# Euroopan unionin L 243/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.243.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 243 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta12. syyskuu 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.243.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 243

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta12. syyskuu 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 870/2013, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Latviaa koskevan euron muuntokurssin osalta | 1 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 871/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätyn lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä | 2 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 872/2013, annettu 9 päivänä syyskuuta 2013, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Salame Brianza (SAN)) | 10 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 873/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Alankomaiden lipun alla purjehtivien alusten seitin kalastuksen kieltämisestä alueilla IIIa ja IV sekä EU:n vesillä alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 15 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 874/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 17 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/452/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 2 päivänä toukokuuta 2013, valtiontuesta N:o SA.33618 (12/C), jonka Ruotsi aikoo myöntää Uppsalan areenalle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 2362)

   (
  1
  ) | 19 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 870/2013, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Latviaa koskevan euron muuntokurssin osalta

1

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 871/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätyn lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä

2

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 872/2013, annettu 9 päivänä syyskuuta 2013, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Salame Brianza (SAN))

10

*

Komission asetus (EU) N:o 873/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Alankomaiden lipun alla purjehtivien alusten seitin kalastuksen kieltämisestä alueilla IIIa ja IV sekä EU:n vesillä alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

15

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 874/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

17

PÄÄTÖKSET

2013/452/EU

*

Komission päätös, annettu 2 päivänä toukokuuta 2013, valtiontuesta N:o SA.33618 (12/C), jonka Ruotsi aikoo myöntää Uppsalan areenalle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 2362)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 2362)

1

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |
| | * | Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle – Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden

s3

*

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijoille – tapa viitata säädöksiin

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 870/2013,

annettu 9 päivänä heinäkuuta 2013,

asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Latviaa koskevan euron muuntokurssin osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 140 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välisistä muuntokursseista 31 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2866/98 (1) vahvistetaan muuntokurssit 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen. |
| --- | --- |

(1)

Euron ja euron käyttöön ottavien jäsenvaltioiden valuuttojen välisistä muuntokursseista 31 päivänä joulukuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2866/98 (1) vahvistetaan muuntokurssit 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen.

| (2) | Vuoden 2003 liittymisasiakirjan 4 artiklan mukaan Latvia on jäsenvaltio, johon sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määriteltyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2003 liittymisasiakirjan 4 artiklan mukaan Latvia on jäsenvaltio, johon sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määriteltyä poikkeusta.

| (3) | Euron käyttöönotosta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 20149 päivänä heinäkuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/387/EU (2) mukaan Latvia täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset, ja Latviaa koskeva poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2014. |
| --- | --- |

(3)

Euron käyttöönotosta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 20149 päivänä heinäkuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/387/EU (2) mukaan Latvia täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset, ja Latviaa koskeva poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

| (4) | Euron käyttöönotto Latviassa edellyttää euron ja Latvian latin välisen muuntokurssin vahvistamista. Täksi muuntokurssiksi vahvistetaan 0,702804 latia 1:tä euroa kohden, mikä vastaa latin tämänhetkistä keskuskurssia valuuttakurssimekanismissa (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

Euron käyttöönotto Latviassa edellyttää euron ja Latvian latin välisen muuntokurssin vahvistamista. Täksi muuntokurssiksi vahvistetaan 0,702804 latia 1:tä euroa kohden, mikä vastaa latin tämänhetkistä keskuskurssia valuuttakurssimekanismissa (ERM II).

| (5) | Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2866/98 olisi muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2866/98 olisi muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 2866/98 1 artiklassa Kyproksen puntaan ja Luxemburgin frangiin sovellettavien muuntokurssien väliin rivi seuraavasti:

”= 0,702804 Latvian latia”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  EYVL L 359, 31.12.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 195, 18.7.2013, s. 24.

2

---

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/2

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 871/2013,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2013,

täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätyn lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Joulukuussa 2009 Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti käyttöön asetuksella (EU) N:o 1247/2009 (2), jäljempänä ’väliaikainen polkumyyntiasetus’, väliaikaisen polkumyyntitullin sellaisen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan molybdeenilangan tuonnissa, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä. |
| --- | --- |

(1)

Joulukuussa 2009 Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti käyttöön asetuksella (EU) N:o 1247/2009 (2), jäljempänä ’väliaikainen polkumyyntiasetus’, väliaikaisen polkumyyntitullin sellaisen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan molybdeenilangan tuonnissa, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä.

| (2) | Kesäkuussa 2010 neuvosto otti käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 (3) samalle tuonnille lopullisen 64,3 prosentin polkumyyntitullin. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ”voimassa olevat toimenpiteet” ja tutkimuksesta, joka johti voimassa oleviin toimenpiteisiin, käytetään nimitystä ”alkuperäinen tutkimus”. |
| --- | --- |

(2)

Kesäkuussa 2010 neuvosto otti käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 (3) samalle tuonnille lopullisen 64,3 prosentin polkumyyntitullin. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ”voimassa olevat toimenpiteet” ja tutkimuksesta, joka johti voimassa oleviin toimenpiteisiin, käytetään nimitystä ”alkuperäinen tutkimus”.

| (3) | Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen tammikuussa 2012 neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 14/2012 (4) voimassa olevia toimenpiteitä koskemaan Malesiasta lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia. |
| --- | --- |

(3)

Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen tammikuussa 2012 neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 14/2012 (4) voimassa olevia toimenpiteitä koskemaan Malesiasta lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia.

1.2   Pyyntö

| (4) | Marraskuussa 2012 komissio vastaanotti perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia tietynlaisten Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tietynlaisten hieman muutettujen, painoltaan vähintään 97-prosenttisesti mutta alle 99,95-prosenttisesti molybdeenistä koostuvien Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnilla ja asettaa kyseiselle tuonnille kirjaamisvelvoite. |
| --- | --- |

(4)

Marraskuussa 2012 komissio vastaanotti perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia tietynlaisten Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tietynlaisten hieman muutettujen, painoltaan vähintään 97-prosenttisesti mutta alle 99,95-prosenttisesti molybdeenistä koostuvien Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnilla ja asettaa kyseiselle tuonnille kirjaamisvelvoite.

| (5) | Pyynnön esitti Plansee SE, jäljempänä ’Plansee’, alkuperäiseen tutkimukseen osallistunut tietynlaisten molybdeenilankojen tuottaja unionissa. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esitti Plansee SE, jäljempänä ’Plansee’, alkuperäiseen tutkimukseen osallistunut tietynlaisten molybdeenilankojen tuottaja unionissa.

| (6) | Pyynnössä esitetään riittävä alustava näyttö siitä, että tietynlaisten Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa käytössä olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kierretään tuomalla hieman muutettuja, painoltaan vähintään 97-prosenttisesti mutta alle 99,95-prosenttisesti molybdeenistä koostuvia Kiinasta peräisin olevia molybdeenilankoja. |
| --- | --- |

(6)

Pyynnössä esitetään riittävä alustava näyttö siitä, että tietynlaisten Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa käytössä olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kierretään tuomalla hieman muutettuja, painoltaan vähintään 97-prosenttisesti mutta alle 99,95-prosenttisesti molybdeenistä koostuvia Kiinasta peräisin olevia molybdeenilankoja.

1.3   Vireillepano

| (7) | Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanoa varten, ja pani asetuksella (EU) N:o 1236/2012 (5), jäljempänä ’vireillepanoasetus’, vireille tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien tiettyjen molybdeenilankojen tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja ohjasi lisäksi tulliviranomaiset kirjaamaan 21 päivästä joulukuuta 2012 lähtien Kiinasta peräisin olevan sellaisen molybdeenilangan tuonnin, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) ja joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm. |
| --- | --- |

(7)

Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanoa varten, ja pani asetuksella (EU) N:o 1236/2012 (5), jäljempänä ’vireillepanoasetus’, vireille tutkimuksen, joka koski Kiinasta peräisin olevien tiettyjen molybdeenilankojen tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja ohjasi lisäksi tulliviranomaiset kirjaamaan 21 päivästä joulukuuta 2012 lähtien Kiinasta peräisin olevan sellaisen molybdeenilangan tuonnin, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) ja joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm.

1.4   Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

| (8) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty tuote, eli Kiinasta peräisin oleva molybdeenilanka, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia (’puhdasta molybdeeniä’) ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00. |
| --- | --- |

(8)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty tuote, eli Kiinasta peräisin oleva molybdeenilanka, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia (’puhdasta molybdeeniä’) ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00.

| (9) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote, eli tuote, jolla polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä väitetään kierrettävän, on sama kuin johdanto-osan 7 kappaleessa määritelty Kiinasta peräisin oleva tuote, joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm. |
| --- | --- |

(9)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote, eli tuote, jolla polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä väitetään kierrettävän, on sama kuin johdanto-osan 7 kappaleessa määritelty Kiinasta peräisin oleva tuote, joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm.

1.5   Tutkimus ja sen osapuolet

| (10) | Komissio ilmoitti virallisesti Kiinan viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta ja lähetti kyselylomakkeet Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille ja unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus ilmoittautua, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja päätelmien tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti virallisesti Kiinan viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta ja lähetti kyselylomakkeet Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille ja unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus ilmoittautua, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja päätelmien tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (11) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti kyselyvastauksen komissiolle. Toinen näistä yrityksistä, joka toimi yhteistyössä myös alkuperäisessä tutkimuksessa, on aito tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja. Toinen yrityksistä ei ilmoittanut lainkaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myyntiä. Näin ollen sen toimittamat tiedot jätettiin huomiotta. |
| --- | --- |

(11)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti kyselyvastauksen komissiolle. Toinen näistä yrityksistä, joka toimi yhteistyössä myös alkuperäisessä tutkimuksessa, on aito tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja. Toinen yrityksistä ei ilmoittanut lainkaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myyntiä. Näin ollen sen toimittamat tiedot jätettiin huomiotta.

| (12) | Neljä tuojaa toimitti kyselyvastauksen komissiolle. Yksi niistä ei ilmoittanut mitään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia, ja se osoittautuikin molybdeenilangan käyttäjäksi. |
| --- | --- |

(12)

Neljä tuojaa toimitti kyselyvastauksen komissiolle. Yksi niistä ei ilmoittanut mitään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia, ja se osoittautuikin molybdeenilangan käyttäjäksi.

| (13) | Komissio suoritti tarkastuskäyntejä kahdessa yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitilassa:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Kiinan kansantasavalta, jäljempänä’JDC’, |
| --- | --- | --- |

(13)

Komissio suoritti tarkastuskäyntejä kahdessa yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimitilassa:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd, No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, Kiinan kansantasavalta, jäljempänä’JDC’,

| — | Jinduicheng GuangMing Co., Ltd, No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Kiinan kansantasavalta. |
| --- | --- |

—

Jinduicheng GuangMing Co., Ltd, No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, Kiinan kansantasavalta.

ja seuraavan unionin tuojan toimitiloihin:

| — | GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Saksa, jäljempänä’GTV’. |
| --- | --- |

—

GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Saksa, jäljempänä’GTV’.

| (14) | Kolmen muun tuojan toimitiloihin ei tehty käyntiä, mutta niiden toimittamat tiedot tutkittiin asianmukaisesti tutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(14)

Kolmen muun tuojan toimitiloihin ei tehty käyntiä, mutta niiden toimittamat tiedot tutkittiin asianmukaisesti tutkimuksen yhteydessä.

1.6   Tutkimusajanjakso ja raportointijaksot

| (15) | Tutkimusajanjakso määritettiin alkamaan 1 päivänä tammikuuta 2008 ja päättymään 30 päivänä syyskuuta 2012 sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia. Raportointijaksoksi valittiin ajanjakso 1 päivästä lokakuuta 201130 päivään syyskuuta 2012, jotta voidaan tutkia, tapahtuuko tuonti hinnoilla, jotka alittavat voimassa oleviin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan ja esiintyykö polkumyyntiä yhä. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimusajanjakso määritettiin alkamaan 1 päivänä tammikuuta 2008 ja päättymään 30 päivänä syyskuuta 2012 sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia. Raportointijaksoksi valittiin ajanjakso 1 päivästä lokakuuta 201130 päivään syyskuuta 2012, jotta voidaan tutkia, tapahtuuko tuonti hinnoilla, jotka alittavat voimassa oleviin toimenpiteisiin johtaneessa tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan ja esiintyykö polkumyyntiä yhä.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Yleisiä näkökohtia

| (16) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitiin analysoimalla järjestyksessä seuraavia seikkoja:






  1) | oliko Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos; |
| --- | --- | --- |

(16)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitiin analysoimalla järjestyksessä seuraavia seikkoja:

1)

oliko Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos;

| 2) | johtuuko tällainen muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen; |
| --- | --- |

2)

johtuuko tällainen muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen;

| 3) | onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta; ja |
| --- | --- |

3)

onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta; ja

| 4) | onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaisen tuotteen aikaisemmin määritettyihin normaaliarvoihin, tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaisen tuotteen aikaisemmin määritettyihin normaaliarvoihin, tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan säännösten mukaisesti.

2.2   Tuotteen vähäinen muuttaminen ja perusominaisuudet

| (17) | Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on lanka, joka on valmistettu molybdeenistä (99,6–99,7 prosenttia) ja yleensä lantaanista (0,25–0,35 prosenttia). Seos sisältää myös muita kemiallisia aineita, ja se tunnetaan myös nimillä seosteinen molybdeeni, MoLa tai ML. Sekä tarkasteltavana oleva tuote että tutkimuksen kohteena oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 8102 96 00. Kuten jäljempänä selostetaan, tutkimuksessa ei todettu mitään eroa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä lukuun ottamatta sitä, että sekoitusvaiheessa puhtaaseen molybdeeniin lisätään pieni prosenttiosuus lantaania. Lisäksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vahvisti sen, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantokustannukset ovat samanlaiset kuin tarkasteltavana olevan tuotteen. Tämä viittaa siihen, ettei vientiä harjoittava tuottaja saa muuta taloudellista hyötyä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottamisesta kuin mahdollisuuden kiertää voimassa olevia toimenpiteitä. Lisäksi todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät siirtyivät käyttämään tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet tulivat voimaan, mikä viittaa siihen, ettei tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen välillä ole eroa käyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

(17)

Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on lanka, joka on valmistettu molybdeenistä (99,6–99,7 prosenttia) ja yleensä lantaanista (0,25–0,35 prosenttia). Seos sisältää myös muita kemiallisia aineita, ja se tunnetaan myös nimillä seosteinen molybdeeni, MoLa tai ML. Sekä tarkasteltavana oleva tuote että tutkimuksen kohteena oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 8102 96 00. Kuten jäljempänä selostetaan, tutkimuksessa ei todettu mitään eroa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä lukuun ottamatta sitä, että sekoitusvaiheessa puhtaaseen molybdeeniin lisätään pieni prosenttiosuus lantaania. Lisäksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vahvisti sen, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantokustannukset ovat samanlaiset kuin tarkasteltavana olevan tuotteen. Tämä viittaa siihen, ettei vientiä harjoittava tuottaja saa muuta taloudellista hyötyä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottamisesta kuin mahdollisuuden kiertää voimassa olevia toimenpiteitä. Lisäksi todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät siirtyivät käyttämään tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet tulivat voimaan, mikä viittaa siihen, ettei tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen välillä ole eroa käyttäjien kannalta.

| (18) | Kuten väliaikaisen polkumyyntiasetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa pinnoitteena auton osien (kuten vaihdelaatikoiden) tai lentokoneiden osien valmistuksessa taikka sähkökytkiminä. Eniten kaupan pidetyt tuotemitat ovat 2,31 mm ja 3,17 mm, joita käytetään liekki- tai kaariruiskutuksessa. |
| --- | --- |

(18)

Kuten väliaikaisen polkumyyntiasetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa pinnoitteena auton osien (kuten vaihdelaatikoiden) tai lentokoneiden osien valmistuksessa taikka sähkökytkiminä. Eniten kaupan pidetyt tuotemitat ovat 2,31 mm ja 3,17 mm, joita käytetään liekki- tai kaariruiskutuksessa.

| (19) | Kolme osapuolta väitti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen perusomaisuudet ovat erilaiset. Kaksi näistä osapuolista pyysi kuulemistapaamista, joka toteutui huhtikuussa 2013. Tapaamiseen osallistuivat GTV, JDC ja Plansee, ja puheenjohtajana toimi neuvonantaja. Kuten jäljempänä yksityiskohtaisesti selostetaan, kuulemistapaamisessa keskityttiin pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen väitettyihin teknisiin eroihin sekä taloudellisiin perusteisiin, jotka koskevat jälkimmäisen tuontia unionin markkinoille. |
| --- | --- |

(19)

Kolme osapuolta väitti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen perusomaisuudet ovat erilaiset. Kaksi näistä osapuolista pyysi kuulemistapaamista, joka toteutui huhtikuussa 2013. Tapaamiseen osallistuivat GTV, JDC ja Plansee, ja puheenjohtajana toimi neuvonantaja. Kuten jäljempänä yksityiskohtaisesti selostetaan, kuulemistapaamisessa keskityttiin pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen väitettyihin teknisiin eroihin sekä taloudellisiin perusteisiin, jotka koskevat jälkimmäisen tuontia unionin markkinoille.

| (20) | GTV ja JDC väittivät kuulemistilaisuudessa ja asiakirjoissa, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on fyysisiltä perusominaisuuksiltaan huomattavan erilainen kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tarkasti ottaen ne väittivät, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen muovattavuus eli materiaalin pitkittäissuuntainen kestävyys, kun sitä vedetään ohuemmaksi, ilman vetovoiman aiheuttamia murtumia, sekä venymäparametrit ja pinnoitusominaisuudet ovat paremmat kuin tarkasteltavana olevan tuotteen. |
| --- | --- |

(20)

GTV ja JDC väittivät kuulemistilaisuudessa ja asiakirjoissa, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on fyysisiltä perusominaisuuksiltaan huomattavan erilainen kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tarkasti ottaen ne väittivät, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen muovattavuus eli materiaalin pitkittäissuuntainen kestävyys, kun sitä vedetään ohuemmaksi, ilman vetovoiman aiheuttamia murtumia, sekä venymäparametrit ja pinnoitusominaisuudet ovat paremmat kuin tarkasteltavana olevan tuotteen.

| (21) | Tämän väitteen tueksi kyseiset kaksi osapuolta toimittivat lukuisia artikkeleja ja tutkimuksia, joilla oli tarkoitus osoittaa, että sekoitettaessa molybdeeniin lantaania saadaan tuote, joka on haurastumisen kestävyydeltään ja pitkittäissuuntaiselta kestävyydeltään tarkasteltavana olevaa tuotetta parempi. Kyseiset osapuolet väittivät myös, että Planseen internetsivustolla julkaistut tiedot todistavat, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on ominaisuuksiltaan parempaa kuin tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(21)

Tämän väitteen tueksi kyseiset kaksi osapuolta toimittivat lukuisia artikkeleja ja tutkimuksia, joilla oli tarkoitus osoittaa, että sekoitettaessa molybdeeniin lantaania saadaan tuote, joka on haurastumisen kestävyydeltään ja pitkittäissuuntaiselta kestävyydeltään tarkasteltavana olevaa tuotetta parempi. Kyseiset osapuolet väittivät myös, että Planseen internetsivustolla julkaistut tiedot todistavat, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on ominaisuuksiltaan parempaa kuin tarkasteltavana oleva tuote.

| (22) | Tuotteen ominaisuuksien osalta Plansee ehdotti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen perusominaisuuksien erojen arvioimiseksi valtuutetaan riippumaton taho vertaamaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(22)

Tuotteen ominaisuuksien osalta Plansee ehdotti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen perusominaisuuksien erojen arvioimiseksi valtuutetaan riippumaton taho vertaamaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta.

| (23) | Kuulemisen jälkeen edellä mainittua pyyntöä arvioitiin tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella, joista mainitaan erityisesti tuojien vientiä harjoittavalle tuottajalle lähettämät tilaukset, vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat selostukset tuotantoprosessista, laatutodistuksissa mainittu kemiallinen koostumus, venymä ja veto-ominaisuudet, vientiä harjoittavan tuottajan lähettämät laskut ja liiketoimiin liittyvien tietojen puute tutkimuksen kohteena olevan tuotteen paremmista ominaisuuksista verrattuna yhdellekään asiakkaalle lähetettyyn tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Kaikki tiedot osoittivat, että asiakkaat eivät olleet pyytäneet tuotteen ominaisuuksien parantamista eikä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistaja ollut parantanut ominaisuuksia. Tämän perusteella todettiin, että asiantuntijan lausuntoa ei tarvita. Näin ollen pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(23)

Kuulemisen jälkeen edellä mainittua pyyntöä arvioitiin tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella, joista mainitaan erityisesti tuojien vientiä harjoittavalle tuottajalle lähettämät tilaukset, vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat selostukset tuotantoprosessista, laatutodistuksissa mainittu kemiallinen koostumus, venymä ja veto-ominaisuudet, vientiä harjoittavan tuottajan lähettämät laskut ja liiketoimiin liittyvien tietojen puute tutkimuksen kohteena olevan tuotteen paremmista ominaisuuksista verrattuna yhdellekään asiakkaalle lähetettyyn tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Kaikki tiedot osoittivat, että asiakkaat eivät olleet pyytäneet tuotteen ominaisuuksien parantamista eikä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistaja ollut parantanut ominaisuuksia. Tämän perusteella todettiin, että asiantuntijan lausuntoa ei tarvita. Näin ollen pyyntö hylättiin.

| (24) | Tutkimuksessa on vahvistettu, että edellä johdanto-osan 20 kappaleessa mainitut parannetut ominaisuudet johtuvat lantaanipitoisuudesta ja siitä, käytetäänkö optimoitua tuotantoprosessia. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan osoittanut, että se olisi ottanut käyttöön optimoidun tuotantoprosessin tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle, jota vietiin unioniin tutkimusajanjaksolla. Näin ollen väite hylättiin perusteettomana. |
| --- | --- |

(24)

Tutkimuksessa on vahvistettu, että edellä johdanto-osan 20 kappaleessa mainitut parannetut ominaisuudet johtuvat lantaanipitoisuudesta ja siitä, käytetäänkö optimoitua tuotantoprosessia. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan osoittanut, että se olisi ottanut käyttöön optimoidun tuotantoprosessin tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle, jota vietiin unioniin tutkimusajanjaksolla. Näin ollen väite hylättiin perusteettomana.

| (25) | Yksi osapuoli väitti, että tutkimuksen kohteena oleva tuote olisi parempi pinnoitusominaisuuksiltaan. Osapuoli ei kuitenkaan toimittanut riittävää näyttöä väitteensä tueksi. Tämän vuoksi väite hylättiin perusteettomana. |
| --- | --- |

(25)

Yksi osapuoli väitti, että tutkimuksen kohteena oleva tuote olisi parempi pinnoitusominaisuuksiltaan. Osapuoli ei kuitenkaan toimittanut riittävää näyttöä väitteensä tueksi. Tämän vuoksi väite hylättiin perusteettomana.

| (26) | Kaksi osapuolta väitti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen murtolujuus on parempi. Tämä tarkoittaa, että lanka ei koskaan katkea, kun se puretaan kelalta ruiskutuskoneen sisällä. Kyseisiä osapuolia pyydettiin toimittamaan väitettä tukevia asiakirjoja, mutta ne eivät toimittaneet niitä. Koska väitettä tukevia todisteita ei ollut, väite hylättiin. |
| --- | --- |

(26)

Kaksi osapuolta väitti, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen murtolujuus on parempi. Tämä tarkoittaa, että lanka ei koskaan katkea, kun se puretaan kelalta ruiskutuskoneen sisällä. Kyseisiä osapuolia pyydettiin toimittamaan väitettä tukevia asiakirjoja, mutta ne eivät toimittaneet niitä. Koska väitettä tukevia todisteita ei ollut, väite hylättiin.

| (27) | Edellä selostetun perusteella todetaan, että tutkimuksen kohteena oleva tuote ei ole ominaisuuksiltaan erilainen kuin tarkasteltavana oleva tuote. |
| --- | --- |

(27)

Edellä selostetun perusteella todetaan, että tutkimuksen kohteena oleva tuote ei ole ominaisuuksiltaan erilainen kuin tarkasteltavana oleva tuote.

| (28) | Lisäksi tarkastuskäynneillä kerätyt todisteet osoittavat, että käyttäjät/tuojat eivät tilatessaan erityisesti edellyttäneet tuotteelta väitettyjä parannettuja fyysisiä ominaisuuksia, kuten johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan. Yksikään niistä ei edellyttänyt, että tuotteessa olisi tietty määrä lantaania, mutta siinä edellytettiin olevan vähintään 99 prosenttia puhdasta molybdeenia. Ainoastaan yksi asiakas edellytti venymää ja vedettävyyttä koskevia fyysisiä erityisominaisuuksia. Tässä tapauksessa vientiä harjoittava tuottaja testasi parametrit ja toimitti kyseiselle asiakkaalle laatutodistuksen. Koska tällaisia laatutodistuksia toimitettiin myös tarkasteltavana olevasta tuotteesta, kyseisten kahden tuotteen vertaaminen näiden parametrien osalta oli mahdollista. Vertailu osoitti, että kummankin tuotteen venymä ja vedettävyys olivat täysin samanlaiset. |
| --- | --- |

(28)

Lisäksi tarkastuskäynneillä kerätyt todisteet osoittavat, että käyttäjät/tuojat eivät tilatessaan erityisesti edellyttäneet tuotteelta väitettyjä parannettuja fyysisiä ominaisuuksia, kuten johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan. Yksikään niistä ei edellyttänyt, että tuotteessa olisi tietty määrä lantaania, mutta siinä edellytettiin olevan vähintään 99 prosenttia puhdasta molybdeenia. Ainoastaan yksi asiakas edellytti venymää ja vedettävyyttä koskevia fyysisiä erityisominaisuuksia. Tässä tapauksessa vientiä harjoittava tuottaja testasi parametrit ja toimitti kyseiselle asiakkaalle laatutodistuksen. Koska tällaisia laatutodistuksia toimitettiin myös tarkasteltavana olevasta tuotteesta, kyseisten kahden tuotteen vertaaminen näiden parametrien osalta oli mahdollista. Vertailu osoitti, että kummankin tuotteen venymä ja vedettävyys olivat täysin samanlaiset.

| (29) | Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittava tuottaja ei tiedottanut markkinoille tai asiakkailleen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen väitetyistä eduista tarkasteltavana olevaan tuotteeseen nähden eikä markkinoinut hieman muutettuja MoLa-lankoja uutena tai eri tuotteena. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittava tuottaja ei tiedottanut markkinoille tai asiakkailleen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen väitetyistä eduista tarkasteltavana olevaan tuotteeseen nähden eikä markkinoinut hieman muutettuja MoLa-lankoja uutena tai eri tuotteena.

| (30) | Planseen tammikuussa 1996 rekisteröimän patentin perusteella yksi osapuoli väitti, että tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote ovat eri tuotteita. Tämän väitteen tarkastelu osoitti, että patentti ei koske tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta vaan molybdeeniseoksen käyttöä lamppujen sisäänvientijohtimissa, elektroniputkissa ja muissa vastaavissa komponenteissa. Lisäksi tämän tuotetyypin läpimitat ovat pienemmät kuin tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle määritellyt. Kuten edellä johdanto-osan 24 kappaleessa mainitaan, väitetyt MoLan paremmat ominaisuudet verrattuna tarkasteltavana olevaan tuotteeseen johtuvat sen käytöstä optimoidussa tuotantoprosessissa. Sen vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(30)

Planseen tammikuussa 1996 rekisteröimän patentin perusteella yksi osapuoli väitti, että tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote ovat eri tuotteita. Tämän väitteen tarkastelu osoitti, että patentti ei koske tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta vaan molybdeeniseoksen käyttöä lamppujen sisäänvientijohtimissa, elektroniputkissa ja muissa vastaavissa komponenteissa. Lisäksi tämän tuotetyypin läpimitat ovat pienemmät kuin tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle määritellyt. Kuten edellä johdanto-osan 24 kappaleessa mainitaan, väitetyt MoLan paremmat ominaisuudet verrattuna tarkasteltavana olevaan tuotteeseen johtuvat sen käytöstä optimoidussa tuotantoprosessissa. Sen vuoksi väite hylätään.

| (31) | Näin ollen on todettava, että asiakkaan kannalta tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote ovat hyvin samanlaisia. |
| --- | --- |

(31)

Näin ollen on todettava, että asiakkaan kannalta tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote ovat hyvin samanlaisia.

| (32) | Yksi osapuoli väitti, että Planseen internetsivustolla julkaistut kaupalliset tiedot osoittavat, että Plansee tarjoaa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta lämpöruiskutuksen lisäksi moniin muihin tarkoituksiin (lamppujen komponentteihin ja lankasahausteollisuudelle). Plansee totesi, että sen internetsivustolla julkaistut kaupalliset tiedot sisältävät ainoastaan tiedot läpimitoista, joita se voi toimittaa. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että Planseen myynti muille aloille oli hyvin vähäistä (alle kaksi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärästä) ja että se käytti optimoitua tuotantoprosessia. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(32)

Yksi osapuoli väitti, että Planseen internetsivustolla julkaistut kaupalliset tiedot osoittavat, että Plansee tarjoaa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta lämpöruiskutuksen lisäksi moniin muihin tarkoituksiin (lamppujen komponentteihin ja lankasahausteollisuudelle). Plansee totesi, että sen internetsivustolla julkaistut kaupalliset tiedot sisältävät ainoastaan tiedot läpimitoista, joita se voi toimittaa. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että Planseen myynti muille aloille oli hyvin vähäistä (alle kaksi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärästä) ja että se käytti optimoitua tuotantoprosessia. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (33) | Yksi osapuoli väitti, että Plansee oli jo tuottanut tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, kun se teki alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoon johtaneen valituksen, ja koska Plansee katsoo tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen olevan perusominaisuuksilta samanlaiset, Planseen olisi pitänyt sisällyttää se alkuperäiseen tutkimukseen. Kuten edellä johdanto-osan 32 kappaleessa selostetaan, tutkimuksessa todettiin, että tämä nimenomainen MoLa-lanka on erilainen kuin tutkimuksen kohteena oleva tuote. Tuotteen läpimitat ovat yleensä alle yhden millimetrin, ja sitä käytetään lähinnä valaisinteollisuudessa. Lisäksi kuten jäljempänä taulukossa 1 mainitaan, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti alkoi vasta, kun väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Koska tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ei tuotu lainkaan alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, ei ollut syytä ottaa kyseistä tuotetta mukaan tutkimukseen. Tämän vuoksi väite hylätään perusteettomana. |
| --- | --- |

(33)

Yksi osapuoli väitti, että Plansee oli jo tuottanut tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, kun se teki alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoon johtaneen valituksen, ja koska Plansee katsoo tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen olevan perusominaisuuksilta samanlaiset, Planseen olisi pitänyt sisällyttää se alkuperäiseen tutkimukseen. Kuten edellä johdanto-osan 32 kappaleessa selostetaan, tutkimuksessa todettiin, että tämä nimenomainen MoLa-lanka on erilainen kuin tutkimuksen kohteena oleva tuote. Tuotteen läpimitat ovat yleensä alle yhden millimetrin, ja sitä käytetään lähinnä valaisinteollisuudessa. Lisäksi kuten jäljempänä taulukossa 1 mainitaan, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti alkoi vasta, kun väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Koska tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ei tuotu lainkaan alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, ei ollut syytä ottaa kyseistä tuotetta mukaan tutkimukseen. Tämän vuoksi väite hylätään perusteettomana.

| (34) | Yksi osapuoli väitti, että tuotealueen laajentaminen 99,95-prosenttisesta 97-prosenttiseen kattaisi kaikentyyppiset molybdeeniseokset, minkä seurauksen kyseisiä tuotteita ei olisi saatavilla unionin markkinoilla (esimerkiksi jatkovedetyn langan markkinat). Ensinnäkään tämä osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä, joka tukisi tätä väitettä. Toiseksi tutkimuksessa on todettu, että ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja vei MoLania unioniin tutkimusajanjaksolla eikä mitään muita seoksia, jotka voisivat kuulua tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän piiriin. Kolmanneksi tutkimuksessa osoitettiin, että unionin jatkovedettyjen tuotteiden ja molybdeeniseosten markkinat ovat erittäin suppeat. Toimenpiteiden laajentaminen ei tekisikään mahdottomaksi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(34)

Yksi osapuoli väitti, että tuotealueen laajentaminen 99,95-prosenttisesta 97-prosenttiseen kattaisi kaikentyyppiset molybdeeniseokset, minkä seurauksen kyseisiä tuotteita ei olisi saatavilla unionin markkinoilla (esimerkiksi jatkovedetyn langan markkinat). Ensinnäkään tämä osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä, joka tukisi tätä väitettä. Toiseksi tutkimuksessa on todettu, että ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja vei MoLania unioniin tutkimusajanjaksolla eikä mitään muita seoksia, jotka voisivat kuulua tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän piiriin. Kolmanneksi tutkimuksessa osoitettiin, että unionin jatkovedettyjen tuotteiden ja molybdeeniseosten markkinat ovat erittäin suppeat. Toimenpiteiden laajentaminen ei tekisikään mahdottomaksi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (35) | Mitä tulee kysymykseen siitä, ovatko johdanto-osan 19 kappaleessa mainitut muutokset muuttaneet tarkasteltavana olevan tuotteen perusominaisuuksia, yhteistyössä toimineiden osapuolten toimittamien tietojen analyysi johdanto-osan 24–34 kappaleessa paljasti, että tutkimuksen kohteena olevalla tuotteella on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. |
| --- | --- |

(35)

Mitä tulee kysymykseen siitä, ovatko johdanto-osan 19 kappaleessa mainitut muutokset muuttaneet tarkasteltavana olevan tuotteen perusominaisuuksia, yhteistyössä toimineiden osapuolten toimittamien tietojen analyysi johdanto-osan 24–34 kappaleessa paljasti, että tutkimuksen kohteena olevalla tuotteella on samat fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella.

| (36) | Tämän perusteella todettiin, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisten ominaisuuksien välillä ei ole merkityksellistä eroa. Näin ollen todettiin, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on katsottava perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuksi samankaltaiseksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

(36)

Tämän perusteella todettiin, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisten ominaisuuksien välillä ei ole merkityksellistä eroa. Näin ollen todettiin, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on katsottava perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuksi samankaltaiseksi tuotteeksi.

| (37) | Onkin todettava, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on ainoastaan hieman muutettu tarkasteltavana oleva tuote ja sen tuonnille ei ole muita taloudellisia perusteita kuin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten tullien kiertäminen. |
| --- | --- |

(37)

Onkin todettava, että tutkimuksen kohteena oleva tuote on ainoastaan hieman muutettu tarkasteltavana oleva tuote ja sen tuonnille ei ole muita taloudellisia perusteita kuin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten tullien kiertäminen.

2.3   Muutos kaupan rakenteessa

2.3.1   Molybdeenilankojen tuonti unioniin

| (38) | Tietoja unioniin tapahtuvasta tuonnista ei pystytty suoraan saamaan Eurostatin tiedoista, koska CN-koodi, johon tutkimuksen kohteena oleva tuote luokitellaan, sisältää myös muita tuotteita. Koska tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta ei ollut käytettävissä erityisiä tuontitilastoja, Eurostatin tietoja oikaistiin käyttämällä pyynnössä ehdotettua menetelmää. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontimäärä unioniin laskettiin unionin molybdeenilankojen kulutusarviolla, jota oikaistiin tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannolla unionissa. Tämä menetelmä todettiin luotettavaksi keinoksi saada tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(38)

Tietoja unioniin tapahtuvasta tuonnista ei pystytty suoraan saamaan Eurostatin tiedoista, koska CN-koodi, johon tutkimuksen kohteena oleva tuote luokitellaan, sisältää myös muita tuotteita. Koska tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta ei ollut käytettävissä erityisiä tuontitilastoja, Eurostatin tietoja oikaistiin käyttämällä pyynnössä ehdotettua menetelmää. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontimäärä unioniin laskettiin unionin molybdeenilankojen kulutusarviolla, jota oikaistiin tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannolla unionissa. Tämä menetelmä todettiin luotettavaksi keinoksi saada tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta koskevia tietoja.

| (39) | Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, ainoastaan yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen ja edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainittujen Eurostatin oikaistujen tietojen vertailu kuitenkin osoitti, että kyseinen yritys edusti suurinta osaa unionin tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla, ja se katsottiin tämän perusteella edustavaksi otokseksi unionin molybdeenilankojen kokonaistuonnin osalta. |
| --- | --- |

(39)

Kuten johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, ainoastaan yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen ja edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainittujen Eurostatin oikaistujen tietojen vertailu kuitenkin osoitti, että kyseinen yritys edusti suurinta osaa unionin tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla, ja se katsottiin tämän perusteella edustavaksi otokseksi unionin molybdeenilankojen kokonaistuonnin osalta.

| (40) | Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin loppui täysin sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet tulivat voimaan kesäkuussa 2010, ja kyseinen tuonti korvautui välittömästi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnilla.

  Taulukko 1


  Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin kehitys













  Tuonti EU:hun | 2008 | 2009 | 1.1.2010 (7)–16.6.2010 | 17.6.2010 (8)–31.12.2010 | 2010 | 2011 | RJ (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaistuonti (tonnia, indeksoitu) (6) | 100 | 31 | 10 | 17 | 27 | 128 | 99 |
| Tuonti yhteensä (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tarkasteltavana oleva tuote (%) | 100 | 100 | 20 | 0 | 7 | 0 | 0 |
| Tutkimuksen kohteena oleva tuote (%) | 0 | 0 | 80 | 100 | 93 | 100 | 100 |
| Lähde: | JDC:n toimittamat tiedot |

(40)

Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin loppui täysin sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet tulivat voimaan kesäkuussa 2010, ja kyseinen tuonti korvautui välittömästi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnilla.

Taulukko 1

Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin kehitys

Tuonti EU:hun

2008

2009

1.1.2010 (7)–16.6.2010

17.6.2010 (8)–31.12.2010

2010

2011

RJ (9)

Kokonaistuonti (tonnia, indeksoitu) (6)

100

31

10

17

27

128

99

Tuonti yhteensä (%)

100

100

100

100

100

100

100

Tarkasteltavana oleva tuote (%)

100

100

20

0

7

0

0

Tutkimuksen kohteena oleva tuote (%)

0

0

80

100

93

100

100

Lähde:

JDC:n toimittamat tiedot

| (41) | Tutkimuksessa todettiin, että osapuolet, jotka ostivat tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta väliaikaisen tullin käyttöönoton jälkeen, olivat ostaneet tarkasteltavana olevaa tuotetta ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Nämä osapuolet ostivat 99,8 prosenttia kaikesta tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta raportointijakson aikana. |
| --- | --- |

(41)

Tutkimuksessa todettiin, että osapuolet, jotka ostivat tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta väliaikaisen tullin käyttöönoton jälkeen, olivat ostaneet tarkasteltavana olevaa tuotetta ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Nämä osapuolet ostivat 99,8 prosenttia kaikesta tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta raportointijakson aikana.

| (42) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että ne käynnistivät jo vuonna 2007 tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kehittelyhankkeen Kiinassa ja että näin ollen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti ei ole kytköksissä tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetettuihin toimenpiteisiin. Tutkimuksesta ei kuitenkaan ilmennyt, että tällainen hanke olisi todella ollut olemassa. Kaiken kaikkiaan jatkotutkimusta varten toimitettiin yksi sähköpostiviesti, yhden puhelinneuvottelun pöytäkirja ja mallikappale tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta. Lisäksi kyseinen hanke ei johtanut tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myyntiin unioniin ennen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa lokakuussa 2010. Joka tapauksessa väite siitä, että hanke aloitettiin vuonna 2007, ei muuta päätelmää, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote ovat samanlaiset. Tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan ei ole olemassa muuta taloudellista syytä viedä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta kuin tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetetut toimenpiteet, pysyy voimassa. |
| --- | --- |

(42)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että ne käynnistivät jo vuonna 2007 tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kehittelyhankkeen Kiinassa ja että näin ollen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti ei ole kytköksissä tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetettuihin toimenpiteisiin. Tutkimuksesta ei kuitenkaan ilmennyt, että tällainen hanke olisi todella ollut olemassa. Kaiken kaikkiaan jatkotutkimusta varten toimitettiin yksi sähköpostiviesti, yhden puhelinneuvottelun pöytäkirja ja mallikappale tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta. Lisäksi kyseinen hanke ei johtanut tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myyntiin unioniin ennen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa lokakuussa 2010. Joka tapauksessa väite siitä, että hanke aloitettiin vuonna 2007, ei muuta päätelmää, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote ovat samanlaiset. Tutkimuksessa tehty päätelmä, jonka mukaan ei ole olemassa muuta taloudellista syytä viedä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta kuin tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetetut toimenpiteet, pysyy voimassa.

| (43) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ei myyty muihin kuin unionin maihin ja että tutkimusajanjaksolla ainoastaan vähäisiä määriä myytiin Kiinan markkinoilla, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 2 on nähtävissä.

  Taulukko 2


  Tutkimuksen kohteena oleva tuote, markkinat | 2008 | 2009 | 1.1.2010–16.6.2010 | 17.6.2010–31.12.2010 | 2010 | 2011 | 1.10.2011–30.9.2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonais-liikevaihto (indeksoitu) (10) | 100 | 96 | 863 | 1 529 | 2 392 | 11 168 | 8 123 |
| Liikevaihto yhteensä (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kotimarkkinamyynti (Kiina) (%) | 100 | 100 | 5 | 4 | 4,2 | 0,4 | 2 |
| EU-myynti (%) | 0 | 0 | 95 | 96 | 95,8 | 99,6 | 98 |
| Myynti muissa maissa (%) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lähde: | JDC:n toimittamat tiedot |

(43)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ei myyty muihin kuin unionin maihin ja että tutkimusajanjaksolla ainoastaan vähäisiä määriä myytiin Kiinan markkinoilla, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 2 on nähtävissä.

Taulukko 2

Tutkimuksen kohteena oleva tuote, markkinat

2008

2009

1.1.2010–16.6.2010

17.6.2010–31.12.2010

2010

2011

1.10.2011–30.9.2012

Kokonais-liikevaihto (indeksoitu) (10)

100

96

863

1 529

2 392

11 168

8 123

Liikevaihto yhteensä (%)

100

100

100

100

100

100

100

Kotimarkkinamyynti (Kiina) (%)

100

100

5

4

4,2

0,4

2

EU-myynti (%)

0

0

95

96

95,8

99,6

98

Myynti muissa maissa (%)

0

0

0

0

0

0

0

Lähde:

JDC:n toimittamat tiedot

| (44) | Edellä esitetyn perusteella väite hylätään. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyn perusteella väite hylätään.

2.3.2   Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta

| (45) | Tutkimuksen kohteena olevan Kiinasta peräisin olevan tuotteen unioniin viennin kokonaiskasvu väliaikaisten ja lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin samanaikainen väheneminen muodostavat muutoksen Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteessa. |
| --- | --- |

(45)

Tutkimuksen kohteena olevan Kiinasta peräisin olevan tuotteen unioniin viennin kokonaiskasvu väliaikaisten ja lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin samanaikainen väheneminen muodostavat muutoksen Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteessa.

2.4   Toimenpiteiden kiertämisen luonne ja riittämätön syy tai taloudellinen peruste

| (46) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen.

| (47) | Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa on mainittu, kaupan rakenteessa todettiin tapahtuneen muutos. |
| --- | --- |

(47)

Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa on mainittu, kaupan rakenteessa todettiin tapahtuneen muutos.

| (48) | Kuten edellä johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa mainitaan, todettiin, että vientiä harjoittava tuottaja ja tuojat eivät tiedottaneet markkinoille tai asiakkailleen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen väitetyistä eduista tarkasteltavana olevaan tuotteeseen verrattuna eivätkä markkinoineet tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta uutena tai erilaisena tuotteena. |
| --- | --- |

(48)

Kuten edellä johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa mainitaan, todettiin, että vientiä harjoittava tuottaja ja tuojat eivät tiedottaneet markkinoille tai asiakkailleen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen väitetyistä eduista tarkasteltavana olevaan tuotteeseen verrattuna eivätkä markkinoineet tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta uutena tai erilaisena tuotteena.

| (49) | Lisäksi sekä tarkasteltavana olevaa tuotetta että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta käytetään pääasiassa ruiskutuslankana autoteollisuudessa, ja molempien tuotteiden loppukäyttäjät ovat samat. |
| --- | --- |

(49)

Lisäksi sekä tarkasteltavana olevaa tuotetta että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta käytetään pääasiassa ruiskutuslankana autoteollisuudessa, ja molempien tuotteiden loppukäyttäjät ovat samat.

| (50) | Yksi osapuoli väitti, että tutkimuksen kohteena oleva tuote tarjoaa merkittävästi etuja ruiskutuslankana. Nämä edut vaikuttavat vaihteiston osien pinnoituksen tuottavuuteen vähentämällä haurastumisesta johtuvia langan katkeamisen aiheuttamia tuotannon pysäytyksiä. Tutkimuksessa on kuitenkin todettu, että osapuoli ei markkinoinut tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta eikä tiedottanut asiakkailleen sen väitetyistä erilaisista teknisistä ominaisuuksista tai tuotteeseen tehdyistä parannuksista. Asiakkaat eivät myöskään erityisesti pyytäneet näitä parannuksia tuotteeseen. Tämän vuoksi väite hylättiin perusteettomana. |
| --- | --- |

(50)

Yksi osapuoli väitti, että tutkimuksen kohteena oleva tuote tarjoaa merkittävästi etuja ruiskutuslankana. Nämä edut vaikuttavat vaihteiston osien pinnoituksen tuottavuuteen vähentämällä haurastumisesta johtuvia langan katkeamisen aiheuttamia tuotannon pysäytyksiä. Tutkimuksessa on kuitenkin todettu, että osapuoli ei markkinoinut tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta eikä tiedottanut asiakkailleen sen väitetyistä erilaisista teknisistä ominaisuuksista tai tuotteeseen tehdyistä parannuksista. Asiakkaat eivät myöskään erityisesti pyytäneet näitä parannuksia tuotteeseen. Tämän vuoksi väite hylättiin perusteettomana.

| (51) | Yksi osapuoli väitti, että yksi käyttäjä vaihtoi tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen tarkastelun kohteena olevan tuotteen teknisten heikkouksien vuoksi. Kyseistä osapuolta pyydettiin toimittamaan väitettä tukevia asiakirjoja, mutta se ei toimittanut niitä. Koska väitettä tukevia todisteita ei ollut, väite hylättiin. |
| --- | --- |

(51)

Yksi osapuoli väitti, että yksi käyttäjä vaihtoi tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen tarkastelun kohteena olevan tuotteen teknisten heikkouksien vuoksi. Kyseistä osapuolta pyydettiin toimittamaan väitettä tukevia asiakirjoja, mutta se ei toimittanut niitä. Koska väitettä tukevia todisteita ei ollut, väite hylättiin.

| (52) | GTV väitti, että ruiskutuspinnoitteena käytetty MoLa antaa pinnoitteelle paremman mikrokovuuden. Tämän ansiosta ei tapahdu kulumista, joka johtuisi materiaalin siirtymisestä vastakappaletta hankaavan komponentin pinnasta vastakappaleeseen. Osapuoli toimitti riippumattoman laboratorion testituloksia, jotka osoittavat, että MoLan käyttö voi parantaa mikrokovuutta. Riippumattoman laboratorion käyttämä menetelmä ei taannut testin tulosta, koska testi tehtiin ainoastaan yhdelle lankaerälle, vaikka kyseinen osapuoli väitti, että lisätestianalyysejä olisi tarkoitus tehdä useille erille. Lisäksi testatun näytteen kemiallista koostumusta ei tutkittu, mikä tarkoittaa, ettei ole takeita siitä, että tutkittu erä olisi todella tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Tämän vuoksi väite hylättiin perusteettomana. |
| --- | --- |

(52)

GTV väitti, että ruiskutuspinnoitteena käytetty MoLa antaa pinnoitteelle paremman mikrokovuuden. Tämän ansiosta ei tapahdu kulumista, joka johtuisi materiaalin siirtymisestä vastakappaletta hankaavan komponentin pinnasta vastakappaleeseen. Osapuoli toimitti riippumattoman laboratorion testituloksia, jotka osoittavat, että MoLan käyttö voi parantaa mikrokovuutta. Riippumattoman laboratorion käyttämä menetelmä ei taannut testin tulosta, koska testi tehtiin ainoastaan yhdelle lankaerälle, vaikka kyseinen osapuoli väitti, että lisätestianalyysejä olisi tarkoitus tehdä useille erille. Lisäksi testatun näytteen kemiallista koostumusta ei tutkittu, mikä tarkoittaa, ettei ole takeita siitä, että tutkittu erä olisi todella tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Tämän vuoksi väite hylättiin perusteettomana.

| (53) | Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnille kuin voimassa olevan tullin maksamisen välttäminen. |
| --- | --- |

(53)

Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnille kuin voimassa olevan tullin maksamisen välttäminen.

| (54) | Näin ollen päätellään, että perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitetun muun riittävän pätevän syyn tai taloudellisen perusteen puuttuessa Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteen muutos oli seurausta voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotosta. |
| --- | --- |

(54)

Näin ollen päätellään, että perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitetun muun riittävän pätevän syyn tai taloudellisen perusteen puuttuessa Kiinan ja unionin välisen kaupan rakenteen muutos oli seurausta voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotosta.

2.5   Tullin korjaavien vaikutusten kumoutuminen samankaltaisen tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta

| (55) | Sen selvittämiseksi, heikensikö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti määrän ja hinnan kannalta voimassa olevien toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, käytettiin johdanto-osan 39 kappaleessa tarkoitetun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

(55)

Sen selvittämiseksi, heikensikö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti määrän ja hinnan kannalta voimassa olevien toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, käytettiin johdanto-osan 39 kappaleessa tarkoitetun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja.

| (56) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin kasvu oli määrältään merkittävää sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Raportointijakson aikaisen Kiinasta unioniin suuntautuneen tuonnin taso vastaa Kiinasta vuonna 2008 unioniin suuntautuneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin tasoa ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(56)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin kasvu oli määrältään merkittävää sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Raportointijakson aikaisen Kiinasta unioniin suuntautuneen tuonnin taso vastaa Kiinasta vuonna 2008 unioniin suuntautuneen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin tasoa ennen toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (57) | Alkuperäisessä asetuksessa vahvistetun vahingon korjaavan tason vertaaminen vientihinnan painotettuun keskiarvoon todisti lisäksi merkittävästä alihintaan myynnistä. Näin ollen pääteltiin, että voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta. |
| --- | --- |

(57)

Alkuperäisessä asetuksessa vahvistetun vahingon korjaavan tason vertaaminen vientihinnan painotettuun keskiarvoon todisti lisäksi merkittävästä alihintaan myynnistä. Näin ollen pääteltiin, että voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta.

2.6   Näyttö polkumyynnistä suhteessa samankaltaiselle tuotteelle aiemmin määritettyyn normaaliarvoon

| (58) | Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihinnat on määritetty yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien todennettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(58)

Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihinnat on määritetty yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien todennettujen tietojen perusteella.

| (59) | Nämä vientihinnat olivat hieman alemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa aiemmin määritetyt tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat. Kaksi asianomaista osapuolta vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen välillä ei ole lähes lainkaan eroa. |
| --- | --- |

(59)

Nämä vientihinnat olivat hieman alemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa aiemmin määritetyt tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat. Kaksi asianomaista osapuolta vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen välillä ei ole lähes lainkaan eroa.

| (60) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsottiinkin aiheelliseksi verrata aiemmin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihintaan. |
| --- | --- |

(60)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsottiinkin aiheelliseksi verrata aiemmin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihintaan.

| (61) | Kuten väliaikaisen polkumyyntiasetuksen johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa todetaan, Yhdysvaltojen katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa. Koska vertailumaan tuottaja harjoitti vain vähäistä myyntiä Yhdysvaltojen kotimaan markkinoilla, Yhdysvaltojen kotimaan myynnin tietoja ei pidetty soveltuvina normaaliarvon määrittämistä varten. Tämän vuoksi Kiinaa koskeva normaaliarvo määritettiin Yhdysvalloista muihin kolmansiin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Kuten väliaikaisen polkumyyntiasetuksen johdanto-osan 24 ja 25 kappaleessa todetaan, Yhdysvaltojen katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa. Koska vertailumaan tuottaja harjoitti vain vähäistä myyntiä Yhdysvaltojen kotimaan markkinoilla, Yhdysvaltojen kotimaan myynnin tietoja ei pidetty soveltuvina normaaliarvon määrittämistä varten. Tämän vuoksi Kiinaa koskeva normaaliarvo määritettiin Yhdysvalloista muihin kolmansiin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hintojen perusteella.

| (62) | Yksi osapuoli väitti, että alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa olisi muutettava, koska molybdeenioksidin hinta, joka on määräävä tekijä sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnoittelussa, laski jyrkästi tämän tutkimuksen raportointijakson aikana. Kuten edellä johdanto-osan 61 kappaleessa todetaan, normaaliarvo määritettiin alkuperäisessä tutkimuksessa Yhdysvalloissa sijaitsevan tuottajan veloittamien vientihintojen perusteella, ei sen kustannusten perusteella. Näin ollen kustannuksiin perustuva oikaisu ei vaikuta tässä tapauksessa asianmukaiselta. Koska pääasiallisen raaka-aineen hinta laski merkittävästi, vaikuttaa entistäkin selvemmältä, että tässä tapauksessa tulisi käyttää hinnan osatekijöitä asianomaisen normaaliarvon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Yksi osapuoli väitti, että alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa olisi muutettava, koska molybdeenioksidin hinta, joka on määräävä tekijä sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnoittelussa, laski jyrkästi tämän tutkimuksen raportointijakson aikana. Kuten edellä johdanto-osan 61 kappaleessa todetaan, normaaliarvo määritettiin alkuperäisessä tutkimuksessa Yhdysvalloissa sijaitsevan tuottajan veloittamien vientihintojen perusteella, ei sen kustannusten perusteella. Näin ollen kustannuksiin perustuva oikaisu ei vaikuta tässä tapauksessa asianmukaiselta. Koska pääasiallisen raaka-aineen hinta laski merkittävästi, vaikuttaa entistäkin selvemmältä, että tässä tapauksessa tulisi käyttää hinnan osatekijöitä asianomaisen normaaliarvon määrittämiseksi.

| (63) | Normaaliarvon oikaisu olisi näin ollen määritettävä tarkasteltavana olevan tuotteen hintakehityksen perusteella. Koska yhdysvaltalainen tuottaja lopetti toimintansa eikä vertailumaasta ollut saatavissa tietoja, oikaisu laskettiin Planseen alkuperäisessä tutkimuksessa ja raportointijakson aikana ilmoittamien hintojen perusteella. Tämän seurauksena alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa oikaistiin noin 20 prosenttia alaspäin. |
| --- | --- |

(63)

Normaaliarvon oikaisu olisi näin ollen määritettävä tarkasteltavana olevan tuotteen hintakehityksen perusteella. Koska yhdysvaltalainen tuottaja lopetti toimintansa eikä vertailumaasta ollut saatavissa tietoja, oikaisu laskettiin Planseen alkuperäisessä tutkimuksessa ja raportointijakson aikana ilmoittamien hintojen perusteella. Tämän seurauksena alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa oikaistiin noin 20 prosenttia alaspäin.

| (64) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvon oikaistua painotettua keskiarvoa tämän tutkimuksen raportointijaksolla määritettyyn tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosenttimääränä vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnasta. |
| --- | --- |

(64)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvon oikaistua painotettua keskiarvoa tämän tutkimuksen raportointijaksolla määritettyyn tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosenttimääränä vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohinnasta.

| (65) | Normaaliarvon oikaistun painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy. |
| --- | --- |

(65)

Normaaliarvon oikaistun painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy.

3.   VAPAUTUSTA KOSKEVAT PYYNNÖT

| (66) | Vapautusta mahdollisesti käyttöön otettavista laajennetuista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti pyytänyt yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti vastauksen vapautusta koskevaan lomakkeeseen. |
| --- | --- |

(66)

Vapautusta mahdollisesti käyttöön otettavista laajennetuista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti pyytänyt yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti vastauksen vapautusta koskevaan lomakkeeseen.

| (67) | Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että tämä tuottaja kiertää voimassa olevia toimenpiteitä. Näin ollen pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(67)

Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että tämä tuottaja kiertää voimassa olevia toimenpiteitä. Näin ollen pyyntö hylättiin.

4.   TOIMENPITEET

| (68) | Edellä esitettyjen päätelmien perusteella todettiin, että Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin tietynlaisten hieman muutettujen, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnilla. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitettyjen päätelmien perusteella todettiin, että Kiinasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin tietynlaisten hieman muutettujen, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnilla.

| (69) | Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi tämän vuoksi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti laajennettava koskemaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia. |
| --- | --- |

(69)

Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi tämän vuoksi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti laajennettava koskemaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia.

| (70) | Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä sovelletaan kirjattuun tuontiin kirjaamispäivästä alkaen, joten polkumyyntitulli olisi kannettava kaikesta unioniin tuodusta tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) luokiteltavasta molybdeenilangasta, joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm ja joka on unioniin tuotaessa kirjattu vireillepanoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä sovelletaan kirjattuun tuontiin kirjaamispäivästä alkaen, joten polkumyyntitulli olisi kannettava kaikesta unioniin tuodusta tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) luokiteltavasta molybdeenilangasta, joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm ja joka on unioniin tuotaessa kirjattu vireillepanoasetuksen mukaisesti.

5.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (71) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa päätelmiä, |
| --- | --- |

(71)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa päätelmiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Laajennetaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätty lopullinen polkumyyntitulli koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) kuuluvaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä.

2 artikla

Tulli kannetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1236/2012 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti rekisteröidystä unioniin tuodusta Kiinan kansanvallasta peräisin olevasta molybdeenilangasta, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodi 8102960030) ja joka sisältää vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm.

3 artikla

Tulliviranomaisille annetaan tehtäväksi lopettaa asetuksen (EU) N:o 1236/2012 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 1247/2009, annettu 17 päivänä joulukuuta 2009, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa (EUVL L 336, 18.12.2009, s. 16).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 511/2010, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 150, 16.6.2010, s. 17).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 14/2012, annettu 9 päivänä tammikuuta 2012, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen molybdeenilankojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, sekä tutkimuksen päättämisestä Sveitsistä lähetetyn tuonnin osalta (EUVL L 8, 12.1.2012, s. 22).

4

(5)  Komission asetus (EU) N:o 1236/2012, annettu 19 päivänä joulukuuta 2012, tietynlaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tietynlaisten hieman muutettujen, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen, joissa on vähintään 97 mutta alle 99,95 painoprosenttia molybdeeniä, tuonnilla koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 350, 20.12.2012, s. 51).

5

(6)  Indeksoitu yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan raportoimien kilomäärien perusteella. (2008 = 100). Ks. johdanto-osan 39 kappale. Tuonti = Tarkasteltavana oleva tuote + tutkimuksen kohteena oleva tuote

6

(7)  kausi vastaa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottokautta

7

(8)  kausi vastaa lopullisten toimenpiteiden käyttöönottokautta

8

(9)  RJ = raportointijakso 1.10.2011–30.9.2012

9

| Lähde: | JDC:n toimittamat tiedot |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

JDC:n toimittamat tiedot

(10)  Menetelmä on selostettu taulukossa 1.

10

| Lähde: | JDC:n toimittamat tiedot |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

JDC:n toimittamat tiedot

---

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 872/2013,

annettu 9 päivänä syyskuuta 2013,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Salame Brianza (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1107/96 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Pyynnön tarkoituksena on muuttaa eritelmää täsmentämällä valmistusmenetelmää, merkintöjä ja voimassa olevaan valvontalainsäädäntöön tehtyjä muutoksia. |
| --- | --- |

(2)

Pyynnön tarkoituksena on muuttaa eritelmää täsmentämällä valmistusmenetelmää, merkintöjä ja voimassa olevaan valvontalainsäädäntöön tehtyjä muutoksia.

| (3) | Komissio on tutkinut kyseessä olevan muutoksen ja katsonut sen olevan perusteltu. Koska muutos on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti vähäinen, komissio voi hyväksyä sen ilman kyseisen asetuksen 50, 51 ja 52 artiklassa vahvistettua menettelyä, |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tutkinut kyseessä olevan muutoksen ja katsonut sen olevan perusteltu. Koska muutos on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti vähäinen, komissio voi hyväksyä sen ilman kyseisen asetuksen 50, 51 ja 52 artiklassa vahvistettua menettelyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” eritelmä tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Konsolidoitu yhtenäinen asiakirja, joka sisältää eritelmän tärkeimmät kohdat, on tämän asetuksen liitteessä II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 9 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

---

LIITE I

Hyväksytään suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” eritelmän muutos seuraavasti:

| — | Valmistusmenetelmä

  Suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” valmistusmenetelmää koskevan 4 artiklan 2 kohtaa (lihan jauhaminen) on muutettu. Voimassa olevan eritelmän mukaan enintään 300 gramman painoinen makkara on jauhettava lihamyllyllä, jonka reiät ovat 4–4,5 mm (hienoksi jauhaminen), ja yli 300 gramman makkara lihamyllyllä, jonka reiät ovat 7–8 mm (karkeaksi jauhaminen), eli Salame Brianzan raekoko on suhteutettu makkaran painoon.
  Makkaran painon ja raekoon välillä ei kuitenkaan todellisuudessa ole mitään vastaavuutta. Muutetussa eritelmässä tämä vastaavuus on poistettu, ja siinä mainitaan vain lihamyllyn reikien mitat.
  Kypsytystä koskevassa 5 artiklassa oleva taulukko suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” vähimmäisriiputusajoista on päivitetty kolmen kriteerin perusteella.
  Nykyisessä eritelmässä viikkoina ilmaistu kypsytysaika ilmaistaan uudessa versiossa päivinä eli tarkemmin ja selvemmin.
  Voimassa olevan eritelmän 8 artiklassa olevat kaupan pitämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt huomioon ottaen on katsottu tarpeelliseksi mainita myös vakuumipakkaukseen, suojakaasupakkaukseen tai mikrorei’itettyyn muovikelmuun pakattujen makkaroiden tarkat vähimmäiskypsytysajat, jotka poikkeavat pakkaamattoman makkaran vähimmäiskypsytysajasta. Uudessa taulukossa pakattujen pienten makkaroiden (halkaisija enintään 55 mm) kypsytysajat ovat näin ollen hieman pidemmät kuin pakkaamattomana myydyn tuotteen, koska pakattu makkara ei enää kuivu luontaisesti.
  Kaupan pidettävien Salame Brianza -makkaroiden halkaisija voi vaihdella aiempaa enemmän; ennen ei voitu tehdä paksumpia makkaroita, koska tarpeeksi isoja suolia ei ollut saatavilla. Koska Salame Brianzan kypsytysaika kuivuminen mukaan luettuna vaihtelee makkaran halkaisijan mukaan, eritelmän tässä versiossa paksuimmilla makkaroilla on luonnollisestikin eniten valikoimaa ja pisimmät kypsytysajat. |
| --- | --- |

—

Valmistusmenetelmä

Suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” valmistusmenetelmää koskevan 4 artiklan 2 kohtaa (lihan jauhaminen) on muutettu. Voimassa olevan eritelmän mukaan enintään 300 gramman painoinen makkara on jauhettava lihamyllyllä, jonka reiät ovat 4–4,5 mm (hienoksi jauhaminen), ja yli 300 gramman makkara lihamyllyllä, jonka reiät ovat 7–8 mm (karkeaksi jauhaminen), eli Salame Brianzan raekoko on suhteutettu makkaran painoon.

Makkaran painon ja raekoon välillä ei kuitenkaan todellisuudessa ole mitään vastaavuutta. Muutetussa eritelmässä tämä vastaavuus on poistettu, ja siinä mainitaan vain lihamyllyn reikien mitat.

Kypsytystä koskevassa 5 artiklassa oleva taulukko suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” vähimmäisriiputusajoista on päivitetty kolmen kriteerin perusteella.

Nykyisessä eritelmässä viikkoina ilmaistu kypsytysaika ilmaistaan uudessa versiossa päivinä eli tarkemmin ja selvemmin.

Voimassa olevan eritelmän 8 artiklassa olevat kaupan pitämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt huomioon ottaen on katsottu tarpeelliseksi mainita myös vakuumipakkaukseen, suojakaasupakkaukseen tai mikrorei’itettyyn muovikelmuun pakattujen makkaroiden tarkat vähimmäiskypsytysajat, jotka poikkeavat pakkaamattoman makkaran vähimmäiskypsytysajasta. Uudessa taulukossa pakattujen pienten makkaroiden (halkaisija enintään 55 mm) kypsytysajat ovat näin ollen hieman pidemmät kuin pakkaamattomana myydyn tuotteen, koska pakattu makkara ei enää kuivu luontaisesti.

Kaupan pidettävien Salame Brianza -makkaroiden halkaisija voi vaihdella aiempaa enemmän; ennen ei voitu tehdä paksumpia makkaroita, koska tarpeeksi isoja suolia ei ollut saatavilla. Koska Salame Brianzan kypsytysaika kuivuminen mukaan luettuna vaihtelee makkaran halkaisijan mukaan, eritelmän tässä versiossa paksuimmilla makkaroilla on luonnollisestikin eniten valikoimaa ja pisimmät kypsytysajat.

| — | Merkinnät

  Suojatun alkuperämerkinnän ”Salame Brianza” tunnus on lisätty eritelmän 8 artiklaan, kun edellisessä versiossa se oli liitteenä – eikä sitä itse asiassa ollut kuvattukaan tai käytettykään. Nimityksen nykyinen tunnus värimääritelmineen on siis lisätty 8 artiklaan. |
| --- | --- |

—

Merkinnät

Suojatun alkuperämerkinnän ”Salame Brianza” tunnus on lisätty eritelmän 8 artiklaan, kun edellisessä versiossa se oli liitteenä – eikä sitä itse asiassa ollut kuvattukaan tai käytettykään. Nimityksen nykyinen tunnus värimääritelmineen on siis lisätty 8 artiklaan.

| — | Valvontalainsäädännön muutokset

  Valvontaa koskevaa 7 artiklaa on päivitetty, koska siinä aiemmin annettiin SAN-nimitysten valvonnasta vastaavalle ryhmittymälle valtuuksia, jotka osoittautuivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 10 ja 11 artiklan vastaisiksi; kyseisten artiklojen mukaan valvonta on annettava kolmannen osapuolen tehtäväksi.
  Italiassa ennen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (2) voimaantuloa käytetty DOC-maininta on korvattu 1 artiklassa ja 8 artiklan 1 ja 3 kohdassa yhteisön lainsäädännön mukaisesti DOP-maininnalla. |
| --- | --- |

—

Valvontalainsäädännön muutokset

Valvontaa koskevaa 7 artiklaa on päivitetty, koska siinä aiemmin annettiin SAN-nimitysten valvonnasta vastaavalle ryhmittymälle valtuuksia, jotka osoittautuivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 10 ja 11 artiklan vastaisiksi; kyseisten artiklojen mukaan valvonta on annettava kolmannen osapuolen tehtäväksi.

Italiassa ennen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (2) voimaantuloa käytetty DOC-maininta on korvattu 1 artiklassa ja 8 artiklan 1 ja 3 kohdassa yhteisön lainsäädännön mukaisesti DOP-maininnalla.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

(2)  EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1.

---

LIITE II

KONSOLIDOITU YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (1)

”SALAME BRIANZA”

EY-nro: IT-PDO-0217-0326–21.02.2008

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi

”Salame Brianza”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.2. | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) |
| --- | --- |

Luokka 1.2.

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Suojatun alkuperänimityksen saanut Salame Brianza on markkinoille saatettaessa lieriön muotoinen, kiinteä ja joustamaton.

Leikattu viipale on kiinteä, koostumukseltaan yhtenäinen ja tasaisen rubiininpunainen, siinä on rasvapaloja muttei härskiintyneitä kohtia eikä näkyviä kalvojänteen osia. Tuoksu on hienostunut ja tuotteelle tyypillinen, maku hyvin pehmeä ja mieto, ei koskaan hapan.

Suojatun alkuperänimityksen saaneen Salame Brianzan kemialliset ja fysikaaliskemialliset ominaisuudet ovat markkinoille saatettaessa seuraavat:

| — | proteiinipitoisuus: vähintään 23 prosenttia |
| --- | --- |

—

proteiinipitoisuus: vähintään 23 prosenttia

| — | kollageenin ja proteiinin suhde: enintään 0,10 |
| --- | --- |

—

kollageenin ja proteiinin suhde: enintään 0,10

| — | veden ja proteiinin suhde: enintään 2,00 |
| --- | --- |

—

veden ja proteiinin suhde: enintään 2,00

| — | rasvan ja proteiinin suhde: enintään 1,5 |
| --- | --- |

—

rasvan ja proteiinin suhde: enintään 1,5

| — | pH: vähintään 5,3. |
| --- | --- |

—

pH: vähintään 5,3.

Tuotteen mikrobiologisten ominaisuuksien osalta voidaan todeta, että mesofiilisten mikrobien, joista suurin osa on maitohappo- ja kokkibakteereita, osuus on > 1 × 10 pmy/g.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Suojatun alkuperänimityksen saanut Salame Brianza valmistetaan sianlihasta eli lavasta, joka leikataan luuttomaksi ja jänteettömäksi tietyllä tekniikalla, lihanleikkuujätteistä, kinkkusilpusta sekä kyljestä ja/tai kaulapaloista, joissa ei ole pehmeää rasvaa; lihaan lisätään suolaa ja murskattua/rouhittua pippuria.

Myös seuraavia tuotteita voidaan käyttää: viini, sokeri ja/tai dekstroosi ja/tai hedelmäsokeri ja/tai laktoosi, käymisen käynnistävät viljelmät, natriumnitraatti ja/tai kaliumnitraatti (enimmäisannos: 195 miljoonasosaa), natriumnitriitti ja/tai kaliumnitriitti (enimmäisannos: 95 miljoonasosaa), askorbiinihappo ja sen natriumsuola sekä hienoinen määrä valkosipulia.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehuannoksen käytön ja koostumuksen osalta on noudatettava tarkkoja sääntöjä. Sikojen ruokinnassa on kaksi vaihetta, ja se perustuu pääasiassa 4 kohdassa määritellyltä alueelta tulevaan viljaan. Yksilöidyllä maantieteellisellä alueella sijaitsevista juustoloista saadaan juustontuotannon sivutuotteita (heraa, juustomassaa ja kirnupiimää).

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Suojatun alkuperänimityksen saaneen Salame Brianzan valmistuksen (ainesosien puhdistus, jauhaminen ja sekoittaminen, suoleen pakkaaminen, kuivaaminen, kypsytys) on tapahduttava Brianzan alueella sijaitsevalla perinteisellä tuotantoalueella, joka määritellään kohdassa 4.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Suojatun alkuperänimityksen saaneen Salame Brianzan viipaloiminen ja paloitteleminen on tuotteen laadun takaamiseksi tehtävä 4 kohdassa määritellyllä maantieteellisellä alueella, hyväksytyn valvontaelimen valvonnassa. Salame Brianza on vaikutusaltis ulkoisille tekijöille, erityisesti valolle sekä ilman ja lämmön aiheuttamalle hapettumiselle. Kun Salame Brianzaa aiotaan viipaloida, se on kuorittava, jolloin tuotteen syötävä osa altistuu ilmalle. Jos tuote altistuu ulkoisille tekijöille valvomattomissa olosuhteissa, sen aistinvaraiset ominaisuudet heikkenevät. Salame Brianzan alkuperäisten ominaisuuksien säilyttämiseksi se on viipaloitava ja pakattava välittömästi kypsytysvaiheen päätyttyä samassa tuotantotilassa.

3.7   Merkintöjä koskevat erityissäännöt

Salame Brianzaa voidaan pitää kaupan irtotavarana, vakuumipakkauksessa tai suojakaasupakkauksessa, kokonaisena, paloina tai viipaloituna.

Suojattu alkuperänimitys ”Salame Brianza” on merkittävä selvin ja pysyvin kirjaimin, jotka erottuvat selkeästi muista etiketissä olevista tiedoista, ja välittömästi sen jälkeen on oltava maininta ”Denominazione di Origine Protetta” (suojattu alkuperänimitys).

Edellä mainittujen kahden maininnan on oltava italiaksi.

Lisäksi etiketin samaan kenttään voidaan merkitä SAN-tunnus. Kansainvälisille markkinoille suunnatuissa tuotteissa merkintä ”Denominazione di Origine Protetta” voidaan kääntää myyntimaan kielelle.

Näiden merkintöjen on oltava erottamaton osa suojatun maantieteellisen merkinnän tunnusta.

Image

Etiketissä ei saa olla mitään muita mainintoja, joista ei ole nimenomaisesti säädetty.

Nimiin, toiminimiin ja tuotemerkkeihin viittaavat merkinnät ovat kuitenkin sallittuja, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan; lisäksi voidaan merkitä Salame Brianzan tuotannossa käytettyjen sikatilojen nimet, jos raaka-aine saadaan yksinomaan kyseisiltä tiloilta.

Jos tunnus merkitään suoraan tuotantolaitosten etikettiin, hyväksytyn valvontaelimen valvoman etikettimäärän on vastattava Salame Brianzan valmistukseen tarkoitettujen raaka-aineiden määrää.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Salame Brianzan tuotannossa käytettävien sikatilojen on sijaittava seuraavilla alueilla: Lombardia, Emilia-Romagna ja Piemonte (kyseessä olevaan SANiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 510/2006 2 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta).

Suojatun alkuperänimityksen saaneen Salame Brianzan tuotantoalue on Brianzan alueella. Sitä rajaa pohjoisessa Ghisallon vuori, etelässä Villoresin kanava, idässä syvä Addajoki ja lännessä Comasinan valtatie (ml. 2 kilometrin levyinen vyöhyke sen ulkopuolella).

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Sen maantieteellisen alueen, jolla Salame Brianzan valmistuksessa käytettävät sikatilat sijaitsevat, maisema on erittäin yhdenmukainen erityisesti vehreällä, maissipeltojen ja niittyjen hallitsemalla Pojoen tasangolla, jota halkovat virrat, joet ja kanavat. Syksyt ja talvet ovat varsin ankarat, hyvin kosteat ja sumuiset. Kevät on leuto ja sateinen, ja kesällä lämpötilat ovat varsin korkeat ja sateet säännöllisiä, kuuroluonteisia ja usein hyvin runsaita.

Tämän alueen sisällä, Brianzan alueella, sijaitsee suojatun alkuperänimityksen saaneen Salame Brianzan valmistusalue. Siellä vaihtelevat hedelmälliset tasangot ja auringonpaisteiset kukkulat, joita suojaa pohjoisen vuoristojono. Se suodattaa ilmavirrat ja myrskyt, jolloin syntyy erilaisia ilmakehässä tapahtuvia prosesseja, kuten ilman suodattuminen, laskevat kuumat tuulet, kylmät tuulet (silloin kun virtaus on lännen sijasta pohjoisesta) ja sumut.

5.2   Tuotteen erityisyys

Salame Brianzan ominaisuudet ovat ainutlaatuiset. Leikattu viipale on koostumukseltaan yhtenäinen, rubiininpunainen, kiinteä ja tiivis. Tuoksu on hienostunut ja tuotteelle tyypillinen, maku hyvin pehmeä, ei koskaan hapan.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Suojatulta alkuperänimitykseltä ”Salame Brianza” vaaditut ominaisuudet riippuvat ympäristöolosuhteista sekä luonnollisista ja inhimillisistä tekijöistä.

Raaka-aineen ominaisuudet ovat ominaisia kohdassa 4 määritellylle maantieteelliselle alueelle, jonka olosuhteita Salame Brianzan tuotannossa hyödynnetään.

Juuri alueen luonnon ominaisuudet ja resurssit ovat mahdollistaneet maatalouden ja karjankasvatuksen tasapainoisen kehityksen, jonka vaikutukset alueen taloudelliseen toimintaan ovat nykyisin nähtävillä: laajat maissiviljelmät ja lukuisat yritykset, jotka jalostavat rehua sika- ja nautatiloille (joita niitäkin on merkittävä määrä).

Vaikka alueelta on aina ihanteellisesti saatu sikojen ruokintaan ja kasvatukseen tarvittavia raaka-aineita (maissi ja hera), tärkeimmät tekijät, jotka ovat mahdollistaneet Salame Brianzan kaltaisen tyypillisen tuotannon kehityksen, ovat Brianzan maantieteelliset olosuhteet ja maanmuodostus.

Brianzan aluetta lounaassa rajaavat Alpit saavat nimittäin aikaan koko Piemonten alueen ilmaston erityispiirteet: vuoristojono suodattaa ilmavirrat ja myrskyt, jolloin syntyy erilaisia ilmakehässä tapahtuvia prosesseja, kuten ilman suodattuminen, laskevat kuumat tuulet, kylmät tuulet (silloin kun virtaus on lännen sijasta pohjoisesta) ja sumut. Kaikki nämä olosuhteet ovat luontaisia tekijöitä, jotka ovat ihanteellisia Salame Brianzan kypsymisen kannalta: kypsytyksen aikana alkava käyminen johtuu mikrofloorasta, jota esiintyy tuotteiden jalostus- ja kypsytysalueella ja joka on puolestaan riippuvainen alueen ympäristöön liittyvistä piirteistä (lämpötila, kosteus jne.).

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Viranomaiset ovat aloittaneet kansallisen vastaväitemenettelyn julkaisemalla 10. tammikuuta 2008 Italian tasavallan virallisen lehden numerossa 8 ehdotuksen suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” muutoksen hyväksymiseksi.

Suojatun alkuperänimityksen ”Salame Brianza” konsolidoitu eritelmä on saatavissa

| — | joko seuraavan linkin kautta:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  tai |
| --- | --- |

—

joko seuraavan linkin kautta:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

tai

| — | menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (www.politicheagricole.it) ja napsauttamalla ensin oikealla ylhäällä kohtaa ”Qualità e sicurezza” ja sen jälkeen kohtaa ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”. |
| --- | --- |

—

menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (www.politicheagricole.it) ja napsauttamalla ensin oikealla ylhäällä kohtaa ”Qualità e sicurezza” ja sen jälkeen kohtaa ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  Korvattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

---

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/15

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 873/2013,

annettu 11 päivänä syyskuuta 2013,

Alankomaiden lipun alla purjehtivien alusten seitin kalastuksen kieltämisestä alueilla IIIa ja IV sekä EU:n vesillä alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013. |
| --- | --- |

(1)

EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2013 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

LIITE

| Nro | 36/TQ40 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Kanta | POK/2A34. |
| Laji | Seiti (Pollachius virens) |
| Alue | IIIa ja IV; EU:n vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 |
| Päivämäärä | 12.8.2013 |

Nro

36/TQ40

Jäsenvaltio

Alankomaat

Kanta

POK/2A34.

Laji

Seiti (Pollachius virens)

Alue

IIIa ja IV; EU:n vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

Päivämäärä

12.8.2013

---

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 874/2013,

annettu 11 päivänä syyskuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä syyskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 34,4 |
| XS | 27,7 |
| ZZ | 31,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 133,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 50 10 | AR | 102,6 |
| CL | 142,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 73,0 |
| UY | 99,5 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,6 |
| IL | 162,2 |
| TR | 144,9 |
| ZZ | 168,8 |
| 0808 10 80 | AR | 163,2 |
| BR | 54,6 |
| CL | 130,8 |
| NZ | 144,8 |
| US | 145,5 |
| ZA | 120,7 |
| ZZ | 126,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 132,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 30 | TR | 130,8 |
| ZZ | 130,8 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

34,4

XS

27,7

ZZ

31,1

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

133,1

ZZ

133,1

0805 50 10

AR

102,6

CL

142,3

IL

142,1

TR

73,0

UY

99,5

ZA

121,6

ZZ

113,5

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,6

IL

162,2

TR

144,9

ZZ

168,8

0808 10 80

AR

163,2

BR

54,6

CL

130,8

NZ

144,8

US

145,5

ZA

120,7

ZZ

126,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

132,0

ZA

206,6

ZZ

155,9

0809 30

TR

130,8

ZZ

130,8

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 2 päivänä toukokuuta 2013,

valtiontuesta N:o SA.33618 (12/C), jonka Ruotsi aikoo myöntää Uppsalan areenalle

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 2362)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/452/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Ilmoitusta edeltävän vaiheen jälkeen Ruotsi ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2011 komissiolle toimenpiteestä, joka koskee Ruotsin Uppsalaan rakennettavaa uutta areenaa. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 17 päivänä tammikuuta 2012. Ruotsi toimitti vastauksensa 16 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Ilmoitusta edeltävän vaiheen jälkeen Ruotsi ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2011 komissiolle toimenpiteestä, joka koskee Ruotsin Uppsalaan rakennettavaa uutta areenaa. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 17 päivänä tammikuuta 2012. Ruotsi toimitti vastauksensa 16 päivänä helmikuuta 2012.

| (2) | Komissio ilmoitti Ruotsille 22 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea koskevan menettelyn. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ruotsille 22 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen tukea koskevan menettelyn.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Komissio sai huomautuksia yhdeltä asianomaiselta osapuolelta. Se toimitti ne Ruotsille, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Ruotsi toimitti huomautuksensa 3 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai huomautuksia yhdeltä asianomaiselta osapuolelta. Se toimitti ne Ruotsille, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Ruotsi toimitti huomautuksensa 3 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Ruotsi toimitti myös lisäselvityksiä vuoden 2012 lokakuussa ja marraskuussa. |
| --- | --- |

(5)

Ruotsi toimitti myös lisäselvityksiä vuoden 2012 lokakuussa ja marraskuussa.

| (6) | Ruotsi on ehdottanut kieltä koskevaa poikkeusta ja se hyväksyy sen, että englanninkielinen päätös on todistusvoimainen. |
| --- | --- |

(6)

Ruotsi on ehdottanut kieltä koskevaa poikkeusta ja se hyväksyy sen, että englanninkielinen päätös on todistusvoimainen.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

| (7) | Uppsalan areenahankkeeseen osallistuvat Uppsalan kunta (3), jäljempänä ’kunta’, sekä kolme yritystä, jotka ovat tai tulevat perustamishetkellä olemaan yksityisessä omistuksessa, eli areenayhtiö, kiinteistöyhtiö sekä tapahtumayhtiö. |
| --- | --- |

(7)

Uppsalan areenahankkeeseen osallistuvat Uppsalan kunta (3), jäljempänä ’kunta’, sekä kolme yritystä, jotka ovat tai tulevat perustamishetkellä olemaan yksityisessä omistuksessa, eli areenayhtiö, kiinteistöyhtiö sekä tapahtumayhtiö.

| (8) | Areenayhtiö hallinnoi ja koordinoi areenahanketta siihen saakka, kunnes kiinteistöyhtiö ja tapahtumayhtiö muodostetaan. Areenayhtiö on ainoa tällä hetkellä olemassa oleva yhtiö. Sen omistavat yksityiset yritykset SH Bygg (45 prosenttia), Aros Holding (45 prosenttia) ja urheiluseura Almtuna IS (10 prosenttia). |
| --- | --- |

(8)

Areenayhtiö hallinnoi ja koordinoi areenahanketta siihen saakka, kunnes kiinteistöyhtiö ja tapahtumayhtiö muodostetaan. Areenayhtiö on ainoa tällä hetkellä olemassa oleva yhtiö. Sen omistavat yksityiset yritykset SH Bygg (45 prosenttia), Aros Holding (45 prosenttia) ja urheiluseura Almtuna IS (10 prosenttia).

| (9) | Kiinteistöyhtiö rakentaa ja omistaa areenan. Kiinteistöyhtiön osakkaat ovat yksinomaan yksityisiä sijoittajia. Kunta asettaa vaatimuksia varmistaakseen, että kiinteistöyhtiön valinta tehdään objektiivisesti ja mahdollisimman avoimesti ja läpinäkyvästi. Areenayhtiö tekee kunnalle ehdotuksia mahdollisista vaatimukset täyttävistä sijoittajista, ja kunnan vastuulla on hyväksyä ja päättää, mitkä sijoittajat valitaan muodostamaan kiinteistöyhtiö lueteltujen valintakriteerien (4) mukaisesti. Areenahankkeelle perustetaan portaalisivusto, jonka kautta tiedotetaan hankkeesta ja viestitään asianomaisten osapuolten kanssa. Tämän portaalin kautta asianomaiset osapuolet voivat ilmaista kiinnostuksensa sijoittaa kiinteistöyhtiöön. (5) Kunta ei omista areenasta mitään eikä sillä ole vaikutusvaltaa kiinteistöyhtiön toimintaan, mutta se saa oman rahoitusosuutensa vastineeksi option kiinteistöyhtiön ostamiseen. |
| --- | --- |

(9)

Kiinteistöyhtiö rakentaa ja omistaa areenan. Kiinteistöyhtiön osakkaat ovat yksinomaan yksityisiä sijoittajia. Kunta asettaa vaatimuksia varmistaakseen, että kiinteistöyhtiön valinta tehdään objektiivisesti ja mahdollisimman avoimesti ja läpinäkyvästi. Areenayhtiö tekee kunnalle ehdotuksia mahdollisista vaatimukset täyttävistä sijoittajista, ja kunnan vastuulla on hyväksyä ja päättää, mitkä sijoittajat valitaan muodostamaan kiinteistöyhtiö lueteltujen valintakriteerien (4) mukaisesti. Areenahankkeelle perustetaan portaalisivusto, jonka kautta tiedotetaan hankkeesta ja viestitään asianomaisten osapuolten kanssa. Tämän portaalin kautta asianomaiset osapuolet voivat ilmaista kiinnostuksensa sijoittaa kiinteistöyhtiöön. (5) Kunta ei omista areenasta mitään eikä sillä ole vaikutusvaltaa kiinteistöyhtiön toimintaan, mutta se saa oman rahoitusosuutensa vastineeksi option kiinteistöyhtiön ostamiseen.

| (10) | Areenan toiminnan harjoittamisesta vastaa tapahtumayhtiö, joka on yksityinen yritys. Kiinteistöyhtiön omistajat eivät saa omistaa tapahtumayhtiötä. Kiinteistöyhtiö valitsee tapahtumayhtiön kunnan asettamien vaatimusten mukaisesti, jotta varmistetaan, että tapahtumayhtiön valinta tehdään avoimesti, läpinäkyvästi ja objektiivisesti lueteltujen valintakriteerien (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Areenan toiminnan harjoittamisesta vastaa tapahtumayhtiö, joka on yksityinen yritys. Kiinteistöyhtiön omistajat eivät saa omistaa tapahtumayhtiötä. Kiinteistöyhtiö valitsee tapahtumayhtiön kunnan asettamien vaatimusten mukaisesti, jotta varmistetaan, että tapahtumayhtiön valinta tehdään avoimesti, läpinäkyvästi ja objektiivisesti lueteltujen valintakriteerien (6) mukaisesti.

| (11) | Kunta väittää, että nykyisten ja tulevien urheilu- ja kulttuuritapahtumien tilatarpeiden täyttämiseksi on rakennettava areenan kokoinen monikäyttöinen tila, ja toteutettujen tutkimusten tulokset tukevat tätä (7). |
| --- | --- |

(11)

Kunta väittää, että nykyisten ja tulevien urheilu- ja kulttuuritapahtumien tilatarpeiden täyttämiseksi on rakennettava areenan kokoinen monikäyttöinen tila, ja toteutettujen tutkimusten tulokset tukevat tätä (7).

| (12) | Areenalla on tarkoitus harjoittaa useita urheilulajeja, kuten jääkiekkoa, koripalloa, salibandya, käsipalloa ja hevosurheilua, ja järjestää useita erityyppisiä kulttuuri- ja viihdetilaisuuksia, kuten konsertteja, perhetapahtumia, tv-nauhoituksia ja gaalatapahtumia, sekä erilaisia kokouksia, kuten konferensseja, yrityskokouksia, messuja ja yritystapahtumia. Suurimmalle areenalle mahtuu urheilutapahtumissa 8 500 katsojaa ja muissa tapahtumissa 10 000 osallistujaa (8). Areenassa toimii myös kuntosali ja ravintoloita. |
| --- | --- |

(12)

Areenalla on tarkoitus harjoittaa useita urheilulajeja, kuten jääkiekkoa, koripalloa, salibandya, käsipalloa ja hevosurheilua, ja järjestää useita erityyppisiä kulttuuri- ja viihdetilaisuuksia, kuten konsertteja, perhetapahtumia, tv-nauhoituksia ja gaalatapahtumia, sekä erilaisia kokouksia, kuten konferensseja, yrityskokouksia, messuja ja yritystapahtumia. Suurimmalle areenalle mahtuu urheilutapahtumissa 8 500 katsojaa ja muissa tapahtumissa 10 000 osallistujaa (8). Areenassa toimii myös kuntosali ja ravintoloita.

| (13) | Uppsalassa on tällä hetkellä kuusi areenaa ja konserttisalia, joista neljä on kunnan omistuksessa ja kaksi yksityisomistuksessa. Lisäksi noin 1–2 tunnin ajomatkan päässä Uppsalasta, muun muassa Tukholmassa, on muita suuria areenoita. Ruotsi kuitenkin katsoo, että nykyinen kapasiteetti ei riitä kattamaan areenatilojen tarvetta eikä mahdollista suurten urheilu- ja kulttuuritapahtumien järjestämistä. Lisäksi nykyisten tilojen laajentaminen olisi kunnalle kalliimpi vaihtoehto (9). |
| --- | --- |

(13)

Uppsalassa on tällä hetkellä kuusi areenaa ja konserttisalia, joista neljä on kunnan omistuksessa ja kaksi yksityisomistuksessa. Lisäksi noin 1–2 tunnin ajomatkan päässä Uppsalasta, muun muassa Tukholmassa, on muita suuria areenoita. Ruotsi kuitenkin katsoo, että nykyinen kapasiteetti ei riitä kattamaan areenatilojen tarvetta eikä mahdollista suurten urheilu- ja kulttuuritapahtumien järjestämistä. Lisäksi nykyisten tilojen laajentaminen olisi kunnalle kalliimpi vaihtoehto (9).

| (14) | Kunnan mielestä paras vaihtoehto olisi yksityisten hankkeiden tarjoama lisäkapasiteetti, johon ei käytettäisi julkisia varoja, mutta tämä vaihtoehto ei ole mahdollinen. |
| --- | --- |

(14)

Kunnan mielestä paras vaihtoehto olisi yksityisten hankkeiden tarjoama lisäkapasiteetti, johon ei käytettäisi julkisia varoja, mutta tämä vaihtoehto ei ole mahdollinen.

2.1.   Areenan rakennuksen rahoittaminen

| (15) | Kunta osallistuu rahoitukseen kahdella tavalla: se myöntää areenan rakentamiseen suoraa avustusta ja vuokraa kiinteistöyhtiölle maan, jolle areena rakennetaan. |
| --- | --- |

(15)

Kunta osallistuu rahoitukseen kahdella tavalla: se myöntää areenan rakentamiseen suoraa avustusta ja vuokraa kiinteistöyhtiölle maan, jolle areena rakennetaan.

| (16) | Areenahankkeen kustannukset ovat noin 650 miljoonaa Ruotsin kruunua (72 miljoonaa euroa). Kunnan on tarkoitus osallistua rahoitukseen 150 miljoonan Ruotsin kruunun (16,5 miljoonan euron) avustuksella, ja loput rahoitettaisiin pääasiassa yksityisellä pääomalla ja lainoin seuraavasti: kiinteistöyhtiön yksityiset omistajat osallistuvat rahoitukseen 75–100 miljoonalla Ruotsin kruunulla (8–11 miljoonalla eurolla), ja kiinteistöyhtiö ottaa lainaa 400–425 miljoonaa Ruotsin kruunua (44–47 miljoonaa euroa), jota kunta ei takaa millään tapaa. |
| --- | --- |

(16)

Areenahankkeen kustannukset ovat noin 650 miljoonaa Ruotsin kruunua (72 miljoonaa euroa). Kunnan on tarkoitus osallistua rahoitukseen 150 miljoonan Ruotsin kruunun (16,5 miljoonan euron) avustuksella, ja loput rahoitettaisiin pääasiassa yksityisellä pääomalla ja lainoin seuraavasti: kiinteistöyhtiön yksityiset omistajat osallistuvat rahoitukseen 75–100 miljoonalla Ruotsin kruunulla (8–11 miljoonalla eurolla), ja kiinteistöyhtiö ottaa lainaa 400–425 miljoonaa Ruotsin kruunua (44–47 miljoonaa euroa), jota kunta ei takaa millään tapaa.

| (17) | Rahoituksensa vastineeksi kunta saa option areenan ostamiseen, jäljempänä ’optio’. Siirtokelpoista optiota voidaan käyttää sen voimaantulopäivän jälkeen 6. vuodesta lähtien 25. vuoteen saakka. Option käyttämiseksi sen haltija maksaa optiosopimuksessa asetettujen kriteerien mukaisen korvauksen. Mahdollisen skenaarion mukaan 10. vuotena tämä korvaus olisi 47,3 miljoonaa Ruotsin kruunua (5 miljoonaa euroa). Ruotsin mukaan option nettonykyarvo on pessimistisessä skenaariossa 128 miljoonaa Ruotsin kruunua (15 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaisi, että kunnan avustuksen nettoarvo on 22 miljoonaa Ruotsin kruunua (2,6 miljoonaa euroa) (10). Ruotsin mukaan kunta ei ole kiinnostunut toimimaan areenan omistajana. Kunnalle optio on arvokas siksi, että se voi myydä option myöhemmin eteenpäin areenan rahoituksen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Rahoituksensa vastineeksi kunta saa option areenan ostamiseen, jäljempänä ’optio’. Siirtokelpoista optiota voidaan käyttää sen voimaantulopäivän jälkeen 6. vuodesta lähtien 25. vuoteen saakka. Option käyttämiseksi sen haltija maksaa optiosopimuksessa asetettujen kriteerien mukaisen korvauksen. Mahdollisen skenaarion mukaan 10. vuotena tämä korvaus olisi 47,3 miljoonaa Ruotsin kruunua (5 miljoonaa euroa). Ruotsin mukaan option nettonykyarvo on pessimistisessä skenaariossa 128 miljoonaa Ruotsin kruunua (15 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaisi, että kunnan avustuksen nettoarvo on 22 miljoonaa Ruotsin kruunua (2,6 miljoonaa euroa) (10). Ruotsin mukaan kunta ei ole kiinnostunut toimimaan areenan omistajana. Kunnalle optio on arvokas siksi, että se voi myydä option myöhemmin eteenpäin areenan rahoituksen kattamiseksi.

| (18) | Maavuokrasta voidaan todeta, että areena rakennetaan kunnan maalle, jonka kunta vuokraa kiinteistöyhtiölle vähintään 50 vuodeksi (11). Vuokrasopimuksen arvo on vuosittain 50 000 Ruotsin kruunua (5 500 euroa). Vuokran väitetään vastaavan markkinaehtoja. |
| --- | --- |

(18)

Maavuokrasta voidaan todeta, että areena rakennetaan kunnan maalle, jonka kunta vuokraa kiinteistöyhtiölle vähintään 50 vuodeksi (11). Vuokrasopimuksen arvo on vuosittain 50 000 Ruotsin kruunua (5 500 euroa). Vuokran väitetään vastaavan markkinaehtoja.

2.2   Areenan toiminta ja käyttö

| (19) | Areenan valmistuttua sen toimintaa harjoittaa tapahtumayhtiö, joka vuokraa areenan kiinteistöyhtiöltä ja vuokraa sitä edelleen käyttäjille. |
| --- | --- |

(19)

Areenan valmistuttua sen toimintaa harjoittaa tapahtumayhtiö, joka vuokraa areenan kiinteistöyhtiöltä ja vuokraa sitä edelleen käyttäjille.

| (20) | Kunta on asettanut areenan rahoitukseen osallistumiselle ehdoksi tapahtumayhtiön valintaa koskevia vaatimuksia. Kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välisen vuokrasopimuksen mukaisesti tapahtumayhtiö varmistaa, että areena on yleisön käytettävissä markkinaehdoin ja ketään syrjimättä. |
| --- | --- |

(20)

Kunta on asettanut areenan rahoitukseen osallistumiselle ehdoksi tapahtumayhtiön valintaa koskevia vaatimuksia. Kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välisen vuokrasopimuksen mukaisesti tapahtumayhtiö varmistaa, että areena on yleisön käytettävissä markkinaehdoin ja ketään syrjimättä.

| (21) | Ruotsi on selventänyt menettelyn aikana, että areenalla järjestetään pääasiassa kolmentyyppisiä tapahtumia: kaupallisia tapahtumia, sponsoroituja tapahtumia ja kunnan tai muiden järjestämiä tapahtumia aikoina, jolloin kunta vuokraa areenaa. Noin 90 prosenttia tapahtumista on yleisölle avoimia, mutta niissä voidaan vaatia erilaisia pääsymaksuja. Vähintään 95 prosenttia kunnan vuokraamasta ajasta eli noin 60 viikkotuntia käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. Areenan väitetään olevan monikäyttöinen tila ja avoin kaikille siten, ettei kukaan käyttäjistä hallitse sen käyttöä (12). |
| --- | --- |

(21)

Ruotsi on selventänyt menettelyn aikana, että areenalla järjestetään pääasiassa kolmentyyppisiä tapahtumia: kaupallisia tapahtumia, sponsoroituja tapahtumia ja kunnan tai muiden järjestämiä tapahtumia aikoina, jolloin kunta vuokraa areenaa. Noin 90 prosenttia tapahtumista on yleisölle avoimia, mutta niissä voidaan vaatia erilaisia pääsymaksuja. Vähintään 95 prosenttia kunnan vuokraamasta ajasta eli noin 60 viikkotuntia käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. Areenan väitetään olevan monikäyttöinen tila ja avoin kaikille siten, ettei kukaan käyttäjistä hallitse sen käyttöä (12).

| (22) | Jotta kunta voi varmistaa, että areena on koulujen, urheiluseurojen ja yleisön käytettävissä sekä käytettävissä kunnan omia tapahtumia varten, se tekee vuokrasopimuksen tapahtumayhtiön kanssa (13). Kunta vuokraa 20 prosenttia areenan kokonaiskapasiteetista. Vuokrasopimus tehdään 25 vuodeksi, ja vuosivuokra on 15 miljoonaa Ruotsin kruunua (1,7 miljoonaa euroa) (14). Kunnan maksaman vuokran lisäksi areenan muiden vuokratulojen arvioidaan olevan [...] Ruotsin kruunua (15). |
| --- | --- |

(22)

Jotta kunta voi varmistaa, että areena on koulujen, urheiluseurojen ja yleisön käytettävissä sekä käytettävissä kunnan omia tapahtumia varten, se tekee vuokrasopimuksen tapahtumayhtiön kanssa (13). Kunta vuokraa 20 prosenttia areenan kokonaiskapasiteetista. Vuokrasopimus tehdään 25 vuodeksi, ja vuosivuokra on 15 miljoonaa Ruotsin kruunua (1,7 miljoonaa euroa) (14). Kunnan maksaman vuokran lisäksi areenan muiden vuokratulojen arvioidaan olevan [...] Ruotsin kruunua (15).

2.3.   Menettelyn aloittamisen syyt

| (23) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi, että valikoivaa taloudellista etua ei voitaisi sulkea pois millään tasolla, esimerkiksi rakentamisen, toiminnan harjoittamisen ja käytön tasolla, ja että hankkeeseen näin ollen sisältyisi valtiontukea. Lisäksi areenan saama julkinen rahoitus todennäköisesti vääristäisi tai ainakin uhkaisi vääristää kilpailua eikä vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan voitaisi sulkea pois. Lisäksi komissio epäili, voitaisiinko ehdotettu hanke katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä SEUT-sopimus, 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla kyseisessä vaiheessa kaikilla kolmella mahdollisella tukitasolla (rakentaminen, toiminnan harjoittaminen ja käyttö) edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(23)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi, että valikoivaa taloudellista etua ei voitaisi sulkea pois millään tasolla, esimerkiksi rakentamisen, toiminnan harjoittamisen ja käytön tasolla, ja että hankkeeseen näin ollen sisältyisi valtiontukea. Lisäksi areenan saama julkinen rahoitus todennäköisesti vääristäisi tai ainakin uhkaisi vääristää kilpailua eikä vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan voitaisi sulkea pois. Lisäksi komissio epäili, voitaisiinko ehdotettu hanke katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä SEUT-sopimus, 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla kyseisessä vaiheessa kaikilla kolmella mahdollisella tukitasolla (rakentaminen, toiminnan harjoittaminen ja käyttö) edellä esitetyn mukaisesti.

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (24) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen vain Uppsalan kunnanvaltuuston oppositiossa oleva ympäristöpuolue toimitti huomautuksia, joissa puolue yleisesti ottaen ilmaisee tyytymättömyytensä hankkeeseen, jonka se katsoo hyödyttävän ensisijaisesti yksityisiä yrityksiä. |
| --- | --- |

(24)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen vain Uppsalan kunnanvaltuuston oppositiossa oleva ympäristöpuolue toimitti huomautuksia, joissa puolue yleisesti ottaen ilmaisee tyytymättömyytensä hankkeeseen, jonka se katsoo hyödyttävän ensisijaisesti yksityisiä yrityksiä.

4.   RUOTSIN HUOMAUTUKSET

| (25) | Ruotsi on ilmoitusta varten olettanut valtiontuen olemassaolon, koska se myöntää, että areenan lisäkapasiteettia ei tuoteta markkinavoimin, mutta se väittää myös, että tukea olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana. Ruotsi katsoo, että erityisesti seuraavat seikat olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(25)

Ruotsi on ilmoitusta varten olettanut valtiontuen olemassaolon, koska se myöntää, että areenan lisäkapasiteettia ei tuoteta markkinavoimin, mutta se väittää myös, että tukea olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana. Ruotsi katsoo, että erityisesti seuraavat seikat olisi otettava huomioon.

| (26) | Areenalla vastataan selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, kun otetaan huomioon sen monikäyttöisyys sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumille tarkoitettujen riittävien ja ajanmukaisten tilojen puute Uppsalassa. Mahdollistamalla areenahankkeen kunta täyttää sille asetetun velvollisuuden yleisöön nähden (16). Olemassa olevat vaihtoehdot, kuten investointi Gränbyn jäähallin uudistamiseen, tulisi kalliimmaksi eikä siltikään kattaisi kokonaan kapasiteettivajetta. |
| --- | --- |

(26)

Areenalla vastataan selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen, kun otetaan huomioon sen monikäyttöisyys sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumille tarkoitettujen riittävien ja ajanmukaisten tilojen puute Uppsalassa. Mahdollistamalla areenahankkeen kunta täyttää sille asetetun velvollisuuden yleisöön nähden (16). Olemassa olevat vaihtoehdot, kuten investointi Gränbyn jäähallin uudistamiseen, tulisi kalliimmaksi eikä siltikään kattaisi kokonaan kapasiteettivajetta.

| (27) | Kyseessä on markkinahäiriö, koska vaadittavaa uutta areenakapasiteettia ei voitaisi tuottaa ilman tukea. Toisin kuin eräissä muissa jäsenvaltioissa, Ruotsissa urheilutoiminta on suurelta osin voittoa tavoittelematonta toimintaa, joka edellyttää julkista rahoitusta. |
| --- | --- |

(27)

Kyseessä on markkinahäiriö, koska vaadittavaa uutta areenakapasiteettia ei voitaisi tuottaa ilman tukea. Toisin kuin eräissä muissa jäsenvaltioissa, Ruotsissa urheilutoiminta on suurelta osin voittoa tavoittelematonta toimintaa, joka edellyttää julkista rahoitusta.

| (28) | Hankkeen julkinen rahoitus kattaa 23 prosenttia sen kokonaistalousarviosta, ja se rajoittuu hankkeen toteutumisen kannalta ehdottoman välttämättömään ja on oikeasuhteista, koska se rajoittuu rahoitusvajeeseen eli siihen rahoitusosuuteen, jota ei voida saada markkinoilta. Sen vuoksi kunnan tarjoama ”puuttuva” rahoitus mahdollistaa hankkeen toteutumisen, koska muut markkinatoimijat eivät ole halukkaita osallistumaan rahoitukseen 150 miljoonalla Ruotsin kruunulla (16,5 miljoonalla eurolla). Vuokra, jota kunta maksaa saadakseen käyttöön 20 prosenttia areenan kapasiteetista, ei tarjoa markkinaehtojen vastaista etua toiminnanharjoittajalle, ja tontti vuokrataan kiinteistöyhtiölle vastaavin ehdoin kuin ne, joilla muut yritykset vuokraavat kunnalta maata urheilutiloja varten. Ruotsi on lisäksi selvittänyt, että areenan eli toisin sanoen lisäkapasiteetin tarvetta ei voida täyttää yksityisten toimijoiden avulla tai käyttämällä Uppsalassa jo olevia areenoita ja/tai laajentamalla niitä. |
| --- | --- |

(28)

Hankkeen julkinen rahoitus kattaa 23 prosenttia sen kokonaistalousarviosta, ja se rajoittuu hankkeen toteutumisen kannalta ehdottoman välttämättömään ja on oikeasuhteista, koska se rajoittuu rahoitusvajeeseen eli siihen rahoitusosuuteen, jota ei voida saada markkinoilta. Sen vuoksi kunnan tarjoama ”puuttuva” rahoitus mahdollistaa hankkeen toteutumisen, koska muut markkinatoimijat eivät ole halukkaita osallistumaan rahoitukseen 150 miljoonalla Ruotsin kruunulla (16,5 miljoonalla eurolla). Vuokra, jota kunta maksaa saadakseen käyttöön 20 prosenttia areenan kapasiteetista, ei tarjoa markkinaehtojen vastaista etua toiminnanharjoittajalle, ja tontti vuokrataan kiinteistöyhtiölle vastaavin ehdoin kuin ne, joilla muut yritykset vuokraavat kunnalta maata urheilutiloja varten. Ruotsi on lisäksi selvittänyt, että areenan eli toisin sanoen lisäkapasiteetin tarvetta ei voida täyttää yksityisten toimijoiden avulla tai käyttämällä Uppsalassa jo olevia areenoita ja/tai laajentamalla niitä.

| (29) | Kunta saa tuen oikeasuhteisuuden varmistamiseksi option, jonka arvo perusskenaariossa on 174 miljoonaa Ruotsin kruunua (19,6 miljoonaa euroa) (17). Optio estää liialliset korvaukset, koska kunnan rahoitusosuuden vastineeksi saadun option arvo ylittää rahoitusosuuden. |
| --- | --- |

(29)

Kunta saa tuen oikeasuhteisuuden varmistamiseksi option, jonka arvo perusskenaariossa on 174 miljoonaa Ruotsin kruunua (19,6 miljoonaa euroa) (17). Optio estää liialliset korvaukset, koska kunnan rahoitusosuuden vastineeksi saadun option arvo ylittää rahoitusosuuden.

| (30) | Ruotsi on myös selventänyt edelleen areenan käyttöä ja sen avoimuutta yleisölle: areena on avoinna yleisölle noin 90 prosenttia sen aukioloajasta, ja sen toimintaa harjoitetaan syrjimättömyyden perusteella, mitään yritystä suosimatta ja markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(30)

Ruotsi on myös selventänyt edelleen areenan käyttöä ja sen avoimuutta yleisölle: areena on avoinna yleisölle noin 90 prosenttia sen aukioloajasta, ja sen toimintaa harjoitetaan syrjimättömyyden perusteella, mitään yritystä suosimatta ja markkinaehdoin.

| (31) | Mahdollinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan on vähäinen, koska taloudellinen toiminta on pääosin paikallista. Lisäksi kunnan alueella sijaitsevilla yksityisillä tiloilla on eri käyttötarkoitukset eikä niiden voida katsoa kilpailevan samasta yleisöstä areenan kanssa. |
| --- | --- |

(31)

Mahdollinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan on vähäinen, koska taloudellinen toiminta on pääosin paikallista. Lisäksi kunnan alueella sijaitsevilla yksityisillä tiloilla on eri käyttötarkoitukset eikä niiden voida katsoa kilpailevan samasta yleisöstä areenan kanssa.

5.   ARVIOINTI TUESTA

5.1.   SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen olemassaolo

| (32) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(32)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (33) | Ilmoitettu hanke voidaan luokitella valtiontueksi, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset edellytykset: ensinnäkin tuki on myönnetty valtion varoista, toiseksi siitä on taloudellista etua yrityksille, kolmanneksi etu on valikoiva ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja neljänneksi toimenpide vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(33)

Ilmoitettu hanke voidaan luokitella valtiontueksi, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset edellytykset: ensinnäkin tuki on myönnetty valtion varoista, toiseksi siitä on taloudellista etua yrityksille, kolmanneksi etu on valikoiva ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja neljänneksi toimenpide vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan.

| (34) | Kun tarkastellaan edellytystä, jonka mukaisesti tuki on myönnettävä valtion varoista ja toimenpiteen on oltava valtion toteuttama, kriteeri täyttyy selvästi tässä tapauksessa, koska Uppsalan kunta myöntää itse suoraa avustusta, maksaa vuokraa areenan käytöstä ja tarjoaa maan, jolle areena rakennetaan. Kunnat, mukaan lukien Uppsala, ovat valtion viranomaisia, joten niiden varojen katsotaan olevan valtion varoja. |
| --- | --- |

(34)

Kun tarkastellaan edellytystä, jonka mukaisesti tuki on myönnettävä valtion varoista ja toimenpiteen on oltava valtion toteuttama, kriteeri täyttyy selvästi tässä tapauksessa, koska Uppsalan kunta myöntää itse suoraa avustusta, maksaa vuokraa areenan käytöstä ja tarjoaa maan, jolle areena rakennetaan. Kunnat, mukaan lukien Uppsala, ovat valtion viranomaisia, joten niiden varojen katsotaan olevan valtion varoja.

| (35) | Kunnan osallistuminen areenan rakennuksen rahoittamiseen voi olla tukea, jos siitä koituu valikoivaa etua tietylle taloudelliselle toiminnalle. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuimen asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antaman tuomion (18) mukaisesti kaupalliseen toimintaan tarkoitetun infrastruktuurin rakennuksen rahoitus on valtiontukea, jos kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimukset täyttyvät. Unionin tuomioistuimen arvion mukaan rakentamisen luonne määräytyy infrastruktuurin myöhemmän käytön taloudellisen luonteen mukaisesti. Tässä tapauksessa areenaa käytetään palvelujen tarjoamiseksi markkinoilla eli taloudelliseen toimintaan. Sen vuoksi on arvioitava, myönnetäänkö hankeen eri osapuolille valtiontukea. |
| --- | --- |

(35)

Kunnan osallistuminen areenan rakennuksen rahoittamiseen voi olla tukea, jos siitä koituu valikoivaa etua tietylle taloudelliselle toiminnalle. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuimen asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antaman tuomion (18) mukaisesti kaupalliseen toimintaan tarkoitetun infrastruktuurin rakennuksen rahoitus on valtiontukea, jos kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimukset täyttyvät. Unionin tuomioistuimen arvion mukaan rakentamisen luonne määräytyy infrastruktuurin myöhemmän käytön taloudellisen luonteen mukaisesti. Tässä tapauksessa areenaa käytetään palvelujen tarjoamiseksi markkinoilla eli taloudelliseen toimintaan. Sen vuoksi on arvioitava, myönnetäänkö hankeen eri osapuolille valtiontukea.

| (36) | Ruotsi on myöntänyt, että kunta oli alun perin toivonut, että areena toteutettaisiin yksityisten sijoittajien rahoituksella, mutta hanketta ei voida toteuttaa ilman julkista rahoitusta. Näin ollen 150 miljoonan Ruotsin kruunun avustus areenan rakentamiseen antaa sen omistavalle kiinteistöyhtiölle, taloudellista etua, koska avustus on tarpeen areenan rakentamiseksi eikä sitä voitaisi rakentaa markkinaehdoin. Hanketta rahoitetaan selvästi valtion varoista ja kunta on tehnyt päätöksen avustuksen myöntämisestä, joten kaikki muut valtiontuen kriteerit täyttyvät (ks. jäljempänä selvitys kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) ja avustus on näin ollen kiinteistöyhtiölle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(36)

Ruotsi on myöntänyt, että kunta oli alun perin toivonut, että areena toteutettaisiin yksityisten sijoittajien rahoituksella, mutta hanketta ei voida toteuttaa ilman julkista rahoitusta. Näin ollen 150 miljoonan Ruotsin kruunun avustus areenan rakentamiseen antaa sen omistavalle kiinteistöyhtiölle, taloudellista etua, koska avustus on tarpeen areenan rakentamiseksi eikä sitä voitaisi rakentaa markkinaehdoin. Hanketta rahoitetaan selvästi valtion varoista ja kunta on tehnyt päätöksen avustuksen myöntämisestä, joten kaikki muut valtiontuen kriteerit täyttyvät (ks. jäljempänä selvitys kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) ja avustus on näin ollen kiinteistöyhtiölle myönnettyä valtiontukea.

| (37) | Tontin vuokrasopimuksen osalta Ruotsi on toimittanut näyttöä Uppsalan muiden urheilutilojen vastaavista vuokratasoista (19). Sen vuoksi ei voida osoittaa, että vuokrasopimuksen ehdot sisältäisivät lisätukea kiinteistöyhtiölle. |
| --- | --- |

(37)

Tontin vuokrasopimuksen osalta Ruotsi on toimittanut näyttöä Uppsalan muiden urheilutilojen vastaavista vuokratasoista (19). Sen vuoksi ei voida osoittaa, että vuokrasopimuksen ehdot sisältäisivät lisätukea kiinteistöyhtiölle.

| (38) | Toimintaa areenalla harjoittaa tapahtumayhtiö, joka vuokraa areenaa kiinteistöyhtiöltä. Sekä kiinteistöyhtiö että tapahtumayhtiö ovat yksityisiä yrityksiä. Menettelyn aikana Ruotsi on edelleen selventänyt kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön valintaa koskevia ehtoja ja edellytyksiä sekä kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välisen vuokrasopimuksen ensisijaisia ehtoja (20). Kiinteistöyhtiön valinnan osalta kunta hyväksyy ja päättää, mitkä ehdokkaat valitaan muodostamaan kiinteistöyhtiö, mutta kunta ei osallistu kiinteistöyhtiön kaupalliseen toimintaan. Kiinteistöyhtiö puolestaan valitsee tapahtumayhtiön, jonka on määrä olla yksityinen yritys, joka ei ole yhteydessä kiinteistöyhtiöön. |
| --- | --- |

(38)

Toimintaa areenalla harjoittaa tapahtumayhtiö, joka vuokraa areenaa kiinteistöyhtiöltä. Sekä kiinteistöyhtiö että tapahtumayhtiö ovat yksityisiä yrityksiä. Menettelyn aikana Ruotsi on edelleen selventänyt kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön valintaa koskevia ehtoja ja edellytyksiä sekä kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välisen vuokrasopimuksen ensisijaisia ehtoja (20). Kiinteistöyhtiön valinnan osalta kunta hyväksyy ja päättää, mitkä ehdokkaat valitaan muodostamaan kiinteistöyhtiö, mutta kunta ei osallistu kiinteistöyhtiön kaupalliseen toimintaan. Kiinteistöyhtiö puolestaan valitsee tapahtumayhtiön, jonka on määrä olla yksityinen yritys, joka ei ole yhteydessä kiinteistöyhtiöön.

| (39) | Tapahtumayhtiö maksaa kiinteistöyhtiölle vuokraa, joka Ruotsin mukaan koostuu seuraavista osista: i) kiinteä vuokra, joka vastaa vuokraa, jota kunta maksaa tapahtumayhtiölle saadakseen käyttöön 20 prosenttia areenan kapasiteetista, ii) kiinteä maksu, joka vastaa nimisponsorilta saatavaa maksua, iii) kiinteä vuokra, joka perustuu todellisiin kustannuksiin, joilla katetaan toimintakulut ja laitteistojen poistot, ja iv) muuttuva vuokra, joka lasketaan tapahtumayhtiön nettoliikevaihdon prosenttiosuutena ja jonka vähimmäistasosta sovitaan osapuolten kesken. Toisin sanoen mainitut kaksi yksityistä yritystä sopivat vuokrasta vapaasti, kunhan se ylittää tietyn vähimmäistason edellä esitetyn mukaisesti. Ruotsi on myös selventänyt, että kunta ei saa osallistua suoraan kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välisiin vuokrasopimusneuvotteluihin ja kunnalla ei ole minkäänlaista vaikutusvaltaa näiden kahden riippumattoman ja yksityisen yrityksen välillä sovittuihin kaupallisiin ehtoihin ja edellytyksiin. |
| --- | --- |

(39)

Tapahtumayhtiö maksaa kiinteistöyhtiölle vuokraa, joka Ruotsin mukaan koostuu seuraavista osista: i) kiinteä vuokra, joka vastaa vuokraa, jota kunta maksaa tapahtumayhtiölle saadakseen käyttöön 20 prosenttia areenan kapasiteetista, ii) kiinteä maksu, joka vastaa nimisponsorilta saatavaa maksua, iii) kiinteä vuokra, joka perustuu todellisiin kustannuksiin, joilla katetaan toimintakulut ja laitteistojen poistot, ja iv) muuttuva vuokra, joka lasketaan tapahtumayhtiön nettoliikevaihdon prosenttiosuutena ja jonka vähimmäistasosta sovitaan osapuolten kesken. Toisin sanoen mainitut kaksi yksityistä yritystä sopivat vuokrasta vapaasti, kunhan se ylittää tietyn vähimmäistason edellä esitetyn mukaisesti. Ruotsi on myös selventänyt, että kunta ei saa osallistua suoraan kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välisiin vuokrasopimusneuvotteluihin ja kunnalla ei ole minkäänlaista vaikutusvaltaa näiden kahden riippumattoman ja yksityisen yrityksen välillä sovittuihin kaupallisiin ehtoihin ja edellytyksiin.

| (40) | Kunnan ja tapahtumayhtiön välinen vuokrasopimus, joka koskee 20 prosentin osuutta areenan käytön kokonaiskapasiteetista, tehdään 25 vuodeksi, ja vuosivuokra on 15 miljoonaa Ruotsin kruunua (1,7 miljoonaa euroa). Ruotsi on ilmoittanut, että i) kunta maksaa tuntivuokraa, joka on 40–50 prosenttia alhaisempi kuin vuokra, jota tapahtumayhtiö maksaa kiinteistöyhtiölle areenan käytöstä, ii) kunnan ja tapahtumayhtiön vuokramaksujen ero kasvaa ajan kuluessa ja iii) tapahtumayhtiö perii muilta käyttäjiltä markkinaehtoista vuokraa. |
| --- | --- |

(40)

Kunnan ja tapahtumayhtiön välinen vuokrasopimus, joka koskee 20 prosentin osuutta areenan käytön kokonaiskapasiteetista, tehdään 25 vuodeksi, ja vuosivuokra on 15 miljoonaa Ruotsin kruunua (1,7 miljoonaa euroa). Ruotsi on ilmoittanut, että i) kunta maksaa tuntivuokraa, joka on 40–50 prosenttia alhaisempi kuin vuokra, jota tapahtumayhtiö maksaa kiinteistöyhtiölle areenan käytöstä, ii) kunnan ja tapahtumayhtiön vuokramaksujen ero kasvaa ajan kuluessa ja iii) tapahtumayhtiö perii muilta käyttäjiltä markkinaehtoista vuokraa.

| (41) | Vaikka näillä järjestelyillä pienennetään tapahtumayhtiölle syntyvää etua infrastruktuurin toiminnan kannalta välttämättömälle vähimmäistasolle, uuden areenan toiminnanharjoittajalle syntyvää etua kyseisillä markkinoilla ei voida sulkea pois. On kuitenkin otettava huomioon, että jäljempänä esitetyn mukaisesti tällainen tuki soveltuu sisämarkkinoille, joten ei ole syytä ottaa lopullisesti kantaa valtiontuen olemassaoloon. |
| --- | --- |

(41)

Vaikka näillä järjestelyillä pienennetään tapahtumayhtiölle syntyvää etua infrastruktuurin toiminnan kannalta välttämättömälle vähimmäistasolle, uuden areenan toiminnanharjoittajalle syntyvää etua kyseisillä markkinoilla ei voida sulkea pois. On kuitenkin otettava huomioon, että jäljempänä esitetyn mukaisesti tällainen tuki soveltuu sisämarkkinoille, joten ei ole syytä ottaa lopullisesti kantaa valtiontuen olemassaoloon.

| (42) | Kuten edellä on todettu, tapahtumayhtiö on yksityinen yritys. Tapahtumayhtiön on areenan käytön osalta varmistettava, että areena on yleisön käytettävissä markkinaehdoin ja ketään syrjimättä. Noin 90 prosenttia kaikista tapahtumista on yleisölle avoimia, mutta niissä voidaan vaatia erilaisia pääsymaksuja. Vähintään 95 prosenttia kunnan vuokraamasta ajasta eli noin 60 viikkotuntia käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. Näin ollen areena on monikäyttöinen ja avoin kaikille, eikä sillä ole hallitsevaa ammattimaista käyttäjää. |
| --- | --- |

(42)

Kuten edellä on todettu, tapahtumayhtiö on yksityinen yritys. Tapahtumayhtiön on areenan käytön osalta varmistettava, että areena on yleisön käytettävissä markkinaehdoin ja ketään syrjimättä. Noin 90 prosenttia kaikista tapahtumista on yleisölle avoimia, mutta niissä voidaan vaatia erilaisia pääsymaksuja. Vähintään 95 prosenttia kunnan vuokraamasta ajasta eli noin 60 viikkotuntia käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. Näin ollen areena on monikäyttöinen ja avoin kaikille, eikä sillä ole hallitsevaa ammattimaista käyttäjää.

| (43) | Kyseisessä tapauksessa kunta on areenan keskeinen asiakas, ja areena on suurelta osin paikallisten jääkiekko- ja koripallojoukkueiden käytössä ja toimii niiden kotiareenana. Sekä jääkiekko- että koripallojoukkueet toimivat pääosin harrastelijatasolla, ja jääkiekkoseuran paras joukkue pelaa toiseksi korkeimmassa divisioonassa. |
| --- | --- |

(43)

Kyseisessä tapauksessa kunta on areenan keskeinen asiakas, ja areena on suurelta osin paikallisten jääkiekko- ja koripallojoukkueiden käytössä ja toimii niiden kotiareenana. Sekä jääkiekko- että koripallojoukkueet toimivat pääosin harrastelijatasolla, ja jääkiekkoseuran paras joukkue pelaa toiseksi korkeimmassa divisioonassa.

| (44) | Areenan vuokraaminen voi olla käyttäjille myönnettyä tukea, jos käyttäjiä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuina yrityksinä ja jos niiden maksama vuokra on alle sen vuokratason, jota vastaavien infrastruktuurien käytöstä maksetaan tavallisissa markkinaolosuhteissa. Muut kuin ammattimaiset käyttäjät eivät täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaista yrityksen määritelmää. Ruotsi on lisäksi sitoutunut soveltamaan markkinaperusteista maksua. Tämän maksun laskentaperusteista ei kuitenkaan ole toimitettu mitään selvityksiä, joten etua ei voida täysin sulkea pois. |
| --- | --- |

(44)

Areenan vuokraaminen voi olla käyttäjille myönnettyä tukea, jos käyttäjiä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuina yrityksinä ja jos niiden maksama vuokra on alle sen vuokratason, jota vastaavien infrastruktuurien käytöstä maksetaan tavallisissa markkinaolosuhteissa. Muut kuin ammattimaiset käyttäjät eivät täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaista yrityksen määritelmää. Ruotsi on lisäksi sitoutunut soveltamaan markkinaperusteista maksua. Tämän maksun laskentaperusteista ei kuitenkaan ole toimitettu mitään selvityksiä, joten etua ei voida täysin sulkea pois.

| (45) | Vaikka suurin osa areenalla järjestettävistä toiminnoista on paikallisia, areenalla voidaan järjestää myös suuria tai keskikokoisia kansainvälisiä tapahtumia, joten vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei voida sulkea pois. Kunnan mukaan on kuitenkin erittäin epätodennäköistä, että areenalla järjestettäisiin montaakaan tapahtumaa, jotka kiinnostaisivat siinä määrin naapurimaiden asukkaita, että he matkustaisivat satoja kilometrejä Uppsalaan osallistuakseen tapahtumaan. Näin ollen on epätodennäköistä, että areenalla järjestettävät tapahtumat kilpailisivat naapurimaiden areenoiden kanssa. |
| --- | --- |

(45)

Vaikka suurin osa areenalla järjestettävistä toiminnoista on paikallisia, areenalla voidaan järjestää myös suuria tai keskikokoisia kansainvälisiä tapahtumia, joten vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei voida sulkea pois. Kunnan mukaan on kuitenkin erittäin epätodennäköistä, että areenalla järjestettäisiin montaakaan tapahtumaa, jotka kiinnostaisivat siinä määrin naapurimaiden asukkaita, että he matkustaisivat satoja kilometrejä Uppsalaan osallistuakseen tapahtumaan. Näin ollen on epätodennäköistä, että areenalla järjestettävät tapahtumat kilpailisivat naapurimaiden areenoiden kanssa.

| (46) | Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin Alankomaissa sijaitsevaa Ahoy-keskusta koskevassa määräyksessään katsonut, että tämäntyyppisten tilojen käyttömarkkinoita ei ole syytä rajoittaa kyseisen jäsenvaltion alueelle (21). Komissio katsoo, samoin kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, että areenalle myönnetty tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(46)

Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin Alankomaissa sijaitsevaa Ahoy-keskusta koskevassa määräyksessään katsonut, että tämäntyyppisten tilojen käyttömarkkinoita ei ole syytä rajoittaa kyseisen jäsenvaltion alueelle (21). Komissio katsoo, samoin kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, että areenalle myönnetty tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan.

5.2.   Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (47) | Ruotsi väitti, että jos toimenpide katsottaisiin valtiontueksi, sitä olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana. Jotta komissio voi määrittää, soveltuuko ehdotettu toimenpide sisämarkkinoille tämän poikkeuksen nojalla, se tutkii, edistääkö toimenpide yhteisen edun mukaista poliittista tavoitetta, onko se tarpeellinen ja oikeasuhteinen ja onko sen toteutus mahdollista ilman, että kilpailu vääristyy kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(47)

Ruotsi väitti, että jos toimenpide katsottaisiin valtiontueksi, sitä olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana. Jotta komissio voi määrittää, soveltuuko ehdotettu toimenpide sisämarkkinoille tämän poikkeuksen nojalla, se tutkii, edistääkö toimenpide yhteisen edun mukaista poliittista tavoitetta, onko se tarpeellinen ja oikeasuhteinen ja onko sen toteutus mahdollista ilman, että kilpailu vääristyy kohtuuttomasti.

| (48) | Yhteisen edun mukaisen poliittisen tavoitteen saavuttamisen osalta on todettu, että urheilutapahtumien ja muiden julkisten tapahtumien järjestämispaikkojen rakentamisen sekä erityyppisten yleisöä hyödyttävien toimintojen tukemisen voidaan katsoa kuuluvan valtion velvollisuuksiin, erityisesti Amsterdamin sopimukseen liitetyn urheilua koskevan julistuksen sekä SEUT-sopimuksen 165 artiklan perusteella: ”Unioni myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän.” |
| --- | --- |

(48)

Yhteisen edun mukaisen poliittisen tavoitteen saavuttamisen osalta on todettu, että urheilutapahtumien ja muiden julkisten tapahtumien järjestämispaikkojen rakentamisen sekä erityyppisten yleisöä hyödyttävien toimintojen tukemisen voidaan katsoa kuuluvan valtion velvollisuuksiin, erityisesti Amsterdamin sopimukseen liitetyn urheilua koskevan julistuksen sekä SEUT-sopimuksen 165 artiklan perusteella: ”Unioni myötävaikuttaa Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän.”

| (49) | Kun otetaan huomioon areenan monikäyttöisyys sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumille tarkoitettujen riittävien ja ajanmukaisten tilojen puute Uppsalassa, areenan rakentamisella varmistetaan yleisön mahdollisuudet harrastaa urheilua ja kulttuuria, joten kunta täyttää areenahankkeen mahdollistamalla velvollisuutensa yleisöön nähden. Näin ollen on katsottava, että areenan toteutuminen täyttää yhteisen edun mukaisen poliittisen tavoitteen. |
| --- | --- |

(49)

Kun otetaan huomioon areenan monikäyttöisyys sekä urheilu- ja kulttuuritapahtumille tarkoitettujen riittävien ja ajanmukaisten tilojen puute Uppsalassa, areenan rakentamisella varmistetaan yleisön mahdollisuudet harrastaa urheilua ja kulttuuria, joten kunta täyttää areenahankkeen mahdollistamalla velvollisuutensa yleisöön nähden. Näin ollen on katsottava, että areenan toteutuminen täyttää yhteisen edun mukaisen poliittisen tavoitteen.

| (50) | Ehdotetun toimenpiteen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta Ruotsi on osoittanut, että areenan lisäkapasiteetille on tarvetta. Vain 70 prosenttia keskeisten urheilulajien tilatarpeista saadaan täytettyä Uppsalassa (22), ja lisäksi Uppsalan väestö kasvaa suhteellisen nopeasti, joten areenan lisäkapasiteetille on kunnassa kiireellinen ja pakottava tarve. Ruotsi on myös selvittänyt, että areenan tarvetta ei voida täyttää pelkästään yksityisten toimijoiden avulla. Yksi syy tähän on Ruotsin urheilutoiminnan luonne: urheiluseurat ovat voittoa tavoittelemattomia ja vapaaehtoistyöhön perustuvia järjestöjä, jotka ovat riippuvaisia julkisesta rahoituksesta. Lisäksi Ruotsi on todennut, että nykyiset areenat eivät sovellu tietyntyyppisille tapahtumille, kuten suurille urheilu- ja kulttuuritapahtumille, ja että yksityisissä tiloissa järjestetään tavallisesti vain pienimuotoisia tapahtumia. Nykyiset tilat ovat vanhentuneet eivätkä täytä enää yleisön vaatimuksia. Gränbyn jäähalli rakennettiin vuonna 1974, ja sen uudistaminen nykyaikaisten vaatimusten mukaiseksi vaatisi Ruotsin mukaan suuria muutoksia. Käytännössä olisi rakennettava kokonaan uusi areena jäähallin tontille, joka on tätä varten liian pieni. Tämä vaikeuttaisi esimerkiksi läheisen jääpallokaukalon käyttöä. Lisäksi tontin valmiudet eivät riitä täyttämään liikenteen, evakuoinnin eivätkä vierailijoiden ja pelaajien turvallisuuden asettamia vaatimuksia, kun samaan aikaan lähialueiden tiloissa tapahtuu muuta toimintaa. |
| --- | --- |

(50)

Ehdotetun toimenpiteen tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta Ruotsi on osoittanut, että areenan lisäkapasiteetille on tarvetta. Vain 70 prosenttia keskeisten urheilulajien tilatarpeista saadaan täytettyä Uppsalassa (22), ja lisäksi Uppsalan väestö kasvaa suhteellisen nopeasti, joten areenan lisäkapasiteetille on kunnassa kiireellinen ja pakottava tarve. Ruotsi on myös selvittänyt, että areenan tarvetta ei voida täyttää pelkästään yksityisten toimijoiden avulla. Yksi syy tähän on Ruotsin urheilutoiminnan luonne: urheiluseurat ovat voittoa tavoittelemattomia ja vapaaehtoistyöhön perustuvia järjestöjä, jotka ovat riippuvaisia julkisesta rahoituksesta. Lisäksi Ruotsi on todennut, että nykyiset areenat eivät sovellu tietyntyyppisille tapahtumille, kuten suurille urheilu- ja kulttuuritapahtumille, ja että yksityisissä tiloissa järjestetään tavallisesti vain pienimuotoisia tapahtumia. Nykyiset tilat ovat vanhentuneet eivätkä täytä enää yleisön vaatimuksia. Gränbyn jäähalli rakennettiin vuonna 1974, ja sen uudistaminen nykyaikaisten vaatimusten mukaiseksi vaatisi Ruotsin mukaan suuria muutoksia. Käytännössä olisi rakennettava kokonaan uusi areena jäähallin tontille, joka on tätä varten liian pieni. Tämä vaikeuttaisi esimerkiksi läheisen jääpallokaukalon käyttöä. Lisäksi tontin valmiudet eivät riitä täyttämään liikenteen, evakuoinnin eivätkä vierailijoiden ja pelaajien turvallisuuden asettamia vaatimuksia, kun samaan aikaan lähialueiden tiloissa tapahtuu muuta toimintaa.

| (51) | Uuden areenan rakentamisesta huolimatta nykyiset areenat, myös Gränbyn jäähalli, jäävät käyttöön. Uudessa monikäyttöisessä areenassa voidaan järjestää suuria urheilu- ja kulttuuritapahtumia, joiden järjestäminen Uppsalassa on tällä hetkellä mahdotonta. Se myös täydentää nykyisiä areenoja, joiden toiminta jatkuu pääosin ennallaan. Uuden areenan myötä suuret urheilutapahtumat, joita järjestetään tällä hetkellä Gränbyn jäähallissa, kuten toiseksi korkeimman divisioonan jääkiekko-ottelut, voidaan siirtää sopivampiin tiloihin uudelle tilavammalle areenalle. Odotettavissa on, että noin 60 prosenttia jääkiekkotoiminnasta siirretään asteittain Gränbyn jäähallista uudelle areenalle, jolloin jäähallissa vapautuu noin 3 045 tuntia vuodessa koulujen ja opiskelijoiden urheilukäyttöön sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. |
| --- | --- |

(51)

Uuden areenan rakentamisesta huolimatta nykyiset areenat, myös Gränbyn jäähalli, jäävät käyttöön. Uudessa monikäyttöisessä areenassa voidaan järjestää suuria urheilu- ja kulttuuritapahtumia, joiden järjestäminen Uppsalassa on tällä hetkellä mahdotonta. Se myös täydentää nykyisiä areenoja, joiden toiminta jatkuu pääosin ennallaan. Uuden areenan myötä suuret urheilutapahtumat, joita järjestetään tällä hetkellä Gränbyn jäähallissa, kuten toiseksi korkeimman divisioonan jääkiekko-ottelut, voidaan siirtää sopivampiin tiloihin uudelle tilavammalle areenalle. Odotettavissa on, että noin 60 prosenttia jääkiekkotoiminnasta siirretään asteittain Gränbyn jäähallista uudelle areenalle, jolloin jäähallissa vapautuu noin 3 045 tuntia vuodessa koulujen ja opiskelijoiden urheilukäyttöön sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun.

| (52) | Uuden areenan rakentamiselle ei ole olemassa käytännöllisiä vaihtoehtoja. Nykyisen Gränbyn jäähallin ylläpito ilman kapasiteetin laajennusta ei olisi realistinen vaihtoehto uudelle areenalle, koska se ei toisi kaivattua lisäkapasiteettia, eikä Gränbyn jäähallin laajentaminen puolestaan mahdollistaisi suurten tapahtumien järjestämistä. Vaikka uusi areena rakennetaan, nykyiset areenat, myös Gränbyn jäähalli, vaativat silti korjausta ja uusia laitteistoja. |
| --- | --- |

(52)

Uuden areenan rakentamiselle ei ole olemassa käytännöllisiä vaihtoehtoja. Nykyisen Gränbyn jäähallin ylläpito ilman kapasiteetin laajennusta ei olisi realistinen vaihtoehto uudelle areenalle, koska se ei toisi kaivattua lisäkapasiteettia, eikä Gränbyn jäähallin laajentaminen puolestaan mahdollistaisi suurten tapahtumien järjestämistä. Vaikka uusi areena rakennetaan, nykyiset areenat, myös Gränbyn jäähalli, vaativat silti korjausta ja uusia laitteistoja.

| (53) | Näin ollen komissio katsoo, että vaikka sekä kunnan alueella että lähikaupungeissa ja naapurimaissa on muita areenoita, Ruotsi on osoittanut, että lisäkapasiteetin tarvetta Uppsalassa ei voida täyttää pelkästään nykyisillä kunnassa sijaitsevilla areenoilla tai niitä laajentamalla. Uusi areena täydentää muita areenoja ja sen avulla varmistetaan Uppsalan areenakapasiteetin tehokas käyttö, eikä sen tarkoituksena ole korvata nykyisiä areenoita, varsinkaan Gränbyn jäähallia. Lisäksi uudessa areenassa voidaan järjestää suuria urheilu- ja kulttuuritapahtumia, joille Uppsalassa ei tällä hetkellä ole sopivia tiloja. |
| --- | --- |

(53)

Näin ollen komissio katsoo, että vaikka sekä kunnan alueella että lähikaupungeissa ja naapurimaissa on muita areenoita, Ruotsi on osoittanut, että lisäkapasiteetin tarvetta Uppsalassa ei voida täyttää pelkästään nykyisillä kunnassa sijaitsevilla areenoilla tai niitä laajentamalla. Uusi areena täydentää muita areenoja ja sen avulla varmistetaan Uppsalan areenakapasiteetin tehokas käyttö, eikä sen tarkoituksena ole korvata nykyisiä areenoita, varsinkaan Gränbyn jäähallia. Lisäksi uudessa areenassa voidaan järjestää suuria urheilu- ja kulttuuritapahtumia, joille Uppsalassa ei tällä hetkellä ole sopivia tiloja.

| (54) | Jos kunta ei olisi osallistunut hankkeeseen, yksityiset osapuolet olisivat päätyneet Ruotsin selvityksen perusteella erilaiseen areenaratkaisuun, jossa painopiste olisi kaupallisissa toiminnoissa, mikä heikentäisi urheilutoimintaa ja yhteistä etua. Ruotsin mukaan pankkien ja yksityisten sijoittajien kanssa käydyissä keskusteluissa on käynyt ilmi, että ne eivät ole halukkaita kattamaan hankkeeseen liittyvää taloudellista riskiä kokonaan. Hankkeen 650 miljoonan Ruotsin kruunun (72 miljoonan euron) kokonaiskustannukset rahoitetaan kolmessa osassa: lainoilla, suorilla yksityisillä investoinneilla ja kunnan rahoituksella. Yhtiön riittävän vakauden varmistamiseksi lainoilla rahoitettava osuus ei voi olla liian suuri, ja loput rahoituksesta on saatava suoraan sijoittajilta. Hankkeen rakenteen sekä riski-tuotto-suhteen vuoksi yksityiset sijoittajat ovat halukkaita investoimaan noin 75–100 miljoonaa Ruotsin kruunua (8–11 miljoonaa euroa), jolloin kunnan rahoitettavaksi jää 150 miljoonaa Ruotsin kruunua (16,5 miljoonaa euroa). Kunnan rahoitusosuuden ansiosta hankkeen aloitusvaiheen vakaus on yli 35 prosenttia ja se jää myös yli 30 prosenttiin (23). Lisäksi 150 miljoonan Ruotsin kruunun (16,5 miljoonan euron) määrä vastaa noin 23 prosentin nimellistä kokonaisinvestointia. Kaikissa pankkien ja yksityisten sijoittajien aiesopimuksissa edellytetään kunnan 150 miljoonan Ruotsin kruunun (16,5 miljoonan euron) investointia. Edellä mainitun suuruinen kunnan investointi on siis tarpeen, jotta hanke toteutuu ja yhteinen etu saavutetaan. Näin ollen on osoitettu, että kunnan osallistuminen hankkeeseen on välttämätöntä. Myös areenan julkinen rahoitus on välttämätöntä, koska ilman kunnan rahoitusosuutta areenahankkeen rahoitukseen ei ole tarpeeksi varoja. Edellä esitetyn perusteella on varmistettu, että kunnan rahoitusosuus rajoittuu ehdottoman välttämättömään määrään. |
| --- | --- |

(54)

Jos kunta ei olisi osallistunut hankkeeseen, yksityiset osapuolet olisivat päätyneet Ruotsin selvityksen perusteella erilaiseen areenaratkaisuun, jossa painopiste olisi kaupallisissa toiminnoissa, mikä heikentäisi urheilutoimintaa ja yhteistä etua. Ruotsin mukaan pankkien ja yksityisten sijoittajien kanssa käydyissä keskusteluissa on käynyt ilmi, että ne eivät ole halukkaita kattamaan hankkeeseen liittyvää taloudellista riskiä kokonaan. Hankkeen 650 miljoonan Ruotsin kruunun (72 miljoonan euron) kokonaiskustannukset rahoitetaan kolmessa osassa: lainoilla, suorilla yksityisillä investoinneilla ja kunnan rahoituksella. Yhtiön riittävän vakauden varmistamiseksi lainoilla rahoitettava osuus ei voi olla liian suuri, ja loput rahoituksesta on saatava suoraan sijoittajilta. Hankkeen rakenteen sekä riski-tuotto-suhteen vuoksi yksityiset sijoittajat ovat halukkaita investoimaan noin 75–100 miljoonaa Ruotsin kruunua (8–11 miljoonaa euroa), jolloin kunnan rahoitettavaksi jää 150 miljoonaa Ruotsin kruunua (16,5 miljoonaa euroa). Kunnan rahoitusosuuden ansiosta hankkeen aloitusvaiheen vakaus on yli 35 prosenttia ja se jää myös yli 30 prosenttiin (23). Lisäksi 150 miljoonan Ruotsin kruunun (16,5 miljoonan euron) määrä vastaa noin 23 prosentin nimellistä kokonaisinvestointia. Kaikissa pankkien ja yksityisten sijoittajien aiesopimuksissa edellytetään kunnan 150 miljoonan Ruotsin kruunun (16,5 miljoonan euron) investointia. Edellä mainitun suuruinen kunnan investointi on siis tarpeen, jotta hanke toteutuu ja yhteinen etu saavutetaan. Näin ollen on osoitettu, että kunnan osallistuminen hankkeeseen on välttämätöntä. Myös areenan julkinen rahoitus on välttämätöntä, koska ilman kunnan rahoitusosuutta areenahankkeen rahoitukseen ei ole tarpeeksi varoja. Edellä esitetyn perusteella on varmistettu, että kunnan rahoitusosuus rajoittuu ehdottoman välttämättömään määrään.

| (55) | Rahoitusosuutensa vastineeksi kunta saa areenan ostamista koskevan option, jonka arvo pessimistisessä skenaariossa on 128 miljoonaa Ruotsin kruunua (15 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaa, että negatiivisessa skenaariossa kunnan pääomasijoituksen nettoarvo on enintään 22 miljoonaa Ruotsin kruunua (2,6 miljoonaa euroa). Kunta kuitenkin arvioi, että option arvo ylittää lähes varmasti investointikustannukset. |
| --- | --- |

(55)

Rahoitusosuutensa vastineeksi kunta saa areenan ostamista koskevan option, jonka arvo pessimistisessä skenaariossa on 128 miljoonaa Ruotsin kruunua (15 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaa, että negatiivisessa skenaariossa kunnan pääomasijoituksen nettoarvo on enintään 22 miljoonaa Ruotsin kruunua (2,6 miljoonaa euroa). Kunta kuitenkin arvioi, että option arvo ylittää lähes varmasti investointikustannukset.

| (56) | Joka tapauksessa toiminnanharjoittajan valintamenettelyn, toiminnanharjoittajan ja kiinteistöyhtiön välisen sopimuksen ja muiden edellä esitettyjen seikkojen avulla varmistetaan, että tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

(56)

Joka tapauksessa toiminnanharjoittajan valintamenettelyn, toiminnanharjoittajan ja kiinteistöyhtiön välisen sopimuksen ja muiden edellä esitettyjen seikkojen avulla varmistetaan, että tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden vaatimukset täyttyvät.

| (57) | Areena on kunnan käytössä 20 prosenttia koko sen käyttöajasta eli 3 285 tuntia vuodessa, ja Ruotsi on sitoutunut siihen, että kunnan vuokraamasta ajasta vähintään 95 prosenttia eli noin 3 121 tuntia vuodessa tai noin 60 viikkotuntia käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. Näin ollen kunnan tekemän vuokrasopimuksen myötä uusi areena tuo 3 285 tuntia lisäkapasiteettia yleisön käyttöön ja lisäksi vapauttaa 3 045 tuntia vuodessa käyttöaikaa Gränbyn jäähallissa (katso johdanto-osan 51 kappale). |
| --- | --- |

(57)

Areena on kunnan käytössä 20 prosenttia koko sen käyttöajasta eli 3 285 tuntia vuodessa, ja Ruotsi on sitoutunut siihen, että kunnan vuokraamasta ajasta vähintään 95 prosenttia eli noin 3 121 tuntia vuodessa tai noin 60 viikkotuntia käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun. Näin ollen kunnan tekemän vuokrasopimuksen myötä uusi areena tuo 3 285 tuntia lisäkapasiteettia yleisön käyttöön ja lisäksi vapauttaa 3 045 tuntia vuodessa käyttöaikaa Gränbyn jäähallissa (katso johdanto-osan 51 kappale).

| (58) | Uusi areena siis täydentää nykyisiä areenoja tarjoamalla lisäkapasiteettia ja mahdollistaa uudentyyppisten urheilu- ja kulttuuritapahtumien järjestämisen Uppsalassa, mikä hyödyttää merkittävästi harrastelijatason urheilua ja kunnan asukkaita. Tuen katsotaan sen vuoksi olevan hyvin kohdistettua ja julkisen rahoituksen perusteltua. |
| --- | --- |

(58)

Uusi areena siis täydentää nykyisiä areenoja tarjoamalla lisäkapasiteettia ja mahdollistaa uudentyyppisten urheilu- ja kulttuuritapahtumien järjestämisen Uppsalassa, mikä hyödyttää merkittävästi harrastelijatason urheilua ja kunnan asukkaita. Tuen katsotaan sen vuoksi olevan hyvin kohdistettua ja julkisen rahoituksen perusteltua.

| (59) | Kun lisäksi otetaan huomioon areenan sijainti ja areenassa järjestettävien toimintojen pääosin paikallinen luonne, vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan on vähäinen, vaikka sitä ei edellä esitetyistä syistä voida täysin sulkea pois. |
| --- | --- |

(59)

Kun lisäksi otetaan huomioon areenan sijainti ja areenassa järjestettävien toimintojen pääosin paikallinen luonne, vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan on vähäinen, vaikka sitä ei edellä esitetyistä syistä voida täysin sulkea pois.

| (60) | Edellä esitettyjen syiden perusteella on osoitettu, että kunnan osallistuminen areenahankkeeseen on sekä välttämätöntä että oikeasuhteista eikä vääristä kohtuuttomasti kilpailua. Lisäksi mahdollinen tuki tapahtumayhtiölle ja käyttäjille soveltuu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(60)

Edellä esitettyjen syiden perusteella on osoitettu, että kunnan osallistuminen areenahankkeeseen on sekä välttämätöntä että oikeasuhteista eikä vääristä kohtuuttomasti kilpailua. Lisäksi mahdollinen tuki tapahtumayhtiölle ja käyttäjille soveltuu sisämarkkinoille.

| (61) | Hanke on edelleen ensimmäisessä vaiheessa ja odottaa komission hyväksyntää. Vasta kun hyväksyntä saadaan, hanke etenee ja voidaan perustaa kiinteistöyhtiö ja tapahtumayhtiö. Sen vuoksi Ruotsi on sitoutunut seuraaviin ehtoihin:






  i) | kunnan ja areenayhtiön välinen aiesopimus ja aiesopimuksen liite toteutetaan (24); |
| --- | --- | --- |

(61)

Hanke on edelleen ensimmäisessä vaiheessa ja odottaa komission hyväksyntää. Vasta kun hyväksyntä saadaan, hanke etenee ja voidaan perustaa kiinteistöyhtiö ja tapahtumayhtiö. Sen vuoksi Ruotsi on sitoutunut seuraaviin ehtoihin:

i)

kunnan ja areenayhtiön välinen aiesopimus ja aiesopimuksen liite toteutetaan (24);

| ii) | vähintään 95 prosenttia kunnan vuokraamasta areenan käyttöajasta käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun; |
| --- | --- |

ii)

vähintään 95 prosenttia kunnan vuokraamasta areenan käyttöajasta käytetään koulujen, opiskelijoiden ja voittoa tavoittelemattomien yhdistysten urheilutoimintaan sekä yleisön vapaa-ajan urheiluun;

| iii) | Ruotsi toimittaa komissiolle olennaiset sopimukset, jotka tulevat voimaan aiesopimuksen myötä (kunnan ja kiinteistöyhtiön välinen sopimus, kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välinen sopimus sekä kunnan ja tapahtumayhtiön välinen vuokrasopimus); ja |
| --- | --- |

iii)

Ruotsi toimittaa komissiolle olennaiset sopimukset, jotka tulevat voimaan aiesopimuksen myötä (kunnan ja kiinteistöyhtiön välinen sopimus, kiinteistöyhtiön ja tapahtumayhtiön välinen sopimus sekä kunnan ja tapahtumayhtiön välinen vuokrasopimus); ja

| iv) | Ruotsi toimittaa komissiolle vuosikertomukset tukitoimenpiteen täytäntöönpanosta, erityisesti edellä olevan ii kohdan osalta, vuoden 2020 loppuun saakka. |
| --- | --- |

iv)

Ruotsi toimittaa komissiolle vuosikertomukset tukitoimenpiteen täytäntöönpanosta, erityisesti edellä olevan ii kohdan osalta, vuoden 2020 loppuun saakka.

6.   PÄÄTELMÄ

| (62) | Kunnan avustus areenan rakentamiseen on kiinteistöyhtiölle sekä mahdollisesti tapahtumayhtiölle ja areenan käyttäjille myönnettyä valtiontukea. Uppsalan areenan julkisen rahoituksen on osoitettu olevan hankkeen toteutumisen kannalta tarpeellista ja oikeasuhteista, ja se on toteutettu riittävän avoimesti ja syrjimättömästi mitään yritystä suosimatta. Tasapainotestin tulos on positiivinen. |
| --- | --- |

(62)

Kunnan avustus areenan rakentamiseen on kiinteistöyhtiölle sekä mahdollisesti tapahtumayhtiölle ja areenan käyttäjille myönnettyä valtiontukea. Uppsalan areenan julkisen rahoituksen on osoitettu olevan hankkeen toteutumisen kannalta tarpeellista ja oikeasuhteista, ja se on toteutettu riittävän avoimesti ja syrjimättömästi mitään yritystä suosimatta. Tasapainotestin tulos on positiivinen.

| (63) | Näin ollen komissio katsoo, että Uppsalan areenahanke soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(63)

Näin ollen komissio katsoo, että Uppsalan areenahanke soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (64) | Komissio panee merkille, että Ruotsi on hyväksynyt sen, että englannin kielellä annettu päätös on todistusvoimainen. |
| --- | --- |

(64)

Komissio panee merkille, että Ruotsi on hyväksynyt sen, että englannin kielellä annettu päätös on todistusvoimainen.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jonka Ruotsi aikoo myöntää Uppsalan areenalle ja jonka arvo on 150 miljoonaa Ruotsin kruunua, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Näin ollen 150 miljoonan Ruotsin kruunun arvoisen toimenpiteen täytäntöönpano hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ruotsille.

Tehty Brysselissä 2 päivänä toukokuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 152, 30.5.2012, s. 18.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Uppsala on Ruotsin neljänneksi suurin kaupunki, joka sijaitsee noin 70 km Tukholmasta pohjoiseen.

3

(4)  Kiinteistöyhtiön valintakriteerit luetellaan aiesopimuksen liitteessä, jonka Ruotsi toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2012. Kriteerien mukaisesti ehdokkaalla tulisi olla muun muassa kokemusta ja osaamista kaupalliseen käyttöön tarkoitetun suuren tilan rakentamisesta ja toiminnan harjoittamisesta, korkeatasoinen ammattipätevyys sekä vakaa ja vahva talous, minkä lisäksi ehdokkaan olisi sitouduttava edistämään areenan yleisökäyttöä ja pyrittävä aktiivisesti torjumaan syrjintää.

4

(5)  Yhteisön lainsäädännöstä siltä osin kuin se koskee sopimuksia, jotka eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltamisalaan, annetun komission selittävän tiedonannon mukaisesti, (EUVL C 179, 1.8.2006, s. 2).

5

(6)  Tapahtumayhtiön valintakriteerit luetellaan aiesopimuksen liitteessä, jonka Ruotsi toimitti 29 päivänä kesäkuuta 2012. Kriteerien mukaisesti ehdokkaalla tulisi olla muun muassa kokemusta ja osaamista kohdemarkkinoista, korkeatasoinen ammattipätevyys ja kokemusta Uppsalan tapahtuma-, urheilu- ja kulttuurielämästä, areenan toimintaa koskeva uskottava liiketoimintasuunnitelma, johon sisältyvät areenan yleisökäyttö ja syrjinnän vastainen työ, sekä vakaa ja vahva talous. Lisäksi ehdokkaan tulisi suostua kiinteämääräisiin ja tuloshakuisiin korvauksiin, jotka ovat reiluja ja taloudellisesti kannattavia.

6

(7)  Ruotsi on toimittanut useita tutkimuksia, esimerkiksi järjestäytyneiden urheilujärjestöjen tilatarpeita Uppsalassa koskevan tutkimuksen, jonka tulokset osoittavat, että tällä hetkellä vain noin 70 prosenttia keskeisten urheilulajien tilatarpeista saadaan täytettyä Uppsalassa, mikä tarkoittaa, että kapasiteettivaje on noin 30 prosenttia. Toinen kyselytutkimus toteutettiin Uppsalan asukkaiden keskuudessa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että 37 prosenttia asukkaista on sitä mieltä, että kunnan pitäisi sijoittaa urheiluhalleihin, areenoihin ja stadioneihin, ja vain pyöräily- ja kävelyreitit menevät tällaisten investointien edelle. Asukkaista 16 prosenttia kannattaa ensisijaisesti investointeja urheilutapahtumiin.

7

(8)  Areenan kahdesta siivestä suurempaan mahtuu urheilutapahtumissa 2 000 katsojaa ja kongresseissa ja konserteissa 3 500 osallistujaa. Pienempään siipeen mahtuu missä tahansa tapahtumassa noin 1 000 osallistujaa, ja konferenssisaliin mahtuu 10–400 osallistujaa.

8

(9)  Esimerkiksi nykyisen Gränbyn jäähallin ylläpito ilman laajennusta ei olisi realistinen vaihtoehto, koska se ei toisi kaivattua lisäkapasiteettia, ja toisaalta Gränbyn jäähallin laajentaminen vaatisi kunnalta lisärahoitusta.

9

(10)  Optio on laadittu Copenhagen Economicsin taloudellisen neuvonantajan avustuksella. Perusskenaariossa option arvo on 174 miljoonaa Ruotsin kruunua (19,6 miljoonaa euroa), eli 24 miljoonaa Ruotsin kruunua avustusta enemmän.

10

(11)  Kunta ei saa irtisanoa tontin vuokrasopimusta, ennen kuin sen voimaantulosta on kulunut 50 vuotta, ja sen jälkeenkin vain 20 vuoden välein.

11

(12)  Vaikka areenasta tulee paikallisten jääkiekko- ja koripallojoukkueiden kotiareena, annettujen selvitysten mukaan nämä järjestöt eivät hallitse areenan käyttöä.

12

(13)  Tapahtumayhtiön ja kunnan välisen vuokrasopimuksen lisäksi kunta tekee myös kiinteistöyhtiön kanssa sopimuksen, jolla varmistetaan muun muassa se, että areena on kunnan ja yleisön käytettävissä siinä tapauksessa, että tapahtumayhtiöstä tulee maksukyvytön tai se menettää vuokrasopimuksensa kiinteistöyhtiön kanssa. Vuokrasopimus kiinteistöyhtiön kanssa jatkuu tällaisissa tapauksissa samoin ehdoin.

13

(14)  Vuokraa tarkistetaan vuosittain kuluttajahintaindeksin perusteella. Kunta tekee kiinteistöyhtiön kanssa myös erillisen sopimuksen, jolla varmistetaan, että areena on kunnan käytettävissä samoin ehdoin myös silloin, jos tapahtumayhtiö ajautuu konkurssiin.

14

(15)  [...]: Hakasulkeissa olevat tiedot kuuluvat salassapitovelvollisuuden piiriin.

15

(16)  Kyselytutkimusten mukaan sellaisille urheilu- ja kulttuuritapahtumille, joita areenassa järjestettäisiin, soveltuvista tiloista on tällä hetkellä 30 prosentin puute.

16

(17)  Negatiivisessa skenaariossa option arvo on 128 miljoonaa Ruotsin kruunua (15 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaisi, että kunnan avustuksen nettonykyarvo on 22 miljoonaa Ruotsin kruunua (2,6 miljoonaa euroa).

17

(18)  Asiassa C-288/11, Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vastaan komissio, 19 päivänä joulukuuta 2012 annettu tuomio.

18

(19)  Ruotsi on toimittanut esimerkiksi Gränbyn tennishallin tonttia koskevan vuokrasopimuksen, jossa vuosivuokra on 52 000 Ruotsin kruunua.

19

(20)  Ks. 29 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyn aiesopimuksen liite.

20

(21)  Unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-90/09, Mojo Concerts ja Amsterdam Music Dome Exploitatie vastaan komissio, 26 päivänä tammikuuta 2012 antama määräys, 45 kohta.

21

(22)  Perustuu toteutettuihin kyselytutkimuksiin, katso myös alaviite 7.

22

(23)  Kunnan alkuinvestointiin perustuvat kiinteistöyhtiön vakauslaskelmat on laatinut Copenhagen Economics. Ruotsi on myös selvittänyt, että pankit eivät yleisesti ole valmiita myöntämään lainoja hankkeille, joiden vakaus on alle 30 prosenttia.

23

(24)  Sellaisina kuin Ruotsi on toimittanut ne komissiolle ilmoituksen liitteenä 6 ja täydentänyt niitä 29 päivänä kesäkuuta 2012 toimitetulla lisäyksellä 1.

24

---

12.9.2013

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Neuvoston asetus (EU) N:o 216/2013, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 216/2013 (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 1) mukaisesti 1. heinäkuuta 2013 lähtien vain sähköisessä muodossa julkaistu virallinen lehti on todistusvoimainen, ja vain sillä on oikeusvaikutuksia.

Jos virallisen lehden sähköistä versiota ei ole mahdollista julkaista ennakoimattomien ja poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, virallisen lehden painettu versio on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia asetuksen (EU) N:o 216/2013 3 artiklassa esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti.

---

| 12.9.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 243/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJOILLE – TAPA VIITATA SÄÄDÖKSIIN

Tapaa viitata säädöksiin on muutettu 1. heinäkuuta 2013 alkaen.

Siirtymäkauden aikana käytetään sekä uutta että vanhaa viittaustapaa.

---