le võimaldab komisjonil paremini keskenduda oma institutsioonilistele ülesannetele.

| (9) | Selleks et anda rakendusametitele järjepidev identiteet, on komisjon nende uute volituste kehtestamisel võimaluse korral rühmitanud töö temaatiliste poliitikavaldkondade kaupa. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et anda rakendusametitele järjepidev identiteet, on komisjon nende uute volituste kehtestamisel võimaluse korral rühmitanud töö temaatiliste poliitikavaldkondade kaupa.

| (10) | Asutus peaks vastutama järgmiste liidu uute programmide ja meetmete osade juhtimise eest:






  — | „Erasmus+” (5) (elukestva õppe programmi, (6) programmide „Aktiivsed noored”, (7)„Erasmus Mundus” (8) jms õiguslik järeltulija); |
| --- | --- | --- |

(10)

Asutus peaks vastutama järgmiste liidu uute programmide ja meetmete osade juhtimise eest:

—

„Erasmus+” (5) (elukestva õppe programmi, (6) programmide „Aktiivsed noored”, (7)„Erasmus Mundus” (8) jms õiguslik järeltulija);

| — | programm „Loov Euroopa” (9) (programmide „Media” (10) ja „Kultuur” (11) jms õiguslik järeltulija); |
| --- | --- |

—

programm „Loov Euroopa” (9) (programmide „Media” (10) ja „Kultuur” (11) jms õiguslik järeltulija);

| — | „Kodanike Euroopa” (12) (programmi „Kodanike Euroopa” õiguslik järeletulija) (13); |
| --- | --- |

—

„Kodanike Euroopa” (12) (programmi „Kodanike Euroopa” õiguslik järeletulija) (13);

| — | ELi humanitaarabi vabatahtlikud (katseprogrammi „Ettevalmistav tegevus – Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus” õiguslik järeltulija) (14); |
| --- | --- |

—

ELi humanitaarabi vabatahtlikud (katseprogrammi „Ettevalmistav tegevus – Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus” õiguslik järeltulija) (14);

| — | kõrgharidusprojektid, mis kuuluvad väliste koostöövahendite (15) alla (2013. aasta välise koostöö vahendi õiguslik järeltulija) (16); |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mis kuuluvad väliste koostöövahendite (15) alla (2013. aasta välise koostöö vahendi õiguslik järeltulija) (16);

| — | kõrgharidusprogrammid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames tehtava ELi koostöö rahastamiseks (11. Euroopa Arengufond) (17). |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprogrammid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega ajavahemikus 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames tehtava ELi koostöö rahastamiseks (11. Euroopa Arengufond) (17).

| (11) | Asutuse ülesandeks peaks jääma rakendada järgmisi olemasolevaid liidu programme ja meetmeid:






  — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele („Phare”) (18); |
| --- | --- | --- |

(11)

Asutuse ülesandeks peaks jääma rakendada järgmisi olemasolevaid liidu programme ja meetmeid:

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele („Phare”) (18);

| — | Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ettenähtud programm („MEDIA II – arendamine ja levitamine”, 1996–2000), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 95/563/EÜ (19); |
| --- | --- |

—

Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ettenähtud programm („MEDIA II – arendamine ja levitamine”, 1996–2000), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 95/563/EÜ (19);

| — | Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA II – koolitus”, 1996–2000), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 95/564/EÜ (20); |
| --- | --- |

—

Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA II – koolitus”, 1996–2000), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 95/564/EÜ (20);

| — | ühenduse haridusalase tegevusprogrammi „Socrates” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2000/EÜ (21); |
| --- | --- |

—

ühenduse haridusalase tegevusprogrammi „Socrates” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2000/EÜ (21);

| — | ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi „Leonardo da Vinci” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/382/EÜ (22); |
| --- | --- |

—

ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi „Leonardo da Vinci” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/382/EÜ (22);

| — | ühenduse tegevusprogramm „Noored” (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1031/2000/EÜ (23); |
| --- | --- |

—

ühenduse tegevusprogramm „Noored” (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1031/2000/EÜ (23);

| — | programm „Kultuur 2000” (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 508/2000/EÜ (24); |
| --- | --- |

—

programm „Kultuur 2000” (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 508/2000/EÜ (24);

| — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 (25) sätetele, milles käsitletakse abi andmist partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias aastatel 2000–2006; |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 (25) sätetele, milles käsitletakse abi andmist partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias aastatel 2000–2006;

| — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Horvaatiale, endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole, Serbiale ja Kosovole antavast abist (UNSCR 1244) (2000–2006) ning mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 2666/2000 (26); |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Horvaatiale, endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole, Serbiale ja Kosovole antavast abist (UNSCR 1244) (2000–2006) ning mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 2666/2000 (26);

| — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevaid finants- ja tehnilisi meetmeid (MEDA) käsitlevate sätete kohaselt Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raames ning mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 2698/2000 (27); |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevaid finants- ja tehnilisi meetmeid (MEDA) käsitlevate sätete kohaselt Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raames ning mis kiideti heaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 2698/2000 (27);

| — | üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp („Tempus III”) (2000–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/311/EÜ (28); |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp („Tempus III”) (2000–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/311/EÜ (28);

| — | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2001/196/EÜ (29); |
| --- | --- |

—

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2001/196/EÜ (29);

| — | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2001/197/EÜ (30); |
| --- | --- |

—

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2001/197/EÜ (30);

| — | Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise soodustamise programm („MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine”, 2001–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2000/821/EÜ (31); |
| --- | --- |

—

Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise soodustamise programm („MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine”, 2001–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2000/821/EÜ (31);

| — | Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA-koolitus”, 2001–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 163/2001/EÜ (32); |
| --- | --- |

—

Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA-koolitus”, 2001–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 163/2001/EÜ (32);

| — | mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (IKT) tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2318/2003/EÜ (33); |
| --- | --- |

—

mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (IKT) tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2318/2003/EÜ (33);

| — | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2004/100/EÜ (34); |
| --- | --- |

—

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2004/100/EÜ (34);

| — | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 790/2004/EÜ (35); |
| --- | --- |

—

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 790/2004/EÜ (35);

| — | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 791/2004/EÜ (36); |
| --- | --- |

—

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 791/2004/EÜ (36);

| — | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 792/2004/EÜ (37); |
| --- | --- |

—

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 792/2004/EÜ (37);

| — | programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus”, 2004–2008), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2317/2003/EÜ (38); |
| --- | --- |

—

programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus”, 2004–2008), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2317/2003/EÜ (38);

| — | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/910/EÜ (39); |
| --- | --- |

—

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/910/EÜ (39);

| — | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistikku käsitleva lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/964/EÜ (40); |
| --- | --- |

—

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistikku käsitleva lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/964/EÜ (40);

| — | elukestva õppe tegevusprogramm (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1720/2006/EÜ (41); |
| --- | --- |

—

elukestva õppe tegevusprogramm (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1720/2006/EÜ (41);

| — | programm „Kultuur” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1855/2006/EÜ (42), |
| --- | --- |

—

programm „Kultuur” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1855/2006/EÜ (42),

| — | programm „Kodanike Euroopa” aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1904/2006/EÜ (43); |
| --- | --- |

—

programm „Kodanike Euroopa” aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1904/2006/EÜ (43);

| — | programm „Aktiivsed noored” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1719/2006/EÜ (44), |
| --- | --- |

—

programm „Aktiivsed noored” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1719/2006/EÜ (44),

| — | Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm „MEDIA 2007” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1718/2006/EÜ (45); |
| --- | --- |

—

Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm „MEDIA 2007” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1718/2006/EÜ (45);

| — | tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus II”, 2009–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1298/2008/EÜ (46); |
| --- | --- |

—

tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus II”, 2009–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1298/2008/EÜ (46);

| — | audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega („MEDIA Mundus”, 2011–2013), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1041/2009/EÜ (47); |
| --- | --- |

—

audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega („MEDIA Mundus”, 2011–2013), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1041/2009/EÜ (47);

| — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Aasia arengumaadega tehtavaks majanduskoostööks antava abi raames, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 443/92 (48); |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Aasia arengumaadega tehtavaks majanduskoostööks antava abi raames, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 443/92 (48);

| — | kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (49); |
| --- | --- |

—

kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006 (49);

| — | põhi-, kesk- ja kõrgharidus- ning noorsooprojektid, mida rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/2006 (50); |
| --- | --- |

—

põhi-, kesk- ja kõrgharidus- ning noorsooprojektid, mida rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1638/2006 (50);

| — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (51); |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (51);

| — | kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahendist, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1934/2006 (52); |
| --- | --- |

—

kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahendist, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1934/2006 (52);

| — | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi vahenditest vastavalt koostöölepingule ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (nõukogu otsus 2003/159/EÜ) (53) ning mille muudetud versioonile kirjutati alla Luxembourgis 25. juunil 2005 (nõukogu otsus 2005/599/EÜ) (54). |
| --- | --- |

—

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi vahenditest vastavalt koostöölepingule ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (nõukogu otsus 2003/159/EÜ) (53) ning mille muudetud versioonile kirjutati alla Luxembourgis 25. juunil 2005 (nõukogu otsus 2005/599/EÜ) (54).

| (12) | Nende programmide ja meetmete osade juhtimine hõlmab selliste tehniliste projektide rakendamist, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja vajavad kogu projekti vältel kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi. |
| --- | --- |

(12)

Nende programmide ja meetmete osade juhtimine hõlmab selliste tehniliste projektide rakendamist, mis ei eelda poliitiliste otsuste tegemist ja vajavad kogu projekti vältel kõrgetasemelist tehnilist ja finantsekspertiisi.

| (13) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ja asjaomaste programmide õigeaegne rakendamine, on vaja tagada, et asutus täidab kõnealuste programmide rakendamisega seotud ülesandeid alates kuupäevast, mil need programmid jõustuvad. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ja asjaomaste programmide õigeaegne rakendamine, on vaja tagada, et asutus täidab kõnealuste programmide rakendamisega seotud ülesandeid alates kuupäevast, mil need programmid jõustuvad.

| (14) | Tuleks asutada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet. See peaks asendama komisjoni rakendusotsusega 2009/336/EÜ asutatud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutust ja olema selle õigusjärglane. See peaks tegutsema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga. |
| --- | --- |

(14)

Tuleks asutada Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet. See peaks asendama komisjoni rakendusotsusega 2009/336/EÜ asutatud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutust ja olema selle õigusjärglane. See peaks tegutsema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 58/2003 sätestatud üldise põhieeskirjaga.

| (15) | Otsus 2009/336/EÜ täitevasutuse asutamise kohta tuleks kehtetuks tunnistada ja tuleks sätestada üleminekusätted. |
| --- | --- |

(15)

Otsus 2009/336/EÜ täitevasutuse asutamise kohta tuleks kehtetuks tunnistada ja tuleks sätestada üleminekusätted.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asutamine ja ametiaeg

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024 ja selle põhikirja reguleeritakse määrusega (EÜ) nr 58/2003.

Artikkel 2

Asukoht

Ameti asukoht on Brüsselis.

Artikkel 3

Eesmärgid ja ülesanded

1.   Ametile tehakse ülesandeks järgmiste ühenduse programmide teatavate osade juhtimine:

| a) | „Erasmus+”; |
| --- | --- |

a)

„Erasmus+”;

| b) | programm „Loov Euroopa”; |
| --- | --- |

b)

programm „Loov Euroopa”;

| c) | programm „Kodanike Euroopa”; |
| --- | --- |

c)

programm „Kodanike Euroopa”;

| d) | „Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikud)”; |
| --- | --- |

d)

„Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus (ELi humanitaarabi vabatahtlikud)”;

| e) | kõrgharidusprojektid järgmiste väliste koostöövahendite raames:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) (55); |
| --- | --- | --- |

e)

kõrgharidusprojektid järgmiste väliste koostöövahendite raames:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) (55);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (56); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (56);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (57); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (57);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (58); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (58);

| — | nõukogu määrus 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (59). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (59).

Esimest lõiku kohaldatakse alates iga kõnealuse programmi jõustumise kuupäevast.

2.   Ameti ülesanne on juhtida järgmiste ühenduse järelejäänud programmide teatavaid osi:

| a) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele („Phare”); |
| --- | --- |

a)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele („Phare”);

| b) | Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ettenähtud programm („MEDIA II – arendamine ja levitamine”, 1996–2000), mis kiideti heaks otsusega 95/563/EÜ; |
| --- | --- |

b)

Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ettenähtud programm („MEDIA II – arendamine ja levitamine”, 1996–2000), mis kiideti heaks otsusega 95/563/EÜ;

| c) | Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA II – koolitus”, 1996–2000), mis kiideti heaks otsusega 95/564/EÜ; |
| --- | --- |

c)

Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA II – koolitus”, 1996–2000), mis kiideti heaks otsusega 95/564/EÜ;

| d) | ühenduse haridusalase tegevusprogrammi „Socrates” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja otsusega nr 253/2000/EÜ; |
| --- | --- |

d)

ühenduse haridusalase tegevusprogrammi „Socrates” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja otsusega nr 253/2000/EÜ;

| e) | ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi „Leonardo da Vinci” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega 1999/382/EÜ; |
| --- | --- |

e)

ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi „Leonardo da Vinci” teine etapp (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega 1999/382/EÜ;

| f) | ühenduse tegevusprogramm „Noored” (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega nr 1031/2000/EÜ; |
| --- | --- |

f)

ühenduse tegevusprogramm „Noored” (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega nr 1031/2000/EÜ;

| g) | Programm „Kultuur 2000” (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega nr 508/2000/EÜ; |
| --- | --- |

g)

Programm „Kultuur 2000” (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega nr 508/2000/EÜ;

| h) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 sätetele, mis käsitlevad abi andmist partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias (2000–2006); |
| --- | --- |

h)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 sätetele, mis käsitlevad abi andmist partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias (2000–2006);

| i) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Horvaatiale, endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole, Serbiale ja Kosovole antavast abist (UNSCR 1244) (2000–2006) ning mis kiideti heaks määrusega (EÜ) nr 2666/2000; |
| --- | --- |

i)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Horvaatiale, endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole, Serbiale ja Kosovole antavast abist (UNSCR 1244) (2000–2006) ning mis kiideti heaks määrusega (EÜ) nr 2666/2000;

| j) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevaid finants- ja tehnilisi meetmeid (MEDA) käsitlevate sätete kohaselt Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raames ning mis kiideti heaks määrusega (EÜ) nr 2698/2000; |
| --- | --- |

j)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevaid finants- ja tehnilisi meetmeid (MEDA) käsitlevate sätete kohaselt Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raames ning mis kiideti heaks määrusega (EÜ) nr 2698/2000;

| k) | üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp („Tempus III”) (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega 1999/311/EÜ; |
| --- | --- |

k)

üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp („Tempus III”) (2000–2006), mis kiideti heaks otsusega 1999/311/EÜ;

| l) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis on heaks kiidetud otsusega 2001/196/EÜ; |
| --- | --- |

l)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis on heaks kiidetud otsusega 2001/196/EÜ;

| m) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis kiideti heaks otsusega 2001/197/EÜ; |
| --- | --- |

m)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis kiideti heaks otsusega 2001/197/EÜ;

| n) | Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise soodustamise programm („MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine”, 2001–2006), mis kiideti heaks otsusega 2000/821/EÜ; |
| --- | --- |

n)

Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise soodustamise programm („MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine”, 2001–2006), mis kiideti heaks otsusega 2000/821/EÜ;

| o) | Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA – koolitus”, 2001–2006), mis kiideti heaks otsusega nr 163/2001/EÜ; |
| --- | --- |

o)

Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm („MEDIA – koolitus”, 2001–2006), mis kiideti heaks otsusega nr 163/2001/EÜ;

| p) | mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (IKT) tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm), mis kiideti heaks otsusega nr 2318/2003/EÜ; |
| --- | --- |

p)

mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (IKT) tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm), mis kiideti heaks otsusega nr 2318/2003/EÜ;

| q) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/100/EÜ; |
| --- | --- |

q)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), mis on heaks kiidetud otsusega 2004/100/EÜ;

| r) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, mis kiideti heaks kiidetud otsusega nr 790/2004/EÜ; |
| --- | --- |

r)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, mis kiideti heaks kiidetud otsusega nr 790/2004/EÜ;

| s) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks, mis kiideti heaks kiidetud otsusega nr 791/2004/EÜ; |
| --- | --- |

s)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks, mis kiideti heaks kiidetud otsusega nr 791/2004/EÜ;

| t) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, mis on heaks kiidetud otsusega nr 792/2004/EÜ; |
| --- | --- |

t)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, mis on heaks kiidetud otsusega nr 792/2004/EÜ;

| u) | programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus”, 2004–2008), mis kiideti heaks otsusega nr 2317/2003/EÜ; |
| --- | --- |

u)

programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus”, 2004–2008), mis kiideti heaks otsusega nr 2317/2003/EÜ;

| v) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud otsusega 2006/910/EÜ; |
| --- | --- |

v)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud otsusega 2006/910/EÜ;

| w) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistikku käsitleva lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud otsusega 2006/964/EÜ; |
| --- | --- |

w)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistikku käsitleva lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud otsusega 2006/964/EÜ;

| x) | elukestva õppe tegevusprogramm (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1720/2006/EÜ; |
| --- | --- |

x)

elukestva õppe tegevusprogramm (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1720/2006/EÜ;

| y) | programm „Kultuur” (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1855/2006/EÜ; |
| --- | --- |

y)

programm „Kultuur” (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1855/2006/EÜ;

| z) | programm „Kodanike Euroopa” aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1904/2006/EÜ; |
| --- | --- |

z)

programm „Kodanike Euroopa” aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1904/2006/EÜ;

| aa) | programm „Aktiivsed noored” (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1719/2006/EÜ; |
| --- | --- |

aa)

programm „Aktiivsed noored” (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1719/2006/EÜ;

| bb) | Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm „MEDIA 2007” (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1718/2006/EÜ; |
| --- | --- |

bb)

Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm „MEDIA 2007” (2007–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1718/2006/EÜ;

| cc) | tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus II”, 2009–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1298/2008/EÜ; |
| --- | --- |

cc)

tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu („Erasmus Mundus II”, 2009–2013), mis on heaks kiidetud otsusega nr 1298/2008/EÜ;

| dd) | audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega („MEDIA Mundus”, 2011–2013), mis on loodud otsusega nr 1041/2009/EÜ; |
| --- | --- |

dd)

audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega („MEDIA Mundus”, 2011–2013), mis on loodud otsusega nr 1041/2009/EÜ;

| ee) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Aasia arengumaadega tehtavaks majanduskoostööks antava abi raames, mis on heaks kiidetud määrusega (EMÜ) nr 443/92; |
| --- | --- |

ee)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Aasia arengumaadega tehtavaks majanduskoostööks antava abi raames, mis on heaks kiidetud määrusega (EMÜ) nr 443/92;

| ff) | kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1085/2006; |
| --- | --- |

ff)

kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1085/2006;

| gg) | põhi-, kesk- ja kõrgharidus- ning noorsooprojektid, mida rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1638/2006; |
| --- | --- |

gg)

põhi-, kesk- ja kõrgharidus- ning noorsooprojektid, mida rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1638/2006;

| hh) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1905/2006; |
| --- | --- |

hh)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1905/2006;

| ii) | kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahendist, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1934/2006; |
| --- | --- |

ii)

kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahendist, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 1934/2006;

| jj) | kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi vahenditest vastavalt koostöölepingule ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (otsus 2003/159/EÜ) ning mille muudetud versioonile kirjutati alla Luxembourgis 25. juunil 2005 (otsus 2005/599/EÜ). |
| --- | --- |

jj)

kõrgharidusprojektid, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi vahenditest vastavalt koostöölepingule ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (otsus 2003/159/EÜ) ning mille muudetud versioonile kirjutati alla Luxembourgis 25. juunil 2005 (otsus 2005/599/EÜ).

3.   Amet vastutab lõigetes 1 ja 2 osutatud ühenduse programmide osade rakendamisega seotud järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | programmi rakendamise kõikide etappide juhtimine ja eriprojektide kõikide etappide kõikide faaside juhtimine komisjonis vastu võetud asjaomaste tööprogrammide alusel, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

a)

programmi rakendamise kõikide etappide juhtimine ja eriprojektide kõikide etappide kõikide faaside juhtimine komisjonis vastu võetud asjaomaste tööprogrammide alusel, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| b) | eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud; |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aktide vastuvõtmine tulude ja kulude osas ning programmi juhtimiseks vajalike kõigi toimingute tegemine, kui komisjon on ametit nii volikirjas volitanud;

| c) | programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on seda volikirjas vastavalt volitanud, sealhulgas teabe levitamine, vajaduse korral koostöös liikmesriikide ametitega; |
| --- | --- |

c)

programmi rakendamise toetamine, kui komisjon on seda volikirjas vastavalt volitanud, sealhulgas teabe levitamine, vajaduse korral koostöös liikmesriikide ametitega;

| d) | Euroopa haridusalase teabevõrgu „Eurydice” rakendamine liidu tasandil ja noorsoovaldkonna paremale mõistmisele ja tundmaõppimisele suunatud tegevused; |
| --- | --- |

d)

Euroopa haridusalase teabevõrgu „Eurydice” rakendamine liidu tasandil ja noorsoovaldkonna paremale mõistmisele ja tundmaõppimisele suunatud tegevused;

| e) | kutseharidus- ja -koolitusvaldkonna paremale mõistmisele ja tundmaõppimisele suunatud tegevuste rakendamine liidu tasandil. |
| --- | --- |

e)

kutseharidus- ja -koolitusvaldkonna paremale mõistmisele ja tundmaõppimisele suunatud tegevuste rakendamine liidu tasandil.

4.   Ameti ülesanne on osutada, kui see on volikirjas ette nähtud, haldus- ja logistikaalaseid tugiteenuseid, millest saaksid kasu programme juhtivad asutused seal osutatud programmide reguleerimisala ulatuses.

Artikkel 4

Ametisse määramise maksimaalne kestus

1.   Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

2.   Asutuse direktor määratakse ametisse neljaks aastaks.

Artikkel 5

Järelevalve ja aruandlus

Amet on komisjoni järelevalve all ja annab volikirjas sätestatud korras ja tähtaegadel korrapäraselt aru oma vastutusalasse kuuluvate liidu programmide osade rakendamise käigust.

Artikkel 6

Tegevuseelarve täitmine

Amet täidab oma tegevuseelarvet vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1653/2004.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Otsus 2009/336/EÜ tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele.

2.   Amet on otsusega 2009/336/EÜ asutatud täitevasutuse õigusjärglane.

3.   Ilma et see piiraks volikirjakohast lähetatud ametnike palgaastme läbivaatamist, ei mõjuta käesolev otsus ameti töötajate, sealhulgas direktori õigusi ega kohustusi.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 35.

2

(3)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 26.

3

(4)  KOM(2011) 500 (lõplik).

4

(5)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, 23. november 2011, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „Erasmus kõigi jaoks” (edaspidi „programm „Erasmus+” ” (KOM(2011) 788).

5

(6)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

6

(7)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

7

(8)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 83.

8

(9)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, 23. november 2011, programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta (KOM(2011) 785).

9

(10)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

10

(11)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

11

(12)  Ettepanek: nõukogu määrus, 14. detsember 2011, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa” (KOM(2011) 884).

12

(13)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

13

(14)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus ELi humanitaarabi vabatahtlikud (EU Aid Volunteers) (COM(2012) 514 (final)).

14

(15)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (KOM(2011) 843). Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2011) 840). Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (KOM(2011) 839). Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) (KOM(2011) 838).

15

(16)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82; ELT L 310, 9.11.2006, lk 1; ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

16

(17)  KOM(2011) 837 (lõplik).

17

(18)  EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11.

18

(19)  EÜT L 321, 30.12.1995, lk 25.

19

(20)  EÜT L 321, 30.12.1995, lk 33.

20

(21)  EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1.

21

(22)  EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33.

22

(23)  EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1.

23

(24)  EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1.

24

(25)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 1.

25

(26)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1.

26

(27)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 1.

27

(28)  EÜT L 120, 8.5.1999, lk 30.

28

(29)  EÜT L 71, 13.3.2001, lk 7.

29

(30)  EÜT L 71, 13.3.2001, lk 15.

30

(31)  EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82.

31

(32)  EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1.

32

(33)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 9.

33

(34)  ELT L 30, 4.2.2004, lk 6.

34

(35)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 24.

35

(36)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 31.

36

(37)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 40.

37

(38)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 1.

38

(39)  ELT L 346, 9.12.2006, lk 33.

39

(40)  ELT L 397, 30.12.2006, lk 14.

40

(41)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

41

(42)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

42

(43)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

43

(44)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

44

(45)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

45

(46)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 83.

46

(47)  ELT L 288, 4.11.2009, lk 10.

47

(48)  EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1.

48

(49)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

49

(50)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

50

(51)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

51

(52)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41. Parandatud versioon ELT L 29, 3.2.2007, lk 16.

52

(53)  ELT L 65, 8.3.2003, lk 27.

53

(54)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 26.

54

(55)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) (KOM(2011) 838).

55

(56)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (KOM(2011) 839).

56

(57)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (KOM(2011) 840).

57

(58)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse partnerluse rahastamisvahend koostööks kolmandate riikidega (KOM(2011) 843);

58

(59)  Ettepanek: nõukogu määrus 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (COM(2013) 445).

59

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/54

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 28/13/COL,

30. jaanuar 2013,

millega muudetakse kaheksakümne kaheksandat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ning protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja kohus, (2) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja artiklit 24,

meenutades riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, mille järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994, (3)

ning arvestades järgmist:

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted.

Järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teatisi või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui järelevalveamet seda vajalikuks peab.

Euroopa Komisjon avaldas 6. detsembril 2012 uue teatise Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes
   (4).

Kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks.

EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.

EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST“ II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte.

Euroopa Komisjoni ja EFTA riikidega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, lisades uue peatüki lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kohta. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 30. jaanuar 2013

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolleegiumi liige

---

(1)  „EMP leping”.

1

(2)  „Järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas (edaspidi EÜT või ELT) L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1. Edaspidi „riigiabi suunised”. Nende suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Euroopa Ühenduste Teatajas

(4)  Euroopa Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (ELT C 392, 19.12.2012, lk 1).

4

---

LISA

LÜHIAJALISE EKSPORDIKREDIIDIKINDLUSTUSE SUUNISED
   (1)

1   Sissejuhatus

| (1) | Ekspordisubsiidiumid võivad mõjutada negatiivselt võimalike kaupade tarnijate ja teenuste osutajate vahelist konkurentsi turul. Seepärast on Euroopa Komisjon ja EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) EÜ asutamislepingu ja EMP lepinguga neile pandud konkurentsi täitmise järelevalvajatena alati mõistnud sügavalt hukka ekspordiabi nii EMP-siseses kaubanduses kui ka EMPst välja suunatud ekspordi puhul. Selleks et EMP riikide antav ekspordikrediidikindlustus ei moonutaks konkurentsi, tuleb täpsustada selle hindamist EMP riigiabieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(1)

Ekspordisubsiidiumid võivad mõjutada negatiivselt võimalike kaupade tarnijate ja teenuste osutajate vahelist konkurentsi turul. Seepärast on Euroopa Komisjon ja EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) EÜ asutamislepingu ja EMP lepinguga neile pandud konkurentsi täitmise järelevalvajatena alati mõistnud sügavalt hukka ekspordiabi nii EMP-siseses kaubanduses kui ka EMPst välja suunatud ekspordi puhul. Selleks et EMP riikide antav ekspordikrediidikindlustus ei moonutaks konkurentsi, tuleb täpsustada selle hindamist EMP riigiabieeskirjade alusel.

| (2) | 1998. aastal kehtestas järelevalveamet riigi sekkumise põhimõtted oma suunistes lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kohta (2). Need suunised olid mõeldud kohaldamiseks alates 1. juunist 1998 peaaegu viieaastase perioodi vältel. Hiljem on neid suuniseid muudetud ja kohaldamisaega pikendatud 2001. aastal (3). |
| --- | --- |

(2)

1998. aastal kehtestas järelevalveamet riigi sekkumise põhimõtted oma suunistes lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kohta (2). Need suunised olid mõeldud kohaldamiseks alates 1. juunist 1998 peaaegu viieaastase perioodi vältel. Hiljem on neid suuniseid muudetud ja kohaldamisaega pikendatud 2001. aastal (3).

| (3) | Eelkõige finantskriisi ajal aastatel 2009 kuni 2011 saadud kogemus 1998. aasta suuniste kohaldamisel on näidanud, et järelevalveameti poliitika selles valdkonnas tuleb läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Eelkõige finantskriisi ajal aastatel 2009 kuni 2011 saadud kogemus 1998. aasta suuniste kohaldamisel on näidanud, et järelevalveameti poliitika selles valdkonnas tuleb läbi vaadata.

| (4) | Käesolevates suunistes sätestatud eeskirjad aitavad tagada, et riigiabi ei moonutaks konkurentsi era- ja avalik-õigusliku või riigi toetusel tegutsevate ekspordikrediidikindlustusega tegelevate kindlustusandjate vahel, ja luua eksportijatele võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevates suunistes sätestatud eeskirjad aitavad tagada, et riigiabi ei moonutaks konkurentsi era- ja avalik-õigusliku või riigi toetusel tegutsevate ekspordikrediidikindlustusega tegelevate kindlustusandjate vahel, ja luua eksportijatele võrdsed tingimused.

| (5) | Suuniste eesmärk on anda EMP riikidele üksikasjalikumaid selgitusi põhimõtete kohta, millele järelevalveamet kavatseb rajada EMP lepingu artiklite 61 ja 62 tõlgendamise, ning nende lühiajalisele ekspordikrediidikindlustusele kohaldamise suhtes. Need peaksid muutma järelevalveameti asjaomase poliitika nii läbipaistvaks kui võimalik ning tagama etteaimatavuse ja võrdse kohtlemise. Selleks sätestatakse suunistes tingimused, mis tuleb täita, kui riiklikud kindlustusandjad soovivad siseneda lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse turule, et kindlustada turukõlblikke riske. |
| --- | --- |

(5)

Suuniste eesmärk on anda EMP riikidele üksikasjalikumaid selgitusi põhimõtete kohta, millele järelevalveamet kavatseb rajada EMP lepingu artiklite 61 ja 62 tõlgendamise, ning nende lühiajalisele ekspordikrediidikindlustusele kohaldamise suhtes. Need peaksid muutma järelevalveameti asjaomase poliitika nii läbipaistvaks kui võimalik ning tagama etteaimatavuse ja võrdse kohtlemise. Selleks sätestatakse suunistes tingimused, mis tuleb täita, kui riiklikud kindlustusandjad soovivad siseneda lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse turule, et kindlustada turukõlblikke riske.

| (6) | Põhimõtteliselt turukõlbmatud riskid jäävad käesolevate suuniste reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(6)

Põhimõtteliselt turukõlbmatud riskid jäävad käesolevate suuniste reguleerimisalast välja.

| (7) | 2. jaotises kirjeldatakse kõnealuste suuniste reguleerimisala ja kasutatud mõisteid. 3. jaotises käsitletakse EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamist ja üldkeeldu anda riigiabi turukõlblike riskide katteks mõeldud ekspordikrediidikindlustuse jaoks. 4. jaotises esitatakse mõned erandid turukõlblike riskide mõistest ja täpsustatakse riigi sekkumise tingimused ajutiselt turukõlbmatute riskide kindlustamise puhul. |
| --- | --- |

(7)

2. jaotises kirjeldatakse kõnealuste suuniste reguleerimisala ja kasutatud mõisteid. 3. jaotises käsitletakse EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldamist ja üldkeeldu anda riigiabi turukõlblike riskide katteks mõeldud ekspordikrediidikindlustuse jaoks. 4. jaotises esitatakse mõned erandid turukõlblike riskide mõistest ja täpsustatakse riigi sekkumise tingimused ajutiselt turukõlbmatute riskide kindlustamise puhul.

2   Suuniste reguleerimisala ja mõisted

2.1   Reguleerimisala

| (8) | Järelevalveamet kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid ainult sellise ekspordikrediidikindlustuse suhtes, mille riskiperiood jääb alla kahe aasta. Kõik muud ekspordi finantseerimise vahendid jäetakse käesolevate suuniste reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(8)

Järelevalveamet kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid ainult sellise ekspordikrediidikindlustuse suhtes, mille riskiperiood jääb alla kahe aasta. Kõik muud ekspordi finantseerimise vahendid jäetakse käesolevate suuniste reguleerimisalast välja.

2.2   Mõisted

| (9) | Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:

  „kaaskindlustus”– protsent kahjusummast, millele vastavat osa ei hüvita kindlustusandja, vaid katab muu kindlustusandja;

  „krediidiperiood”– ostjale ettenähtud ajavahemik ekspordikrediidi tehingu raames tarnitud kaupade ja teenuste eest tasumiseks;

  „kaubandusriskid”– eelkõige järgmised riskid:






  — | ostja omavoliline lepingust lahtiütlemine, see tähendab eraõigusliku ostja omavoliline otsus katkestada või lõpetada leping ilma õigusliku põhjenduseta, |
| --- | --- | --- |

(9)

Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:

„kaaskindlustus”– protsent kahjusummast, millele vastavat osa ei hüvita kindlustusandja, vaid katab muu kindlustusandja;

„krediidiperiood”– ostjale ettenähtud ajavahemik ekspordikrediidi tehingu raames tarnitud kaupade ja teenuste eest tasumiseks;

„kaubandusriskid”– eelkõige järgmised riskid:

—

ostja omavoliline lepingust lahtiütlemine, see tähendab eraõigusliku ostja omavoliline otsus katkestada või lõpetada leping ilma õigusliku põhjenduseta,

| — | eraõigusliku ostja omavoliline õigusliku põhjenduseta keeldumine tunnistada vastuvõetavaks lepinguga hõlmatud kaubad, |
| --- | --- |

—

eraõigusliku ostja omavoliline õigusliku põhjenduseta keeldumine tunnistada vastuvõetavaks lepinguga hõlmatud kaubad,

| — | eraõigusliku ostja ja tema käendaja maksejõuetus, |
| --- | --- |

—

eraõigusliku ostja ja tema käendaja maksejõuetus,

| — | asjaolu, et eraõiguslik ostja ja tema käendaja ei tasu lepingust tulenevat võlga ehk pikaajaline lepinguliste kohustuste täitmata jätmine; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et eraõiguslik ostja ja tema käendaja ei tasu lepingust tulenevat võlga ehk pikaajaline lepinguliste kohustuste täitmata jätmine;

„ekspordikrediidikindlustus”– kindlustustoode, millega kindlustusandja kindlustab kaubandus- ja/või poliitilise riski, mis on seotud eksporditehingust tulenevate maksekohustustega;

„tootmisperiood”– ajavahemik, mis jääb kauba või teenuste tellimise ja tarnimise vahele;

„turukõlblikud riskid”– kaubandus- ja poliitilised riskid, mille maksimaalne riskiperiood on alla kahe aasta ning mis on seotud avalik- ja eraõiguslike ostjatega riikides, mis on loetletud liites. Kõiki ülejäänud riske käsitatakse käesolevates suunistes turukõlbmatute riskidena;

„poliitilised riskid”– eelkõige järgmised riskid:

| — | risk, et avalik-õiguslik ostja või riik takistab tehingu tegemist või ei tasu kindlaksmääratud aja jooksul, |
| --- | --- |

—

risk, et avalik-õiguslik ostja või riik takistab tehingu tegemist või ei tasu kindlaksmääratud aja jooksul,

| — | risk, mis jääb väljapoole üksikostja pädevust või vastutusala, |
| --- | --- |

—

risk, mis jääb väljapoole üksikostja pädevust või vastutusala,

| — | risk, et riik ei kanna kindlustusvõtja riigile üle summasid, mida selles riigis tegutsevad ostjad on tasunud, |
| --- | --- |

—

risk, et riik ei kanna kindlustusvõtja riigile üle summasid, mida selles riigis tegutsevad ostjad on tasunud,

| — | risk, et kindlustusandja riigist väljaspool ilmneb vääramatu jõud, millega võivad kaasneda sõjalaadsed sündmused, ning selle mõju ei ole muul viisil kindlustatud; |
| --- | --- |

—

risk, et kindlustusandja riigist väljaspool ilmneb vääramatu jõud, millega võivad kaasneda sõjalaadsed sündmused, ning selle mõju ei ole muul viisil kindlustatud;

„eraõiguslik krediidikindlustuse andja”– ekspordikrediidikindlustust pakkuv äriühing või organisatsioon, kes ei ole riiklik kindlustusandja;

„kvoodipõhine edasikindlustus”– edasikindlustus, mille raames kindlustusandja annab edasikindlustusandja kanda teatava protsendi igast kindlustusriskist, mille kindlustusandja on kindlaksmääratud kindlustusliigi puhul võtnud, ning edasikindlustaja tunnistab selle vastuvõetavaks;

„edasikindlustus”– kindlustus, mille kindlustusandja ostab teiselt kindlustusandjalt eesmärgiga alandada oma riski;

„riskiperiood”– tootmisperiood koos krediidiperioodiga;

„konkreetse riski kindlustuskaitse”– kindlustuskaitse, mis hõlmab kogu müüki ühele ostjale või ühe ostjaga sõlmitud konkreetset lepingut;

„riiklik kindlustusandja”– äriühing või muu organisatsioon, kes pakub ekspordikrediidikindlustust EMP riigi nimel või toetusel, või ekspordikrediidikindlustust pakkuv EMP riik;

„täiendav kaitse”– lisakaitse, mis ületab teise kindlustusandja kindlaksmääratud krediidilimiidi;

„kogukäibe kindlustusleping”– krediidikindlustusleping, mis ei paku kindlustuskaitset ainult konkreetse riski vastu, see tähendab krediidikindlustusleping, millega antakse kindlustuskaitse kogu kindlustusvõtja krediidimüügile või suuremale osale sellest, ning mitmele ostjale tehtud müügist tulenevatele maksenõuetele.

3   EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohaldatavus

3.1   Üldpõhimõtted

| (10) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on kõnealuse lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(10)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on kõnealuse lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.

| (11) | Kui ekspordikrediidikindlustust pakub riiklik kindlustusandja, on tegemist riigi vahendite kasutamisega. Riigi kaasatus võib anda kindlustusandjale ja/või eksportijale valikulise eelise ning võib seeläbi moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi ja mõjutada EMP riikide vahelist kaubandust. Allpool esitatud üldpõhimõtete eesmärk on anda juhised selle kohta, kuidas selliseid meetmeid riigiabieeskirjade alusel hinnatakse. |
| --- | --- |

(11)

Kui ekspordikrediidikindlustust pakub riiklik kindlustusandja, on tegemist riigi vahendite kasutamisega. Riigi kaasatus võib anda kindlustusandjale ja/või eksportijale valikulise eelise ning võib seeläbi moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi ja mõjutada EMP riikide vahelist kaubandust. Allpool esitatud üldpõhimõtete eesmärk on anda juhised selle kohta, kuidas selliseid meetmeid riigiabieeskirjade alusel hinnatakse.

3.2   Kindlustusandjatele antav abi

| (12) | Kui riiklikule kindlustusandjale antakse võrreldes eraõiguslike kindlustusandjatega teatavad eelised, võib tegemist olla riigiabiga. Eelised võivad olla eri kujul ja hõlmata järgmist:






  (a) | riigi tagatised laenude ja kahjude jaoks; |
| --- | --- | --- |

(12)

Kui riiklikule kindlustusandjale antakse võrreldes eraõiguslike kindlustusandjatega teatavad eelised, võib tegemist olla riigiabiga. Eelised võivad olla eri kujul ja hõlmata järgmist:

(a)

riigi tagatised laenude ja kahjude jaoks;

| (b) | erand nõudest luua piisava suurusega kindlusvaru ja muudest nõuetest, mis tulenevad riigi nimel või tagatisega ekspordikrediidikindlustustehingute välja jätmisest nõukogu esimesest, 24. juuli 1973. aasta direktiivist 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (4); |
| --- | --- |

(b)

erand nõudest luua piisava suurusega kindlusvaru ja muudest nõuetest, mis tulenevad riigi nimel või tagatisega ekspordikrediidikindlustustehingute välja jätmisest nõukogu esimesest, 24. juuli 1973. aasta direktiivist 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (4);

| (c) | osaline või täielik vabastamine tavaliselt makstavatest maksudest (nt ettevõtte tulumaksust ja kindlustuslepingutele kehtestatud maksudest); |
| --- | --- |

(c)

osaline või täielik vabastamine tavaliselt makstavatest maksudest (nt ettevõtte tulumaksust ja kindlustuslepingutele kehtestatud maksudest);

| (d) | riigipoolne abi või kapitalisüstid või muus vormis rahastamine, mis ei ole kooskõlas turumajanduses tegutseva investori põhimõttega; |
| --- | --- |

(d)

riigipoolne abi või kapitalisüstid või muus vormis rahastamine, mis ei ole kooskõlas turumajanduses tegutseva investori põhimõttega;

| (e) | riigipoolsete mitterahaliste teenuste osutamine, näiteks juurdepääs riigi taristule, rajatistele või piiratud levikuga teabele ning nende kasutamine turuväärtusest soodsamatel tingimustel; |
| --- | --- |

(e)

riigipoolsete mitterahaliste teenuste osutamine, näiteks juurdepääs riigi taristule, rajatistele või piiratud levikuga teabele ning nende kasutamine turuväärtusest soodsamatel tingimustel;

| (f) | riigipoolne otsene edasikindlustamine või otsene riigi edasikindlustuse tagamine tingimustel, mis on võrreldes eraõigusliku edasikindlusturuga soodsamad, mis tingib edasikindlustuskaitse hindade allalöömise või sellise mahu kunstliku tekitamise, mis eraõiguslikul turul ei ole võimalik. |
| --- | --- |

(f)

riigipoolne otsene edasikindlustamine või otsene riigi edasikindlustuse tagamine tingimustel, mis on võrreldes eraõigusliku edasikindlusturuga soodsamad, mis tingib edasikindlustuskaitse hindade allalöömise või sellise mahu kunstliku tekitamise, mis eraõiguslikul turul ei ole võimalik.

3.3   Ekspordikrediidi jaoks riigiabi andmise keeld

| (13) | Riiklikele kindlustusandjatele seoses turukõlblike riskidega antavad eelised, mis on loetletud punktis 12, mõjutavad EMP-sisest krediidikindlustusteenuste kaubandust. Need toovad kaasa erinevusi eri EMP riikide turukõlblike riskide puhul pakutavas kindlustuskaitses. See moonutab konkurentsi eri EMP riikide kindlustusandjate vahel, mõjutades omakorda EMP-sisest kaubandust, olenemata sellest, kas tegemist on EMP-sisese või väljapoole EMPd suunatud ekspordiga (5). Kui riiklikel kindlustusandjatel on võrreldes eraõiguslike kindlustusandjatega sellised eelised, on vaja määrata kindlaks, millistel tingimustel nad võivad tegutseda, tagades, et tegemist ei oleks riigiabiga. See eeldab, et neil ei tohiks olla õigust kindlustada turukõlblikke riske. |
| --- | --- |

(13)

Riiklikele kindlustusandjatele seoses turukõlblike riskidega antavad eelised, mis on loetletud punktis 12, mõjutavad EMP-sisest krediidikindlustusteenuste kaubandust. Need toovad kaasa erinevusi eri EMP riikide turukõlblike riskide puhul pakutavas kindlustuskaitses. See moonutab konkurentsi eri EMP riikide kindlustusandjate vahel, mõjutades omakorda EMP-sisest kaubandust, olenemata sellest, kas tegemist on EMP-sisese või väljapoole EMPd suunatud ekspordiga (5). Kui riiklikel kindlustusandjatel on võrreldes eraõiguslike kindlustusandjatega sellised eelised, on vaja määrata kindlaks, millistel tingimustel nad võivad tegutseda, tagades, et tegemist ei oleks riigiabiga. See eeldab, et neil ei tohiks olla õigust kindlustada turukõlblikke riske.

| (14) | Riiklikele kindlustusandjatele antavad eelised kanduvad mõnikord vähemalt osaliselt üle ka eksportijatele. Sellised eelised võivad moonutada konkurentsi ja kaubandust ning kujutada riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Kui aga ajutiselt turukõlbmatute riskide katteks pakutav ekspordikrediidikindlustus vastab käesolevate suuniste jaotises 4.3 sätestatud tingimustele, leiab järelevalveamet, et eksportijatele ei ole antud põhjendamatuid eeliseid. |
| --- | --- |

(14)

Riiklikele kindlustusandjatele antavad eelised kanduvad mõnikord vähemalt osaliselt üle ka eksportijatele. Sellised eelised võivad moonutada konkurentsi ja kaubandust ning kujutada riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Kui aga ajutiselt turukõlbmatute riskide katteks pakutav ekspordikrediidikindlustus vastab käesolevate suuniste jaotises 4.3 sätestatud tingimustele, leiab järelevalveamet, et eksportijatele ei ole antud põhjendamatuid eeliseid.

4   Ajutiselt turukõlbmatute riskide katteks antava ekspordikrediidikindlustuse tingimused

4.1   Üldpõhimõtted

| (15) | Kui riiklikele kindlustusandjatele antakse võrreldes eraõiguslike krediidikindlustuse andjatega punktis 12 kirjeldatud mis tahes eeliseid, ei tohi nad, nagu punktis 13 märgitud, kindlustada turukõlblikke riske. Kui riiklikud kindlustusandjad või nende tütarettevõtjad soovivad seda siiski teha, peavad nad jälgima, et neile ei anta seda tehes otse või kaudselt riigiabi. See tähendab, et neil peab olema teataval määral omavahendeid (solventsusmarginaal, sh tagatisfond) ja kindlustustehnilisi eraldisi (eelkõige tasanduseraldis) ning nad peavad olema saanud loa kooskõlas direktiiviga 73/239/EMÜ. Nad peavad haldama eraldi vähemalt riigi nimel või tagatisega turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, mis kinnitab, et nad ei kasuta riigiabi turukõlblike riskide kindlustamiseks. Kindlustuseandja enda nimel kindlustatud äritegevuse kohta peetav raamatupidamisarvestus peaks olema kooskõlas nõukogu direktiiviga 91/674/EMÜ (6). |
| --- | --- |

(15)

Kui riiklikele kindlustusandjatele antakse võrreldes eraõiguslike krediidikindlustuse andjatega punktis 12 kirjeldatud mis tahes eeliseid, ei tohi nad, nagu punktis 13 märgitud, kindlustada turukõlblikke riske. Kui riiklikud kindlustusandjad või nende tütarettevõtjad soovivad seda siiski teha, peavad nad jälgima, et neile ei anta seda tehes otse või kaudselt riigiabi. See tähendab, et neil peab olema teataval määral omavahendeid (solventsusmarginaal, sh tagatisfond) ja kindlustustehnilisi eraldisi (eelkõige tasanduseraldis) ning nad peavad olema saanud loa kooskõlas direktiiviga 73/239/EMÜ. Nad peavad haldama eraldi vähemalt riigi nimel või tagatisega turukõlblike riskide ja turukõlbmatute riskide kindlustamist ning pidama nende kohta eraldi raamatupidamisarvestust, mis kinnitab, et nad ei kasuta riigiabi turukõlblike riskide kindlustamiseks. Kindlustuseandja enda nimel kindlustatud äritegevuse kohta peetav raamatupidamisarvestus peaks olema kooskõlas nõukogu direktiiviga 91/674/EMÜ (6).

| (16) | EFTA riigid, kes annavad ekspordikrediidikindlustuse andjale edasikindlustuskatte sellega, et osalevad turukõlblikke ja turukõlbmatuid riske hõlmavates eraõigusliku edasikindlustussektori lepingutes või on nendega seotud, peavad tõendama, et selline kord ei hõlma punkti 12 alapunktis f osutatud riigiabi. |
| --- | --- |

(16)

EFTA riigid, kes annavad ekspordikrediidikindlustuse andjale edasikindlustuskatte sellega, et osalevad turukõlblikke ja turukõlbmatuid riske hõlmavates eraõigusliku edasikindlustussektori lepingutes või on nendega seotud, peavad tõendama, et selline kord ei hõlma punkti 12 alapunktis f osutatud riigiabi.

| (17) | Riiklikud kindlustusandjad võivad pakkuda käesolevates suunistes sätestatud tingimustel ekspordikrediidikindlustust ajutiselt turukõlbmatute riskide katteks. |
| --- | --- |

(17)

Riiklikud kindlustusandjad võivad pakkuda käesolevates suunistes sätestatud tingimustel ekspordikrediidikindlustust ajutiselt turukõlbmatute riskide katteks.

4.2   Erandid turukõlblike riskide mõistest: ajutiselt turukõlbmatud riskid

| (18) | Olenemata turukõlbliku riski mõistest, käsitatakse liites loetletud riikides registreeritud ostjatega seotud teatavaid kaubandus- ja poliitilisi riske ajutiselt turukõlbmatute riskidena järgmistel juhtudel:






  (a) | kui järelevalveamet otsustab ajutiselt kustutada liites esitatud turukõlbliku riski riikide loetelust ühe või mitu riiki, kasutades selleks jaotises 5.2 kirjeldatud mehhanisme, kuna eraõigusliku kindlustusturu suutlikkus ei ole mis tahes asjaomases riigis piisav, et katta kõiki majanduslikult põhjendatud riske; |
| --- | --- | --- |

(18)

Olenemata turukõlbliku riski mõistest, käsitatakse liites loetletud riikides registreeritud ostjatega seotud teatavaid kaubandus- ja poliitilisi riske ajutiselt turukõlbmatute riskidena järgmistel juhtudel:

(a)

kui järelevalveamet otsustab ajutiselt kustutada liites esitatud turukõlbliku riski riikide loetelust ühe või mitu riiki, kasutades selleks jaotises 5.2 kirjeldatud mehhanisme, kuna eraõigusliku kindlustusturu suutlikkus ei ole mis tahes asjaomases riigis piisav, et katta kõiki majanduslikult põhjendatud riske;

| (b) | kui järelevalveamet otsustab pärast EFTA riigilt saadud teadet, et riskid, mis on seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, kes vastavad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (7) esitatud määratlusele ja kelle ekspordi kogukäive aastas ei ületa 2 miljonit eurot, on teate saatnud EFTA riigi eksportijate jaoks ajutiselt turukõlbmatud; |
| --- | --- |

(b)

kui järelevalveamet otsustab pärast EFTA riigilt saadud teadet, et riskid, mis on seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, kes vastavad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (7) esitatud määratlusele ja kelle ekspordi kogukäive aastas ei ületa 2 miljonit eurot, on teate saatnud EFTA riigi eksportijate jaoks ajutiselt turukõlbmatud;

| (c) | kui järelevalveamet otsustab pärast EFTA riigilt saadud teadet, et konkreetse riski kindlustuskaitse, mille riskiperiood on vähemalt 181 päeva, aga alla 2 aasta, on teate saatnud EFTA riigi eksportijate jaoks ajutiselt turukõlbmatu; |
| --- | --- |

(c)

kui järelevalveamet otsustab pärast EFTA riigilt saadud teadet, et konkreetse riski kindlustuskaitse, mille riskiperiood on vähemalt 181 päeva, aga alla 2 aasta, on teate saatnud EFTA riigi eksportijate jaoks ajutiselt turukõlbmatu;

| (d) | kui järelevalveamet otsustab pärast EFTA riigilt saadud teadet, et puuduliku ekspordikrediidikindlustuse pakkumise tõttu on teatavad riskid teate saatnud EFTA riigi eksportijate jaoks ajutiselt turukõlbmatud. |
| --- | --- |

(d)

kui järelevalveamet otsustab pärast EFTA riigilt saadud teadet, et puuduliku ekspordikrediidikindlustuse pakkumise tõttu on teatavad riskid teate saatnud EFTA riigi eksportijate jaoks ajutiselt turukõlbmatud.

| (19) | Selleks et minimeerida konkurentsimoonutusi EMP turul, võivad riiklikud kindlustusandjad katta punkti 18 kohaselt ajutiselt turukõlbmatutena käsitatavaid riske, eeldusel et nad täidavad jaotises 4.3 kehtestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et minimeerida konkurentsimoonutusi EMP turul, võivad riiklikud kindlustusandjad katta punkti 18 kohaselt ajutiselt turukõlbmatutena käsitatavaid riske, eeldusel et nad täidavad jaotises 4.3 kehtestatud tingimusi.

4.3   Ajutiselt turukõlbmatute riskide katmise tingimused

4.3.1   Kindlustuskatte kvaliteet

| (20) | Riiklike kindlustusandjate pakutava kindlustuskatte kvaliteet peab vastama turustandarditele. See tähendab, et kindlustada võib ainult majanduslikult põhjendatud riske ehk riske, mis on vastuvõetavad usaldusväärsete kindlustamispõhimõtete alusel. Maksimaalne kattemäär peab kaubandus- ja poliitiliste riskide puhul olema 95 % ja nõude ooteaeg vähemalt 90 päeva. |
| --- | --- |

(20)

Riiklike kindlustusandjate pakutava kindlustuskatte kvaliteet peab vastama turustandarditele. See tähendab, et kindlustada võib ainult majanduslikult põhjendatud riske ehk riske, mis on vastuvõetavad usaldusväärsete kindlustamispõhimõtete alusel. Maksimaalne kattemäär peab kaubandus- ja poliitiliste riskide puhul olema 95 % ja nõude ooteaeg vähemalt 90 päeva.

4.3.2   Kindlustamispõhimõtted

| (21) | Riskide hindamisel tuleb alati lähtuda usaldusväärsetest kindlustamispõhimõtetest. Seepärast ei tohi olla võimalik riigi toetavatest skeemidest kindlustada majanduslikult ebaratsionaalseid tehinguid. Kõnealuste põhimõtete kohaselt peavad riski heakskiitmise kriteeriumid olema selgelt sõnastatud. Juhul kui ärisuhe on juba loodud, peab eksportijatel olema arvestatav kogemus kaubanduses ja/või nad peavad olema maksevõimelised. Ostjatel ei tohi olla varasemaid maksevõlgnevusi, ostjapoolse kohustuse täitmata jätmise tõenäosuse risk peab olema aktsepteeritav ning samuti peab seda olema nende sise- ja/või välisfinantsreiting. |
| --- | --- |

(21)

Riskide hindamisel tuleb alati lähtuda usaldusväärsetest kindlustamispõhimõtetest. Seepärast ei tohi olla võimalik riigi toetavatest skeemidest kindlustada majanduslikult ebaratsionaalseid tehinguid. Kõnealuste põhimõtete kohaselt peavad riski heakskiitmise kriteeriumid olema selgelt sõnastatud. Juhul kui ärisuhe on juba loodud, peab eksportijatel olema arvestatav kogemus kaubanduses ja/või nad peavad olema maksevõimelised. Ostjatel ei tohi olla varasemaid maksevõlgnevusi, ostjapoolse kohustuse täitmata jätmise tõenäosuse risk peab olema aktsepteeritav ning samuti peab seda olema nende sise- ja/või välisfinantsreiting.

4.3.3   Asjakohane hinnakujundus

| (22) | Ekspordikrediidilepingutega seotud riski kindlustamise eest tuleks nõuda asjakohast hinda. Selleks et eraõiguslikke krediidikindlustuse andjaid välja ei tõrjutaks, peaks riigi toetatavate skeemide keskmine preemiamäär olema kõrgem kui eraõiguslike krediidikindlustuse andjate keskmised määrad samaväärsete riskide eest. Niimoodi tagatakse riigi sekkumise järkjärguline kadumine, sest suuremad kindlustuspreemiad tagavad, et eksportijad pöörduvad tagasi eraõiguslike krediidikindlustuse andjate juurde niipea, kui turutingimused seda lubavad, ning risk muutub uuesti turukõlblikuks. |
| --- | --- |

(22)

Ekspordikrediidilepingutega seotud riski kindlustamise eest tuleks nõuda asjakohast hinda. Selleks et eraõiguslikke krediidikindlustuse andjaid välja ei tõrjutaks, peaks riigi toetatavate skeemide keskmine preemiamäär olema kõrgem kui eraõiguslike krediidikindlustuse andjate keskmised määrad samaväärsete riskide eest. Niimoodi tagatakse riigi sekkumise järkjärguline kadumine, sest suuremad kindlustuspreemiad tagavad, et eksportijad pöörduvad tagasi eraõiguslike krediidikindlustuse andjate juurde niipea, kui turutingimused seda lubavad, ning risk muutub uuesti turukõlblikuks.

| (23) | Hinnakujundust peetakse asjakohaseks, kui miinimumpreemia (8) („safe-harbour” preemia) ostja asjaomase riskikategooria (9) puhul vastab allpool esitatud tabelis sätestatule. „Safe harbour” preemiat kasutatakse, kui EFTA riik ei esita tõendid selle kohta, et need määrad ei ole konkreetse riski puhul asjakohased. Kogukäibe kindlustuslepingu puhul peab riskikategooria vastama lepinguga kaetud ostjate keskmisele riskikategooriale.






  Riskikategooria | Aastane riskipreemia (10)

  (%-des kindlustatud mahust) |
| --- | --- | --- |
| Väga hea (11) | 0,2 – 0,4 |
| Hea (12) | 0,41 – 0,9 |
| Rahuldav (13) | 0,91 – 2,3 |
| Nõrk (14) | 2,31 – 4,5 |

(23)

Hinnakujundust peetakse asjakohaseks, kui miinimumpreemia (8) („safe-harbour” preemia) ostja asjaomase riskikategooria (9) puhul vastab allpool esitatud tabelis sätestatule. „Safe harbour” preemiat kasutatakse, kui EFTA riik ei esita tõendid selle kohta, et need määrad ei ole konkreetse riski puhul asjakohased. Kogukäibe kindlustuslepingu puhul peab riskikategooria vastama lepinguga kaetud ostjate keskmisele riskikategooriale.

Riskikategooria

Aastane riskipreemia (10)

(%-des kindlustatud mahust)

Väga hea (11)

0,2 – 0,4

Hea (12)

0,41 – 0,9

Rahuldav (13)

0,91 – 2,3

Nõrk (14)

2,31 – 4,5

| (24) | Kaaskindlustuse, kvoodipõhise edasikindlustuse ja täiendava kaitse puhul peetakse hinnakujundust asjakohaseks ainult juhul, kui nõutav preemia on vähemalt 30 % kõrgem kui eraõigusliku krediidikindlustuse andja (algse) katte eest küsitav preemia. |
| --- | --- |

(24)

Kaaskindlustuse, kvoodipõhise edasikindlustuse ja täiendava kaitse puhul peetakse hinnakujundust asjakohaseks ainult juhul, kui nõutav preemia on vähemalt 30 % kõrgem kui eraõigusliku krediidikindlustuse andja (algse) katte eest küsitav preemia.

| (25) | Selleks et hinnakujundust saaks käsitada asjakohasena, tuleb riskipreemiale lisada olenemata lepingu kehtivusajast haldustasu. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et hinnakujundust saaks käsitada asjakohasena, tuleb riskipreemiale lisada olenemata lepingu kehtivusajast haldustasu.

4.3.4.   Läbipaistvus ja aruandlus

| (26) | EFTA riigid peavad avaldama punkti 18 kohaselt ajutiselt turukõlbmatutena käsitatavate riskide kindlustamiseks kasutatavad skeemid riiklike kindlustusandjate veebisaitidel ning täpsustama kõik tingimused. |
| --- | --- |

(26)

EFTA riigid peavad avaldama punkti 18 kohaselt ajutiselt turukõlbmatutena käsitatavate riskide kindlustamiseks kasutatavad skeemid riiklike kindlustusandjate veebisaitidel ning täpsustama kõik tingimused.

| (27) | Nad peavad esitama järelevalveametile aastaaruande punkti 18 kohaselt ajutiselt turukõlbmatutena käsitatavate selliste riskide kohta, mida kindlustavad riiklikud kindlustusandjad. Seda tuleb teha hiljemalt sekkumisjärgse aasta 31. juulil. |
| --- | --- |

(27)

Nad peavad esitama järelevalveametile aastaaruande punkti 18 kohaselt ajutiselt turukõlbmatutena käsitatavate selliste riskide kohta, mida kindlustavad riiklikud kindlustusandjad. Seda tuleb teha hiljemalt sekkumisjärgse aasta 31. juulil.

| (28) | Aruanne peab sisaldama teavet iga skeemi kasutamise kohta, eelkõige võimaldatud krediidilimiidi kogumahu, kindlustatud kaubamahu, nõutud preemiate, registreeritud ja väljamakstud kahjunõuete, tagasisaadud summade ja halduskulude kohta. Järelevalveamet avaldab aruanded oma veebisaidil. |
| --- | --- |

(28)

Aruanne peab sisaldama teavet iga skeemi kasutamise kohta, eelkõige võimaldatud krediidilimiidi kogumahu, kindlustatud kaubamahu, nõutud preemiate, registreeritud ja väljamakstud kahjunõuete, tagasisaadud summade ja halduskulude kohta. Järelevalveamet avaldab aruanded oma veebisaidil.

5   Menetlusega seotud küsimused

5.1   Üldpõhimõtted

| (29) | Riiklikud kindlustusandjad võivad kindlustada punkti 18 alapunktis a täpsustatud riske, tingimusel et jaotises 4.3 loetletud tingimused on täidetud. Sellisel juhul ei ole vaja järelevalveametile sellest teatada. |
| --- | --- |

(29)

Riiklikud kindlustusandjad võivad kindlustada punkti 18 alapunktis a täpsustatud riske, tingimusel et jaotises 4.3 loetletud tingimused on täidetud. Sellisel juhul ei ole vaja järelevalveametile sellest teatada.

| (30) | Riiklikud kindlustusandjad võivad kindlustada punkti 18 alapunktides b, c ja d täpsustatud riske, tingimusel et jaotises 4.3 loetletud tingimused on täidetud ning järelevalveametile on sellest teatatud ja temalt on nõusolek saadud. |
| --- | --- |

(30)

Riiklikud kindlustusandjad võivad kindlustada punkti 18 alapunktides b, c ja d täpsustatud riske, tingimusel et jaotises 4.3 loetletud tingimused on täidetud ning järelevalveametile on sellest teatatud ja temalt on nõusolek saadud.

| (31) | Kui mõni jaotises 4.3 loetletud tingimus on täitmata, ei tähenda see automaatselt, et ekspordikrediidikindlustus või ekspordikrediidikindlustusskeem ei ole lubatud. Kui EFTA riik soovib mõnest tingimusest kõrvale kalduda või tal on kahtlus, et kavandatud ekspordikrediidikindlustuse skeem ei vasta järelevalveameti suunistes sätestatud tingimustele, peab ta sellest skeemist järelevalveametile teatama. |
| --- | --- |

(31)

Kui mõni jaotises 4.3 loetletud tingimus on täitmata, ei tähenda see automaatselt, et ekspordikrediidikindlustus või ekspordikrediidikindlustusskeem ei ole lubatud. Kui EFTA riik soovib mõnest tingimusest kõrvale kalduda või tal on kahtlus, et kavandatud ekspordikrediidikindlustuse skeem ei vasta järelevalveameti suunistes sätestatud tingimustele, peab ta sellest skeemist järelevalveametile teatama.

| (32) | Riigiabieeskirjade alusel tehtav analüüs ei mõjuta konkreetse meetme kokkusobivust muude EMP lepingu sätete alusel. |
| --- | --- |

(32)

Riigiabieeskirjade alusel tehtav analüüs ei mõjuta konkreetse meetme kokkusobivust muude EMP lepingu sätete alusel.

5.2   Turukõlbliku riski riikide loetelu muutmine

| (33) | Selleks et otsustada, kas erasektori ebapiisava suutlikkuse tõttu on põhjendatud riigi ajutine eemaldamine turukõlbliku riski riikide loetelust, nagu on osutatud punkti 18 alapunktis a, võtab järelevalveamet arvesse järgmisi tegureid, mis on esitatud tähtsuse järjekorras:






  (a) | eraõigusliku krediidikindlustuse suutlikkuse vähenemine: eelkõige peamise kindlustusandja otsus loobuda asjaomase riigi ostjate riskide kindlustamisest, kindlustatud kogusummade oluline vähenemine või heakskiitmise määrade märkimisväärne langus asjaomases riigis kuuekuuse perioodi vältel; |
| --- | --- | --- |

(33)

Selleks et otsustada, kas erasektori ebapiisava suutlikkuse tõttu on põhjendatud riigi ajutine eemaldamine turukõlbliku riski riikide loetelust, nagu on osutatud punkti 18 alapunktis a, võtab järelevalveamet arvesse järgmisi tegureid, mis on esitatud tähtsuse järjekorras:

(a)

eraõigusliku krediidikindlustuse suutlikkuse vähenemine: eelkõige peamise kindlustusandja otsus loobuda asjaomase riigi ostjate riskide kindlustamisest, kindlustatud kogusummade oluline vähenemine või heakskiitmise määrade märkimisväärne langus asjaomases riigis kuuekuuse perioodi vältel;

| (b) | riigireitingute halvenemine: eelkõige äkiline muutus krediidireitingutes kuuekuuse perioodi vältel, näiteks järjestikused reitingu alandamised sõltumatute reitinguagentuuride poolt, või krediidiriski vahetustehingutega seotud marginaalide suur kasv; |
| --- | --- |

(b)

riigireitingute halvenemine: eelkõige äkiline muutus krediidireitingutes kuuekuuse perioodi vältel, näiteks järjestikused reitingu alandamised sõltumatute reitinguagentuuride poolt, või krediidiriski vahetustehingutega seotud marginaalide suur kasv;

| (c) | ettevõtlussektori tulemuste halvenemine: eelkõige maksejõuetuse juhtumite järsk sagenemine asjaomases riigis kuuekuuse perioodi vältel. |
| --- | --- |

(c)

ettevõtlussektori tulemuste halvenemine: eelkõige maksejõuetuse juhtumite järsk sagenemine asjaomases riigis kuuekuuse perioodi vältel.

| (34) | Järelevalveamet võib vaadata turukõlbliku riski riikide loetelu läbi EFTA riigi kirjaliku taotluse korral või omal algatusel, kui turusuutlikkus muutub ebapiisavaks, et katta kõiki majanduslikult põhjendatud riske. |
| --- | --- |

(34)

Järelevalveamet võib vaadata turukõlbliku riski riikide loetelu läbi EFTA riigi kirjaliku taotluse korral või omal algatusel, kui turusuutlikkus muutub ebapiisavaks, et katta kõiki majanduslikult põhjendatud riske.

| (35) | Kui järelevalveamet soovib muuta liites esitatud turukõlbliku riski riikide loetelu, konsulteerib ta EFTA riikide, eraõiguslike krediidikindlustuse andjate ja sidusrühmadega ning nõutab neilt teavet. Konsultatsioonist ja nõutava teabe laadist antakse teada järelevalveameti veebisaidil. Üldjuhul ei ole konsulteerimiseperiood pikem kui 20 tööpäeva. Juhul kui järelevalveamet otsustab kogutud teabe põhjal turukõlbliku riski riikide loetelu muuta, teatab ta sellest EFTA riikidele kirjalikult ja avaldab otsuse oma veebisaidil. |
| --- | --- |

(35)

Kui järelevalveamet soovib muuta liites esitatud turukõlbliku riski riikide loetelu, konsulteerib ta EFTA riikide, eraõiguslike krediidikindlustuse andjate ja sidusrühmadega ning nõutab neilt teavet. Konsultatsioonist ja nõutava teabe laadist antakse teada järelevalveameti veebisaidil. Üldjuhul ei ole konsulteerimiseperiood pikem kui 20 tööpäeva. Juhul kui järelevalveamet otsustab kogutud teabe põhjal turukõlbliku riski riikide loetelu muuta, teatab ta sellest EFTA riikidele kirjalikult ja avaldab otsuse oma veebisaidil.

| (36) | Riigi ajutine eemaldamine turukõlbliku riski riikide loetelust kehtib vähemalt 12 kuud. Sel ajal allkirjastatud kindlustuslepingud, mis on seotud loetelust ajutiselt eemaldatud riigiga, võivad kehtida kuni 180 päeva pärast ajutise eemaldamise lõppemist. Pärast kõnealust kuupäeva ei tohi alla kirjutada uutele kindlustuslepingutele. Kolm kuud enne ajutise eemaldamise lõppemist kaalub järelevalveamet vajadust pikendada asjaomase riigi loetelust eemaldamise kestust. Kui järelevalveamet leiab punktis 33 sätestatud tegureid arvesse võttes, et riigi turusuutlikkus ei ole endiselt piisav kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, võib ta kooskõlas punktiga 35 ajutise eemaldamise kestust pikendada. |
| --- | --- |

(36)

Riigi ajutine eemaldamine turukõlbliku riski riikide loetelust kehtib vähemalt 12 kuud. Sel ajal allkirjastatud kindlustuslepingud, mis on seotud loetelust ajutiselt eemaldatud riigiga, võivad kehtida kuni 180 päeva pärast ajutise eemaldamise lõppemist. Pärast kõnealust kuupäeva ei tohi alla kirjutada uutele kindlustuslepingutele. Kolm kuud enne ajutise eemaldamise lõppemist kaalub järelevalveamet vajadust pikendada asjaomase riigi loetelust eemaldamise kestust. Kui järelevalveamet leiab punktis 33 sätestatud tegureid arvesse võttes, et riigi turusuutlikkus ei ole endiselt piisav kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, võib ta kooskõlas punktiga 35 ajutise eemaldamise kestust pikendada.

5.3   Punkti 18 alapunktide b ja c kohastest eranditest teatamise kohustus

| (37) | Punkti 18 alapunktides b ja c täpsustatud riskide puhul näib praegu järelevalveameti käsutuses oleva teabe põhjal, et tegemist võib olla turulõhega ja seepärast on need riskid turukõlbmatud (15). Meeles tuleb pidada, et igas EFTA riigis ei ole tegemist puuduliku kattega ja et olukord võib aja jooksul muutuda, sest erasektor võib hakata huvituma sellest turusegmendist. Riigi sekkumine peaks olema lubatud üksnes selliste riskide kindlustamiseks, mida turg muidu ei kataks. |
| --- | --- |

(37)

Punkti 18 alapunktides b ja c täpsustatud riskide puhul näib praegu järelevalveameti käsutuses oleva teabe põhjal, et tegemist võib olla turulõhega ja seepärast on need riskid turukõlbmatud (15). Meeles tuleb pidada, et igas EFTA riigis ei ole tegemist puuduliku kattega ja et olukord võib aja jooksul muutuda, sest erasektor võib hakata huvituma sellest turusegmendist. Riigi sekkumine peaks olema lubatud üksnes selliste riskide kindlustamiseks, mida turg muidu ei kataks.

| (38) | Seepärast peab EFTA riik juhul, kui ta tahab kindlustada punkti 18 alapunktides b või c nimetatud riske, teatama sellest järelevalveametile vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3 ning tõendama oma teates, et ta on võtnud ühendust oma riigi kindlustusandjate ja -maakleritega (16) ning andnud neile võimaluse tõendada, et asjaomaste riskide kindlustamine on riigis võimalik. Kui asjaomased kindlustusandjad ei anna EFTA riigile või järelevalveametile 30 päeva jooksul pärast EFTA riigilt vastava päringu saamist teavet kindlustustingimuste ja kindlustusmahtude kohta nende riskikategooriate lõikes, mida EFTA riik tahab katta, või kui edastatud teave ei tõenda, et asjaomaseid riske on selles EFTA riigis võimalik katta, käsitab järelevalveamet riske ajutiselt turukõlbmatutena. |
| --- | --- |

(38)

Seepärast peab EFTA riik juhul, kui ta tahab kindlustada punkti 18 alapunktides b või c nimetatud riske, teatama sellest järelevalveametile vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3 ning tõendama oma teates, et ta on võtnud ühendust oma riigi kindlustusandjate ja -maakleritega (16) ning andnud neile võimaluse tõendada, et asjaomaste riskide kindlustamine on riigis võimalik. Kui asjaomased kindlustusandjad ei anna EFTA riigile või järelevalveametile 30 päeva jooksul pärast EFTA riigilt vastava päringu saamist teavet kindlustustingimuste ja kindlustusmahtude kohta nende riskikategooriate lõikes, mida EFTA riik tahab katta, või kui edastatud teave ei tõenda, et asjaomaseid riske on selles EFTA riigis võimalik katta, käsitab järelevalveamet riske ajutiselt turukõlbmatutena.

5.4   Muudest juhtumitest teatamise kohustus

| (39) | Punkti 18 alapunktis d nimetatud riskide puhul peab asjaomane EFTA riik tõendama oma teates, mille ta esitab järelevalveametile vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3, et selles konkreetses EFTA riigis ei ole kindlustuskaitse eksportijatele kättesaadav pakkumisšoki tõttu eraõiguslikul kindlustusturul, eelkõige tulenevalt peamise krediidikindlustuse andja lahkumisest riigist, suutlikkuse vähenemisest või piiratud tootevalikust võrreldes muude EFTA riikidega. |
| --- | --- |

(39)

Punkti 18 alapunktis d nimetatud riskide puhul peab asjaomane EFTA riik tõendama oma teates, mille ta esitab järelevalveametile vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokollile nr 3, et selles konkreetses EFTA riigis ei ole kindlustuskaitse eksportijatele kättesaadav pakkumisšoki tõttu eraõiguslikul kindlustusturul, eelkõige tulenevalt peamise krediidikindlustuse andja lahkumisest riigist, suutlikkuse vähenemisest või piiratud tootevalikust võrreldes muude EFTA riikidega.

6   Kohaldamiskuupäev ja kehtivus

| (40) | Järelevalveamet kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid alates nende vastuvõtmise päevast kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(40)

Järelevalveamet kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid alates nende vastuvõtmise päevast kuni 31. detsembrini 2018.

---

(1)  Nimetatud suunised vastavad komisjonilt liikmesriikidele edastatud teatisele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes, 6.12.2012 (ELT C 392, 19.12.2012, lk 1).

(2)  EÜT L 120, 23.4.1998, lk 27, ja EMP kaasanne nr 16, 23.4.1998, lk 1.

(3)  EÜT L 30, 31.1.2002, lk 52, ja EMP kaasanne nr 7, 31.1.2002, lk 1.

(4)  EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3, vt EMP lepingu IX lisa punkti 2.

(5)  Euroopa Kohus jõudis kohtuasjas C-142/87: Belgia Kuningriik v. komisjon tehtud otsuses järeldusele, et mitte ainult liidusisesele ekspordile antav abi, vaid ka väljapoole liitu suunatud ekspordile antav abi võib mõjutada liidusisest konkurentsi ja kaubandust. Mõlemat tegevusliiki kindlustavad ekspordikrediidikindlustuse andjad ning seetõttu võib selles suhtes antav abi mõjutada liidusisest konkurentsi ja kaubandust.

(6)  Nõukogu direktiiv 91/674/EMÜ, 19. detsember 1991, kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7), kohandatud EMP lepingu jaoks EMP ühiskomitee otsusega nr 7/94 (EÜT L 160, 28.6.1994, EMP kaasanne nr 17, 28.6.1994).

(7)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(8)  Iga riskikategooria „safe-harbour” riskipreemia vahemikud määrati kindlaks üheaastase krediidiriski vahetustehingute riskimarginaali alusel, mis põhinesid kolme suurema krediidireitinguagentuuri (Standard & Poor, Moody's ja Fitch) viimase viie aasta (2007–2011) reitingutel, lähtudes eeldusest, et lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse keskmine sissenõudmise määr on 40 %. Vahemikud on järgnevalt esitatud sujuvalt ja lünkadeta, eesmärgiga võtta paremini arvesse asjaolu, et riskipreemiad aja jooksul muutuvad.

(9)  Ostja riskikategooriad põhinevad krediidireitingutel. Ei ole vaja kasutada konkreetse reitinguagentuuri reitinguid. Sama hästi võib kasutada nii riiklikke reitingusüsteeme kui ka pankade kasutatavaid reitingusüsteeme. Kui ettevõtja kohta ei ole avalikku reitingut, võib kasutada kontrollitud teabel põhinevat reitingut.

(10)  30-päevase kindlustuslepingu „safe-harbour” preemia arvestamiseks võib aastase riskipreemia jagada 12-ga.

(11)  Väga hea riskikategooria hõlmab riske, mis on samaväärsed Standard & Poor krediidireitingutega AAA, AA+, AA, AA–, A+, A või A–.

(12)  Hea riskikategooria hõlmab riske, mis on samaväärsed Standard & Poor krediidireitingutega BBB+, BBB või BBB–.

(13)  Rahuldav riskikategooria hõlmab riske, mis on samaväärsed Standard & Poor krediidireitingutega BB+, BB või BB–.

(14)  Nõrk riskikategooria hõlmab riske, mis on samaväärsed Standard & Poor krediidireitingutega B+, B või B–.

(15)  Vt Euroopa Komisjoni teatis ELi liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes, 6.12.2012 (ELT C 392, 19.12.2012, lk 1), punkt 37.

(16)  Kõnealused krediidikindlustusandjad ja kindlustusmaaklerid peaksid olema riigis piisaval määral esindatud, pidades silmas pakutavaid tooteid (näiteks konkreetsete riskide kindlustamine) ja turuosa (näiteks peaks nende ühine turuosa olema vähemalt 50 %).

Liide

Turukõlbliku riski riikide loetelu

| | Kõik ELi liikmesriigid ja EMP EFTA riigid |
| --- | --- |

Kõik ELi liikmesriigid ja EMP EFTA riigid

| | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

Ameerika Ühendriigid

| | Austraalia |
| --- | --- |

Austraalia

| | Jaapan |
| --- | --- |

Jaapan

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Šveits |
| --- | --- |

Šveits

| | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

Uus-Meremaa

---

| 19.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 343/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 343/63

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 258/13/COL,

19. juuni 2013,

lõpetada ametlik uurimismenetlus seoses Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müügiga firmale Narvik Energi AS („NEAS”) (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (edaspidi „järelevalveamet”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle II osa artikli 7 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 1,

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

| (1) | 7. jaanuari 2009. aasta kirjaga esitati Narviki omavalitsuse (edaspidi „Narvik”) vastu kaebus seoses sellega, et omavalitsus müüs oma kontsessioonienergia saamise õiguse ettevõtjale Narvik Energi AS (edaspidi „NEAS”). Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 14. jaanuaril 2009 (2). 16. juuli 2009. aasta kirjas (3) taotles järelevalveamet Norra ametiasutustelt lisateavet. Norra ametiasutused vastasid teabenõudele 2. oktoobri 2009. aasta kirjaga (4). |
| --- | --- |

(1)

7. jaanuari 2009. aasta kirjaga esitati Narviki omavalitsuse (edaspidi „Narvik”) vastu kaebus seoses sellega, et omavalitsus müüs oma kontsessioonienergia saamise õiguse ettevõtjale Narvik Energi AS (edaspidi „NEAS”). Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 14. jaanuaril 2009 (2). 16. juuli 2009. aasta kirjas (3) taotles järelevalveamet Norra ametiasutustelt lisateavet. Norra ametiasutused vastasid teabenõudele 2. oktoobri 2009. aasta kirjaga (4).

| (2) | 14. detsembril 2011 algatas järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse otsusega 393/11/COL (edaspidi „otsus 393/11/COL”). Norra ametiasutused esitasid märkused selle otsuse kohta 23. veebruari 2012. aasta kirjas (5). |
| --- | --- |

(2)

14. detsembril 2011 algatas järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetluse otsusega 393/11/COL (edaspidi „otsus 393/11/COL”). Norra ametiasutused esitasid märkused selle otsuse kohta 23. veebruari 2012. aasta kirjas (5).

| (3) | Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes 26. aprillil 2012. aastal (6). 25. mai 2012. aasta e-kirjas (7) esitas järelevalveametile märkused huvitatud isik. 28. juuni 2012. aasta e-kirjaga (8) edastas järelevalveamet need Norra ametiasutustele. 30. novembri 2012. aasta kirjaga (9) esitasid Norra ametiasutused täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(3)

Otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes 26. aprillil 2012. aastal (6). 25. mai 2012. aasta e-kirjas (7) esitas järelevalveametile märkused huvitatud isik. 28. juuni 2012. aasta e-kirjaga (8) edastas järelevalveamet need Norra ametiasutustele. 30. novembri 2012. aasta kirjaga (9) esitasid Norra ametiasutused täiendavat teavet.

2.   Kaebus

| (4) | Kaebuse esitaja väidab, et sõlmides NEASiga 50,5 aastat kestva lepingu igal aastal 128 GWh kontsessioonienergia müügiks, müüs Narvik oma kontsessioonienergia ostuõiguse turuhinnast märkimisväärselt madalama hinnaga ning andis NEASile seega ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja väidab, et sõlmides NEASiga 50,5 aastat kestva lepingu igal aastal 128 GWh kontsessioonienergia müügiks, müüs Narvik oma kontsessioonienergia ostuõiguse turuhinnast märkimisväärselt madalama hinnaga ning andis NEASile seega ebaseaduslikku riigiabi.

| (5) | Lisaks väidab kaebuse esitaja, et Narviki linnavolikogu võttis vastu otsuse sõlmida leping ebatäpse ja/või ebatäieliku teabe põhjal. Väidetavalt ei olnud linnavolikogule enne lepingu sõlmimise otsuse vastuvõtmist avaldatud ekspertide aruandeid, milles kritiseeriti lepingu kestust ning elektrienergia turuhinna määramise olemuslikku keerukust. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks väidab kaebuse esitaja, et Narviki linnavolikogu võttis vastu otsuse sõlmida leping ebatäpse ja/või ebatäieliku teabe põhjal. Väidetavalt ei olnud linnavolikogule enne lepingu sõlmimise otsuse vastuvõtmist avaldatud ekspertide aruandeid, milles kritiseeriti lepingu kestust ning elektrienergia turuhinna määramise olemuslikku keerukust.

3.   Norra kontsessioonienergia süsteem

| (6) | Norras on suuremate hüdroelektrijaamade käitamiseks üldiselt tarvis kontsessiooni. Kontsessiooni omavad jaamad peavad teatud hulga oma aastasest toodangust müüma kohalikule omavalitsusele, mille haldusalas nad asuvad. Kohaliku omavalitsuse ostuõiguse alla kuuluvat elektrienergiat nimetatakse kontsessioonienergiaks. See süsteem on sätestatud tööstusettevõtete litsentsimise seaduse (10) 2. jao lõikes 12 ja koskede kasutamise reguleerimise seaduse (11) 12. jao lõikes 15. |
| --- | --- |

(6)

Norras on suuremate hüdroelektrijaamade käitamiseks üldiselt tarvis kontsessiooni. Kontsessiooni omavad jaamad peavad teatud hulga oma aastasest toodangust müüma kohalikule omavalitsusele, mille haldusalas nad asuvad. Kohaliku omavalitsuse ostuõiguse alla kuuluvat elektrienergiat nimetatakse kontsessioonienergiaks. See süsteem on sätestatud tööstusettevõtete litsentsimise seaduse (10) 2. jao lõikes 12 ja koskede kasutamise reguleerimise seaduse (11) 12. jao lõikes 15.

| (7) | Seaduste eesmärk on tagada kohalikele omavalitsustele juurdepääs piisavale hulgale elektrienergiale õiglase hinnaga ning seega otsustatakse kontsessioonienergia hulk iga kohaliku omavalitsuse elektrienergia vajaduse põhjal eraldi (12) ning võib ulatuda kuni kümne protsendini elektrijaama aastatoodangust. Kohalike omavalitsuste poolsele kontsessioonienergia kasutamisele aga piiranguid seatud ei ole. Järelikult võivad kohalikud omavalitsused seda ise tarbida, edasi müüa või muidu oma äranägemise järgi kasutada. |
| --- | --- |

(7)

Seaduste eesmärk on tagada kohalikele omavalitsustele juurdepääs piisavale hulgale elektrienergiale õiglase hinnaga ning seega otsustatakse kontsessioonienergia hulk iga kohaliku omavalitsuse elektrienergia vajaduse põhjal eraldi (12) ning võib ulatuda kuni kümne protsendini elektrijaama aastatoodangust. Kohalike omavalitsuste poolsele kontsessioonienergia kasutamisele aga piiranguid seatud ei ole. Järelikult võivad kohalikud omavalitsused seda ise tarbida, edasi müüa või muidu oma äranägemise järgi kasutada.

| (8) | Ostuõigusega ei kaasne aga ostukohustust. Enne 1983. aastat määratud kontsessioonide puhul kehtib üldiselt tingimus, et kui kohalik omavalitsus otsustab oma kontsessioonienergia ostuõigust mitte kasutada, kaotab ta selleks tulevikus õiguse. |
| --- | --- |

(8)

Ostuõigusega ei kaasne aga ostukohustust. Enne 1983. aastat määratud kontsessioonide puhul kehtib üldiselt tingimus, et kui kohalik omavalitsus otsustab oma kontsessioonienergia ostuõigust mitte kasutada, kaotab ta selleks tulevikus õiguse.

| (9) | Õigusaktidega on kontsessioonienergia jaoks ette nähtud kaks erinevat hinnakujunduse korda. Esimene käsitleb kontsessioone, mis anti enne 10. aprilli 1959, ning teine kontsessioone, mis anti 10. aprillil 1959 või hiljem. |
| --- | --- |

(9)

Õigusaktidega on kontsessioonienergia jaoks ette nähtud kaks erinevat hinnakujunduse korda. Esimene käsitleb kontsessioone, mis anti enne 10. aprilli 1959, ning teine kontsessioone, mis anti 10. aprillil 1959 või hiljem.

| (10) | Enne 10. aprilli 1959 antud kontsessioonide elektrienergia hind arvutatakse energia tootmismaksumuse põhjal, millele lisatakse 20 % suurune lisatasumäär. Seda hinnakujunduse korda rakendatakse enne 10. aprilli 1959 antud kontsessioonide puhul endiselt ning seda nimetatakse järgnevas tekstis tootmismaksumuse põhiseks hinnaks. Selle hinnakujunduse korra põhjal müüdud kontsessioonienergiat nimetatakse järgnevas tekstis tootmiskulu põhiseks kontsessioonienergiaks. |
| --- | --- |

(10)

Enne 10. aprilli 1959 antud kontsessioonide elektrienergia hind arvutatakse energia tootmismaksumuse põhjal, millele lisatakse 20 % suurune lisatasumäär. Seda hinnakujunduse korda rakendatakse enne 10. aprilli 1959 antud kontsessioonide puhul endiselt ning seda nimetatakse järgnevas tekstis tootmismaksumuse põhiseks hinnaks. Selle hinnakujunduse korra põhjal müüdud kontsessioonienergiat nimetatakse järgnevas tekstis tootmiskulu põhiseks kontsessioonienergiaks.

| (11) | Pärast 10. aprilli 1959 antud kontsessioonide puhul määrab kontsessioonienergia hinna kindlaks Energia- ja Naftaministeerium, võttes aluseks riigi hüdroelektrijaamade esindusliku valimi keskmise kulu. Seda hinnakujunduse korda nimetatakse järgnevas tekstis ministeeriumihinna meetodiks. Selle hinnakujunduse korra põhjal müüdud kontsessioonienergiat nimetatakse järgnevas tekstis ministeeriumihinna põhiseks kontsessioonienergiaks. |
| --- | --- |

(11)

Pärast 10. aprilli 1959 antud kontsessioonide puhul määrab kontsessioonienergia hinna kindlaks Energia- ja Naftaministeerium, võttes aluseks riigi hüdroelektrijaamade esindusliku valimi keskmise kulu. Seda hinnakujunduse korda nimetatakse järgnevas tekstis ministeeriumihinna meetodiks. Selle hinnakujunduse korra põhjal müüdud kontsessioonienergiat nimetatakse järgnevas tekstis ministeeriumihinna põhiseks kontsessioonienergiaks.

| (12) | Tööstusettevõtete litsentsimise seadus näeb ette, et 20 aastat pärast kontsessiooni andmist võib Norra veevarude ja energia direktoraat (edaspidi „NVE”) kohalike omavalitsuste kontsessioonienergia saamise õiguse üle vaadata (13). Norra ametiasutused on selgitanud, et kuigi ülevaatusprotsess võib lõppeda müüdava kontsessioonienergia hulga väiksemahulise muutmisega NVE poolt, ei saa see kaasa tuua märkimisväärseid muudatusi kohaliku omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguses. Õigused enamikule Narviki kontsessioonienergiast kuuluvad ülevaatamisele aastal 2019. |
| --- | --- |

(12)

Tööstusettevõtete litsentsimise seadus näeb ette, et 20 aastat pärast kontsessiooni andmist võib Norra veevarude ja energia direktoraat (edaspidi „NVE”) kohalike omavalitsuste kontsessioonienergia saamise õiguse üle vaadata (13). Norra ametiasutused on selgitanud, et kuigi ülevaatusprotsess võib lõppeda müüdava kontsessioonienergia hulga väiksemahulise muutmisega NVE poolt, ei saa see kaasa tuua märkimisväärseid muudatusi kohaliku omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguses. Õigused enamikule Narviki kontsessioonienergiast kuuluvad ülevaatamisele aastal 2019.

| (13) | Kontsessioonienergia elektrivõrku juhtimise kulud kannab kohalik omavalitsus. |
| --- | --- |

(13)

Kontsessioonienergia elektrivõrku juhtimise kulud kannab kohalik omavalitsus.

4.   Narviki kontsessioonienergia

| (14) | Narvikil on aastas õigus umbes 128 GWh kontsessioonienergiale. Umbes 116,3 GWh sellest on ministeeriumihinna põhine kontsessioonienergia ja ülejäänud umbes 11,7 GWh on tootmiskulu põhine kontsessioonienergia. Norra ametiasutused on selgitanud, et 2000. aastal oli ministeeriumihind umbes 0,10 Norra krooni ning Håkviki ja Nygårdi tootmiskulupõhine hind jäi vahemikku 0,14-0,178 Norra krooni.








  Elektrijaama omanik tehingu ajal | Elektrijaam | GWh/a (umbkaudne) | Hinnakujunduse kord |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEAS | Håkvik ja Nygård | 11,7 | Tootmiskulupõhine hind |
| NEAS | Taraldsvik | 1,0 | Ministeeriumihind |
| Nordkraft | Sildvik | 20,9 | Ministeeriumihind |
| Statkraft | Skjomen, Båtsvann ja Norddalen | 94,4 | Ministeeriumihind |

(14)

Narvikil on aastas õigus umbes 128 GWh kontsessioonienergiale. Umbes 116,3 GWh sellest on ministeeriumihinna põhine kontsessioonienergia ja ülejäänud umbes 11,7 GWh on tootmiskulu põhine kontsessioonienergia. Norra ametiasutused on selgitanud, et 2000. aastal oli ministeeriumihind umbes 0,10 Norra krooni ning Håkviki ja Nygårdi tootmiskulupõhine hind jäi vahemikku 0,14-0,178 Norra krooni.

Elektrijaama omanik tehingu ajal

Elektrijaam

GWh/a (umbkaudne)

Hinnakujunduse kord

NEAS

Håkvik ja Nygård

11,7

Tootmiskulupõhine hind

NEAS

Taraldsvik

1,0

Ministeeriumihind

Nordkraft

Sildvik

20,9

Ministeeriumihind

Statkraft

Skjomen, Båtsvann ja Norddalen

94,4

Ministeeriumihind

5.   Narvik Energi AS (edaspidi „NEAS”)

| (15) | NEAS asub Narviki kohalikus omavalitsuses Nordlandi maakonnas. Ettevõte toodab ja müüb elektrienergiat. Kuni 2001. aastani kuulus NEAS täielikult Narviki omavalitsusele. 2001. aastal müüs Narvik 49,99 % ettevõtte aktsiatest energiafirmadele Vesterålskraft AS ja Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(15)

NEAS asub Narviki kohalikus omavalitsuses Nordlandi maakonnas. Ettevõte toodab ja müüb elektrienergiat. Kuni 2001. aastani kuulus NEAS täielikult Narviki omavalitsusele. 2001. aastal müüs Narvik 49,99 % ettevõtte aktsiatest energiafirmadele Vesterålskraft AS ja Hålogalandskraft AS.

| (16) | Pärast 2006. aastal toimunud ühinemist ning 2009. aastal aset leidnud nimevahetust on NEAS nüüd osa ettevõttest Nordkraft AS (edaspidi „Nordkraft”). |
| --- | --- |

(16)

Pärast 2006. aastal toimunud ühinemist ning 2009. aastal aset leidnud nimevahetust on NEAS nüüd osa ettevõttest Nordkraft AS (edaspidi „Nordkraft”).

6.   Kontsessioonienergia müügini viivad sündmused

| (17) | Kuni 1998. aasta lõpuni müüs Narvik oma õiguse 128 GWh kontsessioonienergiale aastas lühi- või pikemaajaliste lepingute kaudu NEASile. Kuid 1999. aasta alguses ei õnnestunud NEASiga kokkuleppele jõuda ning Narvik müüs oma kontsessioonienergia elektribörsil hetkehinnaga. |
| --- | --- |

(17)

Kuni 1998. aasta lõpuni müüs Narvik oma õiguse 128 GWh kontsessioonienergiale aastas lühi- või pikemaajaliste lepingute kaudu NEASile. Kuid 1999. aasta alguses ei õnnestunud NEASiga kokkuleppele jõuda ning Narvik müüs oma kontsessioonienergia elektribörsil hetkehinnaga.

| (18) | 1999. aasta märtsis alustas Narviki omavalitsus ülejäänud 1999. aasta kontsessioonienergia müügiks pakkumismenetlust. 30. märtsil 1999 sõlmis Narvik lepingu kõrgeima hinna pakkujaga, kelleks oli Kraftinor AS. Hinnaks oli 109,50 NOK/MWh. Kuna Narvik maksis kontsessioonienergia eest 111,10 NOK/MWh pluss 20 NOK/MWh käitlemiskulusid, kaotas Narvik tehinguga umbes 2,3 mln Norra krooni. Algselt olid Narviki võimud tehingult oodanud umbes 3,5 mln Norra krooni suurust tulu. |
| --- | --- |

(18)

1999. aasta märtsis alustas Narviki omavalitsus ülejäänud 1999. aasta kontsessioonienergia müügiks pakkumismenetlust. 30. märtsil 1999 sõlmis Narvik lepingu kõrgeima hinna pakkujaga, kelleks oli Kraftinor AS. Hinnaks oli 109,50 NOK/MWh. Kuna Narvik maksis kontsessioonienergia eest 111,10 NOK/MWh pluss 20 NOK/MWh käitlemiskulusid, kaotas Narvik tehinguga umbes 2,3 mln Norra krooni. Algselt olid Narviki võimud tehingult oodanud umbes 3,5 mln Norra krooni suurust tulu.

| (19) | 19. oktoobril 1999 esitas linnavolikogu täitevkomitee (edaspidi „täitevkomitee”) linnavolikogule soovituse, et omavalitsuse üldsiht kontsessioonienergia käitlemisel peaks olema pikas perspektiivis suurima tulu tagamine, et saavutada stabiilne kavandamisperiood. Selle eesmärgi saavutamiseks soovitatud strateegia koosnes neljast osast:






  1) | kontsessioonienergia müüakse parima pakkumuse esitajale pikaajalise fikseeritud tulumääraga lepingu alusel, kuid kohandamissätetega, mis tagaks lisatulu juhul, kui elektri tegelik hind on lepingus sätestatust tunduvalt kõrgem; |
| --- | --- | --- |

(19)

19. oktoobril 1999 esitas linnavolikogu täitevkomitee (edaspidi „täitevkomitee”) linnavolikogule soovituse, et omavalitsuse üldsiht kontsessioonienergia käitlemisel peaks olema pikas perspektiivis suurima tulu tagamine, et saavutada stabiilne kavandamisperiood. Selle eesmärgi saavutamiseks soovitatud strateegia koosnes neljast osast:

1)

kontsessioonienergia müüakse parima pakkumuse esitajale pikaajalise fikseeritud tulumääraga lepingu alusel, kuid kohandamissätetega, mis tagaks lisatulu juhul, kui elektri tegelik hind on lepingus sätestatust tunduvalt kõrgem;

| 2) | kontsessioonienergiat müüakse riski hajutamiseks erineva pikkusega lepingute alusel; |
| --- | --- |

2)

kontsessioonienergiat müüakse riski hajutamiseks erineva pikkusega lepingute alusel;

| 3) | linnapeal on volitus linnavolikogu poolt kindlaks määratud strateegia alusel lepinguid sõlmida ning |
| --- | --- |

3)

linnapeal on volitus linnavolikogu poolt kindlaks määratud strateegia alusel lepinguid sõlmida ning

| 4) | kontsessioonienergia müügist saadav tulu suunatakse fondi, kust see linnavolikogu otsuste alusel välja jagatakse. |
| --- | --- |

4)

kontsessioonienergia müügist saadav tulu suunatakse fondi, kust see linnavolikogu otsuste alusel välja jagatakse.

| (20) | Linnavolikogu kinnitas täitevkomitee ettepaneku üheainsa muudatusega, mille pani ette linnapea ja mis strateegia muudatusena kinnitati: Selle asemel et anda linnapeale „volitus linnavolikogu poolt kindlaks määratud strateegia alusel lepinguid sõlmida”, nägi lõplik otsus ette, et „esimese sammuna strateegia elluviimisel kutsutakse NEAS selgitama nende huvi käesolevas asjas, nagu kirjeldatud nende 9. novembri kirjas linnavalitsusele”. |
| --- | --- |

(20)

Linnavolikogu kinnitas täitevkomitee ettepaneku üheainsa muudatusega, mille pani ette linnapea ja mis strateegia muudatusena kinnitati: Selle asemel et anda linnapeale „volitus linnavolikogu poolt kindlaks määratud strateegia alusel lepinguid sõlmida”, nägi lõplik otsus ette, et „esimese sammuna strateegia elluviimisel kutsutakse NEAS selgitama nende huvi käesolevas asjas, nagu kirjeldatud nende 9. novembri kirjas linnavalitsusele”.

| (21) | 9. novembri 1999. aasta NEASi kiri linnavalitsusele kritiseeris soovitatud strateegiat, mis nägi ette kontsessioonienergia müümist mitme erineva kestusega lepingu alusel, et riske hajutada. Selle asemel soovitas NEAS üht pikaajalist lepingut („näiteks 50-aastase kestusega”) ning oli valmis Narvikiga sõlmitud lepingusse ka hindade kohandamise sätte lisama. |
| --- | --- |

(21)

9. novembri 1999. aasta NEASi kiri linnavalitsusele kritiseeris soovitatud strateegiat, mis nägi ette kontsessioonienergia müümist mitme erineva kestusega lepingu alusel, et riske hajutada. Selle asemel soovitas NEAS üht pikaajalist lepingut („näiteks 50-aastase kestusega”) ning oli valmis Narvikiga sõlmitud lepingusse ka hindade kohandamise sätte lisama.

| (22) | 15. aprilli 1999. aasta kirjas teatas NEAS lisaks oma huvist Narvikiga kontsessioonienergia suhtes pikaajaline leping sõlmida, eelistatavalt ühekordse ettemaksuga või alternatiivina pikaajalise lepingu alusel – esialgne ettepanek kestuse kohta oli 60 aastat – ning Narvikile tehtaks iga-aastaseid makseid. |
| --- | --- |

(22)

15. aprilli 1999. aasta kirjas teatas NEAS lisaks oma huvist Narvikiga kontsessioonienergia suhtes pikaajaline leping sõlmida, eelistatavalt ühekordse ettemaksuga või alternatiivina pikaajalise lepingu alusel – esialgne ettepanek kestuse kohta oli 60 aastat – ning Narvikile tehtaks iga-aastaseid makseid.

| (23) | Lisaks kontsessioonienergia küsimusele käsitleti ka NEASi rolli energiaturul tulevikus ning Narviki rolli NEASi omanikuna. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks kontsessioonienergia küsimusele käsitleti ka NEASi rolli energiaturul tulevikus ning Narviki rolli NEASi omanikuna.

| (24) | Norra ametiasutuste andmetel täheldas NEAS sel ajal energeetikaettevõtete hulgas laialdast regionaalset koondumist ning riikliku ja rahvusvahelise tasandi ettevõtete sisenemist kohalikele turgudele. NEASil tuli suurendada omakapitali baasi, et omandada teiste elektriettevõtete, eriti Nordkraft ASi, aktsiaid. Lisaks oli NEAS andnud tagatiskirjad regionaalse energiatootmisfirma ja regionaalse energiatranspordifirma loomiseks Hålogaland Kraft AS’ile ja Vesterålskraft AS’ile. Nimetatud muudatused pidid jõustuma 1. jaanuaril 2001. Selleks et NEAS need tehingud omakapitali ja laenatud kapitali abil läbi viia saaks, oli tarvis, et NEASi ainuomanik Narvik firmale täiendavaid omavahendeid võimaldaks. |
| --- | --- |

(24)

Norra ametiasutuste andmetel täheldas NEAS sel ajal energeetikaettevõtete hulgas laialdast regionaalset koondumist ning riikliku ja rahvusvahelise tasandi ettevõtete sisenemist kohalikele turgudele. NEASil tuli suurendada omakapitali baasi, et omandada teiste elektriettevõtete, eriti Nordkraft ASi, aktsiaid. Lisaks oli NEAS andnud tagatiskirjad regionaalse energiatootmisfirma ja regionaalse energiatranspordifirma loomiseks Hålogaland Kraft AS’ile ja Vesterålskraft AS’ile. Nimetatud muudatused pidid jõustuma 1. jaanuaril 2001. Selleks et NEAS need tehingud omakapitali ja laenatud kapitali abil läbi viia saaks, oli tarvis, et NEASi ainuomanik Narvik firmale täiendavaid omavahendeid võimaldaks.

| (25) | 16. detsembril 1999. aastal toimunud linnavolikogu koosolekul otsustati luua läbirääkimisrühm, mille liikmeteks on linnapea, aselinnapea, opositsiooniliider ning linnavalitsuse juht, juhiabi ja hankejuht ning mille ülesanneteks on hinnata linna omandiosalust NEASis, NEASi vajadust täiendavate omavahendite järele ning kontsessioonienergia kasutamist. |
| --- | --- |

(25)

16. detsembril 1999. aastal toimunud linnavolikogu koosolekul otsustati luua läbirääkimisrühm, mille liikmeteks on linnapea, aselinnapea, opositsiooniliider ning linnavalitsuse juht, juhiabi ja hankejuht ning mille ülesanneteks on hinnata linna omandiosalust NEASis, NEASi vajadust täiendavate omavahendite järele ning kontsessioonienergia kasutamist.

7.   Välised hinnangud

| (26) | NEAS tellis ministeeriumihinnaga kontsessioonienergia väärtuse hindamiseks aruanded ettevõtjatelt Arthur Andersen (edaspidi „AA”) ja Deloitte & Touche (edaspidi „DT”). AA aruanne kasutas nüüdispuhasväärtuse meetodit (edaspidi „NPV”), kuid ei kirjeldanud analüüsi aluseks võetud eeldusi üksikasjalikult. Ka DT aruanne kasutas NPV meetodit, kuid selgitas asjaomaseid eeldusi ja arvestusi AA aruandest täpsemalt. Näiteks selgitas DT aruanne üksikasjalikult, kuidas nõutava tulu arvutamiseks kasutati finantsvara hindamismudelit ning kuidas määrati kapitali kaalutud keskmine hind. Nende analüüs sisaldas ka kontsessioonihinna arvutamise üksikasjalikku kirjeldust ning nii elektrihinna kui ka kapitali kaalutud keskmise hinna järjestikustel muudatustel põhinevat tundlikkusanalüüsi. |
| --- | --- |

(26)

NEAS tellis ministeeriumihinnaga kontsessioonienergia väärtuse hindamiseks aruanded ettevõtjatelt Arthur Andersen (edaspidi „AA”) ja Deloitte & Touche (edaspidi „DT”). AA aruanne kasutas nüüdispuhasväärtuse meetodit (edaspidi „NPV”), kuid ei kirjeldanud analüüsi aluseks võetud eeldusi üksikasjalikult. Ka DT aruanne kasutas NPV meetodit, kuid selgitas asjaomaseid eeldusi ja arvestusi AA aruandest täpsemalt. Näiteks selgitas DT aruanne üksikasjalikult, kuidas nõutava tulu arvutamiseks kasutati finantsvara hindamismudelit ning kuidas määrati kapitali kaalutud keskmine hind. Nende analüüs sisaldas ka kontsessioonihinna arvutamise üksikasjalikku kirjeldust ning nii elektrihinna kui ka kapitali kaalutud keskmise hinna järjestikustel muudatustel põhinevat tundlikkusanalüüsi.

| (27) | Narvik tellis kaks aruannet ka ettevõtjalt Danske Securities (edaspidi „DS1” ja „DS2”). Esimese aruande ehk DS1 jaoks telliti ettevõtjalt Danske Securities hinnang selle kohta, kas linn peaks oma kontsessioonienergia saamise õiguse müüma energiaturul või selle NEASile üle kandma. Danske Securities andis aruandes DS1 omaalgatuslikult hinnangu linna kontsessioonienergia õiguse väärtusele 50 aastase perioodi jooksul. Välja arvatud eeldused elektrihindade muutuste kohta tulevikus, ei kirjeldanud Danske Securities täpselt seda, kuidas kontsessioonienergia saamise õiguse väärtust arvutati. |
| --- | --- |

(27)

Narvik tellis kaks aruannet ka ettevõtjalt Danske Securities (edaspidi „DS1” ja „DS2”). Esimese aruande ehk DS1 jaoks telliti ettevõtjalt Danske Securities hinnang selle kohta, kas linn peaks oma kontsessioonienergia saamise õiguse müüma energiaturul või selle NEASile üle kandma. Danske Securities andis aruandes DS1 omaalgatuslikult hinnangu linna kontsessioonienergia õiguse väärtusele 50 aastase perioodi jooksul. Välja arvatud eeldused elektrihindade muutuste kohta tulevikus, ei kirjeldanud Danske Securities täpselt seda, kuidas kontsessioonienergia saamise õiguse väärtust arvutati.

| (28) | Aruandes DS2 tellis Danske Securities kolmelt turul tegutsevalt ettevõtjalt hinna- ja kuluootuste hinnangu. Ettevõtjateks olid CBF Kraftmegling AS (edaspidi „CBF”), Norwegian Energy Brokers AS (edaspidi „NEB”) ja Statkraft SF (edaspidi „Statskraft”). Nende hinnangute põhjal arvutas Danske Securities välja linna kontsessioonienergia õiguse hinnangulise turuväärtuse. CBF baashinnang kontsessioonienergia saamise õiguse hinnale oli 127 mln Norra krooni. NEB baashinnang kontsessioonienergia saamise õiguse hinnale oli 75 mln Norra krooni. Kuivõrd NEBi hinna- ja kuluootuste hinnang ei võtnud arvesse inflatsiooni, rõhutas Danske Securities, et ei pidanud NEBi hinnangut usutavaks. Statkrafti hinnanguks oli vahemik 115-140 mln Norra krooni. Nende kolme väärtushinnangu põhjal järeldas Danske Securities, et linna kontsessioonienergia õiguse hinnanguline nüüdispuhasväärtus jääb vahemikku 100-140 mln Norra krooni. |
| --- | --- |

(28)

Aruandes DS2 tellis Danske Securities kolmelt turul tegutsevalt ettevõtjalt hinna- ja kuluootuste hinnangu. Ettevõtjateks olid CBF Kraftmegling AS (edaspidi „CBF”), Norwegian Energy Brokers AS (edaspidi „NEB”) ja Statkraft SF (edaspidi „Statskraft”). Nende hinnangute põhjal arvutas Danske Securities välja linna kontsessioonienergia õiguse hinnangulise turuväärtuse. CBF baashinnang kontsessioonienergia saamise õiguse hinnale oli 127 mln Norra krooni. NEB baashinnang kontsessioonienergia saamise õiguse hinnale oli 75 mln Norra krooni. Kuivõrd NEBi hinna- ja kuluootuste hinnang ei võtnud arvesse inflatsiooni, rõhutas Danske Securities, et ei pidanud NEBi hinnangut usutavaks. Statkrafti hinnanguks oli vahemik 115-140 mln Norra krooni. Nende kolme väärtushinnangu põhjal järeldas Danske Securities, et linna kontsessioonienergia õiguse hinnanguline nüüdispuhasväärtus jääb vahemikku 100-140 mln Norra krooni.

| (29) | Järgnev tabel võtab kõnealused neli aruannet kokku. Edasises viidatakse aruannetele koos kui „neljale aruandele”.











  Aruanne | Aruande koostaja | Aruande kuupäev | Aruande tellija | Hinnatud kontsessioonienergia maht (GWh) (14) | Kestus (aastates) | Hinnanguline NPV (mln NOK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AA | Arthur Andersen | 20.5.1999 | NEAS | 115,3 | 50 | 71,4-117,4 (15) |
| DS1 | Danske Securities | 14.2.2000 | Narvik | 116,3 | 50 | 80-145 |
| DS2 | Danske Securities | 23.2.2000 | Narvik | 116,3 | 50 | 100-140 |
| DT | Deloitte & Touche | 3.5.2000 | NEAS | 116,3 | 50,5 | 110-130 |

(29)

Järgnev tabel võtab kõnealused neli aruannet kokku. Edasises viidatakse aruannetele koos kui „neljale aruandele”.

Aruanne

Aruande koostaja

Aruande kuupäev

Aruande tellija

Hinnatud kontsessioonienergia maht (GWh) (14)

Kestus (aastates)

Hinnanguline NPV (mln NOK)

AA

Arthur Andersen

20.5.1999

NEAS

115,3

50

71,4-117,4 (15)

DS1

Danske Securities

14.2.2000

Narvik

116,3

50

80-145

DS2

Danske Securities

23.2.2000

Narvik

116,3

50

100-140

DT

Deloitte & Touche

3.5.2000

NEAS

116,3

50,5

110-130

8.   Sisehindamine

| (30) | Lisaks välisnõuannetele koostas Narviki linna hankejuht ka ise hinnangud. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks välisnõuannetele koostas Narviki linna hankejuht ka ise hinnangud.

| (31) | Esimeses hinnangus, mis esitati täitevkomiteele 1999. aasta oktoobris, järeldas ta, et pikaajaliste lepingute (kestusega 10 kuni 40 aastat) puhul oli üldine risk linna jaoks kõrge. |
| --- | --- |

(31)

Esimeses hinnangus, mis esitati täitevkomiteele 1999. aasta oktoobris, järeldas ta, et pikaajaliste lepingute (kestusega 10 kuni 40 aastat) puhul oli üldine risk linna jaoks kõrge.

| (32) | Teises hinnangus, mis esitati läbirääkimisrühmale 16. märtsil 2000, käsitles hankejuht võimalikke kontsessioonienergia kasutamise variante. Kuid selleks ajaks oli läbirääkimisrühm oma volituste ulatust piiranud, et hinnata ainult riski, nõude rahuldamise aega, maksumõjusid ja tulu maksimeerimist kolme stsenaariumi korral (mis kõik nägid ette, et Narvik annab õiguse kontsessioonienergiale 50 aastaks üle NEASile ja kahandab oma osalust NEASis). Vaatamata sellele keskendus hankejuht oma teises hinnangus endiselt lepingu pikkuse tähtsuse küsimusele. Tema hinnang kontsessioonienergia õiguse marginaalsele väärtusele aja jooksul oli selline: „...väga pika, näiteks 50-aastase, kestusega lepingu sõlmimine annab meile kui müüjatele väga väikese lisaväärtuse võrreldes lühema kestusega lepinguga (näiteks 20-aastase kestusega lepinguga, mille väärtus on 83 miljonit Norra krooni)”. |
| --- | --- |

(32)

Teises hinnangus, mis esitati läbirääkimisrühmale 16. märtsil 2000, käsitles hankejuht võimalikke kontsessioonienergia kasutamise variante. Kuid selleks ajaks oli läbirääkimisrühm oma volituste ulatust piiranud, et hinnata ainult riski, nõude rahuldamise aega, maksumõjusid ja tulu maksimeerimist kolme stsenaariumi korral (mis kõik nägid ette, et Narvik annab õiguse kontsessioonienergiale 50 aastaks üle NEASile ja kahandab oma osalust NEASis). Vaatamata sellele keskendus hankejuht oma teises hinnangus endiselt lepingu pikkuse tähtsuse küsimusele. Tema hinnang kontsessioonienergia õiguse marginaalsele väärtusele aja jooksul oli selline: „...väga pika, näiteks 50-aastase, kestusega lepingu sõlmimine annab meile kui müüjatele väga väikese lisaväärtuse võrreldes lühema kestusega lepinguga (näiteks 20-aastase kestusega lepinguga, mille väärtus on 83 miljonit Norra krooni)”.

| (33) | Pärast siseläbirääkimisi pikaajalise lepingu eeliste ja puuduste üle esitas läbirääkimisrühm linnavolikogule soovituse, milles soovitati linna riski kahandamiseks ning pikaajalise kavandamisperioodi võimaldamiseks valida lepingu kestuseks 50,5 aastat. |
| --- | --- |

(33)

Pärast siseläbirääkimisi pikaajalise lepingu eeliste ja puuduste üle esitas läbirääkimisrühm linnavolikogule soovituse, milles soovitati linna riski kahandamiseks ning pikaajalise kavandamisperioodi võimaldamiseks valida lepingu kestuseks 50,5 aastat.

9.   Kontsessioonienergia müük

| (34) | NEAS soovis algselt osta vaid 116,3 GWh ministeeriumihinnaga kontsessioonienergiat. Läbirääkimistes äriühinguga nõudis Narvik aga, et kontsessioonienergia saamise õigus ostetaks täies mahus – lisaks ministeeriumihinnaga kontsessioonienergiale ka linna 11,7 GWh tootmiskulupõhise hinnaga kontsessioonienergiat. |
| --- | --- |

(34)

NEAS soovis algselt osta vaid 116,3 GWh ministeeriumihinnaga kontsessioonienergiat. Läbirääkimistes äriühinguga nõudis Narvik aga, et kontsessioonienergia saamise õigus ostetaks täies mahus – lisaks ministeeriumihinnaga kontsessioonienergiale ka linna 11,7 GWh tootmiskulupõhise hinnaga kontsessioonienergiat.

| (35) | 2000. aasta mais leppisid pooled kokku, et leping katab kogu kontsessioonienergia mahtu 128 GWh ja et NEAS maksab ministeeriumihinnaga kontsessioonienergia eest 120 miljonit Norra krooni ning tootmiskulupõhise hinnaga kontsessioonienergia eest 6 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(35)

2000. aasta mais leppisid pooled kokku, et leping katab kogu kontsessioonienergia mahtu 128 GWh ja et NEAS maksab ministeeriumihinnaga kontsessioonienergia eest 120 miljonit Norra krooni ning tootmiskulupõhise hinnaga kontsessioonienergia eest 6 miljonit Norra krooni.

| (36) | 25. mail 2000. aastal võttis linnavolikogu vastu ametliku otsuse, mille kohaselt linn peaks müüma oma õiguse 128 GWh-le kontsessioonienergiale aastas 50,5 aastaks firmale NEAS hinnaga 126 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(36)

25. mail 2000. aastal võttis linnavolikogu vastu ametliku otsuse, mille kohaselt linn peaks müüma oma õiguse 128 GWh-le kontsessioonienergiale aastas 50,5 aastaks firmale NEAS hinnaga 126 miljonit Norra krooni.

| (37) | 16. oktoobril 2000 vormistasid Narvik ja NEAS kõnealuse lepingu, millega Narvik müüs oma kontsessioonienergia saamise õiguse eelkirjeldatud tingimustel NEASile. Leping ei sisaldanud ühtki hinna kohandamise mehhanismi ning nägi ette, et raha makstakse ühekordse maksena ette. |
| --- | --- |

(37)

16. oktoobril 2000 vormistasid Narvik ja NEAS kõnealuse lepingu, millega Narvik müüs oma kontsessioonienergia saamise õiguse eelkirjeldatud tingimustel NEASile. Leping ei sisaldanud ühtki hinna kohandamise mehhanismi ning nägi ette, et raha makstakse ühekordse maksena ette.

| (38) | 29. novembril 2000 allkirjastasid Narvik ja NEAS täiendava lepingu, millega NEAS kohustus kontsessioonienergia õiguse ostu eest Narvikile maksma 60 miljonit Norra krooni rahas ning ülejäänud 66 miljonit Norra krooni mitterahalise omakapitali toetusena NEASile (mis kuulus sel ajal täielikult linnale). |
| --- | --- |

(38)

29. novembril 2000 allkirjastasid Narvik ja NEAS täiendava lepingu, millega NEAS kohustus kontsessioonienergia õiguse ostu eest Narvikile maksma 60 miljonit Norra krooni rahas ning ülejäänud 66 miljonit Norra krooni mitterahalise omakapitali toetusena NEASile (mis kuulus sel ajal täielikult linnale).

10.   NEASi aktsiate müük

| (39) | 2001. aastal müüs Narvik 49,99 % NEASi aktsiatest ettevõtjatele Vesterålskraft AS ja Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(39)

2001. aastal müüs Narvik 49,99 % NEASi aktsiatest ettevõtjatele Vesterålskraft AS ja Hålogalandskraft AS.

11.   Norra ametiasutuste märkused

| (40) | Norra ametiasutused on seisukohal, et leping NEASiga sõlmiti turutingimustel. Nad rõhutavad, et leping sõlmiti seetõttu, et Narviki rahalised vahendid olid piiratud ning linnal oli tarvis likviidset kapitali. Teiseks tuli NEASil viia läbi rekapitaliseerimine, et ettevõte suurema regionaalse ulatusega ettevõtte loomiseks ümber struktureerida. Lisaks müüs linn lepingu sõlmimise hetkel kontsessioonienergiat kahjudega, sest kontsessioonienergia hind linnale oli turuhinnast kõrgem. Näiteks 1999. aasta aprillist sama aasta detsembrini jäi Narvik kontsessioonienergia müügiga 2,3 miljoni Norra krooni suurusesse kahjumisse. |
| --- | --- |

(40)

Norra ametiasutused on seisukohal, et leping NEASiga sõlmiti turutingimustel. Nad rõhutavad, et leping sõlmiti seetõttu, et Narviki rahalised vahendid olid piiratud ning linnal oli tarvis likviidset kapitali. Teiseks tuli NEASil viia läbi rekapitaliseerimine, et ettevõte suurema regionaalse ulatusega ettevõtte loomiseks ümber struktureerida. Lisaks müüs linn lepingu sõlmimise hetkel kontsessioonienergiat kahjudega, sest kontsessioonienergia hind linnale oli turuhinnast kõrgem. Näiteks 1999. aasta aprillist sama aasta detsembrini jäi Narvik kontsessioonienergia müügiga 2,3 miljoni Norra krooni suurusesse kahjumisse.

| (41) | Regulatiivse riski kohta on Norra ametiasutused selgitanud, et kogu risk on NEASi kanda. Nad väidavad, et tõenäoliselt hõlmab risk pigem kontsessioonienergia väiksemat kui suuremat hulka, mis kahandaks abi tõenäosust. |
| --- | --- |

(41)

Regulatiivse riski kohta on Norra ametiasutused selgitanud, et kogu risk on NEASi kanda. Nad väidavad, et tõenäoliselt hõlmab risk pigem kontsessioonienergia väiksemat kui suuremat hulka, mis kahandaks abi tõenäosust.

| (42) | Norra ametiasutuste väitel on 50,5 aasta pikkuse lepingu jaoks sobivaks turu võrdlushinnaks jõujaama müügihind ja et pärast asjaomaste erinevuste korrigeerimist on NEASi saadud müügihind samal ajal müüdud jõujaamade müügihindadega sarnane. |
| --- | --- |

(42)

Norra ametiasutuste väitel on 50,5 aasta pikkuse lepingu jaoks sobivaks turu võrdlushinnaks jõujaama müügihind ja et pärast asjaomaste erinevuste korrigeerimist on NEASi saadud müügihind samal ajal müüdud jõujaamade müügihindadega sarnane.

| (43) | Norra ametiasutused saavad hinnaandmeid 2000. aasta jõujaamade müügitehingute kohta Pareto poolt 2000. aasta elektrituru kohta tehtud nn. reaalaja ülevaatest (edaspidi „Pareto aruanne”). Ülevaatest selgub, et 2000. aastal müüdud jõujaamade müügihinnad jäid vahemikku 1,64-1,77 Norra krooni aastase tootmisvõimsuse kilovatt-tunni kohta. Narviki kontsessioonienergiaõiguse müügihind võrdub umbes 1,00 norra krooniga aastase tootmisvõimsuse kilovatt-tunni kohta. Norra ametiasutuste väitel on erinevus selgitatav järgmiselt. |
| --- | --- |

(43)

Norra ametiasutused saavad hinnaandmeid 2000. aasta jõujaamade müügitehingute kohta Pareto poolt 2000. aasta elektrituru kohta tehtud nn. reaalaja ülevaatest (edaspidi „Pareto aruanne”). Ülevaatest selgub, et 2000. aastal müüdud jõujaamade müügihinnad jäid vahemikku 1,64-1,77 Norra krooni aastase tootmisvõimsuse kilovatt-tunni kohta. Narviki kontsessioonienergiaõiguse müügihind võrdub umbes 1,00 norra krooniga aastase tootmisvõimsuse kilovatt-tunni kohta. Norra ametiasutuste väitel on erinevus selgitatav järgmiselt.

| (44) | Esiteks olid 2000. aastal hiljuti rajatud jõujaama tüüpilised tegevuskulud, sh pidev taasinvesteering (amortisatsioonita) umbes 0,05 Norra krooni kilovatt-tunni kohta aastas (sellele lisanduvad toitekulud). NEASi eeldatavad maksekohustused olid kaht liiki; umbes 0,10 Norra krooni kilovatt-tunni kohta aastas (pluss toitekulud) ministeeriumihinnaga kontsessioonienergia jaoks ning vahemikus 0,14 kuni 0,178 Norra krooni kilovatt-tunni kohta aastas (pluss toitekulud) tootmiskulupõhise hinnaga kontsessioonienergia jaoks enne 10. aprilli 1959 antud kontsessiooni korral. 2000. aastal oli ühe kilovatt-tunni oodatav turuhind umbes 0,12 Norra krooni. Seega 2000. aasta stsenaariumi kohaselt teeniks jõujaama omanik kilovatt-tunni pealt 0,07 Norra krooni puhaskasumit, võrreldes 0,02 Norra krooniga kontsessioonienergia kilovatt-tunni pealt. Lepingu sõlmimise ajal oli hinnanguline hind 2010. aastal 0,20 Norra krooni kilovatt-tunni eest. Seega 2010. aasta stsenaariumi kohaselt teeniks jõujaama omanik kilovatt-tunni pealt 0,15 Norra krooni puhaskasumit, võrreldes 0,10 Norra krooniga kontsessioonienergia kilovatt-tunni eest. |
| --- | --- |

(44)

Esiteks olid 2000. aastal hiljuti rajatud jõujaama tüüpilised tegevuskulud, sh pidev taasinvesteering (amortisatsioonita) umbes 0,05 Norra krooni kilovatt-tunni kohta aastas (sellele lisanduvad toitekulud). NEASi eeldatavad maksekohustused olid kaht liiki; umbes 0,10 Norra krooni kilovatt-tunni kohta aastas (pluss toitekulud) ministeeriumihinnaga kontsessioonienergia jaoks ning vahemikus 0,14 kuni 0,178 Norra krooni kilovatt-tunni kohta aastas (pluss toitekulud) tootmiskulupõhise hinnaga kontsessioonienergia jaoks enne 10. aprilli 1959 antud kontsessiooni korral. 2000. aastal oli ühe kilovatt-tunni oodatav turuhind umbes 0,12 Norra krooni. Seega 2000. aasta stsenaariumi kohaselt teeniks jõujaama omanik kilovatt-tunni pealt 0,07 Norra krooni puhaskasumit, võrreldes 0,02 Norra krooniga kontsessioonienergia kilovatt-tunni pealt. Lepingu sõlmimise ajal oli hinnanguline hind 2010. aastal 0,20 Norra krooni kilovatt-tunni eest. Seega 2010. aasta stsenaariumi kohaselt teeniks jõujaama omanik kilovatt-tunni pealt 0,15 Norra krooni puhaskasumit, võrreldes 0,10 Norra krooniga kontsessioonienergia kilovatt-tunni eest.

| (45) | Teiseks väidavad Norra ametiasutused, et Pareto ülevaates kasutatud viie jõujaama müügihindasid tuleb umbes 10-15 % alandada, kui rakendada 4 %-list kapitaliseerimismäära, et tasandada erinevus lõpmatu aja vältel kapitaliseerimise vahel (kapitaliseerimisfaktor 25) ja 50 aasta vältel kapitaliseerimise vahel (kapitaliseerimisfaktor 21,48). |
| --- | --- |

(45)

Teiseks väidavad Norra ametiasutused, et Pareto ülevaates kasutatud viie jõujaama müügihindasid tuleb umbes 10-15 % alandada, kui rakendada 4 %-list kapitaliseerimismäära, et tasandada erinevus lõpmatu aja vältel kapitaliseerimise vahel (kapitaliseerimisfaktor 25) ja 50 aasta vältel kapitaliseerimise vahel (kapitaliseerimisfaktor 21,48).

| (46) | Norra ametiasutused lisavad veel, et NPV arvutusi mõjutavad kõige enam lepingu esimesed aastad ja et omandiõigusega kaasnevad taasinvesteerimiskulud tekivad üldiselt hiljem ega vähenda seega oluliselt NPV arvutuste tulemust. |
| --- | --- |

(46)

Norra ametiasutused lisavad veel, et NPV arvutusi mõjutavad kõige enam lepingu esimesed aastad ja et omandiõigusega kaasnevad taasinvesteerimiskulud tekivad üldiselt hiljem ega vähenda seega oluliselt NPV arvutuste tulemust.

| (47) | Seda arvesse võttes väidavad Norra ametiasutused, et jõujaamade müük hinnaga umbes 1,64-1,77 Norra krooni aastase toodanguvõimsuse kilovatt-tunni pealt ja jõujaamade rentimine (maksmine 50,5-aastase õiguse eest elektrienergiale) hinnaga umbes 1,00 Norra krooni kontsessioonienergia kilovatt-tunni kohta on võrreldavad. |
| --- | --- |

(47)

Seda arvesse võttes väidavad Norra ametiasutused, et jõujaamade müük hinnaga umbes 1,64-1,77 Norra krooni aastase toodanguvõimsuse kilovatt-tunni pealt ja jõujaamade rentimine (maksmine 50,5-aastase õiguse eest elektrienergiale) hinnaga umbes 1,00 Norra krooni kontsessioonienergia kilovatt-tunni kohta on võrreldavad.

| (48) | Niisiis väidavad Norra ametiasutused, et eelpool toodud asjaolusid arvestav võrdlus näitab, et hind, mida NEAS maksis kontsessioonienergia eest, on võrreldav samal ajal müüdud jõujaamade hinnaga, ja lisavad, et hinnataseme kohta tehtud järeldust toetavad DT aruanne ja mõlemad DS aruanded, mis valmisid enne 50,5-aastase kontsessioonienergialepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

(48)

Niisiis väidavad Norra ametiasutused, et eelpool toodud asjaolusid arvestav võrdlus näitab, et hind, mida NEAS maksis kontsessioonienergia eest, on võrreldav samal ajal müüdud jõujaamade hinnaga, ja lisavad, et hinnataseme kohta tehtud järeldust toetavad DT aruanne ja mõlemad DS aruanded, mis valmisid enne 50,5-aastase kontsessioonienergialepingu sõlmimist.

| (49) | Viidates järelevalveameti riigiabi suunistele ametiasutuste korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (edaspidi „suunised”), (16) väidavad Norra ametiasutused, et konkurentsile avatud ja tingimusteta pakkumismenetlus on vaid üks järelevalveameti poolt tunnustatud meetod riigi vara turuhinna määramiseks. Norra ametiasutused rõhutavad, et suunistega kinnitab järelevalveamet ka seda, et ilma riigiabita turuhinna saab kindlaks määrata sõltumatu eksperthinnanguga. Norra ametiasutused märgivad, et DT ja mõlemad DS aruanded valmisid enne 50,5 aasta pikkuse lepingu sõlmimist. Teine DS aruanne määras müüdava vara väärtuse kindlaks „otsese turu-uuringu” põhjal, mis Norra ametiasutuste väitel päädis turundusuuringuga, mis sarnaneb pakkumismenetluse uuringule. Lisaks märgivad Norra ametiasutused, et lõpphind ei ületanud kolme hinnangu ülempiiri. |
| --- | --- |

(49)

Viidates järelevalveameti riigiabi suunistele ametiasutuste korraldatavas maa ja hoonete müügis sisalduvate riigiabi elementide kohta (edaspidi „suunised”), (16) väidavad Norra ametiasutused, et konkurentsile avatud ja tingimusteta pakkumismenetlus on vaid üks järelevalveameti poolt tunnustatud meetod riigi vara turuhinna määramiseks. Norra ametiasutused rõhutavad, et suunistega kinnitab järelevalveamet ka seda, et ilma riigiabita turuhinna saab kindlaks määrata sõltumatu eksperthinnanguga. Norra ametiasutused märgivad, et DT ja mõlemad DS aruanded valmisid enne 50,5 aasta pikkuse lepingu sõlmimist. Teine DS aruanne määras müüdava vara väärtuse kindlaks „otsese turu-uuringu” põhjal, mis Norra ametiasutuste väitel päädis turundusuuringuga, mis sarnaneb pakkumismenetluse uuringule. Lisaks märgivad Norra ametiasutused, et lõpphind ei ületanud kolme hinnangu ülempiiri.

| (50) | Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et hinnakohandamise sätte ärajätmine oli kohane, kuna ostuhind maksti ühekordse maksena, mitte regulaarsete maksetena. Norra ametiasutused väidavad, et kuna müügihind maksti tehingu sõlmimisel – osaliselt rahas ja osaliselt mitterahaliste vahenditena – nagu jõujaama müügitehingu puhul, oleks „ebaloomulik ja väga ebatavaline” lisada lepingusse hinnakohandamise mehhanism. Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et piiratud vastutusega äriühingute seaduse mitterahaliste vahendite kasutamise mudeli (17) kohaselt oleks hinna hilisem kohandamine tõenäoliselt olnud ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et hinnakohandamise sätte ärajätmine oli kohane, kuna ostuhind maksti ühekordse maksena, mitte regulaarsete maksetena. Norra ametiasutused väidavad, et kuna müügihind maksti tehingu sõlmimisel – osaliselt rahas ja osaliselt mitterahaliste vahenditena – nagu jõujaama müügitehingu puhul, oleks „ebaloomulik ja väga ebatavaline” lisada lepingusse hinnakohandamise mehhanism. Lisaks väidavad Norra ametiasutused, et piiratud vastutusega äriühingute seaduse mitterahaliste vahendite kasutamise mudeli (17) kohaselt oleks hinna hilisem kohandamine tõenäoliselt olnud ebaseaduslik.

12.   Kolmandate isikute märkused

| (51) | Otsuse 393/11/COL kohta on märkuse esitanud üks kolmas isik – NEAS (nüüd Nordkraft). NEAS nõustub põhimõtteliselt Norra ametiasutuste seisukohaga. |
| --- | --- |

(51)

Otsuse 393/11/COL kohta on märkuse esitanud üks kolmas isik – NEAS (nüüd Nordkraft). NEAS nõustub põhimõtteliselt Norra ametiasutuste seisukohaga.

II.   HINDAMINE

1.   Riigiabi olemasolu

| (52) | EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(52)

EMP lepingu artikli 61 lõike 1 sõnastus on järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

| (53) | Sellest sättest tulenevalt peab meede, et seda saaks pidada riigiabiks, andma abisaajale majandusliku eelise. Järgnevalt hindab järelevalveamet majandusliku eelise olemasolu käesoleva juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(53)

Sellest sättest tulenevalt peab meede, et seda saaks pidada riigiabiks, andma abisaajale majandusliku eelise. Järgnevalt hindab järelevalveamet majandusliku eelise olemasolu käesoleva juhtumi puhul.

2.   Majanduslik eelis

| (54) | Euroopa Liidu Kohus märkis, et hindamaks, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas see annab abisaajale tavapärastes turutingimustes välistatud majandusliku eelise (18). Majandusliku eelise olemasolu hindamiseks kohaldab järelevalveamet (hüpoteetilist) turumajandusliku investeerimise põhimõtet (19). |
| --- | --- |

(54)

Euroopa Liidu Kohus märkis, et hindamaks, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas see annab abisaajale tavapärastes turutingimustes välistatud majandusliku eelise (18). Majandusliku eelise olemasolu hindamiseks kohaldab järelevalveamet (hüpoteetilist) turumajandusliku investeerimise põhimõtet (19).

| (55) | Kui kõnealune tehing tehti turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgides, st kui omavalitsus müüs kontsessioonienergia saamise õiguse turuväärtuse eest ning tehingu hind ja tingimused olid turumajanduse tingimustes tegutsevale arukale erainvestorile vastuvõetavad, siis ei anna tehing NEASile majanduslikku eelist ning sellega ei kaasne riigiabi. Tehinguga kaasneks riigiabi siis, kui tehingut ei oleks tehtud turuhinnaga. |
| --- | --- |

(55)

Kui kõnealune tehing tehti turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgides, st kui omavalitsus müüs kontsessioonienergia saamise õiguse turuväärtuse eest ning tehingu hind ja tingimused olid turumajanduse tingimustes tegutsevale arukale erainvestorile vastuvõetavad, siis ei anna tehing NEASile majanduslikku eelist ning sellega ei kaasne riigiabi. Tehinguga kaasneks riigiabi siis, kui tehingut ei oleks tehtud turuhinnaga.

| (56) | Järelevalveamet ei saa asendada hindamisel Narviki ärilist mõtlemist enda omaga, mis tähendab, et omavalitsusel kui kontsessioonienergia õiguse omanikul on tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsemise viisi valikul ulatuslik otsustusõigus. |
| --- | --- |

(56)

Järelevalveamet ei saa asendada hindamisel Narviki ärilist mõtlemist enda omaga, mis tähendab, et omavalitsusel kui kontsessioonienergia õiguse omanikul on tavapärastes konkurentsitingimustes tegutsemise viisi valikul ulatuslik otsustusõigus.

| (57) | Omavalitsuse ja NEASi vahelise lepingu hinna asjakohasuse ja tingimuste hindamine peaks põhinema teabel, mis oli Narvikile kättesaadav lepingu sõlmimise ajal. Tavaliselt piisab riigiabi olemasolu välistamiseks põhjendatud eelhinnangust, isegi kui hiljem selgub, et hindamisel arvesse võetud eeldused olid valed. |
| --- | --- |

(57)

Omavalitsuse ja NEASi vahelise lepingu hinna asjakohasuse ja tingimuste hindamine peaks põhinema teabel, mis oli Narvikile kättesaadav lepingu sõlmimise ajal. Tavaliselt piisab riigiabi olemasolu välistamiseks põhjendatud eelhinnangust, isegi kui hiljem selgub, et hindamisel arvesse võetud eeldused olid valed.

| (58) | Järelevalveamet hindab järgnevalt, kas Narvik tegutses turumajandusliku erainvestorina, kui sõlmis kontsessioonienergia õiguse müügilepingu. |
| --- | --- |

(58)

Järelevalveamet hindab järgnevalt, kas Narvik tegutses turumajandusliku erainvestorina, kui sõlmis kontsessioonienergia õiguse müügilepingu.

| (59) | Järelevalveamet pöörab tähelepanu tehingu toimumise taustale. Norra ametiasutustelt saadud teabe põhjal mõistab järelevalveamet, et lepingu sõlmimise ajal vajas omavalitsus nii juurdepääsu likviidsusele (et täita oma laenukohustusi) kui ka kapitali, mida NEASi paigutada. Lisaks märgitakse, et piiratud vastutusega äriühingute seadus piirab võimalust lepingusse lisada hinna kohandamise mehhanismi makse tegemise ajal. Enne müügilepingu sõlmimist 2000. aastal oli Narvik kandnud 1999. aastal kontsessioonienergia müügil kahjusid. Omavalitsus otsustas seega müüa pikaajaliselt oma kontsessioonienergia õigus, järgides samal ajal selget strateegiat, mille kaudu maksimeerida kontsessioonienergiast saadavat tulu. |
| --- | --- |

(59)

Järelevalveamet pöörab tähelepanu tehingu toimumise taustale. Norra ametiasutustelt saadud teabe põhjal mõistab järelevalveamet, et lepingu sõlmimise ajal vajas omavalitsus nii juurdepääsu likviidsusele (et täita oma laenukohustusi) kui ka kapitali, mida NEASi paigutada. Lisaks märgitakse, et piiratud vastutusega äriühingute seadus piirab võimalust lepingusse lisada hinna kohandamise mehhanismi makse tegemise ajal. Enne müügilepingu sõlmimist 2000. aastal oli Narvik kandnud 1999. aastal kontsessioonienergia müügil kahjusid. Omavalitsus otsustas seega müüa pikaajaliselt oma kontsessioonienergia õigus, järgides samal ajal selget strateegiat, mille kaudu maksimeerida kontsessioonienergiast saadavat tulu.

| (60) | Norra ametiasutused väitsid, et järelevalveametil peaks olema võimalik välistada eelise olemasolu, kui käesoleva juhtumi puhul rakendatakse suuniseid. Järelevalveamet märgib, et kuigi suunised ei kehti kontsessioonienergia ostuõiguse müügi puhul, nähakse nendega ette kaks meetodit, millega ametiasutused saavad tavaliselt turuhinna eest müüa riigile kuuluvat maad ja hooneid ning seeläbi kindlustada, et müük ei hõlma riigiabi. Esimene meetod, mille kaudu abi välistada, on müük tingimusteta pakkumismenetluse teel. Teine, üldtunnustatud hindamisstandardite järgi läbi viidud sõltumatu eksperthinnangu teel kindlaks määratud hinnaga müük. |
| --- | --- |

(60)

Norra ametiasutused väitsid, et järelevalveametil peaks olema võimalik välistada eelise olemasolu, kui käesoleva juhtumi puhul rakendatakse suuniseid. Järelevalveamet märgib, et kuigi suunised ei kehti kontsessioonienergia ostuõiguse müügi puhul, nähakse nendega ette kaks meetodit, millega ametiasutused saavad tavaliselt turuhinna eest müüa riigile kuuluvat maad ja hooneid ning seeläbi kindlustada, et müük ei hõlma riigiabi. Esimene meetod, mille kaudu abi välistada, on müük tingimusteta pakkumismenetluse teel. Teine, üldtunnustatud hindamisstandardite järgi läbi viidud sõltumatu eksperthinnangu teel kindlaks määratud hinnaga müük.

| (61) | Järelevalveamet märgib, et tavaliselt välistab vara müük tingimusteta pakkumismenetluse kaudu eelise olemasolu vähemalt avatud menetluse puhul, kus on enam kui üks pakkuja (20) Narviki kontsessioonienergia õigust ei müüdud aga tingimusteta pakkumismenetluse kaudu. |
| --- | --- |

(61)

Järelevalveamet märgib, et tavaliselt välistab vara müük tingimusteta pakkumismenetluse kaudu eelise olemasolu vähemalt avatud menetluse puhul, kus on enam kui üks pakkuja (20) Narviki kontsessioonienergia õigust ei müüdud aga tingimusteta pakkumismenetluse kaudu.

| (62) | Samas tellisid Narvik ja NEAS mõlemad välisnõustajatelt kaks hinnangut, mida on selgitatud eespool põhjendustes 26–29. DS1, DS2 ja AA aruanne ei anna põhjalikku selgitust selle kohta, millist meetodit kasutati väärtuse hinnangu määramisel. Kuna puuduvad edasised selgitused, ei saa järelevalveamet hinnata, kas turuväärtuse hinnangud on tehtud üldtunnustatud turunäitajate ja hindamisstandardite alusel. Seetõttu ei ole järelevalveameti arvates DS1, DS2 ega AA aruanded piisavad, et hinnata kontsessioonienergia õiguse väärtust. Samas selgitatakse hindamisi üksikasjalikult DT aruandes. Seetõttu on aruande tulemusi võimalik kontrollida. Järelevalveameti arvates on DT aruanne kõige usaldusväärsem. Järelevalveamet leiab, et kuna kõigi nelja aruande tulemused (21) on sarnased, siis kinnitab see nii DT kui ka kolme eelneva aruande tulemusi. |
| --- | --- |

(62)

Samas tellisid Narvik ja NEAS mõlemad välisnõustajatelt kaks hinnangut, mida on selgitatud eespool põhjendustes 26–29. DS1, DS2 ja AA aruanne ei anna põhjalikku selgitust selle kohta, millist meetodit kasutati väärtuse hinnangu määramisel. Kuna puuduvad edasised selgitused, ei saa järelevalveamet hinnata, kas turuväärtuse hinnangud on tehtud üldtunnustatud turunäitajate ja hindamisstandardite alusel. Seetõttu ei ole järelevalveameti arvates DS1, DS2 ega AA aruanded piisavad, et hinnata kontsessioonienergia õiguse väärtust. Samas selgitatakse hindamisi üksikasjalikult DT aruandes. Seetõttu on aruande tulemusi võimalik kontrollida. Järelevalveameti arvates on DT aruanne kõige usaldusväärsem. Järelevalveamet leiab, et kuna kõigi nelja aruande tulemused (21) on sarnased, siis kinnitab see nii DT kui ka kolme eelneva aruande tulemusi.

| (63) | Järelevalveamet märgib, et kuigi sõltumatu hindaja määratud hinna korral võib tavaliselt oodata eelise olemasolu välistamist lihtsalt hinnatavate tavaliste maa-alade või hoonete müügil, millega on juba mitmeid tehinguid tehtud, siis ei ole see nii maa ja ehitiste puhul, millel on ainulaadsemad omadused või mille müügiga seotud asjaolud annavad alust kahelda, kas eksperthinnang näitab vara tegelikku turuväärtust (22). |
| --- | --- |

(63)

Järelevalveamet märgib, et kuigi sõltumatu hindaja määratud hinna korral võib tavaliselt oodata eelise olemasolu välistamist lihtsalt hinnatavate tavaliste maa-alade või hoonete müügil, millega on juba mitmeid tehinguid tehtud, siis ei ole see nii maa ja ehitiste puhul, millel on ainulaadsemad omadused või mille müügiga seotud asjaolud annavad alust kahelda, kas eksperthinnang näitab vara tegelikku turuväärtust (22).

| (64) | Nagu järgnevalt selgitatakse, ei ole fikseeritud hinnaga elektrienergia tarnelepingud, mis kehtivad üle 6 aasta, tavalised ega sagedad. Kuna puudub võrreldavate hindadega turg ning elektrihinnad on kõikuvad, ei piisa eksperthinnangust, et määrata kindlaks turuhind fikseeritud hinnaga 50,5 aastase kestusega elektrilepingu jaoks (23). |
| --- | --- |

(64)

Nagu järgnevalt selgitatakse, ei ole fikseeritud hinnaga elektrienergia tarnelepingud, mis kehtivad üle 6 aasta, tavalised ega sagedad. Kuna puudub võrreldavate hindadega turg ning elektrihinnad on kõikuvad, ei piisa eksperthinnangust, et määrata kindlaks turuhind fikseeritud hinnaga 50,5 aastase kestusega elektrilepingu jaoks (23).

| (65) | Järelevalveamet tuletab meelde, et riigi maa ja hoonete müügi puhul kehtivad turumajandusliku investeerimise, mitte suuniste kriteeriumid, ning nende järgi hinnatakse, kas ametiasutusega sõlmitud elektrilepinguga antakse ettevõttele eelis. See, et turumajandusliku investeerimise põhimõte kehtib pikaajaliste elektrilepingute korral, leidis kinnitust Üldkohtu poolt kohtuasjas Budapesti Erőmű Zrt vs. Euroopa Komisjon, kus Üldkohus kiitis heaks Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) lähenemisviisi Ungari ametiasutuste sõlmitud pikaajaliste elektrilepingute juhtumile (24). |
| --- | --- |

(65)

Järelevalveamet tuletab meelde, et riigi maa ja hoonete müügi puhul kehtivad turumajandusliku investeerimise, mitte suuniste kriteeriumid, ning nende järgi hinnatakse, kas ametiasutusega sõlmitud elektrilepinguga antakse ettevõttele eelis. See, et turumajandusliku investeerimise põhimõte kehtib pikaajaliste elektrilepingute korral, leidis kinnitust Üldkohtu poolt kohtuasjas Budapesti Erőmű Zrt vs. Euroopa Komisjon, kus Üldkohus kiitis heaks Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) lähenemisviisi Ungari ametiasutuste sõlmitud pikaajaliste elektrilepingute juhtumile (24).

| (66) | Kõnealuse juhtumi puhul selgitas komisjon analüüsi jaoks välja ettevõtjate peamised asjakohased tavad Euroopa elektriturgudel ning hindas, kas käesoleva juhtumiga seotud kokkulepped on nende tavadega kooskõlas. Samuti hindas komisjon, kas lepingud sõlmiti tingimustel, mis ei oleks olnud vastuvõetavad üksnes majanduslikel põhjustel tegutsevale ettevõttele (25). |
| --- | --- |

(66)

Kõnealuse juhtumi puhul selgitas komisjon analüüsi jaoks välja ettevõtjate peamised asjakohased tavad Euroopa elektriturgudel ning hindas, kas käesoleva juhtumiga seotud kokkulepped on nende tavadega kooskõlas. Samuti hindas komisjon, kas lepingud sõlmiti tingimustel, mis ei oleks olnud vastuvõetavad üksnes majanduslikel põhjustel tegutsevale ettevõttele (25).

| (67) | Komisjon leidis, et üle 6 aasta kehtivaid pikaajalisi elektrilepinguid sõlmitakse Euroopa turul harva (26). Seda asjaolu kinnitab järelevalveametile kättesaadav teave. Selliseid pikaajalisi elektrilepinguid, millega määratakse kindlaks elektri müügihind järgnevaks 50,5 aastaks, on vähe. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon leidis, et üle 6 aasta kehtivaid pikaajalisi elektrilepinguid sõlmitakse Euroopa turul harva (26). Seda asjaolu kinnitab järelevalveametile kättesaadav teave. Selliseid pikaajalisi elektrilepinguid, millega määratakse kindlaks elektri müügihind järgnevaks 50,5 aastaks, on vähe.

| (68) | Pikaajalise prognoosi tulevikus kehtivate elektrihindade kohta peavad aga tegema elektrijaamade võimalikud ostjad ja müüjad. Selle alusel väitsid Norra ametiasutused, et Narviki kontsessioonienergia õiguse müüki võiks võrrelda hüdroelektrijaama müügiga. Oma väite toetamiseks edastasid Norra ametiasutused järelevalveametile Pareto aruande, millega antakse ülevaade Norras 2000. aastal müüdud viie hüdroelektrijaama kohta. |
| --- | --- |

(68)

Pikaajalise prognoosi tulevikus kehtivate elektrihindade kohta peavad aga tegema elektrijaamade võimalikud ostjad ja müüjad. Selle alusel väitsid Norra ametiasutused, et Narviki kontsessioonienergia õiguse müüki võiks võrrelda hüdroelektrijaama müügiga. Oma väite toetamiseks edastasid Norra ametiasutused järelevalveametile Pareto aruande, millega antakse ülevaade Norras 2000. aastal müüdud viie hüdroelektrijaama kohta.

| (69) | Norra ametiasutused väidavad, et nii hüdroelektrijaama kui ka Narviki kontsessioonienergia õiguse müügi puhul näitab müügihind tootmismahuga seotud eeldatavate rahavoogude nüüdispuhasväärtust. Nagu Narviki ja NEASi juhtumi puhul, nii peab ka hüdroelektrijaama iga ostja või müüja hindama elektrijaama väärtust eeldatavate tootmisest tulenevatele sissetulekute alusel, lahutades sellest vastava diskontomääraga diskonteeritud eeldatavad kulud ajavahemikus, mil uus omanik saab hüdroenergiat kasutada. |
| --- | --- |

(69)

Norra ametiasutused väidavad, et nii hüdroelektrijaama kui ka Narviki kontsessioonienergia õiguse müügi puhul näitab müügihind tootmismahuga seotud eeldatavate rahavoogude nüüdispuhasväärtust. Nagu Narviki ja NEASi juhtumi puhul, nii peab ka hüdroelektrijaama iga ostja või müüja hindama elektrijaama väärtust eeldatavate tootmisest tulenevatele sissetulekute alusel, lahutades sellest vastava diskontomääraga diskonteeritud eeldatavad kulud ajavahemikus, mil uus omanik saab hüdroenergiat kasutada.

| (70) | Norra ametiasutused väidavad, et Pareto aruandes mainitud viie hüdroelektrijaama hinnad, kui neid teatud tegurite järgi korrigeerida, on võrreldavad Narviki kontsessiooniõiguse müügi eest saadud hinnaga. Siinkohal märgib järelevalveamet, et korrigeerimistegurid, millele Norra ametiasutused viitavad, on esitatud I peatüki põhjenduses 11. |
| --- | --- |

(70)

Norra ametiasutused väidavad, et Pareto aruandes mainitud viie hüdroelektrijaama hinnad, kui neid teatud tegurite järgi korrigeerida, on võrreldavad Narviki kontsessiooniõiguse müügi eest saadud hinnaga. Siinkohal märgib järelevalveamet, et korrigeerimistegurid, millele Norra ametiasutused viitavad, on esitatud I peatüki põhjenduses 11.

| (71) | Viies hüdroelektrijaamas oli müügihind KWh tootmisvõimsuse kohta vahemikus 1,66–1,74 Norra krooni. Varade müük suurendab vara nüüdispuhasväärtust vastupidiselt kontsessioonienergia õiguse müügile 50,5 aasta pikkuseks perioodiks, kuna eeldatavalt on varaga seotud rahavoog positiivne ka pärast 50,5 aastat. Selleks et võrrelda müüki kontsessiooniõiguse müügiga teatud perioodiks, määrasid Norra ametiasutused 4 % suuruse kapitaliseerimismäära, mille tulemusena väheneb müügihind 10 %–15 % (27). |
| --- | --- |

(71)

Viies hüdroelektrijaamas oli müügihind KWh tootmisvõimsuse kohta vahemikus 1,66–1,74 Norra krooni. Varade müük suurendab vara nüüdispuhasväärtust vastupidiselt kontsessioonienergia õiguse müügile 50,5 aasta pikkuseks perioodiks, kuna eeldatavalt on varaga seotud rahavoog positiivne ka pärast 50,5 aastat. Selleks et võrrelda müüki kontsessiooniõiguse müügiga teatud perioodiks, määrasid Norra ametiasutused 4 % suuruse kapitaliseerimismäära, mille tulemusena väheneb müügihind 10 %–15 % (27).

| (72) | Teine erinevus elektrijaama müügi ja kontsessiooniõiguse 50,5 aasta pikkuseks perioodiks müügi vahel on seotud kulubaasiga, mida nüüdispuhasväärtuse arvutamisel kasutada, st tootmise kogutulud vs. kontsessiooni hind. Norra ametiasutused väitsid, et tavaline tegevuskulu, mille sisse arvestati ka uuemasse elektrijaama reinvesteerimine, oli ligikaudu 0,05 Norra krooni KWh kohta, samas kui ministeeriumi hind oli sel ajal ligikaudu 0,10 Norra krooni KWh kohta. |
| --- | --- |

(72)

Teine erinevus elektrijaama müügi ja kontsessiooniõiguse 50,5 aasta pikkuseks perioodiks müügi vahel on seotud kulubaasiga, mida nüüdispuhasväärtuse arvutamisel kasutada, st tootmise kogutulud vs. kontsessiooni hind. Norra ametiasutused väitsid, et tavaline tegevuskulu, mille sisse arvestati ka uuemasse elektrijaama reinvesteerimine, oli ligikaudu 0,05 Norra krooni KWh kohta, samas kui ministeeriumi hind oli sel ajal ligikaudu 0,10 Norra krooni KWh kohta.

| (73) | Selleks et hinnata, kas elektrijaamade hinnad sisaldavad kõnealuse kontsessioonienergia turuhinna määramiseks sobivaid näitajaid, tuleb iga elementi vaadelda üksikasjalikumalt. Järelevalveameti hinnang põhineb Norra ametiasutuste antud ning muul avalikult kättesaadaval teabel. |
| --- | --- |

(73)

Selleks et hinnata, kas elektrijaamade hinnad sisaldavad kõnealuse kontsessioonienergia turuhinna määramiseks sobivaid näitajaid, tuleb iga elementi vaadelda üksikasjalikumalt. Järelevalveameti hinnang põhineb Norra ametiasutuste antud ning muul avalikult kättesaadaval teabel.

| (74) | Järgnevas analüüsis kasutatakse arvutustes nimiväärtusi (28). |
| --- | --- |

(74)

Järgnevas analüüsis kasutatakse arvutustes nimiväärtusi (28).

| (75) | Pareto aruandes mainitud viie hüdroelektrijaama müügihinnad olid vahemikus 1,66 – 1,74 Norra krooni KWh tootmisvõimsuse kohta. Majandusalane konsultatsiooniettevõte Econ Pöyry analüüsis oma aruandes elektrijaama 1996. –2005. aasta müügitulemusi ning leidis, et keskmine tehinguväärtus 2000. aastal oli mõnevõrra suurem, hinnanguliselt ligikaudu 1,85 Norra krooni. Selle aruande järgi oli ka 1999. aastal hind ligikaudu sama. Võrreldav hinnavahemik on veidi suurem kui Pareto aruande oma. Kuna ECONi aruanne annab kõrgema keskmise tehinguväärtuse võrreldes Pareto aruandega, siis kasutab järelevalveamet edasise analüüsi jooksul hinnavahemikku 1,70–1,80 Norra krooni. |
| --- | --- |

(75)

Pareto aruandes mainitud viie hüdroelektrijaama müügihinnad olid vahemikus 1,66 – 1,74 Norra krooni KWh tootmisvõimsuse kohta. Majandusalane konsultatsiooniettevõte Econ Pöyry analüüsis oma aruandes elektrijaama 1996. –2005. aasta müügitulemusi ning leidis, et keskmine tehinguväärtus 2000. aastal oli mõnevõrra suurem, hinnanguliselt ligikaudu 1,85 Norra krooni. Selle aruande järgi oli ka 1999. aastal hind ligikaudu sama. Võrreldav hinnavahemik on veidi suurem kui Pareto aruande oma. Kuna ECONi aruanne annab kõrgema keskmise tehinguväärtuse võrreldes Pareto aruandega, siis kasutab järelevalveamet edasise analüüsi jooksul hinnavahemikku 1,70–1,80 Norra krooni.

| (76) | Teine tegur, mida arvesse tuleb võtta, on üle 50,5 aasta pikkuseks perioodiks müümise korral hinnatasemete korrigeerimine elektrijaama müügi järgi. Norra ametiasutused väitsid, et sobiv korrigeerimisindeks, mis põhineb 4 % kapitaliseerimismääral, on 10–15 %. Järelevalveamet leiab, et kapitaliseerimismäära valik on lähedalt seotud nüüdispuhasväärtuse arvutamisel kasutatava diskontomääraga. DT aruandes kasutatud nominaalne tulumaksujärgne diskontomäär oli 6,8 %, samas kui AA aruandes oli see 7 %. Märgiti ka seda, et uute hüdroelektrijaama projektide hindamisel kasutas Norra veevarude ja energeetika direktoraat arvutamisel 6,5 % määra (29). Omahinna arvutamisel kasutati 6 % määra (30). Järelevalveamet on eelnevat arvesse võttes arvamusel, et sobiv diskontomäär ja seega sobiv kapitaliseerimismäär, mida kohaldada müügi ja piiratud ajaks müügi võrdlemisel, on pärast maksustamist vahemikus nominaalselt 6 %–7 %. Selle järgi on väärtuse sobiv korrigeerimisindeks müügilt 50,5 aastaks müügile Norra ametiasutuste väidetud 10 %–15 % asemel pigem 4 %–5 %. |
| --- | --- |

(76)

Teine tegur, mida arvesse tuleb võtta, on üle 50,5 aasta pikkuseks perioodiks müümise korral hinnatasemete korrigeerimine elektrijaama müügi järgi. Norra ametiasutused väitsid, et sobiv korrigeerimisindeks, mis põhineb 4 % kapitaliseerimismääral, on 10–15 %. Järelevalveamet leiab, et kapitaliseerimismäära valik on lähedalt seotud nüüdispuhasväärtuse arvutamisel kasutatava diskontomääraga. DT aruandes kasutatud nominaalne tulumaksujärgne diskontomäär oli 6,8 %, samas kui AA aruandes oli see 7 %. Märgiti ka seda, et uute hüdroelektrijaama projektide hindamisel kasutas Norra veevarude ja energeetika direktoraat arvutamisel 6,5 % määra (29). Omahinna arvutamisel kasutati 6 % määra (30). Järelevalveamet on eelnevat arvesse võttes arvamusel, et sobiv diskontomäär ja seega sobiv kapitaliseerimismäär, mida kohaldada müügi ja piiratud ajaks müügi võrdlemisel, on pärast maksustamist vahemikus nominaalselt 6 %–7 %. Selle järgi on väärtuse sobiv korrigeerimisindeks müügilt 50,5 aastaks müügile Norra ametiasutuste väidetud 10 %–15 % asemel pigem 4 %–5 %.

| (77) | Kolmas tegur, millega arvestada, on elektri eeldatav turuhind tulevikus. Nagu eespool selgitatud, on järgmiseks 50 aastaks või pikemaks ajaks energiahindasid keeruline prognoosida. Ülaltoodud hindamisaruannetes (eelkõige AA ja DT aruandes) eeldati, et energia turuhind tõuseb püsivalt järgmise 10–20 aasta jooksul ja hiljem peaks hindade tegelik väärtus olema stabiilne (st tõusma vaid inflatsiooni korral) (31). Siit võib järeldada, et turul arvati üksmeelselt, et tulevased energiahinnad püsivad pikas perspektiivis ühtlase tegeliku väärtusega ega tõuse enam (32). Järelevalveamet eeldab, et sama ebakindlus seoses tulevaste energiahindadega valitses kõigi turuosaliste seas, ka nende seas, kes ostsid ja müüsid elektrijaamu sel ajal, kui müüdi kontsessioonienergia õigust. Üldiselt ei ole põhjust arvata, et erinevatel turuosalistel on ligipääs märkimisväärselt erinevale teabele turuhinnaootuste kohta. |
| --- | --- |

(77)

Kolmas tegur, millega arvestada, on elektri eeldatav turuhind tulevikus. Nagu eespool selgitatud, on järgmiseks 50 aastaks või pikemaks ajaks energiahindasid keeruline prognoosida. Ülaltoodud hindamisaruannetes (eelkõige AA ja DT aruandes) eeldati, et energia turuhind tõuseb püsivalt järgmise 10–20 aasta jooksul ja hiljem peaks hindade tegelik väärtus olema stabiilne (st tõusma vaid inflatsiooni korral) (31). Siit võib järeldada, et turul arvati üksmeelselt, et tulevased energiahinnad püsivad pikas perspektiivis ühtlase tegeliku väärtusega ega tõuse enam (32). Järelevalveamet eeldab, et sama ebakindlus seoses tulevaste energiahindadega valitses kõigi turuosaliste seas, ka nende seas, kes ostsid ja müüsid elektrijaamu sel ajal, kui müüdi kontsessioonienergia õigust. Üldiselt ei ole põhjust arvata, et erinevatel turuosalistel on ligipääs märkimisväärselt erinevale teabele turuhinnaootuste kohta.

| (78) | Kui vaadelda tulude asemel kulusid, siis viitab Norra ametiasutuste esitatud võrdlus stsenaariumile, kus on erinevad väljuvad rahavood KWh kohta, kui võrrelda müüki ja kontsessioonienergia müüki 0,05 Norra krooni eest, sest eeldatav kontsessioonihind on ligikaudu 0,10 Norra krooni ning tegevuskulud hõlmavad reinvesteeringuid ligikaudu 0,05 Norra krooni eest. |
| --- | --- |

(78)

Kui vaadelda tulude asemel kulusid, siis viitab Norra ametiasutuste esitatud võrdlus stsenaariumile, kus on erinevad väljuvad rahavood KWh kohta, kui võrrelda müüki ja kontsessioonienergia müüki 0,05 Norra krooni eest, sest eeldatav kontsessioonihind on ligikaudu 0,10 Norra krooni ning tegevuskulud hõlmavad reinvesteeringuid ligikaudu 0,05 Norra krooni eest.

| (79) | Seoses ministeeriumihinna põhise kontsessioonienergiaga eeldasid Narviki ja NEASi nõustajad, et hindade tegelik väärtus püsib suhteliselt ühtlasena, seega ei oodatud tähelepanuväärset tõhusust ega ka kulubaasi ulatuslikku kõikumist. Põhimõtteliselt eeldati, et kontsessioonienergia ministeeriumihind tõuseb inflatsiooni ajal (33). Järelevalveamet järeldab olemasoleva teabe põhjal, et mõistlik investor oleks eeldanud sama, ning leiab seega, et kontsessioonienergia omahind ei oleks edasise analüüsi käigus väga muutunud. Need kulud moodustavad kontsessioonienergia väärtuse arvutamisel vastavad raha väljavood (34)). |
| --- | --- |

(79)

Seoses ministeeriumihinna põhise kontsessioonienergiaga eeldasid Narviki ja NEASi nõustajad, et hindade tegelik väärtus püsib suhteliselt ühtlasena, seega ei oodatud tähelepanuväärset tõhusust ega ka kulubaasi ulatuslikku kõikumist. Põhimõtteliselt eeldati, et kontsessioonienergia ministeeriumihind tõuseb inflatsiooni ajal (33). Järelevalveamet järeldab olemasoleva teabe põhjal, et mõistlik investor oleks eeldanud sama, ning leiab seega, et kontsessioonienergia omahind ei oleks edasise analüüsi käigus väga muutunud. Need kulud moodustavad kontsessioonienergia väärtuse arvutamisel vastavad raha väljavood (34)).

| (80) | Kuna on mitmeid muutujaid, mis võivad mõjutada sularahakulusid aja jooksul, tuleb 0,05 Norra krooni suurust summat, millesse on hõlmatud tegevus- ja reinvesteerimiskulud, hinnata selle eri elementide alusel. |
| --- | --- |

(80)

Kuna on mitmeid muutujaid, mis võivad mõjutada sularahakulusid aja jooksul, tuleb 0,05 Norra krooni suurust summat, millesse on hõlmatud tegevus- ja reinvesteerimiskulud, hinnata selle eri elementide alusel.

| (81) | On selge, et elektrijaamal on teatud üldiste tegevus- ja hoolduskulude tase. Eeldatavalt on hüdroelektrijaama tegevus- ja hoolduskulud suhteliselt madalad ja püsivad vahemikus 0,02–0,05 Norra krooni KWh kohta (35). Seda toetavad ka ministeeriumihinna määramiseks kasutatud kuluandmed. 2000. aastal oli selle mudeli järgi hüvitis tegevus- ja hoolduskulude jaoks 0,267 Norra krooni KWh kohta. |
| --- | --- |

(81)

On selge, et elektrijaamal on teatud üldiste tegevus- ja hoolduskulude tase. Eeldatavalt on hüdroelektrijaama tegevus- ja hoolduskulud suhteliselt madalad ja püsivad vahemikus 0,02–0,05 Norra krooni KWh kohta (35). Seda toetavad ka ministeeriumihinna määramiseks kasutatud kuluandmed. 2000. aastal oli selle mudeli järgi hüvitis tegevus- ja hoolduskulude jaoks 0,267 Norra krooni KWh kohta.

| (82) | Nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks on olulised ka teised rahavood. Ministeeriumihinna arvutamisel kompenseeriti 2000. aastal makse 0,021 Norra krooni ulatuses. Asjaomase elektrijaama tegelik maksukoormus sõltub loomulikult kasumist, kuid arvestades, et ministeeriumihind peaks näitama tavalise elektrijaama keskmist kulu Norras, näib mõistlik kehtestada maksukulu ligikaudu 0,02 Norra krooni KWh kohta. |
| --- | --- |

(82)

Nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks on olulised ka teised rahavood. Ministeeriumihinna arvutamisel kompenseeriti 2000. aastal makse 0,021 Norra krooni ulatuses. Asjaomase elektrijaama tegelik maksukoormus sõltub loomulikult kasumist, kuid arvestades, et ministeeriumihind peaks näitama tavalise elektrijaama keskmist kulu Norras, näib mõistlik kehtestada maksukulu ligikaudu 0,02 Norra krooni KWh kohta.

| (83) | Nüüdispuhasväärtuse arvutamisel moodustavad rahavoogude viimase osa reinvesteerimiskulud, mis sõltuvad palju ajastusest ja elektrijaama reinvesteerimise vajadusest. Järelevalveamet mõistab, et arvestuste tegemist silmas pidades on hüdroelektrijaama majanduslik eluiga 40 aastat, (36) kuid tegelik kasutusaeg võib olla pikem. Reinvesteerimise tase on mitmel puhul märkimisväärne ning seetõttu on rahavoogude ajastamine nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks väga oluline, mida väitsid ka Norra ametiasutused. Kui reinvesteeritakse arvestusperioodi alguses, väheneb nüüdispuhasväärtus oluliselt, võrreldes reinvesteerimisega arvestusperioodi hilisemas osas. Norra ametiasutused ei ole siiski edastanud järelevalveametile teavet 1999. ja 2000. aastal müüdud ning võrdluse aluseks võetud hüdroelektrijaamade reinvesteerimisvajaduse kohta. Järelevalveamet märgib, et elektrijaamade vanuse ning teabe tundlikkuse tõttu ei ole see tõenäoliselt hõlpsasti kättesaadav. |
| --- | --- |

(83)

Nüüdispuhasväärtuse arvutamisel moodustavad rahavoogude viimase osa reinvesteerimiskulud, mis sõltuvad palju ajastusest ja elektrijaama reinvesteerimise vajadusest. Järelevalveamet mõistab, et arvestuste tegemist silmas pidades on hüdroelektrijaama majanduslik eluiga 40 aastat, (36) kuid tegelik kasutusaeg võib olla pikem. Reinvesteerimise tase on mitmel puhul märkimisväärne ning seetõttu on rahavoogude ajastamine nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks väga oluline, mida väitsid ka Norra ametiasutused. Kui reinvesteeritakse arvestusperioodi alguses, väheneb nüüdispuhasväärtus oluliselt, võrreldes reinvesteerimisega arvestusperioodi hilisemas osas. Norra ametiasutused ei ole siiski edastanud järelevalveametile teavet 1999. ja 2000. aastal müüdud ning võrdluse aluseks võetud hüdroelektrijaamade reinvesteerimisvajaduse kohta. Järelevalveamet märgib, et elektrijaamade vanuse ning teabe tundlikkuse tõttu ei ole see tõenäoliselt hõlpsasti kättesaadav.

| (84) | Asjaomaste hüdroelektrijaamade hindade korrigeerimisel kahe ülalmainitud erinevuse, ajavahemiku ja kulubaasi järgi, võib Norra ametiasutuste väitel hinnavahemikku 1,66 ja 1,74 Norra krooni KWh kohta võrrelda hinnaga, mis saadi kontsessioonienergia eest ning mis oli ligikaudu 1,00 Norra krooni KWh kohta (37). Järelevalveametile kättesaadav teave näitab, et keskmine tehinguväärtus 1999. ja 2000. aastal oli sellest vahemikust mõnevõrra kõrgem (ligikaudu 1,85 Norra krooni). Järelevalveamet võrdleb hinnavahemikku 1,70–1,80 Norra krooni KWh kohta Narvikilt saadud 1,00 Norra krooni suuruse hinnaga. |
| --- | --- |

(84)

Asjaomaste hüdroelektrijaamade hindade korrigeerimisel kahe ülalmainitud erinevuse, ajavahemiku ja kulubaasi järgi, võib Norra ametiasutuste väitel hinnavahemikku 1,66 ja 1,74 Norra krooni KWh kohta võrrelda hinnaga, mis saadi kontsessioonienergia eest ning mis oli ligikaudu 1,00 Norra krooni KWh kohta (37). Järelevalveametile kättesaadav teave näitab, et keskmine tehinguväärtus 1999. ja 2000. aastal oli sellest vahemikust mõnevõrra kõrgem (ligikaudu 1,85 Norra krooni). Järelevalveamet võrdleb hinnavahemikku 1,70–1,80 Norra krooni KWh kohta Narvikilt saadud 1,00 Norra krooni suuruse hinnaga.

| (85) | Kõigepealt korrigeeritakse müügi hindasid nii, et need oleksid võrreldavad 50,5 aastaks sõlmitava lepinguga. Järelevalveamet kasutas 6 % kapitaliseerimismäära, millega vähendatakse müügi hindasid ligikaudu 5,5 %. Elektrijaamade müügist saadud võrreldav hinnavahemik on seega 1,61–1,70 Norra krooni. 0,61–0,70 Norra krooni suurune erinevus netorahavoogudes KWh kohta kontsessioonienergia hindade ja elektrijaama tegevuskulude vahel peaks seda erinevust selgitama, et olla vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja välistada abi. |
| --- | --- |

(85)

Kõigepealt korrigeeritakse müügi hindasid nii, et need oleksid võrreldavad 50,5 aastaks sõlmitava lepinguga. Järelevalveamet kasutas 6 % kapitaliseerimismäära, millega vähendatakse müügi hindasid ligikaudu 5,5 %. Elektrijaamade müügist saadud võrreldav hinnavahemik on seega 1,61–1,70 Norra krooni. 0,61–0,70 Norra krooni suurune erinevus netorahavoogudes KWh kohta kontsessioonienergia hindade ja elektrijaama tegevuskulude vahel peaks seda erinevust selgitama, et olla vastavuses turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja välistada abi.

| (86) | Tegevuse kogukulud on hinnanguliselt vahemikus 0,02–0,05 Norra krooni KWh kohta, pluss hinnanguline 0,02 Norra krooni KWh kohta maksudes, mis võrdub 0,04–0,07 Norra krooniga KWh kohta. Lisaks tuleb arvesse võtta reinvesteerimist, mille finantsmõju sõltub ajastusest ja investeeringu suurusest ning mida on seega keeruline määrata. |
| --- | --- |

(86)

Tegevuse kogukulud on hinnanguliselt vahemikus 0,02–0,05 Norra krooni KWh kohta, pluss hinnanguline 0,02 Norra krooni KWh kohta maksudes, mis võrdub 0,04–0,07 Norra krooniga KWh kohta. Lisaks tuleb arvesse võtta reinvesteerimist, mille finantsmõju sõltub ajastusest ja investeeringu suurusest ning mida on seega keeruline määrata.

| (87) | Seda arvesse võttes viis järelevalveamet läbi tundlikkusanalüüsi 128GWh (38) kontsessioonienergia müügi kohta 50,5 aasta pikkuse perioodi jooksul. Järelevalveamet on vaadelnud erinevaid kulude ja diskontomäärade kombinatsioone, mille nominaalne tulumaksujärgne diskontomäär on vahemikus 5,5 %–7,5 % ning tegevuse kogukulu 0,05 ja 0,09 Norra krooni KWh kohta. See on esitatud alljärgnevas tabelis.











  tundlikkus-
  analüüs | diskontomäär |
| --- | --- | --- |
| 5,5 % | 6 % | 6,5 % | 7 % | 7,5 % |
| tegevuskulu | 0,05 | 1,60 | 1,46 | 1,34 | 1,23 | 1,14 |
| 0,06 | 1,34 | 1,23 | 1,12 | 1,04 | 0,96 |
| 0,07 | 1,09 | 0,99 | 0,91 | 0,84 | 0,78 |
| 0,08 | 0,83 | 0,76 | 0,70 | 0,64 | 0,59 |
| 0,09 | 0,58 | 0,53 | 0,48 | 0,45 | 0,41 |

(87)

Seda arvesse võttes viis järelevalveamet läbi tundlikkusanalüüsi 128GWh (38) kontsessioonienergia müügi kohta 50,5 aasta pikkuse perioodi jooksul. Järelevalveamet on vaadelnud erinevaid kulude ja diskontomäärade kombinatsioone, mille nominaalne tulumaksujärgne diskontomäär on vahemikus 5,5 %–7,5 % ning tegevuse kogukulu 0,05 ja 0,09 Norra krooni KWh kohta. See on esitatud alljärgnevas tabelis.

tundlikkus-

analüüs

diskontomäär

5,5 %

6 %

6,5 %

7 %

7,5 %

tegevuskulu

0,05

1,60

1,46

1,34

1,23

1,14

0,06

1,34

1,23

1,12

1,04

0,96

0,07

1,09

0,99

0,91

0,84

0,78

0,08

0,83

0,76

0,70

0,64

0,59

0,09

0,58

0,53

0,48

0,45

0,41

| (88) | Kui tegevuskulud on alla 0,09 Norra krooni 5,5 %–7,5 % diskontomäära korral või kui mõlemad tegevuskulud on 0,08 Norra krooni ja diskontomäär on 7,5 % või kõrgem, siis on tulemused alla 0,61–0,70 Norra krooni. Nende stsenaariumite korral on erinevus kontsessioonienergia hinna ja tegevuskulu vahel nii väike, et isegi kui arvutatakse nüüdispuhasväärtuse erinevus, ei selgita see hüdroelektrijaamade müügist saadud kõrgemate hindade erinevust. See kehtib vaid olukordades, kus tegevuskulu, kui sinna sisse on arvestatud ka reinvesteerimine, on 60 %–80 % kõrgem kui Norra ametiasutuste pakutud kuluhinnangud. |
| --- | --- |

(88)

Kui tegevuskulud on alla 0,09 Norra krooni 5,5 %–7,5 % diskontomäära korral või kui mõlemad tegevuskulud on 0,08 Norra krooni ja diskontomäär on 7,5 % või kõrgem, siis on tulemused alla 0,61–0,70 Norra krooni. Nende stsenaariumite korral on erinevus kontsessioonienergia hinna ja tegevuskulu vahel nii väike, et isegi kui arvutatakse nüüdispuhasväärtuse erinevus, ei selgita see hüdroelektrijaamade müügist saadud kõrgemate hindade erinevust. See kehtib vaid olukordades, kus tegevuskulu, kui sinna sisse on arvestatud ka reinvesteerimine, on 60 %–80 % kõrgem kui Norra ametiasutuste pakutud kuluhinnangud.

3.   Järeldused ja kokkuvõte

| (89) | Järelevalveamet hindas Norra ametiasutuste antud teabe alusel, kas Narviki kokkulepe NEASiga andis viimasele eelise. Järelevalveameti arvates on neljal eksperthinnangul piiratud väärtus. Elektrihindade prognoosimine kaugemaks tulevikuks on seotud mitmete raskustega. Pikaajalised elektrilepingud, milles puuduvad klauslid hindade korrigeerimise kohta, ei ole tavalised. |
| --- | --- |

(89)

Järelevalveamet hindas Norra ametiasutuste antud teabe alusel, kas Narviki kokkulepe NEASiga andis viimasele eelise. Järelevalveameti arvates on neljal eksperthinnangul piiratud väärtus. Elektrihindade prognoosimine kaugemaks tulevikuks on seotud mitmete raskustega. Pikaajalised elektrilepingud, milles puuduvad klauslid hindade korrigeerimise kohta, ei ole tavalised.

| (90) | Kindel ei ole ka see, et elektrijaamade müüki võiks võrrelda kontsessioonienergia müügiga, sest müük on lõplik otsus, mille puhul tuleb hinnata riski, mis on seotud määratlemata või tulevikuväärtusega. See ei ole nii aga kontsessioonienergia müügi korral, kus lepingu optimaalne pikkus võib riski ja väärtust arvesse võttes erineda. |
| --- | --- |

(90)

Kindel ei ole ka see, et elektrijaamade müüki võiks võrrelda kontsessioonienergia müügiga, sest müük on lõplik otsus, mille puhul tuleb hinnata riski, mis on seotud määratlemata või tulevikuväärtusega. See ei ole nii aga kontsessioonienergia müügi korral, kus lepingu optimaalne pikkus võib riski ja väärtust arvesse võttes erineda.

| (91) | Järelevalveamet pööras tähelepanu juhtumi erilistele asjaoludele, ka sellele, et Narvik kandis kontsessioonienergia müügil kahju, enne kui NEASiga sõlmiti 50,5 aastase kestusega leping. Lisaks tuleb arvesse võtta tõsiasja, et omavalitsus vajas juurdepääsu likviidsusele, et maksta tagasi võlga ja teha kavandatud investeering NEASi. |
| --- | --- |

(91)

Järelevalveamet pööras tähelepanu juhtumi erilistele asjaoludele, ka sellele, et Narvik kandis kontsessioonienergia müügil kahju, enne kui NEASiga sõlmiti 50,5 aastase kestusega leping. Lisaks tuleb arvesse võtta tõsiasja, et omavalitsus vajas juurdepääsu likviidsusele, et maksta tagasi võlga ja teha kavandatud investeering NEASi.

| (92) | Arvestades neid erilisi asjaolusid, nõustub järelevalveamet väitega, et kõnealune tehing, hoolimata selle pikast kestusest ning ebakindlusest edasiste elektrihindade suhtes, on võrreldav 1999. ja 2000. aastal toimunud hüdroelektrijaamade müügiga Järelevalveamet nõustub seega, et hinnad, mille eest hüdroelektrijaamad müüdi, on pikaajalise kontsessioonienergia õiguste müügil turuhinnaga võrreldes asjakohased. Järelevalveametile Norra ametiasutustelt antud tõendite ning vastavate erinevuste selgituste põhjal selgub, et Narvik määras hinna, mis on võrreldav 1999. ja 2000. aasta elektrijaamade müügihinnaga. |
| --- | --- |

(92)

Arvestades neid erilisi asjaolusid, nõustub järelevalveamet väitega, et kõnealune tehing, hoolimata selle pikast kestusest ning ebakindlusest edasiste elektrihindade suhtes, on võrreldav 1999. ja 2000. aastal toimunud hüdroelektrijaamade müügiga Järelevalveamet nõustub seega, et hinnad, mille eest hüdroelektrijaamad müüdi, on pikaajalise kontsessioonienergia õiguste müügil turuhinnaga võrreldes asjakohased. Järelevalveametile Norra ametiasutustelt antud tõendite ning vastavate erinevuste selgituste põhjal selgub, et Narvik määras hinna, mis on võrreldav 1999. ja 2000. aasta elektrijaamade müügihinnaga.

| (93) | Selle põhjal leidis järelevalveamet, et Narvik tegutses NEASiga kontsessioonienergia õiguse müügilepingut sõlmides turumajandusliku investeerimise põhimõtteid järgides. |
| --- | --- |

(93)

Selle põhjal leidis järelevalveamet, et Narvik tegutses NEASiga kontsessioonienergia õiguse müügilepingut sõlmides turumajandusliku investeerimise põhimõtteid järgides.

| (94) | Leping ei too seega NEASile kaasa eelist ega hõlma riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses, |
| --- | --- |

(94)

Leping ei too seega NEASile kaasa eelist ega hõlma riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müük ettevõtjale Narvik Energy AS ei kujuta endast riigiabi EMP lepingu artikli 61 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult otsuse ingliskeelne versioon on autentne.

Brüssel, 19. juuni 2013

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

eesistuja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolleegiumi liige

---

(1)  Avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 121, 26.4.2012, lk 25, ja selle EMP kaasandes nr 23, 26.4.2012, lk 1

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Sündmus nr 504391

2

(3)  Sündmus nr 519710

3

(4)  Sündmused nr 532247–532256

4

(5)  Sündmus nr 626050

5

(6)  Vt joonealune märkus nr 1.

6

(7)  Sündmus nr 635920

7

(8)  Sündmus nr 639486

8

(9)  Sündmused nr 655297–655305

9

(10)  1917.12.14 nr 16 Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven) (tööstusettevõtete litsentsimise seadus).

10

Lov om erverv av vannfall mv.

industrikonsesjonsloven

(11)  1917.12.14 nr 17 Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven) (koskede kasutamise reguleerimise seadus).

11

Lov om vassdragsreguleringer

vassdragsreguleringsloven

(12)  Tööstusettevõtete litsentsimise seaduse 2. jao lõike 12 punkt 1.

12

(13)  Tööstusettevõtete litsentsimise seadus 2. jao lõike 12 punkt 7.

13

(14)  Selgub, et DS1, DS2 ja DT aruanded hõlmavad Taraldsvikis, Sildvikis, Skjomenis, Båtsvannis ja Norddalenis toodetud ministeeriumihinnaga kontsessioonienergiat. Kuigi DS2 aruandes ei tooda eraldi välja aruandes vaadeldud kontsessioonienergia mahtu, ei viita miski sellele, et hinnatud maht erineks DS1 aruandes hinnatud kontsessioonienergia mahust. AA aruanne hõlmab samade jaamade energiatoodangut, v.a Taraldsvik.

14

(15)  Baasväärtusega 87,7 miljonit Norra krooni.

15

(16)  EÜT L 137, 8.6.2000, lk 28.

16

(17)  1997.6.13 nr 44 Lov om aksjeselskaper (aksjeloven) (piiratud vastutusega äriühingute seadus).

17

Lov om aksjeselskaper

aksjeloven

(18)  Kohtuasi C-39/94, SFEI vs. La Poste, EKL 1996, lk I-3547, punkt 60.

18

vs

(19)  Turumajandusliku investeerimise põhimõtet on selgitatud põhjalikumalt järelevalveameti suunistes riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta riigi osalusega ettevõtete suhtes tootmissektoris (EÜT L 274, 26.10.2000, lk 29).

19

(20)  Võrdle järelevalveameti suuniseid riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise korral (ELTs seni avaldamata, kuid on kättesaadav järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/), punkt 68.

20

(21)  120 miljoni Norra krooni suurune ostuhind, mis lepiti kokku 116,3 GWh ministeeriumihinna põhise kontsessioonienergia eest on sama, mis DT (110–130 miljonit Norra krooni) ja DS2 aruandes (100–140 miljonit Norra krooni) esitatud hinnangulise nüüdispuhasväärtuse vahemike keskväärtus. Hind on isegi kõrgem kui DS1 aruandes esitatud keskmiste väärtuste vahemik (80–145 miljonit Norra krooni) ning ületab ka AA aruandes esitatud vahemiku (71,4–117,4 miljonit Norra krooni 115,3 GWh kohta ministeeriumihinna põhise kontsessioonienergia eest).

21

(22)  Asjaomastel suuniste kriteeriumidel põhineva sõltumatu eksperthinnanguga määratud hinda ei saa alati pidada vara või ehitise tegelikuks turuhinnaks. Vt järelevalveameti otsus nr 157/12/COL, maaüksuse nr 271/8 müügi kohta Oppdali omavalitsuse poolt (ELT L 350, 9.5.2012, lk 109), II jagu, punkt 6.2.

22

(23)  Peale selle märgib järelevalveamet, et need neli aruannet ei hinnanud 11,3 GWh kontsessioonienergia omahinda. Samuti ei ole järelevalveametile edastatud sõltumatut eksperthinnangut, mis hindab kontsessioonienergia väärtust. Norra ametiasutused selgitasid üksnes, et kontsessioonienergia 6 miljoni Norra krooni suurune hind määrati kindlaks Narviki ja NEASi vaheliste läbirääkimiste teel. Sellistes tingimustes ei ole järelevalveametil võimalik hinnata 11,3 GWh kontsessioonienergia müümist omahinnaga suuniste põhimõtete alusel. Lisaks sellele, ei võeta AA aruandes arvesse Taraldsviki (1GWh) energiatoodangu väärtust.

23

(24)  Liidetud kohtuasjad T-80/06 ja T-182/09 Budapesti Erőmű Zrt vs. Euroopa Komisjon [veel avaldamata], punktid 65–69.

24

vs.

(25)  Liidetud kohtuasjad T-80/06 ja T-182/09 Budapesti Erőmű Zrt vs. Euroopa Komisjon [veel avaldamata], punktid 68–69.

25

vs.

(26)  Vt komisjoni otsus juhtumi C41/05 (Riigiabi, mida Ungari andis elektrienergia ostulepingute kaudu) kohta (ELT L 225, 27.8.2009, lk 53), põhjendus 200.

26

(27)  Kui kapitaliseerimismäär on 4 %, väheneks väärtus tegelikult ligikaudu 14 %.

27

(28)  Nimiväärtus on majanduslik väärtus, mida väljendatakse valuuta ühikutes asjaomasel aastal. Tegelik väärtus aga korrigeerib nimiväärtust ning kaotab seeläbi aja jooksul üldise hinnataseme muutuste (inflatsiooni) mõju.

28

(29)  Norra veevarude ja energeetika direktoraadi aruanne nr 1, 2007 Kostnader ved produksjon av kraft og varme, on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.nve.no/Global/Konsesjoner/Fjernvarme/handbok1-07.pdf

29

Kostnader ved produksjon av kraft og varme

(30)  Näitaja pärineb järgmisest raamatust: Thor Falkanger ja Kjell Haagensen: Vassdrags- og energirett 2002, lk 349.

30

Vassdrags- og energirett

(31)  Vt AA aruanne ja selles viidatud teised aruanded.

31

(32)  Vt näiteks: Frode Kjęrland: Norsk vannkraft – „arvesųlv solgt på billigsalg”? 2009, saadaval järgmisel veebiaadressil: http://www.magma.no/norsk-vannkraft-arvesoelv-solgt-paa-billigsalg

32

Norsk vannkraft – „arvesųlv solgt på billigsalg”?

(33)  Vt DT aruanne, jagu 4.3.1.

33

(34)  Lisaks varustuskulule, kuid see on samaväärne elektrijaama müügi stsenaariumi korral ning võib seega analüüsist välja jääda.

34

(35)  Norra veevarude ja energeetika direktoraadi käsiraamat nr 1, 2007, jagu 4.2.3, ning Sweco Grųneri aruanne nr 154650-2007.1, millele viitab Ot.prp. nr 107 (2008–2009), jagu 4.4, tabel 4.2. See on kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://www.regjeringen.no/nn/dep/oed/dokument/proposisjonar-ogmeldingar/odelstingsproposisjonar/-2008-2009/otprp-nr-107-2008-2009-/4/4.html?id=569864

35

(36)  Norra veevarude ja energeetika direktoraadi käsiraamat nr 1, 2007, jagu 4.2.2, viitenumber 2.2.

36

(37)  St 126 miljoni Norra krooni suurune müügihind jagatud kontsessioonienergia kogusega128 GWh aastas.

37

(38)  Järelevalveamet kasutas ministeeriumihinda 0,10 Norra krooni ning lihtsuse mõttes omahinda 0,15 Norra kroooni, vt põhjendus 14.

38

---