# Euroopa Liidu L 220/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.220.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 220 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide17. august 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.220.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 220

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide17. august 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2013/434/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 15. juuli 2013, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel Euroopa Liidu huvides ratifitseerida protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda, ning teha avaldus liidu õiguse asjaomaste sise-eeskirjade kohaldamise kohta | 1 |
| | | Protokoll, millega muudetakse tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevat 1963. aasta Viini konventsiooni | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 785/2013, 14. august 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Miel de La Alcarria (KPN)] | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 786/2013, 16. august 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa seoses lubatava jessotoksiinide piirväärtusega elusates kahepoolmelistes molluskites (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 787/2013, 16. august 2013, milles käsitletakse loa andmist valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) kasutamiseks broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa omanik Kemin Europa N.V.) (
  1
  ) | 15 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 788/2013, 16. august 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/435/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 2. mai 2013, riigiabi SA.22843 (2012/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsusmaa andis mida Prantsusmaa andis ettevõtjatele Société Nationale Corse-Méditerranée ja Compagnie Méridionale de Navigation
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1926 all)

   (
  1
  ) | 20 |
| | | 2013/436/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. august 2013, millega muudetakse otsust 2007/777/EÜ seoses uue töötlemisviisi kasutuselevõtmisega suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks lihatoodetes ja imporditingimustega Venemaa Kaliningradi piirkonnast
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4970 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2013/437/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 14. august 2013, millega muudetakse otsust 2010/642/EL, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 89/449/EMÜ, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5302 all) | 49 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2013/434/EL

*

Nõukogu otsus, 15. juuli 2013, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel Euroopa Liidu huvides ratifitseerida protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda, ning teha avaldus liidu õiguse asjaomaste sise-eeskirjade kohaldamise kohta

1

Protokoll, millega muudetakse tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevat 1963. aasta Viini konventsiooni

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 785/2013, 14. august 2013, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Miel de La Alcarria (KPN)]

12

*

Komisjoni määrus (EL) nr 786/2013, 16. august 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa seoses lubatava jessotoksiinide piirväärtusega elusates kahepoolmelistes molluskites (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 787/2013, 16. august 2013, milles käsitletakse loa andmist valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) kasutamiseks broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa omanik Kemin Europa N.V.) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

15

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 788/2013, 16. august 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

OTSUSED

2013/435/EL

*

Komisjoni otsus, 2. mai 2013, riigiabi SA.22843 (2012/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsusmaa andis mida Prantsusmaa andis ettevõtjatele Société Nationale Corse-Méditerranée ja Compagnie Méridionale de Navigation
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1926 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1926 all)

1

20

2013/436/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. august 2013, millega muudetakse otsust 2007/777/EÜ seoses uue töötlemisviisi kasutuselevõtmisega suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks lihatoodetes ja imporditingimustega Venemaa Kaliningradi piirkonnast
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4970 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4970 all)

1

46

2013/437/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 14. august 2013, millega muudetakse otsust 2010/642/EL, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 89/449/EMÜ, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 5302 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5302 all)

49

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |
| | * | Teade lugejale – aktidele viitamise viis(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

*

Teade lugejale – aktidele viitamise viis(vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejale – aktidele viitamise viis

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

15. juuli 2013,

millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel Euroopa Liidu huvides ratifitseerida protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda, ning teha avaldus liidu õiguse asjaomaste sise-eeskirjade kohaldamise kohta

(2013/434/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit töötab kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel põhineva ühise õigusruumi loomise suunas. |
| --- | --- |

(1)

Liit töötab kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel põhineva ühise õigusruumi loomise suunas.

| (2) | 12. septembri 1997. aasta protokolli üle (edaspidi „1997. aasta protokoll”), millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni (edaspidi „Viini konventsioon”), peeti läbirääkimisi eesmärgiga parandada hüvitise andmist tuumaõnnetuste põhjustatud kahjustuste ohvritele. Seetõttu on soovitav, et 1997. aasta protokolli kohaldatakse liikmesriikides, kes on Viini konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(2)

12. septembri 1997. aasta protokolli üle (edaspidi „1997. aasta protokoll”), millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni (edaspidi „Viini konventsioon”), peeti läbirääkimisi eesmärgiga parandada hüvitise andmist tuumaõnnetuste põhjustatud kahjustuste ohvritele. Seetõttu on soovitav, et 1997. aasta protokolli kohaldatakse liikmesriikides, kes on Viini konventsiooni osalised.

| (3) | Liidul on ainupädevus 1997. aasta protokolliga muudetud Viini konventsiooni XI ja XII artikli suhtes, niivõrd kui kõnealused sätted mõjutavad nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (1) ettenähtud eeskirju. Määrus (EÜ) nr 44/2001 asendatakse alates 10. jaanuarist 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2). Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse 1997. aasta protokollis käsitletud valdkondades, mis ei mõjuta liidu õigust. Arvestades 1997. aasta protokolli reguleerimiseset ja eesmärki, ei saa liidu pädevusse kuuluvate protokolli sätete heakskiitmist lahutada sätetest, mis kuuluvad liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

(3)

Liidul on ainupädevus 1997. aasta protokolliga muudetud Viini konventsiooni XI ja XII artikli suhtes, niivõrd kui kõnealused sätted mõjutavad nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (1) ettenähtud eeskirju. Määrus (EÜ) nr 44/2001 asendatakse alates 10. jaanuarist 2015 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (2). Liikmesriigid säilitavad oma pädevuse 1997. aasta protokollis käsitletud valdkondades, mis ei mõjuta liidu õigust. Arvestades 1997. aasta protokolli reguleerimiseset ja eesmärki, ei saa liidu pädevusse kuuluvate protokolli sätete heakskiitmist lahutada sätetest, mis kuuluvad liikmesriikide pädevusse.

| (4) | Viini konventsioon ja 1997. aasta protokoll ei ole osalemiseks avatud piirkondlikele majanduskoostöö organisatsioonidele. Sellest tulenevalt ei saa liit 1997. aasta protokolliga ühineda. |
| --- | --- |

(4)

Viini konventsioon ja 1997. aasta protokoll ei ole osalemiseks avatud piirkondlikele majanduskoostöö organisatsioonidele. Sellest tulenevalt ei saa liit 1997. aasta protokolliga ühineda.

| (5) | Liikmesriikidele, kes on Viini konventsiooni osalised ja kes ei ole 1997. aasta protokolli enne liiduga ühinemist ratifitseerinud, tuleks seetõttu anda luba 1997. aasta protokoll liidu huvides ratifitseerida või sellega ühineda. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikidele, kes on Viini konventsiooni osalised ja kes ei ole 1997. aasta protokolli enne liiduga ühinemist ratifitseerinud, tuleks seetõttu anda luba 1997. aasta protokoll liidu huvides ratifitseerida või sellega ühineda.

| (6) | 12 liidu liikmesriiki, nimelt Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik, on 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsiooni (kolmanda osapoole vastutuse kohta tuumaenergia alal, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga ja 16. novembri 1982. aasta protokolliga) (edaspidi „Pariisi konventsioon”) osalised. Pariisi konventsiooniga kehtestatakse tuumaõnnetustega põhjustatud kahju ohvritele hüvitamise kord, mis põhineb Viini konventsiooni põhimõtetega sarnastel põhimõtetel. 12. veebruari 2004. aasta protokolliga (edaspidi „2004. aasta protokoll”), millega muudeti Pariisi konventsiooni, parandati tuumaõnnetuste põhjustatud kahjustuste hüvitamist. Tulenevalt nõukogu otsustest 2004/294/EÜ (3) ja 2007/727/EÜ (4) on Pariisi konventsiooni osalisteks olevatel liikmesriikidel õigus 2004. aasta protokoll tolleaegse ühenduse huvides ratifitseerida või sellega ühineda. Seega on objektiivselt õigustatud, et käesolev otsus ei peaks olema adresseeritud nendele liikmesriikidele, kes on Pariisi konventsiooni osalised, kuid mitte Viini konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(6)

12 liidu liikmesriiki, nimelt Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik, on 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsiooni (kolmanda osapoole vastutuse kohta tuumaenergia alal, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga ja 16. novembri 1982. aasta protokolliga) (edaspidi „Pariisi konventsioon”) osalised. Pariisi konventsiooniga kehtestatakse tuumaõnnetustega põhjustatud kahju ohvritele hüvitamise kord, mis põhineb Viini konventsiooni põhimõtetega sarnastel põhimõtetel. 12. veebruari 2004. aasta protokolliga (edaspidi „2004. aasta protokoll”), millega muudeti Pariisi konventsiooni, parandati tuumaõnnetuste põhjustatud kahjustuste hüvitamist. Tulenevalt nõukogu otsustest 2004/294/EÜ (3) ja 2007/727/EÜ (4) on Pariisi konventsiooni osalisteks olevatel liikmesriikidel õigus 2004. aasta protokoll tolleaegse ühenduse huvides ratifitseerida või sellega ühineda. Seega on objektiivselt õigustatud, et käesolev otsus ei peaks olema adresseeritud nendele liikmesriikidele, kes on Pariisi konventsiooni osalised, kuid mitte Viini konventsiooni osalised.

| (7) | Lisaks ei ole viis liidu liikmesriiki, nimelt Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Malta ja Austria, ei Viini konventsiooni ega Pariisi konventsiooni osalised. Arvestades, et 1997. aasta protokolliga muudeti Viini konventsiooni ja et nõukogu määrusega (EÜ) nr 44/2001 lubatakse kõnealuse konventsiooniga seotud liikmesriikidel jätkata selles sisalduvate kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist käsitlevate eeskirjade kohaldamist, on objektiivselt põhjendatud, et käesolev otsus tuleks adresseerida üksnes nendele liikmesriikidele, kes on Viini konventsiooni osalised. Seega peaksid Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Malta ja Austria jätkama määruses (EÜ) nr 44/2001 sisalduvate eeskirjade järgimist ja nende kohaldamist Viini konventsiooni ja nimetatud konventsiooni muutva 1997. aasta protokolliga hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks ei ole viis liidu liikmesriiki, nimelt Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Malta ja Austria, ei Viini konventsiooni ega Pariisi konventsiooni osalised. Arvestades, et 1997. aasta protokolliga muudeti Viini konventsiooni ja et nõukogu määrusega (EÜ) nr 44/2001 lubatakse kõnealuse konventsiooniga seotud liikmesriikidel jätkata selles sisalduvate kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist käsitlevate eeskirjade kohaldamist, on objektiivselt põhjendatud, et käesolev otsus tuleks adresseerida üksnes nendele liikmesriikidele, kes on Viini konventsiooni osalised. Seega peaksid Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Malta ja Austria jätkama määruses (EÜ) nr 44/2001 sisalduvate eeskirjade järgimist ja nende kohaldamist Viini konventsiooni ja nimetatud konventsiooni muutva 1997. aasta protokolliga hõlmatud valdkondades.

| (8) | Sellest tulenevalt kohaldavad liidu puhul 1997. aasta protokolli sätteid üksnes need liikmesriigid, kes on käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal Viini konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

(8)

Sellest tulenevalt kohaldavad liidu puhul 1997. aasta protokolli sätteid üksnes need liikmesriigid, kes on käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal Viini konventsiooni osalised.

| (9) | Viini konventsiooni XII artiklis (mida on muudetud 1997. aasta protokolli artikliga 14) sätestatud kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist reguleerivad eeskirjad ei tohiks olla ülimuslikud määrusega (EÜ) nr 44/2001 kehtestatud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise menetlust reguleerivate eeskirjade suhtes. Seetõttu peaksid liikmesriigid, kellel on käesoleva otsuse kohaselt õigus 1997. aasta protokoll ratifitseerida või sellega ühineda, tegema käesolevas otsuses ette nähtud avalduse, et tagada asjaomaste liidu eeskirjade kohaldamine. |
| --- | --- |

(9)

Viini konventsiooni XII artiklis (mida on muudetud 1997. aasta protokolli artikliga 14) sätestatud kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist reguleerivad eeskirjad ei tohiks olla ülimuslikud määrusega (EÜ) nr 44/2001 kehtestatud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise menetlust reguleerivate eeskirjade suhtes. Seetõttu peaksid liikmesriigid, kellel on käesoleva otsuse kohaselt õigus 1997. aasta protokoll ratifitseerida või sellega ühineda, tegema käesolevas otsuses ette nähtud avalduse, et tagada asjaomaste liidu eeskirjade kohaldamine.

| (10) | Ühendkuningriik ja Iirimaa, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriik ja Iirimaa, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, osalevad käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (11) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu annab Bulgaariale, Tšehhi Vabariigile, Eestile, Leedule, Ungarile, Poolale ja Slovakkiale loa liidu huvides ratifitseerida 12. septembri 1997. aasta protokoll, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, või sellega ühineda.

1997. aasta protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu annab Bulgaariale, Tšehhi Vabariigile, Eestile, Leedule, Ungarile, Poolale ja Slovakkiale loa teha järgmine avaldus:

„12. septembri 1997. aasta protokolliga, millega muudetakse 21. mail 1963. aastal allakirjutatud tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsiooni, hõlmatud asjades tehtud kohtuotsuseid, mille on teinud nimetatud protokolli osaliseks oleva Euroopa Liidu liikmesriigi kohus, tunnustatakse ja täidetakse [avalduse tegeva liikmesriigi nimi] kooskõlas kõnealust valdkonda reguleerivate Euroopa Liidu asjakohaste eeskirjadega.”

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev otsus on kooskõlas aluslepingutega adresseeritud Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Eesti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Ungarile, Poola Vabariigile ja Slovakkia Vabariigile.

Brüssel, 15. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

1

(2)  ELT L 351, 20.12.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 53.

3

(4)  ELT L 294, 13.11.2007, lk 23.

4

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/3

---

PROTOKOLL,

millega muudetakse tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevat 1963. aasta Viini konventsiooni

KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISRIIGID,

ARVESTADES, et on soovitatav muuta tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevat 21. mai 1963. aasta Viini konventsiooni, et laiendada selle reguleerimisala, suurendada tuumarajatise käitaja vastutust ning täiustada piisava ja õiglase hüvitise tagamise vahendeid,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

Artikkel 1

Konventsioon, mida käesoleva protokolliga muudetakse, on tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlev 21. mai 1963. aasta Viini konventsioon, edaspidi „1963. aasta Viini konventsioon”.

Artikkel 2

1963. aasta Viini konventsiooni I artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõike 1 punkti j muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti ii lõpus jäetakse välja sõna „ja”, mis lisatakse alapunkti iii lõppu; |
| --- | --- | --- |

1.

Lõike 1 punkti j muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti ii lõpus jäetakse välja sõna „ja”, mis lisatakse alapunkti iii lõppu;

| b) | lisatakse uus alapunkt iv:






  „iv) | vastavalt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu otsusele sellised muud rajatised, milles on tuumkütust või radioaktiivseid saaduseid või jäätmeid;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse uus alapunkt iv:

„iv)

vastavalt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu otsusele sellised muud rajatised, milles on tuumkütust või radioaktiivseid saaduseid või jäätmeid;”.

| 2. | Lõike 1 punkt k asendatakse järgmisega:
  „k)   „tuumakahjustus”–






  i) | inimohver või isikukahju; |
| --- | --- | --- |

2.

Lõike 1 punkt k asendatakse järgmisega:

„k)   „tuumakahjustus”–

i)

inimohver või isikukahju;

| ii) | vara hävimine või kahjustumine
  ning järgmine kahju sellisel määral, nagu otsustatakse pädeva kohtu poolt kohaldatavate õigusnormide alusel: |
| --- | --- |

ii)

vara hävimine või kahjustumine

ning järgmine kahju sellisel määral, nagu otsustatakse pädeva kohtu poolt kohaldatavate õigusnormide alusel:

| iii) | alapunktides i või ii nimetatud kahjudest tekkiv majanduslik kahju, niivõrd kui see ei sisaldu kõnealustes alapunktides käsitletavas kahjus, kui kannatanud isikul on õigus esitada sellise kahju hüvitamiseks nõudeid; |
| --- | --- |

iii)

alapunktides i või ii nimetatud kahjudest tekkiv majanduslik kahju, niivõrd kui see ei sisaldu kõnealustes alapunktides käsitletavas kahjus, kui kannatanud isikul on õigus esitada sellise kahju hüvitamiseks nõudeid;

| iv) | kahjustatud keskkonna taastamismeetmete kulud, välja arvatud juhul, kui kahjustused on väheolulised, eeldusel et meetmed on tegelikult võetud või neid kavatsetakse võtta ning et vastavad kulud ei sisaldu alapunktis ii nimetatud kahjudes; |
| --- | --- |

iv)

kahjustatud keskkonna taastamismeetmete kulud, välja arvatud juhul, kui kahjustused on väheolulised, eeldusel et meetmed on tegelikult võetud või neid kavatsetakse võtta ning et vastavad kulud ei sisaldu alapunktis ii nimetatud kahjudes;

| v) | sissetuleku kaotus, mis tuleneb keskkonna kasutamisega seotud otsesest majanduslikust huvist ja on põhjustatud keskkonna märkimisväärsest kahjustumisest, niivõrd kui kõnealune kahju ei sisaldu alapunktis ii nimetatud kahjus; |
| --- | --- |

v)

sissetuleku kaotus, mis tuleneb keskkonna kasutamisega seotud otsesest majanduslikust huvist ja on põhjustatud keskkonna märkimisväärsest kahjustumisest, niivõrd kui kõnealune kahju ei sisaldu alapunktis ii nimetatud kahjus;

| vi) | ennetusmeetmete kulud ja sellistest meetmetest põhjustatud täiendav kahju; |
| --- | --- |

vi)

ennetusmeetmete kulud ja sellistest meetmetest põhjustatud täiendav kahju;

| vii) | mis tahes muu majanduslik kahju, mida ei ole põhjustanud keskkonna kahjustumine, kui see on lubatud pädeva kohtu kohaldatavate tsiviilvastutust käsitlevate üldnormidega, |
| --- | --- |

vii)

mis tahes muu majanduslik kahju, mida ei ole põhjustanud keskkonna kahjustumine, kui see on lubatud pädeva kohtu kohaldatavate tsiviilvastutust käsitlevate üldnormidega,

alapunktides i–v ja vii nimetatud juhtudel niivõrd, kui nimetatud kahju on põhjustatud tuumarajatises asuva kiirgusallika, tuumakütuse või radioaktiivsete toodete või jäätmete ioniseerivast kiirgusest või kõnealusest rajatisest pärineva või sellesse rajatisse transporditava tuumamaterjali ioniseerivast kiirgusest, mis on tingitud kas kõnealuse aine radioaktiivsetest omadustest või nendega koos esinevatest aine mürgisuse või plahvatusohtlikkusega seonduvatest või muudest ohtlikest omadustest.”

| 3. | Lõike 1 punkt l asendatakse järgmisega:
  „l)   „tuumaõnnetus”– mis tahes sündmus või ühest ja samast allikast tingitud sündmuste ahel, mis põhjustab tuumakahjustusi, või üksnes ennetusmeetmete puhul tekitab raske ja otsese tuumakahjustuse ohu.” |
| --- | --- |

3.

Lõike 1 punkt l asendatakse järgmisega:

„l)   „tuumaõnnetus”– mis tahes sündmus või ühest ja samast allikast tingitud sündmuste ahel, mis põhjustab tuumakahjustusi, või üksnes ennetusmeetmete puhul tekitab raske ja otsese tuumakahjustuse ohu.”

| 4. | Lõike 1 punkti l järele lisataks neli uut punkti: m, n, o ja p:
  „m)   „taastamismeetmed”– mõistlikud meetmed, mille on heaks kiitnud selle riigi pädevad asutused, kus meetmeid võetakse, ja mille eesmärgiks on parandada või taastada keskkonna kahjustatud või hävinenud osi või, kui see on otstarbekohane, asendada keskkonna kõnealused osad samaväärsetega. Kahjustusi kannatanud riigi õigusega määratakse kindlaks, kellel on õigus selliseid meetmeid võtta;
  n)   „ennetusmeetmed”– mõistlikud meetmed, mida võtab mis tahes isik pärast tuumaõnnetuse toimumist, et vältida või minimeerida punkti k alapunktides i–v või vii nimetatud kahju, tingimusel et pädevad asutused on selle heaks kiitnud, kui see on nõutav selle riigi õigusega, kus meetmeid võeti;
  o)   „mõistlikud meetmed”– meetmed, mida loetakse pädeva kohtu poolt kohaldatavate õigusnormide alusel asjakohaseks, arvestades kõiki asjaolusid, nagu:i)tekkinud kahjustuse olemus ja ulatus või ennetusmeetmete rakendamise korral sellise kahjustuse ohu olemus ja ulatus;ii)meetmete tõenäoline tulemuslikkus ajal, kui neid rakendatakse, ningiii)asjakohased teaduslikud ja tehnilised eksperditeadmised;p)   „arvestusühik”– Rahvusvahelise Valuutafondi kindlaksmääratud arvestusühik, mida ta kasutab oma toimingutes ja tehingutes.” |
| --- | --- |

4.

Lõike 1 punkti l järele lisataks neli uut punkti: m, n, o ja p:

„m)   „taastamismeetmed”– mõistlikud meetmed, mille on heaks kiitnud selle riigi pädevad asutused, kus meetmeid võetakse, ja mille eesmärgiks on parandada või taastada keskkonna kahjustatud või hävinenud osi või, kui see on otstarbekohane, asendada keskkonna kõnealused osad samaväärsetega. Kahjustusi kannatanud riigi õigusega määratakse kindlaks, kellel on õigus selliseid meetmeid võtta;

n)   „ennetusmeetmed”– mõistlikud meetmed, mida võtab mis tahes isik pärast tuumaõnnetuse toimumist, et vältida või minimeerida punkti k alapunktides i–v või vii nimetatud kahju, tingimusel et pädevad asutused on selle heaks kiitnud, kui see on nõutav selle riigi õigusega, kus meetmeid võeti;

o)   „mõistlikud meetmed”– meetmed, mida loetakse pädeva kohtu poolt kohaldatavate õigusnormide alusel asjakohaseks, arvestades kõiki asjaolusid, nagu:

p)   „arvestusühik”– Rahvusvahelise Valuutafondi kindlaksmääratud arvestusühik, mida ta kasutab oma toimingutes ja tehingutes.”

| 5. | Lõige 2 asendatakse järgmisega.
  „2.   Rajatise asukohariik võib juhul, kui kaasneva ohu ulatus on väike, jätta käesoleva konventsiooni reguleerimisalast välja mis tahes tuumarajatise või tuumamaterjali väikesed kogused, tingimusel et:






  a) | tuumarajatiste puhul on sellise väljajätmise kriteeriumid kindlaks määranud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu ning rajatise asukohariigipoolne väljajätmine vastab nendele kriteeriumidele, ning |
| --- | --- | --- |

5.

Lõige 2 asendatakse järgmisega.

„2.   Rajatise asukohariik võib juhul, kui kaasneva ohu ulatus on väike, jätta käesoleva konventsiooni reguleerimisalast välja mis tahes tuumarajatise või tuumamaterjali väikesed kogused, tingimusel et:

a)

tuumarajatiste puhul on sellise väljajätmise kriteeriumid kindlaks määranud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu ning rajatise asukohariigipoolne väljajätmine vastab nendele kriteeriumidele, ning

| b) | tuumamaterjali väikeste koguste puhul on väljajäetavate koguste piirmäärad kindlaks määranud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu ning rajatise asukohariigipoolne väljajätmine vastab nendele piirmääradele. |
| --- | --- |

b)

tuumamaterjali väikeste koguste puhul on väljajäetavate koguste piirmäärad kindlaks määranud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu ning rajatise asukohariigipoolne väljajätmine vastab nendele piirmääradele.

Juhatajate nõukogu vaatab tuumarajatiste väljajätmise kriteeriumid ja väljajäetava tuumamaterjali väikeste koguste piirmäärad korrapäraselt läbi.”

Artikkel 3

1963. aasta Viini konventsiooni I artikli järele lisatakse kaks uut artiklit, I A ja I B:

„I A Artikkel

1.   Käesolevat konventsiooni kohaldatakse mis tahes paigas tekkinud tuumakahjustuse suhtes.

2.   Rajatise asukohariigi õigusega võib käesoleva konventsiooni reguleerimisalast siiski välja jätta kahjustuse, mis on kantud:

| a) | muu kui osalisriigi territooriumil, või |
| --- | --- |

a)

muu kui osalisriigi territooriumil, või

| b) | mis tahes merepiirkonnas, mille muu kui osalisriik on kindlaks määranud vastavalt rahvusvahelisele mereõigusele. |
| --- | --- |

b)

mis tahes merepiirkonnas, mille muu kui osalisriik on kindlaks määranud vastavalt rahvusvahelisele mereõigusele.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 kohast väljajätmist võib kohaldada üksnes sellise konventsioonis mitteosaleva riigi suhtes:

| a) | kelle territooriumil või rahvusvahelise mereõiguse kohaselt kindlaksmääratud merepiirkonnas on õnnetuse toimumise ajal tuumarajatis ning |
| --- | --- |

a)

kelle territooriumil või rahvusvahelise mereõiguse kohaselt kindlaksmääratud merepiirkonnas on õnnetuse toimumise ajal tuumarajatis ning

| b) | kes ei võimalda õnnetuse toimumise ajal samaväärseid vastastikuseid hüvitisi. |
| --- | --- |

b)

kes ei võimalda õnnetuse toimumise ajal samaväärseid vastastikuseid hüvitisi.

4.   Käesoleva artikli lõike 2 kohane väljajätmine ei mõjuta IX artikli lõike 2 punktis a nimetatud õigusi ning käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohast väljajätmist ei laiendata laevale või õhusõidukile või nende pardal tekitatud kahjustustele.

I B Artikkel

Käesolevat konventsiooni ei kohaldata muul kui rahu eesmärgil kasutatavate tuumarajatiste suhtes.”

Artikkel 4

1963. aasta Viini konventsiooni II artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõike 3 punkti a lõppu lisatakse järgmine tekst:
  „Rajatise asukohariik võib piirata konkreetse õnnetuse puhul kättesaadavaks tehtavaid riiklikke vahendeid vastavalt võimalikule erinevusele, mis võib esineda käesolevaga kindlaksmääratud summade ja V artikli lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud summade vahel.” |
| --- | --- |

1.

Lõike 3 punkti a lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Rajatise asukohariik võib piirata konkreetse õnnetuse puhul kättesaadavaks tehtavaid riiklikke vahendeid vastavalt võimalikule erinevusele, mis võib esineda käesolevaga kindlaksmääratud summade ja V artikli lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud summade vahel.”

| 2. | Lõike 4 lõppu lisatakse järgmine tekst:
  „Rajatise asukohariik võib piirata kättesaadavaks tehtavaid riiklikke vahendeid vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktis a sätestatule.” |
| --- | --- |

2.

Lõike 4 lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Rajatise asukohariik võib piirata kättesaadavaks tehtavaid riiklikke vahendeid vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktis a sätestatule.”

| 3. | Lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Keegi ei ole vastutav kahju eest, mis ei ole tuumakahjustus I artikli lõike 1 punkti k tähenduses, kuid mida oleks kõnealuse punkti kohaselt olnud võimalik sellena käsitada.” |
| --- | --- |

3.

Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Keegi ei ole vastutav kahju eest, mis ei ole tuumakahjustus I artikli lõike 1 punkti k tähenduses, kuid mida oleks kõnealuse punkti kohaselt olnud võimalik sellena käsitada.”

Artikkel 5

1963. aasta Viini konventsiooni III artikli esimese lause järele lisatakse järgmine tekst:

„Rajatise asukohariik ei pruugi seda kohustust siiski rakendada vedude suhtes, mis toimuvad tervikuna tema territooriumil.”

Artikkel 6

1963. aasta Viini konventsiooni IV artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käitaja ei ole käesoleva konventsiooni alusel vastutav, kui ta tõendab, et tuumakahjustus tuleneb otseselt relvastatud konfliktist, sõjategevusest, kodusõjast või mässust.” |
| --- | --- |

1.

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käitaja ei ole käesoleva konventsiooni alusel vastutav, kui ta tõendab, et tuumakahjustus tuleneb otseselt relvastatud konfliktist, sõjategevusest, kodusõjast või mässust.”

| 2. | Lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Käitaja ei ole käesoleva konventsiooni alusel vastutav tuumakahjustuse eest, kui:






  a) | tegemist on tuumarajatise enda või kõnealuse rajatise territooriumil paikneva muu olemasoleva või ehitatava tuumarajatise kahjustusega ning |
| --- | --- | --- |

2.

Lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Käitaja ei ole käesoleva konventsiooni alusel vastutav tuumakahjustuse eest, kui:

a)

tegemist on tuumarajatise enda või kõnealuse rajatise territooriumil paikneva muu olemasoleva või ehitatava tuumarajatise kahjustusega ning

| b) | tegemist on eespool nimetatud rajatise territooriumil paikneva vara kahjustusega, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kasutamiseks koos mis tahes selliste rajatistega.” |
| --- | --- |

b)

tegemist on eespool nimetatud rajatise territooriumil paikneva vara kahjustusega, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kasutamiseks koos mis tahes selliste rajatistega.”

| 3. | Lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Hüvitis, mida makstakse tuumaõnnetuse ajal asjaomast tuumamaterjali sisaldanud transpordivahendile põhjustatud kahjustuse eest, ei vähenda rajatise käitaja vastutust muude kahjustuste eest, mille maksumus jääb kas allapoole 150 miljonit arvestusühikut või mis tahes kõrgemat osalisriigi õigusega kindlaksmääratud summat või V artikli lõike 1 punkti c kohaselt kindlaksmääratud summat.” |
| --- | --- |

3.

Lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Hüvitis, mida makstakse tuumaõnnetuse ajal asjaomast tuumamaterjali sisaldanud transpordivahendile põhjustatud kahjustuse eest, ei vähenda rajatise käitaja vastutust muude kahjustuste eest, mille maksumus jääb kas allapoole 150 miljonit arvestusühikut või mis tahes kõrgemat osalisriigi õigusega kindlaksmääratud summat või V artikli lõike 1 punkti c kohaselt kindlaksmääratud summat.”

| 4. | Lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Käesolev konventsioon ei mõjuta üksikisiku vastutust tuumakahjustuste eest, mille eest käitaja ei ole käesoleva konventsiooni kohaselt kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 või 5 vastutav ja mille on põhjustanud kõnealuse üksikisiku tegevus või tegevusetus, mille eesmärk oli kahjustuse tekitamine.” |
| --- | --- |

4.

Lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Käesolev konventsioon ei mõjuta üksikisiku vastutust tuumakahjustuste eest, mille eest käitaja ei ole käesoleva konventsiooni kohaselt kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 või 5 vastutav ja mille on põhjustanud kõnealuse üksikisiku tegevus või tegevusetus, mille eesmärk oli kahjustuse tekitamine.”

Artikkel 7

1.   1963. aasta Viini konventsiooni V artikkel asendatakse järgmisega:

1.„1.   Rajatise asukohariik võib mis tahes tuumaõnnetuse puhul käitaja vastutust piirata kas:

| a) | vähemalt 300 miljoni arvestusühikuga või |
| --- | --- |

a)

vähemalt 300 miljoni arvestusühikuga või

| b) | vähemalt 150 miljoni arvestusühikuga, tingimusel et kõnealune riik teeb sellest suurema summa puhul vähemalt 300 miljoni arvestusühikuni tuumakahjustuste hüvitamiseks kättesaadavaks riiklikke vahendeid, või |
| --- | --- |

b)

vähemalt 150 miljoni arvestusühikuga, tingimusel et kõnealune riik teeb sellest suurema summa puhul vähemalt 300 miljoni arvestusühikuni tuumakahjustuste hüvitamiseks kättesaadavaks riiklikke vahendeid, või

| c) | kuni 15 aastaks alates käesoleva protokolli jõustumisest üleminekusummaga, mis on vähemalt 100 miljonit arvestusühikut selles ajavahemikus toimunud tuumaõnnetuse kohta. 100 miljonist arvestusühikust väiksema summa võib kehtestada juhul, kui kõnealune riik teeb tuumakahjustuste hüvitamiseks kättesaadavaks riiklikke vahendeid, mille summa jääb kõnealuse väiksema summa ja 100 miljoni arvestusühiku vahele. |
| --- | --- |

c)

kuni 15 aastaks alates käesoleva protokolli jõustumisest üleminekusummaga, mis on vähemalt 100 miljonit arvestusühikut selles ajavahemikus toimunud tuumaõnnetuse kohta. 100 miljonist arvestusühikust väiksema summa võib kehtestada juhul, kui kõnealune riik teeb tuumakahjustuste hüvitamiseks kättesaadavaks riiklikke vahendeid, mille summa jääb kõnealuse väiksema summa ja 100 miljoni arvestusühiku vahele.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, võib rajatise asukohariik, võttes arvesse asjaomase tuumarajatise või tuumamaterjali olemust ja nendest tuleneva õnnetuse tõenäolisi tagajärgi, kehtestada käitaja vastutuse määraks väiksema summa, tingimusel et mitte mingil juhul ei ole selliselt kindlaksmääratud summa väiksem kui 5 miljonit arvestusühikut ning et kõnealune asukohariik teeb tuumakahjustuste hüvitamiseks kättesaadavaks kuni lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud summa ulatuses riiklikke vahendeid.

3.   Vastutava käitaja rajatise asukohariigi käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 ning IV artikli lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud summasid kohaldatakse mis tahes paigas, kus tuumaõnnetus toimub.”

2.   V artikli järele lisatakse neli uut artiklit: V A, V B, V C ja V D.

V A

V B

V C

V D

„V A Artikkel

1.   Kohtu poolt seoses tuumakahjustuse hüvitamise hagidega määratud intressid ja kuluhüvitised tuleb tasuda lisaks V artiklis nimetatud summadele.

2.   V artiklis ja IV artikli lõikes 6 nimetatud summad võib riigi vääringusse ümber arvestada ümardatult.

V B Artikkel

Iga osalisriik tagab, et kahju kannatanud isikud võivad kasutada oma õigust hüvitisele, ilma et nad peaksid selleks algatama eraldi kohtumenetluse vastavalt hüvitisteks makstavate vahendite päritolule.

V C Artikkel

1.   Kui pädevad kohtud on muu osalisriigi kui rajatise asukohariigi kohtud, võib V artikli lõike 1 punktide b ja c ning VII artikli lõike 1 kohaselt nõutavad riiklikud vahendid ning kohtu määratud intressid ja kuluhüvitised kättesaadavaks teha esimesena nimetatud osalisriik. Rajatise asukohariik hüvitab teisele osalisriigile kõik makstud summad. Nimetatud kaks osalisriiki lepivad kokku tagasimaksmise korras.

2.   Kui pädevad kohtud on muu osalisriigi kui rajatise asukohariigi kohtud, võtab see osalisriik, kelle kohtud on pädevad, kõik vajalikud meetmed, et võimaldada rajatise asukohariigil osaleda menetluses ja võimalikku hüvitamist käsitlevate kokkulepete arutamises.

V D Artikkel

1.   Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektor kutsub kokku osalisriikide koosoleku, et muuta V artiklis nimetatud vastutuse piiranguid, kui kolmandik osalisriikidest on väljendanud sellekohast soovi.

2.   Muudatused võetakse vastu kohal viibivate ja hääletavate osalisriikide kahekolmandikulise häälteenamusega, tingimusel et hääletamisel on kohal vähemalt pooled osalisriigid.

3.   Kui osalisriikide koosolekul tegutsetakse piirangute muutmise ettepaneku alusel, võetakse muu hulgas arvesse tuumaõnnetusest tuleneva kahjustuse ohtu, muudatusi rahalistes väärtustes ja kindlustusturu võimekust.

| 2.4. | a) | Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektor esitab kõik käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastuvõetud muudatused kõikidele osalisriikidele heakskiitmiseks. Muudatus loetakse heakskiidetuks 18 kuu pärast alates sellest esitamisest, tingimusel et vähemalt kolmandik nendest riikidest, kes olid muudatuse vastuvõtmise ajal konventsiooni osalisriigid, on teatanud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektorile, et nad on muudatuse heaks kiitnud. Käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud muudatus jõustub 12 kuu pärast alates selle heakskiitmisest nende osalisriikide suhtes, kes on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- | --- |
| b) | Kui 18 kuu jooksul alates heakskiitmiseks esitamise kuupäevast ei ole muudatust punkti a kohaselt heaks kiidetud, loetakse muudatus tagasilükatuks. |

2.4.

a)

Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektor esitab kõik käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastuvõetud muudatused kõikidele osalisriikidele heakskiitmiseks. Muudatus loetakse heakskiidetuks 18 kuu pärast alates sellest esitamisest, tingimusel et vähemalt kolmandik nendest riikidest, kes olid muudatuse vastuvõtmise ajal konventsiooni osalisriigid, on teatanud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektorile, et nad on muudatuse heaks kiitnud. Käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud muudatus jõustub 12 kuu pärast alates selle heakskiitmisest nende osalisriikide suhtes, kes on selle heaks kiitnud.

b)

Kui 18 kuu jooksul alates heakskiitmiseks esitamise kuupäevast ei ole muudatust punkti a kohaselt heaks kiidetud, loetakse muudatus tagasilükatuks.

5.   Nende osalisriikide jaoks, kes kiidavad muudatuse heaks pärast seda, kui see on heaks kiidetud, kuid ei ole veel jõustunud, või pärast selle jõustumist vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, jõustub muudatus 12 kuu pärast alates selle heakskiitmisest kõnealuse osalisriigi poolt.

2.6.   Riiki, kellest saab käesoleva konventsiooni osaline pärast muudatuse jõustumist vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, käsitatakse juhul, kui ta ei ole väljendanud muud kavatsust,

| a) | käesoleva konventsiooni muudetud versiooni osalisena, ning |
| --- | --- |

a)

käesoleva konventsiooni muudetud versiooni osalisena, ning

| b) | muutmata konventsiooni osalisena nende osalisriikide suhtes, kelle suhtes muudatus ei ole siduv.” |
| --- | --- |

b)

muutmata konventsiooni osalisena nende osalisriikide suhtes, kelle suhtes muudatus ei ole siduv.”

Artikkel 8

1963. aasta Viini konventsiooni VI artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | a) | Õigus saada käesoleva konventsiooni alusel hüvitist lõpeb, kui hagi ei esitata:






  i) | inimohvrite ja isikukahju korral 30 aasta jooksul pärast tuumaõnnetuse toimumist; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

a)

Õigus saada käesoleva konventsiooni alusel hüvitist lõpeb, kui hagi ei esitata:

i)

inimohvrite ja isikukahju korral 30 aasta jooksul pärast tuumaõnnetuse toimumist;

| ii) | muu kahjustuse korral kümne aasta jooksul pärast tuumaõnnetuse toimumist. |
| --- | --- |

ii)

muu kahjustuse korral kümne aasta jooksul pärast tuumaõnnetuse toimumist.

b)

Kui rajatise asukohariigi õiguse kohaselt on käitaja vastutus kaetud kindlustuse või muu finantstagatisega, sealhulgas riigi vahenditega, pikema ajavahemiku jooksul, võib pädeva kohtu kohaldatavate õigusnormidega ette näha, et käitaja käest hüvitise saamise õigus lõpeb alles pärast sellist pikemat ajavahemikku, mis ei ületa ajavahemikku, mille jooksul käitaja vastutus on sel viisil kaetud rajatise asukohariigi õiguse alusel.

c)

Inimohvrite ja isikukahju või käesoleva lõike punkti b laiendamisest tulenevalt muu kahjustuse hüvitamise hagid, mis esitatakse hiljem kui kümme aastat pärast tuumaõnnetuse toimumise kuupäeva, ei mõjuta mingil juhul ühegi sellise isiku õigust saada käesoleva konventsiooni kohaselt hüvitist, kes on esitanud käitaja vastu hagi enne kõnealuse ajavahemiku möödumist.”

| 2. | Lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Lõige 2 jäetakse välja.

| 3. | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Õigus saada käesoleva konventsiooni alusel hüvitist aegub või lõpeb, vastavalt pädeva kohtu kohaldatavatele õigusnormidele, kui hagi ei esitata kolme aasta jooksul alates kuupäevast, mil kahju kannatanud isik sai teada või oleks pidanud saama teada kahjustusest ja kahjustuse eest vastutavast käitajast, tingimusel et käesoleva artikli lõike 1 punktide a ja b kohaselt kindlaksmääratud ajavahemikke ei ole ületatud.” |
| --- | --- |

3.

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Õigus saada käesoleva konventsiooni alusel hüvitist aegub või lõpeb, vastavalt pädeva kohtu kohaldatavatele õigusnormidele, kui hagi ei esitata kolme aasta jooksul alates kuupäevast, mil kahju kannatanud isik sai teada või oleks pidanud saama teada kahjustusest ja kahjustuse eest vastutavast käitajast, tingimusel et käesoleva artikli lõike 1 punktide a ja b kohaselt kindlaksmääratud ajavahemikke ei ole ületatud.”

Artikkel 9

VII artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõikes 1 lisatakse lõike lõppu järgmised kaks lauset ja muudetud lõikest saab kõnealuse lõike punkt a:
  „Kui käitaja vastutus ei ole piiratud, võib rajatise asukohariik kehtestada vastutava käitaja rahalise tagatise piirmäära, tingimusel et see ei ole väiksem kui 300 miljonit arvestusühikut. Rajatise asukohariik tagab käitaja vastu esitatud tuumakahjustuse hüvitamise nõuete tasumise, kui rahaline tagatis ei ole selliste nõuete rahuldamiseks piisav, kuid mitte rohkem kui käesoleva lõike kohaselt antava rahalise tagatise summa ulatuses.” |
| --- | --- |

1.

Lõikes 1 lisatakse lõike lõppu järgmised kaks lauset ja muudetud lõikest saab kõnealuse lõike punkt a:

„Kui käitaja vastutus ei ole piiratud, võib rajatise asukohariik kehtestada vastutava käitaja rahalise tagatise piirmäära, tingimusel et see ei ole väiksem kui 300 miljonit arvestusühikut. Rajatise asukohariik tagab käitaja vastu esitatud tuumakahjustuse hüvitamise nõuete tasumise, kui rahaline tagatis ei ole selliste nõuete rahuldamiseks piisav, kuid mitte rohkem kui käesoleva lõike kohaselt antava rahalise tagatise summa ulatuses.”

| 2. | Lõikele 1 lisatakse punkt b:






  „b) | Kui käitaja vastutus ei ole piiratud, võib rajatise asukohariik, ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti a kohaldamist ja võttes arvesse asjaomase tuumarajatise või tuumamaterjali olemust ja nendest tuleneva õnnetuse tõenäolisi tagajärgi, määrata käitajale väiksema rahalise tagatise, tingimusel et selliselt kindlaksmääratud summa on igal juhul vähemalt 5 miljonit arvestusühikut ning et kõnealune asukohariik tagab käitaja vastu esitatud tuumakahjustuste hüvitamise nõuete tasumise, andes vajalikud vahendid käesoleva lõike punkti a kohase piirmäärani, kui kindlustuskate või muu finantstagatis ei ole selliste nõuete rahuldamiseks piisav.” |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikele 1 lisatakse punkt b:

„b)

Kui käitaja vastutus ei ole piiratud, võib rajatise asukohariik, ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti a kohaldamist ja võttes arvesse asjaomase tuumarajatise või tuumamaterjali olemust ja nendest tuleneva õnnetuse tõenäolisi tagajärgi, määrata käitajale väiksema rahalise tagatise, tingimusel et selliselt kindlaksmääratud summa on igal juhul vähemalt 5 miljonit arvestusühikut ning et kõnealune asukohariik tagab käitaja vastu esitatud tuumakahjustuste hüvitamise nõuete tasumise, andes vajalikud vahendid käesoleva lõike punkti a kohase piirmäärani, kui kindlustuskate või muu finantstagatis ei ole selliste nõuete rahuldamiseks piisav.”

| 3. | Lõikes 3 lisatakse sõnade „käesoleva artikli” järele sõnad „või V artikli lõike 1 punktide b ja c”. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 3 lisatakse sõnade „käesoleva artikli” järele sõnad „või V artikli lõike 1 punktide b ja c”.

Artikkel 10

1963. aasta Viini konventsiooni VIII artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | VIII artikli tekstist saab kõnealuse artikli lõige 1. |
| --- | --- |

1.

VIII artikli tekstist saab kõnealuse artikli lõige 1.

| 2. | Lisatakse uus lõige 2:
  „2.   Kui käitaja vastu esitatud nõuete puhul käesoleva konventsiooni alusel hüvitatav kahjustus ületab või ületab tõenäoliselt V artikli lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtavat maksimumsummat, eelistatakse hüvitise andmisel inimohvrite või isikukahjuga seotud nõudeid, kui VI artikli lõike 1 punkti c eeskirja kohaldamisest ei tulene teisiti.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse uus lõige 2:

„2.   Kui käitaja vastu esitatud nõuete puhul käesoleva konventsiooni alusel hüvitatav kahjustus ületab või ületab tõenäoliselt V artikli lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtavat maksimumsummat, eelistatakse hüvitise andmisel inimohvrite või isikukahjuga seotud nõudeid, kui VI artikli lõike 1 punkti c eeskirja kohaldamisest ei tulene teisiti.”

Artikkel 11

1963. aasta Viini konventsiooni X artikli lõppu lisatakse uus lause:

„Käesolevas artiklis sätestatud nõudeõigust võib laiendada ka rajatise asukohariigi kasuks sellisel määral, kui see on teinud kättesaadavaks käesoleva konventsiooni kohaselt riiklikke vahendeid.”

Artikkel 12

1963. aasta Viini konventsiooni XI artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse uus lõige 1a:
  „1a.   Kui tuumaõnnetus toimub osalisriigi majandusvööndis või kui sellist vööndit ei ole kindlaks määratud, siis piirkonnas, mis ei ületaks majandusvööndi piire, on käesoleva konventsiooni kohaldamisel ainult selle osalisriigi kohtud pädevad käsitlema hagisid, mis on seotud selle tuumaõnnetuse põhjustatud tuumakahjustustega. Eelmist lauset kohaldatakse, kui osalisriik on teatanud hoiulevõtjale sellisest piirkonnast enne tuumaõnnetuse toimumist. Käesolevat lõiget ei tõlgendata nii, et see võimaldaks kasutada pädevust viisil, mis on vastuolus rahvusvahelise mereõigusega, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga.” |
| --- | --- |

1.

Lisatakse uus lõige 1a:

„1a.   Kui tuumaõnnetus toimub osalisriigi majandusvööndis või kui sellist vööndit ei ole kindlaks määratud, siis piirkonnas, mis ei ületaks majandusvööndi piire, on käesoleva konventsiooni kohaldamisel ainult selle osalisriigi kohtud pädevad käsitlema hagisid, mis on seotud selle tuumaõnnetuse põhjustatud tuumakahjustustega. Eelmist lauset kohaldatakse, kui osalisriik on teatanud hoiulevõtjale sellisest piirkonnast enne tuumaõnnetuse toimumist. Käesolevat lõiget ei tõlgendata nii, et see võimaldaks kasutada pädevust viisil, mis on vastuolus rahvusvahelise mereõigusega, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga.”

| 2. | Lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui tuumaõnnetus ei toimu ühegi osalisriigi territooriumil või lõike 1a kohaselt teatatud piirkonnas või kui tuumaõnnetuse toimumise kohta ei ole võimalik kindlalt kindlaks määrata, on hagisid pädevad käsitlema vastutava käitaja rajatise asukohariigi kohtud.” |
| --- | --- |

2.

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui tuumaõnnetus ei toimu ühegi osalisriigi territooriumil või lõike 1a kohaselt teatatud piirkonnas või kui tuumaõnnetuse toimumise kohta ei ole võimalik kindlalt kindlaks määrata, on hagisid pädevad käsitlema vastutava käitaja rajatise asukohariigi kohtud.”

| 3. | Lõikes 3 lisatakse esimeses reas ja punktis b numbri 1 järele „ 1a”. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 3 lisatakse esimeses reas ja punktis b numbri 1 järele „ 1a”.

| 4. | Lisatakse uus lõige 4:
  „4.   Osalisriik, kelle kohtud on pädevad, tagab, et ühe tuumaõnnetuse käsitlemiseks on pädev ainult üks selle riigi kohus.” |
| --- | --- |

4.

Lisatakse uus lõige 4:

„4.   Osalisriik, kelle kohtud on pädevad, tagab, et ühe tuumaõnnetuse käsitlemiseks on pädev ainult üks selle riigi kohus.”

Artikkel 13

XI artikli järele lisatakse uus XI A artikkel:

„XI A Artikkel

Osalisriik, kelle kohtud on pädevad, tagab, et tuumakahjustuse hüvitamise hagide puhul:

| a) | võib mis tahes riik esitada hagi selliste isikute eest, kes on kannatanud tuumakahjustuse tõttu, kes on kõnealuse riigi kodanikud või kelle alaline asu- või elukoht on kõnealuse riigi territooriumil ja kes on andnud selleks nõusoleku, ning |
| --- | --- |

a)

võib mis tahes riik esitada hagi selliste isikute eest, kes on kannatanud tuumakahjustuse tõttu, kes on kõnealuse riigi kodanikud või kelle alaline asu- või elukoht on kõnealuse riigi territooriumil ja kes on andnud selleks nõusoleku, ning

| b) | võib iga isik esitada hagi oma käesolevast konventsioonist tulenevate õiguste kasutamiseks, mis on saadud õiguste ülemineku või loovutamise tulemusena.” |
| --- | --- |

b)

võib iga isik esitada hagi oma käesolevast konventsioonist tulenevate õiguste kasutamiseks, mis on saadud õiguste ülemineku või loovutamise tulemusena.”

Artikkel 14

1963. aasta Viini konventsiooni XII artikkel asendatakse järgmisega:

„XII Artikkel

1.   Osalisriigi pädeva kohtu otsust, mis ei kuulu enam tavapärasele läbivaatamisele, tunnustatakse, välja arvatud juhul, kui:

| a) | kohtuotsus saavutati pettuse teel; |
| --- | --- |

a)

kohtuotsus saavutati pettuse teel;

| b) | osapoolele, kelle suhtes kohtuotsus tehti, ei antud õiglast võimalust oma seisukohti esitada, või |
| --- | --- |

b)

osapoolele, kelle suhtes kohtuotsus tehti, ei antud õiglast võimalust oma seisukohti esitada, või

| c) | kui kohtuotsus on vastuolus selle osalisriigi avaliku korraga, mille territooriumil kohtuotsuse tunnustamist taotletakse, või kui see ei vasta õigusemõistmise põhinormidele. |
| --- | --- |

c)

kui kohtuotsus on vastuolus selle osalisriigi avaliku korraga, mille territooriumil kohtuotsuse tunnustamist taotletakse, või kui see ei vasta õigusemõistmise põhinormidele.

2.   Kohtuotsust, mida tunnustatakse käesoleva artikli lõike 1 alusel, tuleb selle täitmiseks esitamise korral kooskõlas selle osalisriigi õigusega nõutavate formaalsustega, kus täitmist taotletakse, täita nii, nagu see oleks kõnealuse osalisriigi kohtu otsus. Selle nõude sisu, mille kohta kohtuotsus tehti, ei kuulu edasisele menetlemisele.”

Artikkel 15

1963. aasta Viini konventsiooni XIII artiklit muudetakse järgmiselt.

| 1. | XIII artikli tekstist saab kõnealuse artikli lõige 1. |
| --- | --- |

1.

XIII artikli tekstist saab kõnealuse artikli lõige 1.

| 2. | Lisatakse uus lõige 2:
  „2.   Kui tuumakahjustuse hüvitis ületab 150 miljonit arvestusühikut, võib rajatise asukohariigi õigus, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, kõrvale kalduda käesoleva konventsiooni sätetest seoses tuumakahjustusega, mis on tekkinud sellise teise riigi territooriumil või rahvusvahelise mereõiguse kohaselt kindlaksmääratud merepiirkonnas, kellel on õnnetuse toimumise ajal sellisel territooriumil tuumarajatis, niivõrd, kuivõrd kõnealune riik ei võimalda samaväärseid vastastikuseid hüvitisi.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse uus lõige 2:

„2.   Kui tuumakahjustuse hüvitis ületab 150 miljonit arvestusühikut, võib rajatise asukohariigi õigus, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, kõrvale kalduda käesoleva konventsiooni sätetest seoses tuumakahjustusega, mis on tekkinud sellise teise riigi territooriumil või rahvusvahelise mereõiguse kohaselt kindlaksmääratud merepiirkonnas, kellel on õnnetuse toimumise ajal sellisel territooriumil tuumarajatis, niivõrd, kuivõrd kõnealune riik ei võimalda samaväärseid vastastikuseid hüvitisi.”

Artikkel 16

1963. aasta Viini konventsiooni XVIII artikkel asendatakse järgmisega:

„Käesolev konventsioon ei mõjuta osalisriigi rahvusvahelise avaliku õiguse üldnormide kohaseid õigusi ja kohustusi.”

Artikkel 17

1963. aasta Viini konventsiooni XX artikli järele lisatakse uus XX A artikkel:

„XX A Artikkel

1.   Osalisriikide vahel seoses käesoleva konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamisega toimuvate vaidluste korral konsulteerivad vaidlusosalised üksteisega, et lahendada vaidlus läbirääkimiste teel või muul neile vastuvõetaval vaidluste lahendamise rahumeelsel viisil.

2.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud vaidlust ei suudeta lahendada kuue kuu jooksul pärast taotluse esitamist käesoleva artikli lõike 1 kohaseks konsultatsiooniks, esitatakse vaidlus ükskõik millise vaidlusosalise taotlusel vahekohtusse või Rahvusvahelisele Kohtule otsuse tegemiseks. Kui vaidlus on esitatud vahekohtule ja vaidlusosalised ei ole kuue kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast suutnud vahekohtumenetluse korraldamise suhtes kokku leppida, võib vaidlusosaline esitada taotluse Rahvusvahelise Kohtu presidendile või ÜRO peasekretärile ühe või mitme vahekohtuniku määramiseks. Kui vaidlusosalised esitavad üksteisega vastuolus olevaid taotlusi, eelistatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile esitatud taotlust.

3.   Riik võib käesolevat konventsiooni ratifitseerides või heaks kiites või sellega ühinedes teha avalduse, et ta ei pea üht või mõlemat käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud vaidluste lahendamise korda enda suhtes siduvaks. Käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud vaidluste lahendamise kord ei ole teistele osalisriikidele siduv seoses osalisriigiga, kes on esitanud sellise avalduse.

4.   Osalisriik, kes on esitanud käesoleva artikli lõike 3 kohase avalduse, võib selle igal ajal tagasi võtta, teatades sellest hoiulevõtjale.”

Artikkel 18

1.   1963. aasta Viini konventsiooni XX–XXV artikkel, XXVI artikli lõiked 2, 3 ja lõige number 1 ning XXVII ja XXIX artikkel jäetakse välja.

2.   1963. aasta Viini konventsiooni ja käesolevat protokolli loetakse ja tõlgendatakse käesoleva protokolli osaliste vahel koos ühtse tekstina, millele võib viidata kui 1997. aasta tuumakahjustustega seotud tsiviilvastutust käsitlevale Viini konventsioonile.

ArtikkeL 19

1.   Riigile, kes on käesoleva protokolli osaline, kuid mitte 1963. aasta Viini konventsiooni osaline, on käesoleva protokolliga muudetud konventsiooni sätted siduvad teiste protokolli osalisriikide suhtes ning kui kõnealune riik ei ole artiklis 20 nimetatud kirja hoiuleandmisel väljendanud muud kavatsust, on talle siduv 1963. aasta Viini konventsioon riikide suhtes, kes on ainult selle konventsiooni osalised.

2.   Käesolev protokoll ei mõjuta sellise riigi kohustusi, kes on nii 1963. aasta Viini konventsiooni kui ka käesoleva protokolli osaline, seoses riigiga, kes on 1963. aasta Viini konventsiooni, kuid mitte käesoleva protokolli osaline.

Artikkel 20

1.   Käesolev protokoll on avatud kõikidele riikidele allakirjutamiseks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peakorteris Viinis alates 29. septembrist 1997 kuni selle jõustumiseni.

2.   Käesolevale protokollile allakirjutanud riigid peavad selle ratifitseerima või heaks kiitma.

3.   Pärast protokolli jõustumist võivad kõik riigid, kes ei ole protokollile alla kirjutanud, sellega ühineda.

4.   Ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse hoiule Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri peadirektorile, kes on käesoleva protokolli hoiulevõtja.

Artikkel 21

1.   Käesolev protokoll jõustub kolm kuud pärast viienda ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäeva.

2.   Iga riigi suhtes, kes käesoleva protokolli ratifitseerib, heaks kiidab või sellega ühineb pärast viienda ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmist, jõustub käesolev protokoll kolm kuud pärast seda, kui kõnealune riik on asjaomase kirja hoiule andnud.

Artikkel 22

1.   Iga osalisriik võib käesoleva protokolli denonsseerida, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale.

2.   Denonsseerimine jõustub ühe aasta möödumisel kuupäevast, mil hoiulevõtja on nimetatud teate kätte saanud.

3.   Kui üks käesoleva protokolli osalisriikidest denonsseerib 1963. aasta Viini konventsiooni selle XXVI artikli kohaselt, ei tõlgendata seda protokolli osalisriikide vahel käesoleva protokolliga muudetud 1963. aasta Viini konventsiooni denonsseerimisena.

4.   Olenemata käesoleva protokolli denonsseerimisest osalisriigi poolt vastavalt käesolevale artiklile, jätkatakse käesoleva protokolli sätete kohaldamist mis tahes tuumakahjustuse suhtes, mille on põhjustanud tuumaõnnetus, mis toimus enne denonsseerimise jõustumist.

Artikkel 23

Hoiulevõtja teatab osalisriikidele ja muudele riikidele viivitamata:

| a) | igast käesolevale protokollile allakirjutamisest; |
| --- | --- |

a)

igast käesolevale protokollile allakirjutamisest;

| b) | igast ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiulevõtmisest; |
| --- | --- |

b)

igast ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiulevõtmisest;

| c) | käesoleva protokolli jõustumisest; |
| --- | --- |

c)

käesoleva protokolli jõustumisest;

| d) | igast XI artikli lõike 1a kohaselt saadud teatest; |
| --- | --- |

d)

igast XI artikli lõike 1a kohaselt saadud teatest;

| e) | taotlustest kutsuda vastavalt XXVI artiklile kokku 1963. aasta Viini konventsiooni läbivaatamiskonverents ja vastavalt käesoleva protokolliga muudetud 1963. aasta Viini konventsiooni V D artiklile osalisriikide koosolek; |
| --- | --- |

e)

taotlustest kutsuda vastavalt XXVI artiklile kokku 1963. aasta Viini konventsiooni läbivaatamiskonverents ja vastavalt käesoleva protokolliga muudetud 1963. aasta Viini konventsiooni V D artiklile osalisriikide koosolek;

| f) | artikli 22 kohaselt saadud denonsseerimisteadetest ja muudest käesoleva protokolliga seotud olulistest teadetest. |
| --- | --- |

f)

artikli 22 kohaselt saadud denonsseerimisteadetest ja muudest käesoleva protokolliga seotud olulistest teadetest.

Artikkel 24

1.   Käesoleva protokolli originaal, mille araabia-, hispaania-, hiina-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule hoiulevõtjale.

2.   Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur koostab käesoleva protokolliga muudetud 1963. aasta Viini konventsiooni konsolideeritud teksti araabia, hispaania, hiina, inglise, prantsuse ja vene keeles, nagu on ette nähtud käesoleva protokolli lisas.

3.   Hoiulevõtja edastab kõikidele riikidele käesoleva protokolli tõestatud koopia ja käesoleva protokolliga muudetud 1963. aasta Viini konventsiooni konsolideeritud teksti.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Koostatud Viinis kaheteistkümnendal septembril tuhande üheksasaja üheksakümne seitsmendal aastal.

---

MÄÄRUSED

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 785/2013,

14. august 2013,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Miel de La Alcarria (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Miel de La Alcarria” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (3) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Miel de La Alcarria” spetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike, avaldas komisjon määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi kõnealuse määruse artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatus seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. august 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Johannes HAHN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

3

(4)  ELT C 302, 6.10.2012, lk 24.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.4.   Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

HISPAANIA

Miel de La Alcarria (KPN)

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 786/2013,

16. august 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa seoses lubatava jessotoksiinide piirväärtusega elusates kahepoolmelistes molluskites

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 10 lõike 1 alapunkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on kehtestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Kõnealuses määruses on sätestatud toidukäitlejate kohustus tagada, et inimtoiduks turule viidavad elusad kahepoolmelised molluskid ei sisalda teatavaid merelisi biotoksiine summaarsetes kogustes (mõõdetuna terves keres või mis tahes söödavates osades eraldi), mis ületavad kõnealuse määruse III lisa VII jao V peatüki punktis 2 sätestatud piirväärtusi. Kõnealuse peatüki punkti 2 alapunktiga d on kehtestatud jessotoksiinide piirväärtuseks 1 milligramm jessotoksiini ekvivalenti kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on kehtestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Kõnealuses määruses on sätestatud toidukäitlejate kohustus tagada, et inimtoiduks turule viidavad elusad kahepoolmelised molluskid ei sisalda teatavaid merelisi biotoksiine summaarsetes kogustes (mõõdetuna terves keres või mis tahes söödavates osades eraldi), mis ületavad kõnealuse määruse III lisa VII jao V peatüki punktis 2 sätestatud piirväärtusi. Kõnealuse peatüki punkti 2 alapunktiga d on kehtestatud jessotoksiinide piirväärtuseks 1 milligramm jessotoksiini ekvivalenti kilogrammi kohta.

| (2) | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, võttis komisjoni taotlusel 2008. aasta detsembris vastu arvamuse mereliste biotoksiinide (jessotoksiinide rühm) kohta karpides (2). Selle arvamuse kohaselt on ägeda mürgisuse uuringud näidanud, et jessotoksiinide suukaudsel manustamisel ei täheldatud letaalsust ega toksilisuse kliinilisi ilminguid. Lisaks jõudis EFSA järeldusele, et karbid ei tohiks sisaldada rohkem kui 3,75 milligrammi jessotoksiini ekvivalenti kilogrammi kohta. See tase on suurem kui praegune piirväärtus, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatüki punkti 2 alapunktis d. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjon, mis käsitleb toiduahelas olevaid saasteaineid, võttis komisjoni taotlusel 2008. aasta detsembris vastu arvamuse mereliste biotoksiinide (jessotoksiinide rühm) kohta karpides (2). Selle arvamuse kohaselt on ägeda mürgisuse uuringud näidanud, et jessotoksiinide suukaudsel manustamisel ei täheldatud letaalsust ega toksilisuse kliinilisi ilminguid. Lisaks jõudis EFSA järeldusele, et karbid ei tohiks sisaldada rohkem kui 3,75 milligrammi jessotoksiini ekvivalenti kilogrammi kohta. See tase on suurem kui praegune piirväärtus, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatüki punkti 2 alapunktis d.

| (3) | 1.–5. oktoobril 2012 toimunud CODEXi kala ja kalatoodete komitee 32. istungil kinnitati jessotoksiinide väljaarvamine rahvusvaheliselt kontrollitavate mereliste biotoksiinide nimekirjast. |
| --- | --- |

(3)

1.–5. oktoobril 2012 toimunud CODEXi kala ja kalatoodete komitee 32. istungil kinnitati jessotoksiinide väljaarvamine rahvusvaheliselt kontrollitavate mereliste biotoksiinide nimekirjast.

| (4) | EFSA arvamuse ja CODEXi kala ja kalatoodete komitee 32. istungi järelduste valguses on asjakohane suurendada praegust jessotoksiinide piirmäära 3,75 milligrammi jessotoksiini ekvivalendini kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(4)

EFSA arvamuse ja CODEXi kala ja kalatoodete komitee 32. istungi järelduste valguses on asjakohane suurendada praegust jessotoksiinide piirmäära 3,75 milligrammi jessotoksiini ekvivalendini kilogrammi kohta.

| (5) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VII jao V peatükis asendatakse punkti 2 alapunkt d järgmisega:

| „d) | jessotoksiinide puhul 3,75 milligrammi jessotoksiini ekvivalenti kilogrammi kohta;”. |
| --- | --- |

„d)

jessotoksiinide puhul 3,75 milligrammi jessotoksiini ekvivalenti kilogrammi kohta;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  EFSA Journal (2009) nr 907, 1–62.

2

EFSA Journal

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 787/2013,

16. august 2013,

milles käsitletakse loa andmist valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) kasutamiseks broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa omanik Kemin Europa N.V.)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) uut kasutusviisi. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus lubada valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) uut kasutusviisi. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) uue kasutusviisi lubamist broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) uue kasutusviisi lubamist broilerkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Valmistisele Bacillus subtilis (ATCC PTA-6737) on komisjoni määrusega (EL) nr 107/2010 (2) antud kümneks aastaks luba kasutada seda broilerkanade söödalisandina, komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 885/2011 (3) munakanade, nuumpartide, vuttide, faasanite, nurmkanade, pärlkanade, tuvide, nuumhanede ja jaanalindude söödalisandina ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 306/2013 (4) võõrutatud põrsaste ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina. |
| --- | --- |

(4)

Valmistisele Bacillus subtilis (ATCC PTA-6737) on komisjoni määrusega (EL) nr 107/2010 (2) antud kümneks aastaks luba kasutada seda broilerkanade söödalisandina, komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 885/2011 (3) munakanade, nuumpartide, vuttide, faasanite, nurmkanade, pärlkanade, tuvide, nuumhanede ja jaanalindude söödalisandina ning komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 306/2013 (4) võõrutatud põrsaste ja muude kui liiki Sus scrofa domesticus kuuluvate võõrutatud sigalaste söödalisandina.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) kinnitas oma 13. märtsi 2013. aasta arvamuses (5) varasemat järeldust, et kavandatud kasutustingimuste korral on valmistis Bacillus subtilis (ATCC PTA-6737) eeldatavalt ohutu loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealune söödalisand võib parandada broilerkalkunite zootehnilisi näitajaid ja et seda järeldust võib laiendada aretuskalkunitele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) kinnitas oma 13. märtsi 2013. aasta arvamuses (5) varasemat järeldust, et kavandatud kasutustingimuste korral on valmistis Bacillus subtilis (ATCC PTA-6737) eeldatavalt ohutu loomade ja inimeste tervisele ning keskkonnale. Toiduohutusamet leidis ka, et kõnealune söödalisand võib parandada broilerkalkunite zootehnilisi näitajaid ja et seda järeldust võib laiendada aretuskalkunitele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (6) | Valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(6)

Valmistise Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) hindamisel tõdeti, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 36, 9.2.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 229, 6.9.2011, lk 3.

3

(4)  ELT L 91, 3.4.2013, lk 5.

4

(5)  EFSA Journal (2013); 11(4):3176

5

EFSA Journal (2013)

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg täissöödas, kui niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained |
| 4b1823 | Kemin Europa N.V. | Bacillus subtilis ATCC PTA-6737 | | Söödalisandi koostis

  Valmistis Bacillus subtilis (ATCC PTA-6737), mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta
  tahkel kujul |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

CFU/kg täissöödas, kui niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: soolestiku mikrofloorat tasakaalustavad ained

4b1823

Kemin Europa N.V.

Bacillus subtilis ATCC PTA-6737

Söödalisandi koostis

Valmistis Bacillus subtilis (ATCC PTA-6737), mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

tahkel kujul

| | Toimeaine kirjeldus


  Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) elujõulised eosed |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Bacillus subtilis’e (ATCC PTA-6737) elujõulised eosed

| | Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil, kasutades söödaproovide eelkuumutustöötlusel trüptoon-soja-agarit.
  Identifitseerimistunnused: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE). |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetodil, kasutades söödaproovide eelkuumutustöötlusel trüptoon-soja-agarit.

Identifitseerimistunnused: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE).

Broilerkalkunid ja aretuskalkunid

—

1 × 108

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriil, robenidiinhüdrokloriid, naatriumlasalotsiid A, maduramütsiin-ammoonium või monensiinnaatrium tingimusel, et see koktsidiostaatikum on asjaomase liigi puhul lubatud. |
| --- | --- |

2.

Lubatud kasutada söödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: diklasuriil, robenidiinhüdrokloriid, naatriumlasalotsiid A, maduramütsiin-ammoonium või monensiinnaatrium tingimusel, et see koktsidiostaatikum on asjaomase liigi puhul lubatud.

6. september 2023

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 788/2013,

16. august 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0709 93 10 | TR | 133,6 |
| ZZ | 133,6 |
| 0805 50 10 | AR | 107,7 |
| CL | 102,1 |
| TR | 70,0 |
| UY | 105,6 |
| ZA | 99,1 |
| ZZ | 96,9 |
| 0806 10 10 | EG | 186,1 |
| MA | 162,1 |
| MX | 264,4 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 192,8 |
| 0808 10 80 | AR | 193,0 |
| BR | 112,1 |
| CL | 142,9 |
| CN | 75,0 |
| NZ | 122,9 |
| US | 141,8 |
| ZA | 118,7 |
| ZZ | 129,5 |
| 0808 30 90 | AR | 184,1 |
| CL | 146,4 |
| TR | 152,1 |
| ZA | 110,8 |
| ZZ | 148,4 |
| 0809 30 | TR | 148,6 |
| ZZ | 148,6 |
| 0809 40 05 | BA | 50,5 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 75,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0709 93 10

TR

133,6

ZZ

133,6

0805 50 10

AR

107,7

CL

102,1

TR

70,0

UY

105,6

ZA

99,1

ZZ

96,9

0806 10 10

EG

186,1

MA

162,1

MX

264,4

TR

158,7

ZZ

192,8

0808 10 80

AR

193,0

BR

112,1

CL

142,9

CN

75,0

NZ

122,9

US

141,8

ZA

118,7

ZZ

129,5

0808 30 90

AR

184,1

CL

146,4

TR

152,1

ZA

110,8

ZZ

148,4

0809 30

TR

148,6

ZZ

148,6

0809 40 05

BA

50,5

TR

101,0

ZZ

75,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/20

---

KOMISJONI OTSUS,

2. mai 2013,

riigiabi SA.22843 (2012/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsusmaa andis mida Prantsusmaa andis ettevõtjatele Société Nationale Corse-Méditerranée ja Compagnie Méridionale de Navigation

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1926 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/435/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a (1),

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (2),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud artiklitele (3) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 27. septembri, 30. novembri ja 20. detsembri 2007 kirjadega edastas ettevõtja Corsica Ferries komisjonile kaebuse õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi kohta, mida väidetavalt antakse ettevõtjatele Société nationale Corse-Méditerranée (edaspidi „SNCM”) ja Compagnie Maritime de Navigation (edaspidi „CMN”) avaliku teenindamise delegeerimislepingu (edaspidi „kontsessioon”) kaudu, millele on alla kirjutanud ühelt poolt Korsika territoriaalühendus (Collectivité territoriale de Corse) ja Korsika transpordiamet (Office des transports de Corse) ning teiselt poolt ettevõtjad SNCM ja CMN. Kontsessioon hõlmab laevaühendust Korsika ja Marseille vahel ajavahemikul 2007–2013. Kaebuse esitaja edastas oma kaebuse toetuseks lisateavet 20. mai ja 16. juuli 2010. aasta kirjaga, 22. märtsi, 22. juuni ja 15. detsembri 2011. aasta kirjadega ning 10. jaanuari 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

27. septembri, 30. novembri ja 20. detsembri 2007 kirjadega edastas ettevõtja Corsica Ferries komisjonile kaebuse õigusvastase ja siseturuga kokkusobimatu abi kohta, mida väidetavalt antakse ettevõtjatele Société nationale Corse-Méditerranée (edaspidi „SNCM”) ja Compagnie Maritime de Navigation (edaspidi „CMN”) avaliku teenindamise delegeerimislepingu (edaspidi „kontsessioon”) kaudu, millele on alla kirjutanud ühelt poolt Korsika territoriaalühendus (Collectivité territoriale de Corse) ja Korsika transpordiamet (Office des transports de Corse) ning teiselt poolt ettevõtjad SNCM ja CMN. Kontsessioon hõlmab laevaühendust Korsika ja Marseille vahel ajavahemikul 2007–2013. Kaebuse esitaja edastas oma kaebuse toetuseks lisateavet 20. mai ja 16. juuli 2010. aasta kirjaga, 22. märtsi, 22. juuni ja 15. detsembri 2011. aasta kirjadega ning 10. jaanuari 2012. aasta kirjaga.

| (2) | Komisjon taotles Prantsusmaalt täiendavat teavet 17. märtsi ja 12. novembri 2008. aasta kirjadega ning 13. oktoobri ja 14. detsembri 2011. aasta kirjadega. Prantsuse ametiasutused edastasid oma märkused ja vastused 3. juuni 2008, 14. jaanuari 2009, 7. detsembri 2011 ja 20. jaanuari 2012 kirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon taotles Prantsusmaalt täiendavat teavet 17. märtsi ja 12. novembri 2008. aasta kirjadega ning 13. oktoobri ja 14. detsembri 2011. aasta kirjadega. Prantsuse ametiasutused edastasid oma märkused ja vastused 3. juuni 2008, 14. jaanuari 2009, 7. detsembri 2011 ja 20. jaanuari 2012 kirjadega.

| (3) | Komisjon teatas 27. juuni 2012. aasta kirjaga Prantsusmaale oma otsusest alustada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohast menetlust kontsessiooni alusel ettevõtjatele SNCM ja CMN antava võimaliku abi kohta. Komisjoni otsus (edaspidi „menetluse alustamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4)5. oktoobril 2012. aastal. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 27. juuni 2012. aasta kirjaga Prantsusmaale oma otsusest alustada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohast menetlust kontsessiooni alusel ettevõtjatele SNCM ja CMN antava võimaliku abi kohta. Komisjoni otsus (edaspidi „menetluse alustamise otsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4)5. oktoobril 2012. aastal.

| (4) | Prantsusmaa ametiasutused edastasid oma märkused ja vastused menetluse alustamise otsuses esitatud küsimustele 13. juuni 2012, 7. septembri 2012, 14. novembri 2012 ja 16. jaanuari 2013 kirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa ametiasutused edastasid oma märkused ja vastused menetluse alustamise otsuses esitatud küsimustele 13. juuni 2012, 7. septembri 2012, 14. novembri 2012 ja 16. jaanuari 2013 kirjadega.

| (5) | Ettevõtjad Corsica Ferries, SNCM ja CMN esitasid oma märkused menetluse alustamise otsuses ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 22. oktoobri ja 21. detsembri 2012. aasta kirjadega. Prantsusmaa edastas oma kommentaarid kolmandate isikute märkuste kohta 3. jaanuari 2013. aasta ja 12. veebruari 2013. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(5)

Ettevõtjad Corsica Ferries, SNCM ja CMN esitasid oma märkused menetluse alustamise otsuses ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon edastas need märkused Prantsusmaale 22. oktoobri ja 21. detsembri 2012. aasta kirjadega. Prantsusmaa edastas oma kommentaarid kolmandate isikute märkuste kohta 3. jaanuari 2013. aasta ja 12. veebruari 2013. aasta kirjadega.

2.   ASJAOLUD

2.1.   KORSIKA JA MANDRI VAHELINE LAEVAÜHENDUS

| (6) | Nagu menetluse alustamise otsuses on meenutatud, sõlmiti Korsika ja mandri vahelise ühenduse tagamiseks 1976. aastal 25aastase kestusega kontsessioon ühelt poolt ettevõtjate SNCM ja CMN ning teiselt poolt riigi vahel. Alates 1. jaanuarist 2002 teenindasid SNCM ja CMN ainult Marseillest väljuvaid liine ja selle aluseks oli viieaastase kehtivusega avaliku teenindamise delegeerimisleping, mis sõlmiti territoriaalühenduse ja Korsika transpordiameti vahel. |
| --- | --- |

(6)

Nagu menetluse alustamise otsuses on meenutatud, sõlmiti Korsika ja mandri vahelise ühenduse tagamiseks 1976. aastal 25aastase kestusega kontsessioon ühelt poolt ettevõtjate SNCM ja CMN ning teiselt poolt riigi vahel. Alates 1. jaanuarist 2002 teenindasid SNCM ja CMN ainult Marseillest väljuvaid liine ja selle aluseks oli viieaastase kehtivusega avaliku teenindamise delegeerimisleping, mis sõlmiti territoriaalühenduse ja Korsika transpordiameti vahel.

| (7) | Teiste liinide jaoks käivitati samaaegselt sotsiaalne abimeede (5). Komisjon andis heakskiidu kõnealusele meetmele ja selle pikendamisele ajavahemikuks 2007–2013 (6). |
| --- | --- |

(7)

Teiste liinide jaoks käivitati samaaegselt sotsiaalne abimeede (5). Komisjon andis heakskiidu kõnealusele meetmele ja selle pikendamisele ajavahemikuks 2007–2013 (6).

| (8) | Alates 1. juulist 2007 teenindavad SNCM ja CMN Marseille ja Korsika vahelisi laevaliine 7. juunil 2007. aastal sõlmitud kontsessioonilepingu alusel (vt käesoleva dokumendi jaotist 2.5). Kontsessiooni lõpptähtpäev on 31. detsember 2013. |
| --- | --- |

(8)

Alates 1. juulist 2007 teenindavad SNCM ja CMN Marseille ja Korsika vahelisi laevaliine 7. juunil 2007. aastal sõlmitud kontsessioonilepingu alusel (vt käesoleva dokumendi jaotist 2.5). Kontsessiooni lõpptähtpäev on 31. detsember 2013.

| (9) | Peamised laevakompaniid, kes tegutsevad Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste laevavedude turul, on SNCM, CMN (vt jaotised 2.2 ja 2.3) ning ettevõtja Corsica Ferries, kes teenindab Toulonist ja Nice'ist lähtuvaid laevaliine. |
| --- | --- |

(9)

Peamised laevakompaniid, kes tegutsevad Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste laevavedude turul, on SNCM, CMN (vt jaotised 2.2 ja 2.3) ning ettevõtja Corsica Ferries, kes teenindab Toulonist ja Nice'ist lähtuvaid laevaliine.

| (10) | Korsika laevaliinide teenindamisele on iseloomulik väga suur hooajaline kõikuvus, suurem osa reisijaid reisib suvekuudel. 2000ndatel aastatel oli Korsika ja Prantsusmaa mandriosa vahelise transpordi peamine arengusuund Toulonist lähtuva meretranspordi väljaarendamine, reisijate arvu poolest on Toulon praegu muutunud kõige suuremaks Korsika liine teenindavaks sadamaks. Eeskätt tuleb märkida, et reisijate arvu suurenemine Toulonist lähtuvatel liinidel algas enne sotsiaalse abimeetme rakendamist 2002. aastal ning on sellest ajast alates pidevalt jätkunud (7). Kõnealuse arenguga on kaasnenud ettevõtja Corsica Ferries turuosa järkjärguline suurenemine. |
| --- | --- |

(10)

Korsika laevaliinide teenindamisele on iseloomulik väga suur hooajaline kõikuvus, suurem osa reisijaid reisib suvekuudel. 2000ndatel aastatel oli Korsika ja Prantsusmaa mandriosa vahelise transpordi peamine arengusuund Toulonist lähtuva meretranspordi väljaarendamine, reisijate arvu poolest on Toulon praegu muutunud kõige suuremaks Korsika liine teenindavaks sadamaks. Eeskätt tuleb märkida, et reisijate arvu suurenemine Toulonist lähtuvatel liinidel algas enne sotsiaalse abimeetme rakendamist 2002. aastal ning on sellest ajast alates pidevalt jätkunud (7). Kõnealuse arenguga on kaasnenud ettevõtja Corsica Ferries turuosa järkjärguline suurenemine.

2.2.   SNCM

| (11) | Prantsusmaa valitsuse poolt 1976. aastal teenuseosutajaks valitud ettevõtja SNCM, kelle ülesandeks on tagada territoriaalne ühendatus Korsikaga, on laevandusettevõtja, kelle registreeritud asukoht on Marseille. Ettevõtja pakub mereveo täisteenust Korsikale liinidel, mis lähtuvad Marseillest ja Nice'ist, liinide sihtsadamateks on Ajaccio, Calvi, Ile Rousse, Porto-Vecchio ja Propriano. |
| --- | --- |

(11)

Prantsusmaa valitsuse poolt 1976. aastal teenuseosutajaks valitud ettevõtja SNCM, kelle ülesandeks on tagada territoriaalne ühendatus Korsikaga, on laevandusettevõtja, kelle registreeritud asukoht on Marseille. Ettevõtja pakub mereveo täisteenust Korsikale liinidel, mis lähtuvad Marseillest ja Nice'ist, liinide sihtsadamateks on Ajaccio, Calvi, Ile Rousse, Porto-Vecchio ja Propriano.

| (12) | SNCM teenindab samuti Sardiinia (Porto Torrese) liine, mis lähtuvad Marseillest ja Korsikalt (Ajaccio ja Propriano sadamad). Samuti teenindab SNCM Alžeeria (Alžiir, Skikda, Bejaja, Oran) ja Tuneesia liine, mis lähtuvad Sète’ist, Marseillest ja Toulonist. |
| --- | --- |

(12)

SNCM teenindab samuti Sardiinia (Porto Torrese) liine, mis lähtuvad Marseillest ja Korsikalt (Ajaccio ja Propriano sadamad). Samuti teenindab SNCM Alžeeria (Alžiir, Skikda, Bejaja, Oran) ja Tuneesia liine, mis lähtuvad Sète’ist, Marseillest ja Toulonist.

| (13) | Kuni 2006. aasta maini oli SNCMi omanikuks 80 % ulatuses ettevõtja Compagnie générale maritime et financière (CGMF) (8) ja 20 % ulatuses riiklik raudteeamet (SNCF). 26. jaanuaril 2005. aastal alustas Prantsusmaa valitsus ettevõtte SNCM erastamisprotsessi, mille tulemusena said ettevõtte omanikeks Butler Capital Partners (38 % osadest), mis kuulub Connexi kontserni, mis omakorda on Veolia (kellele kuulub 28 % osadest) filiaal. Ettevõtte töötajatele kuulub 9 % osadest ning ülejäänud 25 % osadest jäid ettevõtte CGMF kaudu riigile. |
| --- | --- |

(13)

Kuni 2006. aasta maini oli SNCMi omanikuks 80 % ulatuses ettevõtja Compagnie générale maritime et financière (CGMF) (8) ja 20 % ulatuses riiklik raudteeamet (SNCF). 26. jaanuaril 2005. aastal alustas Prantsusmaa valitsus ettevõtte SNCM erastamisprotsessi, mille tulemusena said ettevõtte omanikeks Butler Capital Partners (38 % osadest), mis kuulub Connexi kontserni, mis omakorda on Veolia (kellele kuulub 28 % osadest) filiaal. Ettevõtte töötajatele kuulub 9 % osadest ning ülejäänud 25 % osadest jäid ettevõtte CGMF kaudu riigile.

| (14) | Erastamine hõlmas ettevõtjate Butler Capital Partners ja Veolia kasuks lisatud lepingust taganemise klauslit, mida ettevõtte ülevõtjad võivad kasutada järgmistel juhtudel:






  — | juhul, kui Korsika territoriaalühendus alustab konsultatsioone avaliku teenindamise delegeerimislepingu sõlmimiseks, mis rakendub alates 1. jaanuarist 2007. aastal ning mis ei ole sisuliselt vastav Korsika kohaliku omavalitsuse suunistele laevavedude korraldamise kohta Marseille ja Korsika vahel alates 1. jaanuarist 2007 (9); |
| --- | --- | --- |

(14)

Erastamine hõlmas ettevõtjate Butler Capital Partners ja Veolia kasuks lisatud lepingust taganemise klauslit, mida ettevõtte ülevõtjad võivad kasutada järgmistel juhtudel:

—

juhul, kui Korsika territoriaalühendus alustab konsultatsioone avaliku teenindamise delegeerimislepingu sõlmimiseks, mis rakendub alates 1. jaanuarist 2007. aastal ning mis ei ole sisuliselt vastav Korsika kohaliku omavalitsuse suunistele laevavedude korraldamise kohta Marseille ja Korsika vahel alates 1. jaanuarist 2007 (9);

| — | juhul, kui delegeerimise leping sõlmitakse kolmanda isiku või ettevõtjaga SNCM oluliselt halvematel majanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

—

juhul, kui delegeerimise leping sõlmitakse kolmanda isiku või ettevõtjaga SNCM oluliselt halvematel majanduslikel tingimustel.

| (15) | Ettevõtte üleviimisega erasektorisse kaasnesid ümberstruktureerimismeetmed, mille kohta alustati riigiabi andmise õiguse osas eraldi menetlust (10). |
| --- | --- |

(15)

Ettevõtte üleviimisega erasektorisse kaasnesid ümberstruktureerimismeetmed, mille kohta alustati riigiabi andmise õiguse osas eraldi menetlust (10).

| (16) | 10. novembril 2008. aastal loovutas Butler Capital Partners oma osad ettevõtjale Veolia Transport. 2011. aastal ühines Veolia Transport ettevõtjaga Transdev, moodustades ettevõtte Veolia Transdev, (11) mille omandusse jäi 66 % SNCMi osadest. 30. märtsil 2012. aastal sõlmis ettevõtja Veolia Environnement ettevõtjaga CDC lepingu, mille kohaselt võttis võõrandamishinnaga 1 euro üle nende rühma kuuluvale ettevõtjale varasemalt kuulunud 66 % SNCMi kapitalist. |
| --- | --- |

(16)

10. novembril 2008. aastal loovutas Butler Capital Partners oma osad ettevõtjale Veolia Transport. 2011. aastal ühines Veolia Transport ettevõtjaga Transdev, moodustades ettevõtte Veolia Transdev, (11) mille omandusse jäi 66 % SNCMi osadest. 30. märtsil 2012. aastal sõlmis ettevõtja Veolia Environnement ettevõtjaga CDC lepingu, mille kohaselt võttis võõrandamishinnaga 1 euro üle nende rühma kuuluvale ettevõtjale varasemalt kuulunud 66 % SNCMi kapitalist.

| (17) | Ettevõtja SNCM laevastikku kuulub praegusel hetkel 10 laeva, sealhulgas kuus parvlaeva (12) ning neli reisi- ja kaubalaeva, Jean Nicoli, (13) Pascal Paoli, Paglia Orba ja Monte d’Oro. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtja SNCM laevastikku kuulub praegusel hetkel 10 laeva, sealhulgas kuus parvlaeva (12) ning neli reisi- ja kaubalaeva, Jean Nicoli, (13) Pascal Paoli, Paglia Orba ja Monte d’Oro.

2.3.   CMN

| (18) | CMN on 1931. aastal rajatud eraettevõte, mille registreeritud asukoht on Marseilles ja mille põhitegevus on merevedude (nii kauba- kui ka reisijateveo) korraldamine Korsikale ja Sardiiniale. |
| --- | --- |

(18)

CMN on 1931. aastal rajatud eraettevõte, mille registreeritud asukoht on Marseilles ja mille põhitegevus on merevedude (nii kauba- kui ka reisijateveo) korraldamine Korsikale ja Sardiiniale.

| (19) | Enne 2. oktoobrit 2009 olid CMNi omanikeks 53,1 % ulatuses ettevõtja Compagnie Méridionale de Participations (CMP), 45 % ulatuses ettevõtja SNCM ja 1,9 % ulatuses ettevõtte enda töötajad. Seejuures olid CMP omanikeks 55 % ulatuses STEF-TFE kontserni kuuluv ettevõtja Société de travaux industriels et maritimes d’Orbigny (STIM d’Orbigny) ja 45 % ulatuses ettevõtja Compagnie Générale de Tourisme et d'Hôtellerie (CGTH), mis ise on 100 % ulatuses SNCMi tütarettevõte. Alates eespool osutatud kuupäevast on kõikide CMNi otseses ja kaudses omanduses olnud SNCMi osade omanik STEFi kontsern. Praegu on ettevõtte CMN 97,9 % osakapitali omanik STEFi kontsern, ettevõtte töötajatele kuulub 2,1 % osadest. |
| --- | --- |

(19)

Enne 2. oktoobrit 2009 olid CMNi omanikeks 53,1 % ulatuses ettevõtja Compagnie Méridionale de Participations (CMP), 45 % ulatuses ettevõtja SNCM ja 1,9 % ulatuses ettevõtte enda töötajad. Seejuures olid CMP omanikeks 55 % ulatuses STEF-TFE kontserni kuuluv ettevõtja Société de travaux industriels et maritimes d’Orbigny (STIM d’Orbigny) ja 45 % ulatuses ettevõtja Compagnie Générale de Tourisme et d'Hôtellerie (CGTH), mis ise on 100 % ulatuses SNCMi tütarettevõte. Alates eespool osutatud kuupäevast on kõikide CMNi otseses ja kaudses omanduses olnud SNCMi osade omanik STEFi kontsern. Praegu on ettevõtte CMN 97,9 % osakapitali omanik STEFi kontsern, ettevõtte töötajatele kuulub 2,1 % osadest.

| (20) | CMN osutab kontsessiooni raames osa teenustest Korsika ja Marseille vahelisel kolmel liinil (Marseille–Ajaccio, Marseille–Bastia, ja Marseille–Propriano) (vt jaotis 2.5). Samaaegselt tagab ettevõtja väljaspool kontsessiooni laevaühenduse Sardiiniaga (Porto Torrese sadam). Kontsessioonilepingu raames sätestatud teenuse osutamiseks on ettevõttel kolm reisi- ja kaubalaeva: Girolata, Piana (mis asendab laeva Scandola) ja Kalliste. |
| --- | --- |

(20)

CMN osutab kontsessiooni raames osa teenustest Korsika ja Marseille vahelisel kolmel liinil (Marseille–Ajaccio, Marseille–Bastia, ja Marseille–Propriano) (vt jaotis 2.5). Samaaegselt tagab ettevõtja väljaspool kontsessiooni laevaühenduse Sardiiniaga (Porto Torrese sadam). Kontsessioonilepingu raames sätestatud teenuse osutamiseks on ettevõttel kolm reisi- ja kaubalaeva: Girolata, Piana (mis asendab laeva Scandola) ja Kalliste.

2.4.   AVALIKU TEENINDAMISE DELEGEERIMISLEPING (KONTSESSIOONILEPING) 2007–2013

2.4.1.   KONTSESSIOONI HANKEMENETLUS

| (21) | Käesolevas dokumendis esitab komisjon vaid lühiülevaate kontsessiooni hankemenetlusest, mida on üksikasjalikult kirjeldatud menetluse alustamise otsuses. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas dokumendis esitab komisjon vaid lühiülevaate kontsessiooni hankemenetlusest, mida on üksikasjalikult kirjeldatud menetluse alustamise otsuses.

| (22) | 24. märtsil 2006. aastal kinnitas Korsika omavalitsus oma otsusega nr 06/22 põhimõtte, mille kohaselt tuleb uuendada Marseillest Bastia, Ajaccio, Balagne'i (Ile-Rousse'i ja Calvi sadamad), Porto-Vecchio ja Propriano sadamatesse suunatud laevaühenduse avaliku teenindamise delegeerimist alates 1. jaanuarist 2007. |
| --- | --- |

(22)

24. märtsil 2006. aastal kinnitas Korsika omavalitsus oma otsusega nr 06/22 põhimõtte, mille kohaselt tuleb uuendada Marseillest Bastia, Ajaccio, Balagne'i (Ile-Rousse'i ja Calvi sadamad), Porto-Vecchio ja Propriano sadamatesse suunatud laevaühenduse avaliku teenindamise delegeerimist alates 1. jaanuarist 2007.

| (23) | Avalik pakkumiskutse avaldati Euroopa Liidu Teatajas (ELT) 27. mail 2006. aastal ja ajalehes Les Échos 9. juunil 2006. aastal. Laekus neli pakkumust (14). Konkurentsiameti 11. detsembri 2006. aasta otsuse (15) ja riiginõukogu 15. detsembri 2006. aasta otsuse (16) alusel avaliku teenindamise delegeerimise hange tühistati täies ulatuses, kuivõrd see ei vastanud konkurentsieeskirjadele. |
| --- | --- |

(23)

Avalik pakkumiskutse avaldati Euroopa Liidu Teatajas (ELT) 27. mail 2006. aastal ja ajalehes Les Échos 9. juunil 2006. aastal. Laekus neli pakkumust (14). Konkurentsiameti 11. detsembri 2006. aasta otsuse (15) ja riiginõukogu 15. detsembri 2006. aasta otsuse (16) alusel avaliku teenindamise delegeerimise hange tühistati täies ulatuses, kuivõrd see ei vastanud konkurentsieeskirjadele.

| (24) | Korsika omavalitsuse 22. detsembri 2006. aasta otsusega nr 06/263 AC alustati uuesti avaliku teenindamise hankemenetlust ja pikendati olemasolevat kontsessiooni kuni 30. aprillini 2007. |
| --- | --- |

(24)

Korsika omavalitsuse 22. detsembri 2006. aasta otsusega nr 06/263 AC alustati uuesti avaliku teenindamise hankemenetlust ja pikendati olemasolevat kontsessiooni kuni 30. aprillini 2007.

| (25) | Uus pakkumiskutse avaldati 30. detsembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas ja 4. jaanuaril 2007. aastal ajalehes Les Échos ning 5. jaanuaril 2007. aastal ajalehes Marine Marchande. Laekus kaks pakkumust, üks neist oli SNCM ja CMN ühispakkumus, (17) teise tegi ettevõtja Corsica Ferries (18). |
| --- | --- |

(25)

Uus pakkumiskutse avaldati 30. detsembril 2006. aastal Euroopa Liidu Teatajas ja 4. jaanuaril 2007. aastal ajalehes Les Échos ning 5. jaanuaril 2007. aastal ajalehes Marine Marchande. Laekus kaks pakkumust, üks neist oli SNCM ja CMN ühispakkumus, (17) teise tegi ettevõtja Corsica Ferries (18).

| (26) | Ettevõtjate rühma SNCM/CMN üldpakkumuse majanduslikud tingimused on loetletud menetluse alustamise otsuses (19). 28. märtsil 2007. aastal esitas ettevõtjate rühm SNCM/CMN Korsika transpordiametile oma pakkumuse muudetud versiooni, milles oli oluliselt vähendatud avaliku teenindamise eest küsitava hüvitise suurust. Muudatus hõlmas lavaliikluse kavandatava sageduse ja rühmale kuuluvate teatavate laevade väärtuse vähendamist, uute laevade prahtimise tähtaegade muutmist ja konkreetsete laevaliinide ning üldpakkumuses sisalduvate laevaliinide kulude kokkuhoiu proportsioonide muudatusi. |
| --- | --- |

(26)

Ettevõtjate rühma SNCM/CMN üldpakkumuse majanduslikud tingimused on loetletud menetluse alustamise otsuses (19). 28. märtsil 2007. aastal esitas ettevõtjate rühm SNCM/CMN Korsika transpordiametile oma pakkumuse muudetud versiooni, milles oli oluliselt vähendatud avaliku teenindamise eest küsitava hüvitise suurust. Muudatus hõlmas lavaliikluse kavandatava sageduse ja rühmale kuuluvate teatavate laevade väärtuse vähendamist, uute laevade prahtimise tähtaegade muutmist ja konkreetsete laevaliinide ning üldpakkumuses sisalduvate laevaliinide kulude kokkuhoiu proportsioonide muudatusi.

| (27) | Pärast seda, kui Korsika omavalitsus võttis 1. juulil 2007. aastal vastu otsuse lükata edasi uue kontsessioonilepingu sõlmimine ja alustada uut läbirääkimismenetlust, soovitas Korsika transpordiamet ettevõtja Corsica Ferries tehtud pakkumuse (20) tagasi lükata. |
| --- | --- |

(27)

Pärast seda, kui Korsika omavalitsus võttis 1. juulil 2007. aastal vastu otsuse lükata edasi uue kontsessioonilepingu sõlmimine ja alustada uut läbirääkimismenetlust, soovitas Korsika transpordiamet ettevõtja Corsica Ferries tehtud pakkumuse (20) tagasi lükata.

| (28) | 7. juuni 2007. aasta otsusega nr 07/108 andis Korsika omavalitsus SNCMist ja CMNist koosnevale rühmale avaliku teenindamise kontsessiooni laevaühenduse osutamiseks Marseille ja Korsika sadamate vahel, samal kuupäeval tehtud otsusega anti Korsika omavalitsuse nõukogu esimehele volitused kontsessioonile allakirjutamiseks (edaspidi „7. juuni 2007. aasta kaks otsust”). |
| --- | --- |

(28)

7. juuni 2007. aasta otsusega nr 07/108 andis Korsika omavalitsus SNCMist ja CMNist koosnevale rühmale avaliku teenindamise kontsessiooni laevaühenduse osutamiseks Marseille ja Korsika sadamate vahel, samal kuupäeval tehtud otsusega anti Korsika omavalitsuse nõukogu esimehele volitused kontsessioonile allakirjutamiseks (edaspidi „7. juuni 2007. aasta kaks otsust”).

2.4.2.   7. JUUNI 2007. AASTA KAHE OTSUSE KEHTIVUSE VAIDLUSTAMINE

| (29) | Bastia halduskohus lükkas 24. jaanuaril 2008 tagasi ettevõtja Corsica Ferries hagi, millega nõuti 7. juuni 2007 kahe otsuse tühistamist. Seejärel tühistas Marseille halduskohus apellatsiooni astmes (Cour administrative d'appel de Marseille) 7. novembril 2011. aastal Bastia halduskohtu 24. jaanuari 2008. aasta otsuse ning 7. juuni 2007. aasta kaks otsust. |
| --- | --- |

(29)

Bastia halduskohus lükkas 24. jaanuaril 2008 tagasi ettevõtja Corsica Ferries hagi, millega nõuti 7. juuni 2007 kahe otsuse tühistamist. Seejärel tühistas Marseille halduskohus apellatsiooni astmes (Cour administrative d'appel de Marseille) 7. novembril 2011. aastal Bastia halduskohtu 24. jaanuari 2008. aasta otsuse ning 7. juuni 2007. aasta kaks otsust.

| (30) | Kohtuotsuse kohaselt tuvastas halduskohus apellatsiooni astmes määruse nr 3577/92 (merekabotaaži kohta) (21) rikkumise ning leidis, et kontsessiooni alusel antud riigiabi on ebaseaduslik. Otsuses märgiti, et kontsessioonilepingu artikli 7 esimese punkti sätete tõttu on kõnealune kontsessioon vastuolus Altmarki kohtupraktikas sõnastatud kolmanda kriteeriumiga (22). Seetõttu tegi kohus Korsika territoriaalühendusele korralduse saavutada kokkuleppemenetluse korras kontsessiooni vastavus kehtivatele õigusaktidele 1. septembriks 2012 (23). |
| --- | --- |

(30)

Kohtuotsuse kohaselt tuvastas halduskohus apellatsiooni astmes määruse nr 3577/92 (merekabotaaži kohta) (21) rikkumise ning leidis, et kontsessiooni alusel antud riigiabi on ebaseaduslik. Otsuses märgiti, et kontsessioonilepingu artikli 7 esimese punkti sätete tõttu on kõnealune kontsessioon vastuolus Altmarki kohtupraktikas sõnastatud kolmanda kriteeriumiga (22). Seetõttu tegi kohus Korsika territoriaalühendusele korralduse saavutada kokkuleppemenetluse korras kontsessiooni vastavus kehtivatele õigusaktidele 1. septembriks 2012 (23).

| (31) | Ettevõtjate SNCM ja CMN edasikaebuse alusel tühistas riiginõukogu 13. juulil 2012 otsuse, mille oli teinud halduskohus apellatsiooni astmes 7. novembril 2011, (24) ja saatis kohtuasja menetlemise edasi Marseille halduskohtule apellatsiooni astmes (Cour administrative d'appel de Marseille). |
| --- | --- |

(31)

Ettevõtjate SNCM ja CMN edasikaebuse alusel tühistas riiginõukogu 13. juulil 2012 otsuse, mille oli teinud halduskohus apellatsiooni astmes 7. novembril 2011, (24) ja saatis kohtuasja menetlemise edasi Marseille halduskohtule apellatsiooni astmes (Cour administrative d'appel de Marseille).

2.5.   KONTSESSIOONILEPINGU PÕHIPUNKTIDE KOKKUVÕTE

| (32) | Kontsessioon sõlmiti ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Selle artiklis 1 on kontsessiooni objektina määratletud regulaarlaevaühenduse tagamine kõikidel avaliku teenindamise delegeerimislepinguga hõlmatud liinidel Marseille sadama ja järgmiste sadamate vahel: Bastia, Ajaccio, Porto-Vecchio, Propriano ja Balagne. |
| --- | --- |

(32)

Kontsessioon sõlmiti ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 31. detsembrini 2013. Selle artiklis 1 on kontsessiooni objektina määratletud regulaarlaevaühenduse tagamine kõikidel avaliku teenindamise delegeerimislepinguga hõlmatud liinidel Marseille sadama ja järgmiste sadamate vahel: Bastia, Ajaccio, Porto-Vecchio, Propriano ja Balagne.

| (33) | Kontsessioonilepingu 1. lisas esitatud teenuse tehnilises kirjelduses on kindlaks määratud osutatavate teenuste laad. Eeskätt on kõnealuses dokumendis eristatud järgmised teenused:






  i) | alalised reisijate- ja kaubaveoteenused, (25) mida ettevõtjate rühm SNCM/CMN peab tagama kogu aasta vältel (edaspidi „põhiteenus”) ja |
| --- | --- | --- |

(33)

Kontsessioonilepingu 1. lisas esitatud teenuse tehnilises kirjelduses on kindlaks määratud osutatavate teenuste laad. Eeskätt on kõnealuses dokumendis eristatud järgmised teenused:

i)

alalised reisijate- ja kaubaveoteenused, (25) mida ettevõtjate rühm SNCM/CMN peab tagama kogu aasta vältel (edaspidi „põhiteenus”) ja

| ii) | reisijateveo lisateenused, (26) mida tuleb tagada tipphooajal ligikaudu 37 nädala vältel liinidel Marseille–Ajaccio ja Marseille–Bastia ning ajavahemikus 1. mai kuni 30. september liinil Marseille–Propriano (edaspidi „lisateenus”). |
| --- | --- |

ii)

reisijateveo lisateenused, (26) mida tuleb tagada tipphooajal ligikaudu 37 nädala vältel liinidel Marseille–Ajaccio ja Marseille–Bastia ning ajavahemikus 1. mai kuni 30. september liinil Marseille–Propriano (edaspidi „lisateenus”).

| (34) | Kontsessioonilepingu artiklis 2 on täpsustatud rahaliste hüvitiste võrdlusmäärad, mida kontsessiooni andja kohustub kontsessiooni kestel maksma. Kõnealuste rahaliste hüvitiste summad on kokkuvõtlikult esitatud menetluse alustamise otsusele lisatud tabelis nr 4. |
| --- | --- |

(34)

Kontsessioonilepingu artiklis 2 on täpsustatud rahaliste hüvitiste võrdlusmäärad, mida kontsessiooni andja kohustub kontsessiooni kestel maksma. Kõnealuste rahaliste hüvitiste summad on kokkuvõtlikult esitatud menetluse alustamise otsusele lisatud tabelis nr 4.

| (35) | Kontsessioonilepingu artiklis 3 on märgitud, et avaliku teenindamise delegeerimislepinguga ei anta asjaomaste liinide teenindamiseks ainuõigust, vaid et ka teistel ettevõtjatel on õigus osutada neil liinidel regulaarühendust ilma rahalise hüvitiseta. Sellele vaatamata on võimalikel uutel teenusepakkujatel kohustus järgida teatavaid kohustusi, mis on esitatud menetluse alustamise otsuses (27). Lisaks sellele on artiklis 3 sätestatud, et delegeerimislepinguga hõlmatud ettevõtjate hüvitisetaotlused määrati kindlaks sõltuvalt sotsiaalse abimeetme tingimustest (28). |
| --- | --- |

(35)

Kontsessioonilepingu artiklis 3 on märgitud, et avaliku teenindamise delegeerimislepinguga ei anta asjaomaste liinide teenindamiseks ainuõigust, vaid et ka teistel ettevõtjatel on õigus osutada neil liinidel regulaarühendust ilma rahalise hüvitiseta. Sellele vaatamata on võimalikel uutel teenusepakkujatel kohustus järgida teatavaid kohustusi, mis on esitatud menetluse alustamise otsuses (27). Lisaks sellele on artiklis 3 sätestatud, et delegeerimislepinguga hõlmatud ettevõtjate hüvitisetaotlused määrati kindlaks sõltuvalt sotsiaalse abimeetme tingimustest (28).

| (36) | Kontsessioonilepingu artikli 5 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt piirdub igal aastal mõlemale ettevõtjale makstav lõplik hüvitissumma tegevuskahjumiga, mis tuleneb kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud kohustustest, võttes arvesse laevastiku 15 % suurust tavapärast kapitalitootlikkust proportsionaalselt nende päevade arvuga, mil seda laevastikku tegelikult kasutatakse lepingujärgsete ülevedude teostamiseks. Tavapärase tootlikkuse määr on sätestatud kontsessioonilepingu III lisas (29). |
| --- | --- |

(36)

Kontsessioonilepingu artikli 5 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt piirdub igal aastal mõlemale ettevõtjale makstav lõplik hüvitissumma tegevuskahjumiga, mis tuleneb kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud kohustustest, võttes arvesse laevastiku 15 % suurust tavapärast kapitalitootlikkust proportsionaalselt nende päevade arvuga, mil seda laevastikku tegelikult kasutatakse lepingujärgsete ülevedude teostamiseks. Tavapärase tootlikkuse määr on sätestatud kontsessioonilepingu III lisas (29).

| (37) | Kontsessioonilepingu artikkel 7 (edaspidi „kaitseklausel”) võimaldab muuta kontsessionääridele kontsessioonilepingu artiklis 2 kindlaksmääratud kohustuste täitmise eest kontsessiooni kehtimise ajal makstavaid iga-aastaseid kindlasummalisi rahalisi hüvitisi. |
| --- | --- |

(37)

Kontsessioonilepingu artikkel 7 (edaspidi „kaitseklausel”) võimaldab muuta kontsessionääridele kontsessioonilepingu artiklis 2 kindlaksmääratud kohustuste täitmise eest kontsessiooni kehtimise ajal makstavaid iga-aastaseid kindlasummalisi rahalisi hüvitisi.

| (38) | Artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et tehniliste, regulatiivsete või majandustingimuste olulise muutumise korral tulevad lepinguosalised kokku, et võtta algse finantstasakaalu taastamiseks meetmeid, „mis hõlmavad eelkõige maksimumtariife ja teenuste kohandamist”. |
| --- | --- |

(38)

Artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et tehniliste, regulatiivsete või majandustingimuste olulise muutumise korral tulevad lepinguosalised kokku, et võtta algse finantstasakaalu taastamiseks meetmeid, „mis hõlmavad eelkõige maksimumtariife ja teenuste kohandamist”.

| (39) | Kontsessioonilepingu artikli 7 lõikes 2 on märgitud, et rahalise hüvitise summa määratakse kindlaks reisijateveo prognoositava tulu ja vedude sageduse alusel. Kui prognoositava tulu (30) ja tegelike tulude erinevus on suurem kui 2 % prognoositavatest tuludest, (31) suurendatakse või vähendatakse iga-aastaselt makstavat rahalist kompensatsiooni kõikide tulu liikide ja kõikide kontsessionääride puhul (32). |
| --- | --- |

(39)

Kontsessioonilepingu artikli 7 lõikes 2 on märgitud, et rahalise hüvitise summa määratakse kindlaks reisijateveo prognoositava tulu ja vedude sageduse alusel. Kui prognoositava tulu (30) ja tegelike tulude erinevus on suurem kui 2 % prognoositavatest tuludest, (31) suurendatakse või vähendatakse iga-aastaselt makstavat rahalist kompensatsiooni kõikide tulu liikide ja kõikide kontsessionääride puhul (32).

| (40) | Kontsessioonilepingus on samuti sätestatud, (33) et kõnealuse klausli alusel hüvitise suuruse muutmise maksimaalne ulatus tuleb lepinguosaliste vahel kokku leppida kontsessiooni kehtivuse kolmanda aasta jooksul. |
| --- | --- |

(40)

Kontsessioonilepingus on samuti sätestatud, (33) et kõnealuse klausli alusel hüvitise suuruse muutmise maksimaalne ulatus tuleb lepinguosaliste vahel kokku leppida kontsessiooni kehtivuse kolmanda aasta jooksul.

| (41) | Kahe vedude liigi ja kahe kontsessionääri prognoositud tulud on kokkuvõtlikult esitatud menetluse alustamise otsuse tabelis nr 5. |
| --- | --- |

(41)

Kahe vedude liigi ja kahe kontsessionääri prognoositud tulud on kokkuvõtlikult esitatud menetluse alustamise otsuse tabelis nr 5.

| (42) | Kohandamisklausli alusel muudeti kontsessiooni 28. detsembril 2009. aastal eraldi lepinguga. Selle muudatuse tulemusena vähenes Marseille ja Korsika vaheliste ülevedude hulk 108 võrra. Vedude vähenemine tõi Marseille-Ajaccio liinil kaasa reisijakohtade vähenemise 9 000 kohalt 8 000 kohale jõuluperioodil, 3 500 kohalt 2 000 kohale kevad-sügisesel perioodil ja 85 000 kohalt 71 000 kohale suveperioodil. Lisateenuse maht Marseille-Propriano liinil vähenes 7 000 reisijakoha võrra. |
| --- | --- |

(42)

Kohandamisklausli alusel muudeti kontsessiooni 28. detsembril 2009. aastal eraldi lepinguga. Selle muudatuse tulemusena vähenes Marseille ja Korsika vaheliste ülevedude hulk 108 võrra. Vedude vähenemine tõi Marseille-Ajaccio liinil kaasa reisijakohtade vähenemise 9 000 kohalt 8 000 kohale jõuluperioodil, 3 500 kohalt 2 000 kohale kevad-sügisesel perioodil ja 85 000 kohalt 71 000 kohale suveperioodil. Lisateenuse maht Marseille-Propriano liinil vähenes 7 000 reisijakoha võrra.

| (43) | Korsika transpordiamet muutis ka veoperioodide määratlust, eristades tipphooaega – 11 suvenädalat juuni viimase nädala ja septembri alguse vahel – ning keskmist hooaega – 22nädalane periood aprillist kuni juunini ja septembri algusest kuni oktoobri lõpuni, mis ei hõlma kevadist koolivaheaega ja kõigi pühakute päeva. |
| --- | --- |

(43)

Korsika transpordiamet muutis ka veoperioodide määratlust, eristades tipphooaega – 11 suvenädalat juuni viimase nädala ja septembri alguse vahel – ning keskmist hooaega – 22nädalane periood aprillist kuni juunini ja septembri algusest kuni oktoobri lõpuni, mis ei hõlma kevadist koolivaheaega ja kõigi pühakute päeva.

| (44) | Muudeti ka veotariife ja rahalise hüvitise suurust. Rahalise hüvitise võrdlusmäärade (2007. aasta väärtus) osas tehtud muudatus tõi alates 2010. aastast ja kuni 2013. aastani kaasa mõlemale kontsessionäärile makstava iga-aastase hüvitise vähenemise 6,5 miljoni euro võrra. Muudetud hüvitisesummad ja prognoositud tulud on esitatud menetluse alustamise otsuse tabelites nr 7 ja 8. |
| --- | --- |

(44)

Muudeti ka veotariife ja rahalise hüvitise suurust. Rahalise hüvitise võrdlusmäärade (2007. aasta väärtus) osas tehtud muudatus tõi alates 2010. aastast ja kuni 2013. aastani kaasa mõlemale kontsessionäärile makstava iga-aastase hüvitise vähenemise 6,5 miljoni euro võrra. Muudetud hüvitisesummad ja prognoositud tulud on esitatud menetluse alustamise otsuse tabelites nr 7 ja 8.

| (45) | Kontsessioonilepingu (34) kohaselt makstakse 95 % prognoositavast indekseeritud hüvitisesummast välja igakuiste maksetena seitsme päeva jooksul pärast teenuse osutamise lühiaruande esitamist. Hüvitise saldo, millele on lisatud või millest on lahutatud parandussummad, makstakse välja üks kord aastas, 15 päeva jooksul pärast teenuste osutamise aastaaruande esitamist. |
| --- | --- |

(45)

Kontsessioonilepingu (34) kohaselt makstakse 95 % prognoositavast indekseeritud hüvitisesummast välja igakuiste maksetena seitsme päeva jooksul pärast teenuse osutamise lühiaruande esitamist. Hüvitise saldo, millele on lisatud või millest on lahutatud parandussummad, makstakse välja üks kord aastas, 15 päeva jooksul pärast teenuste osutamise aastaaruande esitamist.

| (46) | Hüvitise 2007. aastal prognoositud kogusumma oli 659 miljonit eurot. Võttes arvesse hüvitise indekseerimise klauslit (inflatsiooni) ja hüvitise korrigeerimist (erinevus tegelike ja prognoositud tulude vahel, kütuse hinna muutumine, trahvid), olid kuni 2011. aastani tegelikult väljamakstud hüvitise summad järgmised:












  Sad. tuh eurodes | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SNCM kokku | 34,242 | 77,779 | 82,672 | 78,577 | 87,275 | 360,545 |
| sellest põhiteenus | 20,453 | 39,343 | 41,818 | 39,423 | 46,123 | 187,160 |
| sellest lisateenus | 13,764 | 38,415 | 40,738 | 39,018 | 40,839 | 172,774 |
| CMN | 12,525 | 28,067 | 29,270 | 29,184 | 33,853 | 132,899 |
| Kokku | 46,766 | 105,846 | 111,942 | 107,761 | 121,128 | 493,443 |

(46)

Hüvitise 2007. aastal prognoositud kogusumma oli 659 miljonit eurot. Võttes arvesse hüvitise indekseerimise klauslit (inflatsiooni) ja hüvitise korrigeerimist (erinevus tegelike ja prognoositud tulude vahel, kütuse hinna muutumine, trahvid), olid kuni 2011. aastani tegelikult väljamakstud hüvitise summad järgmised:

Sad. tuh eurodes

2007

2008

2009

2010

2011

Kokku

SNCM kokku

34,242

77,779

82,672

78,577

87,275

360,545

sellest põhiteenus

20,453

39,343

41,818

39,423

46,123

187,160

sellest lisateenus

13,764

38,415

40,738

39,018

40,839

172,774

CMN

12,525

28,067

29,270

29,184

33,853

132,899

Kokku

46,766

105,846

111,942

107,761

121,128

493,443

| (47) | Ettevõtjale SNCM makstavad hüvitised, mis on üldises plaanis kindlaks määratud kontsessioonilepingu artiklis 2, jagunevad põhiteenuse (mida osutatakse reisi- ja kaubalaevade abil) ja lisateenuse (mida osutatakse reisilaevade abil) vahel, kusjuures hüvitise suuruse määramise aluseks on eeskirjad, millega nähakse ette, et hüvitise suurus on proportsionaalne mõlema teenuseliigi tegevuskahjumiga (35) enne rahalise hüvitise maksmist vastavalt ettevõtjate rühma SNCM/CMN esitatud pakkumuse kasumiaruandele (36). |
| --- | --- |

(47)

Ettevõtjale SNCM makstavad hüvitised, mis on üldises plaanis kindlaks määratud kontsessioonilepingu artiklis 2, jagunevad põhiteenuse (mida osutatakse reisi- ja kaubalaevade abil) ja lisateenuse (mida osutatakse reisilaevade abil) vahel, kusjuures hüvitise suuruse määramise aluseks on eeskirjad, millega nähakse ette, et hüvitise suurus on proportsionaalne mõlema teenuseliigi tegevuskahjumiga (35) enne rahalise hüvitise maksmist vastavalt ettevõtjate rühma SNCM/CMN esitatud pakkumuse kasumiaruandele (36).

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALUSTAMISE PÕHJUSED

| (48) | Kõigepealt kahtles komisjon avaliku teenindamise kohustuse vajalikkuses ja proportsionaalsuses, eelkõige arvestades, et see hõlmab nii põhi- kui ka lisateenust. Komisjon oli seisukohal, et lisateenuse kontsessiooni kaasamise näol võib olla tegemist eespool osutatud määruse nr 3577/92 sätete rikkumisega, mis võib olla vastuolus Altmarki kohtuotsuse esimese kriteeriumiga (selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustus). Komisjon tõi esile, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole tõestanud tegelikku vajadust lisateenust hõlmava avaliku teenuse järele ning leidis, et lisateenuse osutamine ei ole põhiteenuse nõuetekohaseks osutamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(48)

Kõigepealt kahtles komisjon avaliku teenindamise kohustuse vajalikkuses ja proportsionaalsuses, eelkõige arvestades, et see hõlmab nii põhi- kui ka lisateenust. Komisjon oli seisukohal, et lisateenuse kontsessiooni kaasamise näol võib olla tegemist eespool osutatud määruse nr 3577/92 sätete rikkumisega, mis võib olla vastuolus Altmarki kohtuotsuse esimese kriteeriumiga (selgelt määratletud avaliku teenindamise kohustus). Komisjon tõi esile, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole tõestanud tegelikku vajadust lisateenust hõlmava avaliku teenuse järele ning leidis, et lisateenuse osutamine ei ole põhiteenuse nõuetekohaseks osutamiseks hädavajalik.

| (49) | Teiseks väljendas komisjon kahtlusi seoses avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise parameetritega, mis on kindlaks määratud avaliku teenindamise kontsessioonilepingu artiklis 7 (vt menetluse alustamise otsuse punktid 86–94) ja nende parameetrite vastavusega Altmarki kohtuotsuse teisele kriteeriumile (hüvitise summa määratlemiseks kasutatavate parameetrite eelnev kindlaksmääramine). Lisaks sellele jõudis komisjon esialgu arvamusele, et kontsessionääride esitatud eri pakkumustes prognoositud tulud varieerusid oluliselt, mis võis muuta hüvitismehhanismi parameetrid läbipaistmatuks. Viimaks nähtub teatavatest andmetest, et kontsessionääridele võidi anda rahalist hüvitist ka väljaspool kontsessiooni. |
| --- | --- |

(49)

Teiseks väljendas komisjon kahtlusi seoses avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise parameetritega, mis on kindlaks määratud avaliku teenindamise kontsessioonilepingu artiklis 7 (vt menetluse alustamise otsuse punktid 86–94) ja nende parameetrite vastavusega Altmarki kohtuotsuse teisele kriteeriumile (hüvitise summa määratlemiseks kasutatavate parameetrite eelnev kindlaksmääramine). Lisaks sellele jõudis komisjon esialgu arvamusele, et kontsessionääride esitatud eri pakkumustes prognoositud tulud varieerusid oluliselt, mis võis muuta hüvitismehhanismi parameetrid läbipaistmatuks. Viimaks nähtub teatavatest andmetest, et kontsessionääridele võidi anda rahalist hüvitist ka väljaspool kontsessiooni.

| (50) | Kolmandaks väljendas komisjon kahtlusi Altmarki kohtuotsuse kolmandale kriteeriumile vastavuse osas (avaliku teenuse osutamise käigus kantud kulude õiglane hüvitamine). Komisjon rõhutas, et tal puudub vajalik teave kinnitamaks, et kummalegi kontsessionäärile ei makstud ülemäärast hüvitist. Eeskätt puudub teave mõistliku kasumi suuruse hindamiseks. Komisjon ei olnud veendunud selles, et kontsessioonilepingu artikli 5 lõige 2 (vt menetluse alustamise otsuse punktid 95–102) on piisav selleks, et vältida teenuseosutajate kulude eest mis tahes ülemäärase hüvitise maksmist. |
| --- | --- |

(50)

Kolmandaks väljendas komisjon kahtlusi Altmarki kohtuotsuse kolmandale kriteeriumile vastavuse osas (avaliku teenuse osutamise käigus kantud kulude õiglane hüvitamine). Komisjon rõhutas, et tal puudub vajalik teave kinnitamaks, et kummalegi kontsessionäärile ei makstud ülemäärast hüvitist. Eeskätt puudub teave mõistliku kasumi suuruse hindamiseks. Komisjon ei olnud veendunud selles, et kontsessioonilepingu artikli 5 lõige 2 (vt menetluse alustamise otsuse punktid 95–102) on piisav selleks, et vältida teenuseosutajate kulude eest mis tahes ülemäärase hüvitise maksmist.

| (51) | Ja lõpuks väljendas komisjon kahtlust, kas hankemenetlus võimaldas luua reaalse ja avatud konkurentsi, et valida kandidaat, kes suudab pakkuda territoriaalühendusele asjaomast teenust kõige odavamalt kooskõlas Altmarki kohtuotsuse neljanda kriteeriumiga (teenuseosutaja valimine). Komisjon leidis, et ei saa välistada, et kontsessiooni tingimused, eelkõige laevastiku maksimaalne vanus ja võimalus esitada üldpakkumus kõikide teenindatavate liinide kohta, võisid takistada tegelikku konkurentsi kontsessiooni andmisel. |
| --- | --- |

(51)

Ja lõpuks väljendas komisjon kahtlust, kas hankemenetlus võimaldas luua reaalse ja avatud konkurentsi, et valida kandidaat, kes suudab pakkuda territoriaalühendusele asjaomast teenust kõige odavamalt kooskõlas Altmarki kohtuotsuse neljanda kriteeriumiga (teenuseosutaja valimine). Komisjon leidis, et ei saa välistada, et kontsessiooni tingimused, eelkõige laevastiku maksimaalne vanus ja võimalus esitada üldpakkumus kõikide teenindatavate liinide kohta, võisid takistada tegelikku konkurentsi kontsessiooni andmisel.

| (52) | Seega väljendas komisjon menetluse alustamise otsuses tõsiseid kahtlusi selle suhtes, kas kontsessioon rahuldab Altmarki kohtuotsuse kõiki kriteeriume. Komisjon ei saanud seega välistada, et ettevõtjatele SNCM ja CMN on kontsessiooniga antud valikuline eelis. Lisaks sellele, arvestades asjaolu, et need kaks ettevõtjat tegutsevad turul, mis on alates 1. jaanuarist 1993 täielikult liberaliseeritud, (37) leiab komisjon samuti, et selline valikuline eelis võib moonutada konkurentsi siseturul ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(52)

Seega väljendas komisjon menetluse alustamise otsuses tõsiseid kahtlusi selle suhtes, kas kontsessioon rahuldab Altmarki kohtuotsuse kõiki kriteeriume. Komisjon ei saanud seega välistada, et ettevõtjatele SNCM ja CMN on kontsessiooniga antud valikuline eelis. Lisaks sellele, arvestades asjaolu, et need kaks ettevõtjat tegutsevad turul, mis on alates 1. jaanuarist 1993 täielikult liberaliseeritud, (37) leiab komisjon samuti, et selline valikuline eelis võib moonutada konkurentsi siseturul ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (53) | Komisjon leiab seetõttu, et ta ei saa välistada, et ettevõtjatele SNCM ja CMN kontsessiooni kohaselt makstud hüvitise näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon leidis menetluse alustamise otsuses samuti, et juhul kui tal on võimalik järeldada, et avaliku teenindamise kohustus on nõuetekohaselt määratletud, saab juhtumi suhtes kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erieeskirju. Täpsemalt määratles komisjon kõnealuses küsimuses kohaldatava õigusliku alusena 2011. aasta Euroopa Liidu raamistiku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (38) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistik”), ilma et see kahjustaks Prantsusmaa õigust tuua kokkusobivuse aluseks mõni muu õiguslik alus. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon leiab seetõttu, et ta ei saa välistada, et ettevõtjatele SNCM ja CMN kontsessiooni kohaselt makstud hüvitise näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon leidis menetluse alustamise otsuses samuti, et juhul kui tal on võimalik järeldada, et avaliku teenindamise kohustus on nõuetekohaselt määratletud, saab juhtumi suhtes kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud erieeskirju. Täpsemalt määratles komisjon kõnealuses küsimuses kohaldatava õigusliku alusena 2011. aasta Euroopa Liidu raamistiku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (38) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistik”), ilma et see kahjustaks Prantsusmaa õigust tuua kokkusobivuse aluseks mõni muu õiguslik alus.

4.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (54) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad esiteks, et kontsessiooniga hõlmamata veoteenuste ja kontsessiooni alusel osutatavate teenuste kohta peetakse eraldi kuluarvestust. |
| --- | --- |

(54)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad esiteks, et kontsessiooniga hõlmamata veoteenuste ja kontsessiooni alusel osutatavate teenuste kohta peetakse eraldi kuluarvestust.

| (55) | Samuti rõhutavad nad, et erastamisprotokoll hõlmas üht eriklauslit. Kõnealust klauslit võis kohaldada juhul, kui Korsika territoriaalühendus alustab konsultatsioone avaliku teenuse osutamise kontsessiooni andmiseks alates 1. jaanuarist 2007 ja kui see kontsessioon ei ole sisuliselt kooskõlas Korsika territoriaalüksuse poolt vastuvõetud suunistega (39). Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid, et kõnealust klauslit võib samuti kohaldada juhul, kui kontsessioon antakse kolmandale isikule või SNCMile oluliselt halvematel majanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

(55)

Samuti rõhutavad nad, et erastamisprotokoll hõlmas üht eriklauslit. Kõnealust klauslit võis kohaldada juhul, kui Korsika territoriaalühendus alustab konsultatsioone avaliku teenuse osutamise kontsessiooni andmiseks alates 1. jaanuarist 2007 ja kui see kontsessioon ei ole sisuliselt kooskõlas Korsika territoriaalüksuse poolt vastuvõetud suunistega (39). Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid, et kõnealust klauslit võib samuti kohaldada juhul, kui kontsessioon antakse kolmandale isikule või SNCMile oluliselt halvematel majanduslikel tingimustel.

| (56) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad samuti, et alates 2. oktoobrist 2009 ei ole SNCMil enam kaudset osalust CMNis, seega on igasugune kapitalipõhine seos kahe kontsessionääri vahel kadunud. |
| --- | --- |

(56)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad samuti, et alates 2. oktoobrist 2009 ei ole SNCMil enam kaudset osalust CMNis, seega on igasugune kapitalipõhine seos kahe kontsessionääri vahel kadunud.

| (57) | Täiendavalt märgivad nad, et ettevõtjate rühma SNCM/CMN pakkumuse parameetrite muutumine 2007. aasta veebruari ja sama aasta 28. märtsi vahel tulenes sellest, et võeti arvesse vedude sageduse ja laevade ekspluatatsioonikulude prognooside muutusi. Laevade turuväärtus määratakse kindlaks sõltumatu rahvusvahelise maaklerfirma hinnangu alusel, mis põhineb kahe SNCMi pakkumuse vahelisel ajal läbiviidud ümberarvestamisel. |
| --- | --- |

(57)

Täiendavalt märgivad nad, et ettevõtjate rühma SNCM/CMN pakkumuse parameetrite muutumine 2007. aasta veebruari ja sama aasta 28. märtsi vahel tulenes sellest, et võeti arvesse vedude sageduse ja laevade ekspluatatsioonikulude prognooside muutusi. Laevade turuväärtus määratakse kindlaks sõltumatu rahvusvahelise maaklerfirma hinnangu alusel, mis põhineb kahe SNCMi pakkumuse vahelisel ajal läbiviidud ümberarvestamisel.

4.1.   ABI OLEMASOLU

| (58) | Prantsusmaa esitas komisjoni menetluse alustamise otsuses tehtud Altmarki kohtuotsuse kriteeriumidele vastavuse esialgse hinnangu kohta järgmised märkused. |
| --- | --- |

(58)

Prantsusmaa esitas komisjoni menetluse alustamise otsuses tehtud Altmarki kohtuotsuse kriteeriumidele vastavuse esialgse hinnangu kohta järgmised märkused.

| (59) | Kontsessioonis sisalduvate võimalike riigiabi tunnuste kohta osutasid Prantsusmaa ametiasutused esiteks riiginõukogu 13. juuli 2012. aasta otsusele, (40) mille kohaselt esialgse finantstasakaalu taastamiseks võetavaid meetmeid lubava klausli vastuvõtmine ei ole iseenesest piisav selleks, et tuvastada riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Kontsessioonis sisalduvate võimalike riigiabi tunnuste kohta osutasid Prantsusmaa ametiasutused esiteks riiginõukogu 13. juuli 2012. aasta otsusele, (40) mille kohaselt esialgse finantstasakaalu taastamiseks võetavaid meetmeid lubava klausli vastuvõtmine ei ole iseenesest piisav selleks, et tuvastada riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

4.1.1.   AVALIKU TEENUSE ULATUS JA ALTMARKI KOHTUOTSUSE ESIMENE KRITEERIUM

| (60) | Prantsusmaa ametiasutused ei nõustu komisjoni poolse „põhiteenuse” ja „lisateenuse” eristamisega. Nende väitel hõlmab kontsessioon kaht hooajalist programmi, millele vastavad erinevad teenuse mahud sõltuvalt tippkoormuse aegadest. Kogu pakkumus aga hõlmab nende väitel pidevalt osutatavat teenust, millele vedude mahu suurenemisel lisatakse täiendavalt teatav minimaalne veosuutlikkus. |
| --- | --- |

(60)

Prantsusmaa ametiasutused ei nõustu komisjoni poolse „põhiteenuse” ja „lisateenuse” eristamisega. Nende väitel hõlmab kontsessioon kaht hooajalist programmi, millele vastavad erinevad teenuse mahud sõltuvalt tippkoormuse aegadest. Kogu pakkumus aga hõlmab nende väitel pidevalt osutatavat teenust, millele vedude mahu suurenemisel lisatakse täiendavalt teatav minimaalne veosuutlikkus.

| (61) | Euroopa Kohtu poolt Altmarki kohtuotsuses sätestatud esimese tingimuse kohta tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et liikmesriikidel on suur otsustusvabadus üldist majandushuvi pakkuva teenuse ulatuse määratlemisel. Samuti rõhutavad ametiasutused, et komisjoni kontrolliv funktsioon piirdub vaid nende asjaoludega, mille puhul on kontrollimine õigustatud seoses ilmse rikkumise tuvastamisega. |
| --- | --- |

(61)

Euroopa Kohtu poolt Altmarki kohtuotsuses sätestatud esimese tingimuse kohta tuletavad Prantsusmaa ametiasutused meelde, et liikmesriikidel on suur otsustusvabadus üldist majandushuvi pakkuva teenuse ulatuse määratlemisel. Samuti rõhutavad ametiasutused, et komisjoni kontrolliv funktsioon piirdub vaid nende asjaoludega, mille puhul on kontrollimine õigustatud seoses ilmse rikkumise tuvastamisega.

| (62) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et püsiteenuse osutamine on lahutamatult seotud lisateenuse osutamisega. Nad osutavad eespool nimetatud riiginõukogu otsusele, mille kohaselt määrus nr 3577/92 ei takista avaliku teenuse osutamise tegelikku vajadust hindamast üldiselt, ilma välja selgitamata, kas vajadus teenuse järele on olemas pidevalt. Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad seejuures, et oluline on mitte piirata avaliku teenuse ulatust üksnes mittekasumliku tegevusega, sest sellega võimaldatakse sellise tegevuse kahjumi katmist teiste teenuste kasumi arvelt. Oma väidete toetuseks toovad nad esile asjaolu, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses ei ole nõutud erinevate laevade kasutamist püsiteenuse ja lisateenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

(62)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad, et püsiteenuse osutamine on lahutamatult seotud lisateenuse osutamisega. Nad osutavad eespool nimetatud riiginõukogu otsusele, mille kohaselt määrus nr 3577/92 ei takista avaliku teenuse osutamise tegelikku vajadust hindamast üldiselt, ilma välja selgitamata, kas vajadus teenuse järele on olemas pidevalt. Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad seejuures, et oluline on mitte piirata avaliku teenuse ulatust üksnes mittekasumliku tegevusega, sest sellega võimaldatakse sellise tegevuse kahjumi katmist teiste teenuste kasumi arvelt. Oma väidete toetuseks toovad nad esile asjaolu, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses ei ole nõutud erinevate laevade kasutamist püsiteenuse ja lisateenuse osutamiseks.

| (63) | Turul tegutsevate ettevõtjate osutatavate selliste teenuste mahtude kohta, millega tagatakse mereveoteenuse osutamine, väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et üksnes Marseille-Korsika laevaühenduse muutuste vaatlemine võrdluses Touloni–Korsika laevaühendusega ei anna alust ilmse vea tuvastamiseks avalike teenuste hüvitiste määratlemisel. Nad meenutavad, et konkurentsinõukogu 11. detsembri 2006. aasta otsuses (41) on väidetud, et erinevad Korsika laevaühenduste turud ei ole vastastikku asendatavad. Seega on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Marseillest lähtuvate laevaühenduste näol on tegemist nõuetekohaselt toimiva turuga. |
| --- | --- |

(63)

Turul tegutsevate ettevõtjate osutatavate selliste teenuste mahtude kohta, millega tagatakse mereveoteenuse osutamine, väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et üksnes Marseille-Korsika laevaühenduse muutuste vaatlemine võrdluses Touloni–Korsika laevaühendusega ei anna alust ilmse vea tuvastamiseks avalike teenuste hüvitiste määratlemisel. Nad meenutavad, et konkurentsinõukogu 11. detsembri 2006. aasta otsuses (41) on väidetud, et erinevad Korsika laevaühenduste turud ei ole vastastikku asendatavad. Seega on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et Marseillest lähtuvate laevaühenduste näol on tegemist nõuetekohaselt toimiva turuga.

| (64) | Prantsusmaa ametiasutused väidavad samuti, et Marseillest lähtuvate laevavedude mahu vähenemine 2004. ja 2005. aastal oli tingitud teenuse osutamise katkemisest enam kui kuu aja kestel seoses SNCMis toimunud sotsiaalsete liikumistega. Seevastu Toulonist lähtuvate laevavedude mahu suurenemine on väidetavalt osaliselt seotud nn ühendatud anumate põhimõtte rakendumisega Itaaliast lähtuvate laevavedude puhul. |
| --- | --- |

(64)

Prantsusmaa ametiasutused väidavad samuti, et Marseillest lähtuvate laevavedude mahu vähenemine 2004. ja 2005. aastal oli tingitud teenuse osutamise katkemisest enam kui kuu aja kestel seoses SNCMis toimunud sotsiaalsete liikumistega. Seevastu Toulonist lähtuvate laevavedude mahu suurenemine on väidetavalt osaliselt seotud nn ühendatud anumate põhimõtte rakendumisega Itaaliast lähtuvate laevavedude puhul.

| (65) | Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et Korsika territoriaalühendus ei ole pakkumismenetlust mingil viisil üle paisutanud. Laevavedude maht tuleneb eeskätt avaliku teenuse pideva osutamise vajadusest ning üldisemas plaanis kontsessiooni tingimustest, millega sätestatakse kohustused seoses teenuse tariifide ja kvaliteediga. |
| --- | --- |

(65)

Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et Korsika territoriaalühendus ei ole pakkumismenetlust mingil viisil üle paisutanud. Laevavedude maht tuleneb eeskätt avaliku teenuse pideva osutamise vajadusest ning üldisemas plaanis kontsessiooni tingimustest, millega sätestatakse kohustused seoses teenuse tariifide ja kvaliteediga.

4.1.2.   ALTMARKI KOHTUOTSUSE TEISED KRITEERIUMID

| (66) | Eespool osutatud Altmarki kohtuotsuse teisele ja kolmandale kriteeriumile vastavuse kohta väidavad Prantsusmaa ametiasutused esiteks, et kontsessioonilepingu artiklis 7, millega lubatakse lepinguosalistel kokku tulla, et määrata kindlaks esialgse finantstasakaalu taastamise meetodid, ei nähta eelnevalt ette sellise kohandamise metoodikat. Sellise otsustusvabaduse kehtestamine on nende väitel vajalik selleks, et tagada teenuse paindlikkus sõltuvalt selle osutamise keskkonnast. Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad teiseks, et kontsessiooni muutmisega võib makstav rahaline hüvitis nii suureneda kui ka väheneda ning et kõnealused muudatused mõjutavad eelistatult kontsessionääride kulul kantavaid kohustusi või klientide makstavat teenuse hinda. Prantsusmaa ametiasutuste väitel tuleks juhul, kui otsustatakse suurendada Korsika territoriaalühenduse makstavat hüvitist, Altmarki kohtuotsuse kriteeriumide alusel hinnata neid meetmeid ja mitte kontsessioonilepingu artikli 7 lõiget 1 ennast. |
| --- | --- |

(66)

Eespool osutatud Altmarki kohtuotsuse teisele ja kolmandale kriteeriumile vastavuse kohta väidavad Prantsusmaa ametiasutused esiteks, et kontsessioonilepingu artiklis 7, millega lubatakse lepinguosalistel kokku tulla, et määrata kindlaks esialgse finantstasakaalu taastamise meetodid, ei nähta eelnevalt ette sellise kohandamise metoodikat. Sellise otsustusvabaduse kehtestamine on nende väitel vajalik selleks, et tagada teenuse paindlikkus sõltuvalt selle osutamise keskkonnast. Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad teiseks, et kontsessiooni muutmisega võib makstav rahaline hüvitis nii suureneda kui ka väheneda ning et kõnealused muudatused mõjutavad eelistatult kontsessionääride kulul kantavaid kohustusi või klientide makstavat teenuse hinda. Prantsusmaa ametiasutuste väitel tuleks juhul, kui otsustatakse suurendada Korsika territoriaalühenduse makstavat hüvitist, Altmarki kohtuotsuse kriteeriumide alusel hinnata neid meetmeid ja mitte kontsessioonilepingu artikli 7 lõiget 1 ennast.

| (67) | Eespool osutatud Altmarki kohtuotsuse neljandale kriteeriumile vastavuse osas leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et hankemenetluse kasutamisega saavutatud konkurentsi määra tuleks lugeda piisavaks. Nad märgivad seejuures, et hankemenetluse käigus esitasid mitmed kandidaadid mitmeid pakkumusi, et ei registreeritud ühtegi taotlust või nõuet seoses tehnilises kirjelduses esitatud tingimustega, et kõikide pakkumuste osas toimusid aktiivsed läbirääkimised ning Korsika territoriaalühenduse vastutav isik tegi valiku mitmete pakkumuste hulgast, et pakkumuste kvaliteedi erinevused ei võimalda nõustuda tegeliku konkurentsi puudumise väitega ning et kontsessiooniga seotud kohtuvaidlused iseenesest tõendavad konkurentsi toimimist. |
| --- | --- |

(67)

Eespool osutatud Altmarki kohtuotsuse neljandale kriteeriumile vastavuse osas leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et hankemenetluse kasutamisega saavutatud konkurentsi määra tuleks lugeda piisavaks. Nad märgivad seejuures, et hankemenetluse käigus esitasid mitmed kandidaadid mitmeid pakkumusi, et ei registreeritud ühtegi taotlust või nõuet seoses tehnilises kirjelduses esitatud tingimustega, et kõikide pakkumuste osas toimusid aktiivsed läbirääkimised ning Korsika territoriaalühenduse vastutav isik tegi valiku mitmete pakkumuste hulgast, et pakkumuste kvaliteedi erinevused ei võimalda nõustuda tegeliku konkurentsi puudumise väitega ning et kontsessiooniga seotud kohtuvaidlused iseenesest tõendavad konkurentsi toimimist.

| (68) | Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad lisaks sellele, et SNCMi erastamismenetlus ja avaliku teenuse osutamise kontsessiooni andmise menetlus ei ole teineteisega seotud ning Korsika laevaühenduse korraldamise eest vastutab ainuüksi ja täielikult Korsika territoriaalühendus. |
| --- | --- |

(68)

Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad lisaks sellele, et SNCMi erastamismenetlus ja avaliku teenuse osutamise kontsessiooni andmise menetlus ei ole teineteisega seotud ning Korsika laevaühenduse korraldamise eest vastutab ainuüksi ja täielikult Korsika territoriaalühendus.

| (69) | Vastuseks põhjenduses 51 esitatud komisjoni ülejäänud kahtlustele märgivad Prantsusmaa ametiasutused lõpuks, et liikmesriigid võivad õiguspäraselt (42) meretranspordi valdkonnas määratletud avaliku teenuse osutamiseks sõlmitava lepingu raames sätestada esialgsetes tingimustes ettenähtust kaugemale minevaid kohustusi järgmistes küsimustes: 1) teenindatavad sadamad, 2) teenuse osutamise regulaarsus, 3) teenuse järjepidevus, 4) ülevedude sagedus, 5) teenuseosutamise suutlikkus, 6) kohaldatavad tariifid ja 7) laevade meeskonnad. |
| --- | --- |

(69)

Vastuseks põhjenduses 51 esitatud komisjoni ülejäänud kahtlustele märgivad Prantsusmaa ametiasutused lõpuks, et liikmesriigid võivad õiguspäraselt (42) meretranspordi valdkonnas määratletud avaliku teenuse osutamiseks sõlmitava lepingu raames sätestada esialgsetes tingimustes ettenähtust kaugemale minevaid kohustusi järgmistes küsimustes: 1) teenindatavad sadamad, 2) teenuse osutamise regulaarsus, 3) teenuse järjepidevus, 4) ülevedude sagedus, 5) teenuseosutamise suutlikkus, 6) kohaldatavad tariifid ja 7) laevade meeskonnad.

4.2.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (70) | Lisaks leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kõik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus sätestatud tingimused üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemise, volituste täpsustamise, volituste nõuetekohase kestuse, direktiivi 2006/111/EÜ kohase finantstehingute läbipaistvuse (43) ja ülemäärase hüvitamise puudumise osas on antud juhul täidetud. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks leiavad Prantsusmaa ametiasutused, et kõik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikus sätestatud tingimused üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemise, volituste täpsustamise, volituste nõuetekohase kestuse, direktiivi 2006/111/EÜ kohase finantstehingute läbipaistvuse (43) ja ülemäärase hüvitamise puudumise osas on antud juhul täidetud.

5.   ASJAOMASTE KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   ETTEVÕTJA CORSICA FERRIES MÄRKUSED

| (71) | Corsica Ferries meenutab esiteks, kui oluliseks majanduslikuks teguriks on Korsika laevaühendus turuosaliste jaoks, rõhutades eriti seda, et kõnealuste liinide teenindamine annab asjaomastele ettevõtjatele üldjuhul suuremat puhastulu osa, kui on selle tegevusega seotud käibe osa (44). |
| --- | --- |

(71)

Corsica Ferries meenutab esiteks, kui oluliseks majanduslikuks teguriks on Korsika laevaühendus turuosaliste jaoks, rõhutades eriti seda, et kõnealuste liinide teenindamine annab asjaomastele ettevõtjatele üldjuhul suuremat puhastulu osa, kui on selle tegevusega seotud käibe osa (44).

5.1.1.   KONTSESSIOONI VAHENDUSEL ANTAVA RIIGIABI OLEMASOLU

| (72) | Esmalt kommenteerib Corsica Ferries kõnealuse meetmega antava riigiabi olemasolu küsimust. Ta on arvamusel, et kõnealusel juhul on täidetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused ja leiab eeskätt, et Korsika transpordiameti antav abi annab selle saajatele valikulise eelise, mis moonutab liikmesriikide vahelist konkurentsi. Altmarki kohtuotsuse nelja kriteeriumi kohta esitab ta järgmised kommentaarid. |
| --- | --- |

(72)

Esmalt kommenteerib Corsica Ferries kõnealuse meetmega antava riigiabi olemasolu küsimust. Ta on arvamusel, et kõnealusel juhul on täidetud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused ja leiab eeskätt, et Korsika transpordiameti antav abi annab selle saajatele valikulise eelise, mis moonutab liikmesriikide vahelist konkurentsi. Altmarki kohtuotsuse nelja kriteeriumi kohta esitab ta järgmised kommentaarid.

5.1.1.1.   Altmarki kohtuotsuse esimene kriteerium

| (73) | Põhiteenuse ja lisateenuse eristamise osas on Corsica Ferries seisukohal, et nii kontsessioonist enesest kui ka selle rakendamisest ilmneb, et tegemist on eraldiseisvate teenustega. Ta rõhutab, et üldises plaanis vaadelduna on põhiteenuse puhul üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kohustused piiravamad, vastavalt järgmistele üksikasjalikele kriteeriumidele:

  Marseille ning Ajaccio ja Bastia vahel osutatud põhiteenuse ja lisateenuse tehniliste nõudmiste võrdlus | Põhiteenus
  Kauba- ja reisijatevedu | Lisateenus
  Reisijatevedu |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajavahemik | Iga päev kontsessioonilepingu kehtivusajal | Jõulud/veebruar
  22 nädalat kevadel
  11 nädalat suvel |
| Sõidugraafik | Väljumine 18.00–20.00
  Saabumine 6.00–8.00 | Kontsessionääride poolt vabalt määratav |
| Vedude sagedus | 365 päeva aastas | Kontsessionääride poolt vabalt määratav |
| Laevade mahutavus | Püsiv kogu kontsessiooni vältel, sõltub liinist | Erinev, sõltuvalt perioodist ja liinist |
| Kajutid | Püsiv kogu kontsessiooni vältel, sõltub liinist | Erinev, sõltuvalt perioodist ja liinist |
| Vastuvõtt ja toitlustamine | Üks toitlustuspunkt | Vähemalt kaks eri liiki toitlustuspunkti |
| Marsruut | Ilma muudatusteta | Muudatused on võimalikud |

(73)

Põhiteenuse ja lisateenuse eristamise osas on Corsica Ferries seisukohal, et nii kontsessioonist enesest kui ka selle rakendamisest ilmneb, et tegemist on eraldiseisvate teenustega. Ta rõhutab, et üldises plaanis vaadelduna on põhiteenuse puhul üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kohustused piiravamad, vastavalt järgmistele üksikasjalikele kriteeriumidele:

Marseille ning Ajaccio ja Bastia vahel osutatud põhiteenuse ja lisateenuse tehniliste nõudmiste võrdlus

Põhiteenus

Kauba- ja reisijatevedu

Lisateenus

Reisijatevedu

Ajavahemik

Iga päev kontsessioonilepingu kehtivusajal

Jõulud/veebruar

22 nädalat kevadel

11 nädalat suvel

Sõidugraafik

Väljumine 18.00–20.00

Saabumine 6.00–8.00

Kontsessionääride poolt vabalt määratav

Vedude sagedus

365 päeva aastas

Kontsessionääride poolt vabalt määratav

Laevade mahutavus

Püsiv kogu kontsessiooni vältel, sõltub liinist

Erinev, sõltuvalt perioodist ja liinist

Kajutid

Püsiv kogu kontsessiooni vältel, sõltub liinist

Erinev, sõltuvalt perioodist ja liinist

Vastuvõtt ja toitlustamine

Üks toitlustuspunkt

Vähemalt kaks eri liiki toitlustuspunkti

Marsruut

Ilma muudatusteta

Muudatused on võimalikud

| (74) | Konkreetsemalt ei nõustu Corsica Ferries väitega, et lisateenuse osutamist võib käsitleda põhiteenuse osutamiseks tehniliselt vajaliku tingimusena. Ta toob välja asjaolu, et lisateenuse osutamiseks kasutatavaid laevu (parvlaevad) ei saa kasutada põhiteenuse osutamiseks (reisi- ja kaubalaevad), et kahe teenuse osutamiseks kasutatav personal on erinev ning et kontsessiooni tehnilise kirjeldusega antakse lisateenuse osutamise õigus ainult SNCMile. Lisaks sellele märgib ta, et tehnilises kirjelduses on täpsustatud, et pärast 2013. aastat osutab kontsessionäär üksnes põhiteenust. |
| --- | --- |

(74)

Konkreetsemalt ei nõustu Corsica Ferries väitega, et lisateenuse osutamist võib käsitleda põhiteenuse osutamiseks tehniliselt vajaliku tingimusena. Ta toob välja asjaolu, et lisateenuse osutamiseks kasutatavaid laevu (parvlaevad) ei saa kasutada põhiteenuse osutamiseks (reisi- ja kaubalaevad), et kahe teenuse osutamiseks kasutatav personal on erinev ning et kontsessiooni tehnilise kirjeldusega antakse lisateenuse osutamise õigus ainult SNCMile. Lisaks sellele märgib ta, et tehnilises kirjelduses on täpsustatud, et pärast 2013. aastat osutab kontsessionäär üksnes põhiteenust.

| (75) | Eraettevõtjate alternatiivsete pakkumuste ebapiisavuse kohta märgib Corsica Ferries, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole tõendanud, et teenuse pakkumine vaba konkurentsi tingimustes ei oleks suutnud rahuldada kindlaksmääratud vajadust avaliku teenuse osutamise järele. |
| --- | --- |

(75)

Eraettevõtjate alternatiivsete pakkumuste ebapiisavuse kohta märgib Corsica Ferries, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole tõendanud, et teenuse pakkumine vaba konkurentsi tingimustes ei oleks suutnud rahuldada kindlaksmääratud vajadust avaliku teenuse osutamise järele.

| (76) | Esiteks leiab Corsica Ferries, et võttes arvesse teenuse osutamisega kaasnevaid kohustusi, vastab ainult põhiteenus avaliku teenuse tegelikele vajadustele. Lisateenuse puhul see nii ei ole, sest lisateenus hõlmab ainult reisijatevedu, seda osutatakse ainult aasta mõnel perioodil ning teenindatakse kuuest Korsika sadamast ainult kolme suunduvaid liine. Ettevõtja Corsica Ferries väitel kinnitab seda hinnangut asjaolu, et sõidutariifide maksimaalne suurus kasvab suveperioodil 40 % võrra ning asjaolu, et lisateenust kasutavad reisijad on eeskätt turistid, kelle jaoks ei ole oluline, kas Korsika laevaühendus lähtub Marseille või Touloni sadamast. Seevastu põhiteenust kasutavad reisijad on eeskätt Korsika või Prantsusmaa lõunaosa elanikud, kelle jaoks on oluline sadama kaugus nende kodukohast. |
| --- | --- |

(76)

Esiteks leiab Corsica Ferries, et võttes arvesse teenuse osutamisega kaasnevaid kohustusi, vastab ainult põhiteenus avaliku teenuse tegelikele vajadustele. Lisateenuse puhul see nii ei ole, sest lisateenus hõlmab ainult reisijatevedu, seda osutatakse ainult aasta mõnel perioodil ning teenindatakse kuuest Korsika sadamast ainult kolme suunduvaid liine. Ettevõtja Corsica Ferries väitel kinnitab seda hinnangut asjaolu, et sõidutariifide maksimaalne suurus kasvab suveperioodil 40 % võrra ning asjaolu, et lisateenust kasutavad reisijad on eeskätt turistid, kelle jaoks ei ole oluline, kas Korsika laevaühendus lähtub Marseille või Touloni sadamast. Seevastu põhiteenust kasutavad reisijad on eeskätt Korsika või Prantsusmaa lõunaosa elanikud, kelle jaoks on oluline sadama kaugus nende kodukohast.

| (77) | Ettevõtja Corsica Ferries väitel ilmneb vedude mahu muutumisest ajavahemikul 2002–2005, mida iseloomustab põhiteenuse mahu vähene kasvamine, (45) lisateenuse mahu oluline vähenemine (46) ning Touloni ja Korsika vaheliste vedude mahu suurenemine, (47) et lisateenuse ja ettevõtja Corsica Ferries Toulonist lähtuvate vedude vahel on olemas otsene konkurents. Sellise konkurentsi olemasolu kinnitab veelgi lisateenuse ärilist ja konkureerivat olemust, mis ei vasta tegelikule vajadusele avaliku teenuse osutamise järele. |
| --- | --- |

(77)

Ettevõtja Corsica Ferries väitel ilmneb vedude mahu muutumisest ajavahemikul 2002–2005, mida iseloomustab põhiteenuse mahu vähene kasvamine, (45) lisateenuse mahu oluline vähenemine (46) ning Touloni ja Korsika vaheliste vedude mahu suurenemine, (47) et lisateenuse ja ettevõtja Corsica Ferries Toulonist lähtuvate vedude vahel on olemas otsene konkurents. Sellise konkurentsi olemasolu kinnitab veelgi lisateenuse ärilist ja konkureerivat olemust, mis ei vasta tegelikule vajadusele avaliku teenuse osutamise järele.

| (78) | Teiseks leiab Corsica Ferries, et kontsessioonilepingus sätestatav lisateenus ei ole proportsionaalne Analiri
   (48) kohtuotsuse tähenduses, sest see teenus on ilmselgelt ülemäärase mahuga võrreldes Marseille ja Korsika vahelise regulaarlaevaühendusega. |
| --- | --- |

(78)

Teiseks leiab Corsica Ferries, et kontsessioonilepingus sätestatav lisateenus ei ole proportsionaalne Analiri
   (48) kohtuotsuse tähenduses, sest see teenus on ilmselgelt ülemäärase mahuga võrreldes Marseille ja Korsika vahelise regulaarlaevaühendusega.

| (79) | Ja lõpuks leiab Corsica Ferries, et 24. märtsil 2006. aastal, mil Korsika omavalitsus tegi otsuse kontsessiooni kohta, ei saanud lisateenust käsitleda reageerimisena eraettevõtjate alternatiivsete pakkumuste ebapiisavusele. Ta rõhutas, et kuigi tema Toulonist lähtuvate vedude pakkumine suurenes 2000.–2007. aastatel 455 % võrra, pidi ta oma pakkumuse mahtu hüvitist saava lisateenuse olemasolu tõttu omal algatusel vähendama. Ta täpsustab, et vajaduse rahuldamiseks piisaks täielikult tema poolt suveperioodil ning kevadel ja sügisel pakutavast teenusemahust, millele lisandub kontsessionääri pakutav põhiteenus. Samuti märgib ta, et kontsessiooni alusel 2007–2013 perioodil lisateenust osutavate kontsessionääri laevade esialgne täitumus ei ületanud 30 % (49). Corsica Ferries on seetõttu seisukohal, et eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavust ei saa hinnata samadel alustel ajavahemikku 2007–2013 hõlmava kontsessiooni tehniliste tingimuste vastuvõtmise ajal ja varasema perioodi puhul. |
| --- | --- |

(79)

Ja lõpuks leiab Corsica Ferries, et 24. märtsil 2006. aastal, mil Korsika omavalitsus tegi otsuse kontsessiooni kohta, ei saanud lisateenust käsitleda reageerimisena eraettevõtjate alternatiivsete pakkumuste ebapiisavusele. Ta rõhutas, et kuigi tema Toulonist lähtuvate vedude pakkumine suurenes 2000.–2007. aastatel 455 % võrra, pidi ta oma pakkumuse mahtu hüvitist saava lisateenuse olemasolu tõttu omal algatusel vähendama. Ta täpsustab, et vajaduse rahuldamiseks piisaks täielikult tema poolt suveperioodil ning kevadel ja sügisel pakutavast teenusemahust, millele lisandub kontsessionääri pakutav põhiteenus. Samuti märgib ta, et kontsessiooni alusel 2007–2013 perioodil lisateenust osutavate kontsessionääri laevade esialgne täitumus ei ületanud 30 % (49). Corsica Ferries on seetõttu seisukohal, et eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavust ei saa hinnata samadel alustel ajavahemikku 2007–2013 hõlmava kontsessiooni tehniliste tingimuste vastuvõtmise ajal ja varasema perioodi puhul.

| (80) | Täiendavalt leiab Corsica Ferries, et tema väited kehtivad osaliselt ka kaubaveo kohta. Ta täpsustab, et Toulonist lähtuvate kaubavedude turu muudatused ei mõjutanud negatiivselt kontsessiooni alusel toimuva kaubaveo mahtu, mis annab tunnistust sellest, et Toulonist lähtuvate vedude näol on tegemist teenusega, mille puhul on täidetud teenuse pidevuse ja kvaliteedi tingimused ning mis vastab rahuldamata vajadusele. |
| --- | --- |

(80)

Täiendavalt leiab Corsica Ferries, et tema väited kehtivad osaliselt ka kaubaveo kohta. Ta täpsustab, et Toulonist lähtuvate kaubavedude turu muudatused ei mõjutanud negatiivselt kontsessiooni alusel toimuva kaubaveo mahtu, mis annab tunnistust sellest, et Toulonist lähtuvate vedude näol on tegemist teenusega, mille puhul on täidetud teenuse pidevuse ja kvaliteedi tingimused ning mis vastab rahuldamata vajadusele.

| (81) | Corsica Ferries on eelneva põhjal seisukohal, et kõnealusel juhul ei ole Altmarki kohtuotsuse esimene kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(81)

Corsica Ferries on eelneva põhjal seisukohal, et kõnealusel juhul ei ole Altmarki kohtuotsuse esimene kriteerium täidetud.

5.1.1.2.   Altmarki kohtuotsuse teine kriteerium

| (82) | Hüvitise suuruse osas on Corsica Ferries seisukohal, et seda tuleb hinnata kohaldatavate õigusaktide valguses, mis välistavad igasuguse võimaluse kontsessionääridega konkureerida. |
| --- | --- |

(82)

Hüvitise suuruse osas on Corsica Ferries seisukohal, et seda tuleb hinnata kohaldatavate õigusaktide valguses, mis välistavad igasuguse võimaluse kontsessionääridega konkureerida.

| (83) | Corsica Ferries on esmalt seisukohal, et avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei vasta selguse, objektiivsuse ja läbipaistvuse kriteeriumidele. Ta leiab, et osutamine „ebatavalisele, ootamatule ja vedajate tahtest sõltumatule” tõusule, millega põhjendati tariifide ülemmäärade tõstmist, ei ole piisavalt selge määratlus. Üldjuhul suurenes rahaline hüvitis kiiremini, kui tegelikud tulud vähenesid, ja vastupidi. |
| --- | --- |

(83)

Corsica Ferries on esmalt seisukohal, et avaliku teenuse eest makstav hüvitis ei vasta selguse, objektiivsuse ja läbipaistvuse kriteeriumidele. Ta leiab, et osutamine „ebatavalisele, ootamatule ja vedajate tahtest sõltumatule” tõusule, millega põhjendati tariifide ülemmäärade tõstmist, ei ole piisavalt selge määratlus. Üldjuhul suurenes rahaline hüvitis kiiremini, kui tegelikud tulud vähenesid, ja vastupidi.

| (84) | Ta lisab, et 2007. aasta märtsi pakkumuses teenuste prognoositavate tulude ülespoole korrigeerimise (võrreldes 2006. aasta detsembri pakkumusega) tulemusena maksti tulude kaitseklausli (kontsessioonilepingu artikkel 7) alusel kontsessionääride tegevustoetusele lisaks veel täiendavat toetust. Samuti märgib ta, et SNCMi laevade väärtuse arvestamise alused ei olnud ei objektiivsed ega läbipaistvad ning et need alused olid ettevõtja tehtud eri pakkumustes olulisel määral erinevad. |
| --- | --- |

(84)

Ta lisab, et 2007. aasta märtsi pakkumuses teenuste prognoositavate tulude ülespoole korrigeerimise (võrreldes 2006. aasta detsembri pakkumusega) tulemusena maksti tulude kaitseklausli (kontsessioonilepingu artikkel 7) alusel kontsessionääride tegevustoetusele lisaks veel täiendavat toetust. Samuti märgib ta, et SNCMi laevade väärtuse arvestamise alused ei olnud ei objektiivsed ega läbipaistvad ning et need alused olid ettevõtja tehtud eri pakkumustes olulisel määral erinevad.

| (85) | Lisaks sellele leiab Corsica Ferries, et kaitseklausli rakendamisega seotud hüvitise arvestamise parameetrid ei olnud kindlaks määratud. Sellise määratlematuse tulemusena maksti kontsessionääridele täiendavaid toetussummasid. Ettevõtja leiab, et prognoositud tulude ja reaalsete tulude erinevuse eest makstava osalise hüvitise arvestamise aluseks oli ülemäära suureks hinnatud prognoositav vedude maht. |
| --- | --- |

(85)

Lisaks sellele leiab Corsica Ferries, et kaitseklausli rakendamisega seotud hüvitise arvestamise parameetrid ei olnud kindlaks määratud. Sellise määratlematuse tulemusena maksti kontsessionääridele täiendavaid toetussummasid. Ettevõtja leiab, et prognoositud tulude ja reaalsete tulude erinevuse eest makstava osalise hüvitise arvestamise aluseks oli ülemäära suureks hinnatud prognoositav vedude maht.

5.1.1.3.   Altmarki kohtuotsuse kolmas kriteerium

| (86) | Corsica Ferries leiab ühelt poolt, et investeeritud kapitali tulususe määr 15 % on ülemäära kõrge võrreldes meretranspordi tavaliste määradega. Ta leiab, et seda mõju tugevdab veelgi SNCMi hinnang oma laevade turuväärtuse taseme kohta. |
| --- | --- |

(86)

Corsica Ferries leiab ühelt poolt, et investeeritud kapitali tulususe määr 15 % on ülemäära kõrge võrreldes meretranspordi tavaliste määradega. Ta leiab, et seda mõju tugevdab veelgi SNCMi hinnang oma laevade turuväärtuse taseme kohta.

| (87) | Teiselt poolt leiab ta, et ülemäärase hüvitise maksmise vältimiseks ei ole rakendatud ühtegi kontrollimehhanismi. |
| --- | --- |

(87)

Teiselt poolt leiab ta, et ülemäärase hüvitise maksmise vältimiseks ei ole rakendatud ühtegi kontrollimehhanismi.

5.1.1.4.   Altmarki kohtuotsuse neljas kriteerium

| (88) | Corsica Ferries rõhutab, et kontsessiooni andmise menetlus ei võimaldanud tagada piisaval määral reaalset ja avatud konkurentsi. Ta leiab, et kõnealuse menetluse tulemust mõjutasid kontsessiooni uuendamata jätmisel rakendatava eriklausli eeldatavad majanduslikud tagajärjed. Samuti leiab ettevõtja, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud tingimused ei võimaldanud tagada tegelikku konkurentsi. Ta nimetab sätet, mis ei luba kahjustada kontsessionääri majanduslikku olukorda, (50) osutatavate avalike teenuste ulatust, Korsika transpordiameti õigusi rakendada pakkumiskutse erieeskirjades ja kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud erandeid, kohustust kasutada ainult laevu, mis on kasutusele võetud pärast 1987. aasta 1. jaanuari, merevedude avaliku teenuse ülemääraselt suurt mahtu, põhiteenuse ja lisateenuse eristamise puudumist ja pakkumiskutse erieeskirjade sellist tõlgendamist, mis võimaldas esitada pakkumuse, milles ei olnud osutatud laevade nimesid. |
| --- | --- |

(88)

Corsica Ferries rõhutab, et kontsessiooni andmise menetlus ei võimaldanud tagada piisaval määral reaalset ja avatud konkurentsi. Ta leiab, et kõnealuse menetluse tulemust mõjutasid kontsessiooni uuendamata jätmisel rakendatava eriklausli eeldatavad majanduslikud tagajärjed. Samuti leiab ettevõtja, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud tingimused ei võimaldanud tagada tegelikku konkurentsi. Ta nimetab sätet, mis ei luba kahjustada kontsessionääri majanduslikku olukorda, (50) osutatavate avalike teenuste ulatust, Korsika transpordiameti õigusi rakendada pakkumiskutse erieeskirjades ja kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud erandeid, kohustust kasutada ainult laevu, mis on kasutusele võetud pärast 1987. aasta 1. jaanuari, merevedude avaliku teenuse ülemääraselt suurt mahtu, põhiteenuse ja lisateenuse eristamise puudumist ja pakkumiskutse erieeskirjade sellist tõlgendamist, mis võimaldas esitada pakkumuse, milles ei olnud osutatud laevade nimesid.

| (89) | Lisaks sellele märgib Corsica Ferries, et kontsessiooni andmise menetluse tulemusena ei kuulutatud võitjaks kõige odavama pakkumuse teinud ettevõtjat. Ettevõtjate rühma SNCM/CMN pakkumuse valimise tulemusena maksti hüvitist, mille suurus aasta kohta oli 15 miljoni võrra suurem kui juhul, kui võitjaks oleks tunnistatud ettevõtja Corsica Ferries pakkumus. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks sellele märgib Corsica Ferries, et kontsessiooni andmise menetluse tulemusena ei kuulutatud võitjaks kõige odavama pakkumuse teinud ettevõtjat. Ettevõtjate rühma SNCM/CMN pakkumuse valimise tulemusena maksti hüvitist, mille suurus aasta kohta oli 15 miljoni võrra suurem kui juhul, kui võitjaks oleks tunnistatud ettevõtja Corsica Ferries pakkumus.

| (90) | Sellega seoses rõhutab Corsica Ferries, et makstava hüvitise suuruse määramisel oleks tulnud võtta võrdlusaluseks keskmise suurusega ettevõtja, kelle juhtimine on hästi korraldatud ja kes ise on vajalike vahenditega nõuetekohaselt varustatud. Corsica Ferries väidab, et ta oleks võinud ise selline ettevõtja olla ning et ta oleks olnud suuteline teenindama Ajaccio, Propriano ja Porto-Vecchio sadamatesse suunduvaid liine enam kui poole võrra väiksemate kuludega võrreldes ettevõtjate rühma SNCM/CMN esitatud pakkumusega. |
| --- | --- |

(90)

Sellega seoses rõhutab Corsica Ferries, et makstava hüvitise suuruse määramisel oleks tulnud võtta võrdlusaluseks keskmise suurusega ettevõtja, kelle juhtimine on hästi korraldatud ja kes ise on vajalike vahenditega nõuetekohaselt varustatud. Corsica Ferries väidab, et ta oleks võinud ise selline ettevõtja olla ning et ta oleks olnud suuteline teenindama Ajaccio, Propriano ja Porto-Vecchio sadamatesse suunduvaid liine enam kui poole võrra väiksemate kuludega võrreldes ettevõtjate rühma SNCM/CMN esitatud pakkumusega.

5.1.2.   SOTSIAALABI MEEDE

| (91) | Corsica Ferries rõhutab, et sotsiaalabi meede annab eelisena võimaluse hüvitada abikõlblike reisijate tegelikku vedamist, samas kui kontsessiooni eesmärk on hüvitada teatava veomahu võimaldamist. Kõnealune sotsiaalabi meede võimaldab täita avaliku teenindamisega seotud kohustusi oluliselt väiksemate kuludega, kui see on sätestatud kontsessioonis. |
| --- | --- |

(91)

Corsica Ferries rõhutab, et sotsiaalabi meede annab eelisena võimaluse hüvitada abikõlblike reisijate tegelikku vedamist, samas kui kontsessiooni eesmärk on hüvitada teatava veomahu võimaldamist. Kõnealune sotsiaalabi meede võimaldab täita avaliku teenindamisega seotud kohustusi oluliselt väiksemate kuludega, kui see on sätestatud kontsessioonis.

5.2.   ETTEVÕTJATE SNCM JA CMN MÄRKUSED

5.2.1.   AVALIKU TEENUSE ULATUS JA ALTMARKI KOHTUOTSUSE ESIMENE KRITEERIUM

| (92) | SNCM ja CMN leiavad esmalt, et kontsessioonis puudub eristus põhiteenuse ja lisateenuse vahel. Samalaadselt Prantsusmaa ametiasutustega leiavad nad, et kontsessioon hõlmab kaht hooajalist programmi, millele vastavad erinevad teenuse mahud, sõltuvalt tippkoormuse aegadest. SNCMi väitel ei saa vaidlustada asjaolu, et territoriaalühendus võtab kontsessioonis sätestatud vajaduste täpse täitmise tagamiseks aastaringselt enda kanda kontsessionääride püsikulud. |
| --- | --- |

(92)

SNCM ja CMN leiavad esmalt, et kontsessioonis puudub eristus põhiteenuse ja lisateenuse vahel. Samalaadselt Prantsusmaa ametiasutustega leiavad nad, et kontsessioon hõlmab kaht hooajalist programmi, millele vastavad erinevad teenuse mahud, sõltuvalt tippkoormuse aegadest. SNCMi väitel ei saa vaidlustada asjaolu, et territoriaalühendus võtab kontsessioonis sätestatud vajaduste täpse täitmise tagamiseks aastaringselt enda kanda kontsessionääride püsikulud.

| (93) | SNCM meenutab sellega seoses, et liikmesriikidel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatuse üle otsustamisel suur otsustamisvabadus ning et komisjonil on õigus seda ulatust vaidlustada vaid ilmse hindamisvea tuvastamisel. Ta leiab, et oleks ülemäärane nõuda asjaomaselt liikmesriigilt tõestust selle kohta, et vaba konkurentsi tingimustes tagatud regulaarveoteenused ei suuda rahuldada kindlaksmääratud vajadusi avaliku teenuse osutamise järele. |
| --- | --- |

(93)

SNCM meenutab sellega seoses, et liikmesriikidel on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatuse üle otsustamisel suur otsustamisvabadus ning et komisjonil on õigus seda ulatust vaidlustada vaid ilmse hindamisvea tuvastamisel. Ta leiab, et oleks ülemäärane nõuda asjaomaselt liikmesriigilt tõestust selle kohta, et vaba konkurentsi tingimustes tagatud regulaarveoteenused ei suuda rahuldada kindlaksmääratud vajadusi avaliku teenuse osutamise järele.

| (94) | SNCM leiab samuti, et määruse nr 3577/92 artiklist 4 ei tulene, et eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavusega seotud tegeliku vajaduse nõue avaliku teenuse osutamise järel on kõnealusel juhul kohaldatav üldine nõue. Ta leiab, et Euroopa Kohtu poolt Analiri kohtuotsuses (51) antud tõlgenduse kohaselt ei mõjuta kõnealune kriteerium üldjuhul liikmesriikide pädevust määrata kindlaks avaliku teenuse ulatus. |
| --- | --- |

(94)

SNCM leiab samuti, et määruse nr 3577/92 artiklist 4 ei tulene, et eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavusega seotud tegeliku vajaduse nõue avaliku teenuse osutamise järel on kõnealusel juhul kohaldatav üldine nõue. Ta leiab, et Euroopa Kohtu poolt Analiri kohtuotsuses (51) antud tõlgenduse kohaselt ei mõjuta kõnealune kriteerium üldjuhul liikmesriikide pädevust määrata kindlaks avaliku teenuse ulatus.

| (95) | SNCM ja CMN on samalaadselt Prantsusmaa ametiasutustega seisukohal, et kui komisjon selle tõlgendusega ei nõustu, tuleks eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavusega seotud vajadust avaliku teenuse osutamise järele hinnata kogu lepingu täitmise ajavahemiku kohta üldiselt. Selline üldine hindamine võimaldaks leevendada avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid, kompenseerides neid tipphooaja tuludega. Seetõttu on oluline määrata kindlaks, kas eraettevõtja on suuteline vastama nõuetele teenuse regulaarsuse, pidevuse ja vedude sageduse osas kogu aasta kestel. Ka CMN on seisukohal, et põhiteenus on lahutamatult seotud lisateenusega. |
| --- | --- |

(95)

SNCM ja CMN on samalaadselt Prantsusmaa ametiasutustega seisukohal, et kui komisjon selle tõlgendusega ei nõustu, tuleks eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavusega seotud vajadust avaliku teenuse osutamise järele hinnata kogu lepingu täitmise ajavahemiku kohta üldiselt. Selline üldine hindamine võimaldaks leevendada avaliku teenuse osutamisega seotud kulusid, kompenseerides neid tipphooaja tuludega. Seetõttu on oluline määrata kindlaks, kas eraettevõtja on suuteline vastama nõuetele teenuse regulaarsuse, pidevuse ja vedude sageduse osas kogu aasta kestel. Ka CMN on seisukohal, et põhiteenus on lahutamatult seotud lisateenusega.

| (96) | SNCM märgib sellega seoses, et kontsessiooni tehniline kirjeldus ei nõua erinevate laevade kasutamist pidevalt osutatava teenuse ja lisateenuse jaoks. |
| --- | --- |

(96)

SNCM märgib sellega seoses, et kontsessiooni tehniline kirjeldus ei nõua erinevate laevade kasutamist pidevalt osutatava teenuse ja lisateenuse jaoks.

| (97) | Lisaks sellele leiab ta, et veomahu võrdlemine Marseille-Korsika ja Touloni-Korsika liinidel ei ole piisav selleks, et tuvastada ilmse hindamisvea olemasolu avaliku teenindamise kohustusega määratletud vajaduste rahuldamiseks eraettevõtjate alternatiivse teenusepakkumise suutlikkuse muutumise üle otsustamisel. Kontsessionääride üldise veomahu vähenemine aastatel 2004–2005 on, nagu seda väitsid Prantsusmaa ametiasutused, seotud SNCMi teenuse katkemisega sotsiaalsete liikumiste tagajärjel. Seevastu Toulonist lähtuvate laevavedude mahu suurenemine on väidetavalt seotud nn ühendatud anumate põhimõtte rakendumisega seoses Itaaliast lähtuvate laevavedudega. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks sellele leiab ta, et veomahu võrdlemine Marseille-Korsika ja Touloni-Korsika liinidel ei ole piisav selleks, et tuvastada ilmse hindamisvea olemasolu avaliku teenindamise kohustusega määratletud vajaduste rahuldamiseks eraettevõtjate alternatiivse teenusepakkumise suutlikkuse muutumise üle otsustamisel. Kontsessionääride üldise veomahu vähenemine aastatel 2004–2005 on, nagu seda väitsid Prantsusmaa ametiasutused, seotud SNCMi teenuse katkemisega sotsiaalsete liikumiste tagajärjel. Seevastu Toulonist lähtuvate laevavedude mahu suurenemine on väidetavalt seotud nn ühendatud anumate põhimõtte rakendumisega seoses Itaaliast lähtuvate laevavedudega.

| (98) | Kontsessiooni raames osutatavate teenuste võimaliku ülemääraselt suures mahus määratlemise kohta väidab SNCM, et võrdlusperiood ei peaks osutatud sotsiaalsete liikumiste tõttu hõlmama aastaid 2004 ja 2005. Reisilaevade kasutamine on vajalik vedude tagamiseks tipphooajal. CMN väidab samuti, et pakkumuses esitatud mahu puhul arvestati majanduskeskkonda, teenuse osutamise häireid ning samuti teenuse suunaspetsiifilisust tipphooajal, millega kaasnevad alatäitumusega üleveod. |
| --- | --- |

(98)

Kontsessiooni raames osutatavate teenuste võimaliku ülemääraselt suures mahus määratlemise kohta väidab SNCM, et võrdlusperiood ei peaks osutatud sotsiaalsete liikumiste tõttu hõlmama aastaid 2004 ja 2005. Reisilaevade kasutamine on vajalik vedude tagamiseks tipphooajal. CMN väidab samuti, et pakkumuses esitatud mahu puhul arvestati majanduskeskkonda, teenuse osutamise häireid ning samuti teenuse suunaspetsiifilisust tipphooajal, millega kaasnevad alatäitumusega üleveod.

| (99) | SNCM ja CMN märgivad täiendavalt, et ettevõtja Corsica Ferries osutatavate teenuste suhtes Toulonist lähtuvatel liinidel ei ole kehtestatud samalaadseid kohustusi nagu kontsessiooniga kontsessionääridele pandud kohustused. Kaubavedude osas rõhutavad SNCM ja CMN kehtestatud kohustusi sõidugraafikute, kandevõime ja tariifide osas. Reisijateveo osas märgib SNCM, et sõidugraafikutega seotud piirangud piiravad laevareiside arvu, et ettevõtja Corsica Ferries peaaegu puuduvad tariifipiirangud jätavad ettevõtjale suurema kaubandusliku vabaduse ning et teenuse kvaliteediga seotud nõuded suurendavad kontsessionääride kulutusi. Samuti osutab SNCM kontsessiooni tehnilises kirjelduses esitatud kohalike sihtsadamate spetsiifilisi eripärasid ning oma kohustusi igapäevaste ülevedude korraldamisel, millele osutas oma märkustes Corsica Ferries. |
| --- | --- |

(99)

SNCM ja CMN märgivad täiendavalt, et ettevõtja Corsica Ferries osutatavate teenuste suhtes Toulonist lähtuvatel liinidel ei ole kehtestatud samalaadseid kohustusi nagu kontsessiooniga kontsessionääridele pandud kohustused. Kaubavedude osas rõhutavad SNCM ja CMN kehtestatud kohustusi sõidugraafikute, kandevõime ja tariifide osas. Reisijateveo osas märgib SNCM, et sõidugraafikutega seotud piirangud piiravad laevareiside arvu, et ettevõtja Corsica Ferries peaaegu puuduvad tariifipiirangud jätavad ettevõtjale suurema kaubandusliku vabaduse ning et teenuse kvaliteediga seotud nõuded suurendavad kontsessionääride kulutusi. Samuti osutab SNCM kontsessiooni tehnilises kirjelduses esitatud kohalike sihtsadamate spetsiifilisi eripärasid ning oma kohustusi igapäevaste ülevedude korraldamisel, millele osutas oma märkustes Corsica Ferries.

| (100) | Täiendavalt rõhutab SNCM, et teistele turuosalistele väidetavalt makstavad hüvitised, sealhulgas eeskätt sotsiaalabi, on võinud mõjutada vedude mahu muutusi. Seega ei tähenda kõnealused muutused kontsessionääride väiksemat suutlikkust neile pandud kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(100)

Täiendavalt rõhutab SNCM, et teistele turuosalistele väidetavalt makstavad hüvitised, sealhulgas eeskätt sotsiaalabi, on võinud mõjutada vedude mahu muutusi. Seega ei tähenda kõnealused muutused kontsessionääride väiksemat suutlikkust neile pandud kohustuste täitmisel.

| (101) | Ja lõpuks märgib SNCM, et tema pakkumus teenuse osutamiseks määrati kindlaks 2007. aastal. Seetõttu on Korsika transpordiameti nõudmiste vähenemine 2009. aastal seotud eeskätt majanduskriisiga ning ettevõtja Corsica Ferries tehtud investeeringutega. |
| --- | --- |

(101)

Ja lõpuks märgib SNCM, et tema pakkumus teenuse osutamiseks määrati kindlaks 2007. aastal. Seetõttu on Korsika transpordiameti nõudmiste vähenemine 2009. aastal seotud eeskätt majanduskriisiga ning ettevõtja Corsica Ferries tehtud investeeringutega.

5.2.2.   ALTMARKI KOHTUOTSUSE TEINE KRITEERIUM

| (102) | Samalaadselt Prantsusmaa ametiasutuste seisukohaga (vt põhjendus 66) leiab SNCM, et kontsessioonilepingu artikli 7 lõige 1 on piisav alus hüvitise suuruse arvestamise parameetrite kindlaksmääramiseks. Lisaks sellele saab kontrollimise objekt olla üksnes kõnealuse sätte alusel vastuvõetud akt, välja arvatud artikli 7 lõike 1 enda olemasolu. |
| --- | --- |

(102)

Samalaadselt Prantsusmaa ametiasutuste seisukohaga (vt põhjendus 66) leiab SNCM, et kontsessioonilepingu artikli 7 lõige 1 on piisav alus hüvitise suuruse arvestamise parameetrite kindlaksmääramiseks. Lisaks sellele saab kontrollimise objekt olla üksnes kõnealuse sätte alusel vastuvõetud akt, välja arvatud artikli 7 lõike 1 enda olemasolu.

| (103) | SNCM ja CMN märgivad samuti, et Prantsusmaa ametiasutuste osutatud põhjenduses esitatud selgitus kehtib samuti hüvitise suuruse kohandamise puhul sõltuvalt kontsessiooni tegelikest prognoositud tuludest. Kõnealust sätet kohaldatakse automaatselt ning puudub mis tahes subjektiivse tõlgendamise võimalus. „Kütuse” kaitseklausel on väidetavalt põhjendatud asjaoluga, et turu arenguid ja õigusaktide muudatusi ei ole võimalik prognoosida. Lõpuks märgib CMN, et tulude kaitseklauslit kohaldatakse nii tulude vähenemise kui ka nende suurenemise korral. |
| --- | --- |

(103)

SNCM ja CMN märgivad samuti, et Prantsusmaa ametiasutuste osutatud põhjenduses esitatud selgitus kehtib samuti hüvitise suuruse kohandamise puhul sõltuvalt kontsessiooni tegelikest prognoositud tuludest. Kõnealust sätet kohaldatakse automaatselt ning puudub mis tahes subjektiivse tõlgendamise võimalus. „Kütuse” kaitseklausel on väidetavalt põhjendatud asjaoluga, et turu arenguid ja õigusaktide muudatusi ei ole võimalik prognoosida. Lõpuks märgib CMN, et tulude kaitseklauslit kohaldatakse nii tulude vähenemise kui ka nende suurenemise korral.

| (104) | SNCM märgib, et prognoositud tulude muutumine kontsessionääride eri pakkumustes ei kahjusta hüvitise suuruse arvestamise mehhanismi läbipaistvust. |
| --- | --- |

(104)

SNCM märgib, et prognoositud tulude muutumine kontsessionääride eri pakkumustes ei kahjusta hüvitise suuruse arvestamise mehhanismi läbipaistvust.

| (105) | SNCM täpsustab samuti, et väljaspool kontsessiooniga seatud raamistikku ei ole ettevõtjale makstud mingeid muid rahalisi hüvitisi. Ta rõhutab, et kontsessiooni kohaselt on teatava teenuse osutamise häirete korral ette nähtud, et kontsessionääri kantud kulud näiteks asenduslaevade kasutamiseks või klientidele kahjutasu maksmiseks arvestatakse maha kontsessionääride poolt Korsika transpordiametile makstava lepingujärgse trahvi summadest. Samas, kui SNCMi poolt Korsika transpordiametile esitatud taotluse summa ületas tegelikult 600 000 eurot, siis seda ei tasutud ning seda võeti üksnes arvesse SNCMi poolt 2010. aastal seoses sotsiaalsete liikumistega makstava kahjutasu puhul. |
| --- | --- |

(105)

SNCM täpsustab samuti, et väljaspool kontsessiooniga seatud raamistikku ei ole ettevõtjale makstud mingeid muid rahalisi hüvitisi. Ta rõhutab, et kontsessiooni kohaselt on teatava teenuse osutamise häirete korral ette nähtud, et kontsessionääri kantud kulud näiteks asenduslaevade kasutamiseks või klientidele kahjutasu maksmiseks arvestatakse maha kontsessionääride poolt Korsika transpordiametile makstava lepingujärgse trahvi summadest. Samas, kui SNCMi poolt Korsika transpordiametile esitatud taotluse summa ületas tegelikult 600 000 eurot, siis seda ei tasutud ning seda võeti üksnes arvesse SNCMi poolt 2010. aastal seoses sotsiaalsete liikumistega makstava kahjutasu puhul.

5.2.3.   ALTMARKI KOHTUOTSUSE TEISED KRITEERIUMID

| (106) | Avaliku teenindamise kohustuse täitmisel kantud kulude eest makstava hüvitise suuruse osas leiavad SNCM ja CMN, et nad ei ole saanud mingit ülemäärast hüvitist. SNCM märgib hoopis, et võttes arvesse omakapitali tootlust, on avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel kantud kulude eest makstud hüvitist ebapiisavalt, sest pärast omavahendite nõude täitmist oli ettevõtja kahjumis. |
| --- | --- |

(106)

Avaliku teenindamise kohustuse täitmisel kantud kulude eest makstava hüvitise suuruse osas leiavad SNCM ja CMN, et nad ei ole saanud mingit ülemäärast hüvitist. SNCM märgib hoopis, et võttes arvesse omakapitali tootlust, on avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisel kantud kulude eest makstud hüvitist ebapiisavalt, sest pärast omavahendite nõude täitmist oli ettevõtja kahjumis.

| (107) | Teenuseosutaja valimise hankemenetluse kohta märgib SNCM, et erastamisprotokoll hõlmas erisätet. Kõnealust menetlust tuleks analüüsida viisil, nagu seda tegid Prantsusmaa ametiasutused ja millele osutati käesoleva dokumendi põhjenduses 55. SNCM leiab samuti, et SNCMi erastamisprotsess, mis ei olnud seotud Korsika territoriaalühendusega, ei mõjutanud mingil viisil kontsessiooni andmist. |
| --- | --- |

(107)

Teenuseosutaja valimise hankemenetluse kohta märgib SNCM, et erastamisprotokoll hõlmas erisätet. Kõnealust menetlust tuleks analüüsida viisil, nagu seda tegid Prantsusmaa ametiasutused ja millele osutati käesoleva dokumendi põhjenduses 55. SNCM leiab samuti, et SNCMi erastamisprotsess, mis ei olnud seotud Korsika territoriaalühendusega, ei mõjutanud mingil viisil kontsessiooni andmist.

| (108) | SNCM ja CMN väidavad täiendavalt, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses esitatud nõuete alusel ei saa kahtluse alla seada kontsessiooni andmise menetluse konkurentsiga seotud olemust. Nad leiavad, et Altmarki neljandale kriteeriumile vastavuse kontrollimine ei hõlma kontsessiooniga hõlmamata ettevõtjate avaliku teenindamise kohustuste konkreetset iseloomu. |
| --- | --- |

(108)

SNCM ja CMN väidavad täiendavalt, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses esitatud nõuete alusel ei saa kahtluse alla seada kontsessiooni andmise menetluse konkurentsiga seotud olemust. Nad leiavad, et Altmarki neljandale kriteeriumile vastavuse kontrollimine ei hõlma kontsessiooniga hõlmamata ettevõtjate avaliku teenindamise kohustuste konkreetset iseloomu.

| (109) | SNCM ja CMN rõhutavad täiendavalt, et määruse nr 3577/92 kohased piirangud avalike teenuste sisu kohta ei takista liikmesriikidel nende teenustega seoses seadmast täiendavaid nõudmisi. |
| --- | --- |

(109)

SNCM ja CMN rõhutavad täiendavalt, et määruse nr 3577/92 kohased piirangud avalike teenuste sisu kohta ei takista liikmesriikidel nende teenustega seoses seadmast täiendavaid nõudmisi.

| (110) | Tuginedes kõikidele põhjenduses 67 esitatud Prantsusmaa ametiasutuste väidetele, leiab SNCM, et kontsessionääride valimise menetlus ei olnud diskrimineeriva iseloomuga. Ettevõtja Corsica Ferries väide, et Bastia halduskohus ja Korsika territoriaalühendus ei ole käitunud erapooletult, on SNCMi väitel selle seisukoha tõestuseks. |
| --- | --- |

(110)

Tuginedes kõikidele põhjenduses 67 esitatud Prantsusmaa ametiasutuste väidetele, leiab SNCM, et kontsessionääride valimise menetlus ei olnud diskrimineeriva iseloomuga. Ettevõtja Corsica Ferries väide, et Bastia halduskohus ja Korsika territoriaalühendus ei ole käitunud erapooletult, on SNCMi väitel selle seisukoha tõestuseks.

| (111) | Lisaks sellele väidavad SNCM ja CMN, et isegi kui eeldada, et Altmarki kohtuotsuse kriteeriumid ei ole täidetud, tuleks saadud hüvitised lugeda siseturuga kokkusobivaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku alusel. Sellega seoses märgivad nad, et kontsessiooni kestus on nõuetekohane ning et väljaspool kontsessiooni osutatud teenuste osas on peetud kuluarvestust, mis on eraldatud kontsessiooni alusel osutatud teenuste omast, millega on täidetud finantstehingute läbipaistvust käsitleva direktiivi 2006/111/EÜ nõuded. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks sellele väidavad SNCM ja CMN, et isegi kui eeldada, et Altmarki kohtuotsuse kriteeriumid ei ole täidetud, tuleks saadud hüvitised lugeda siseturuga kokkusobivaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku alusel. Sellega seoses märgivad nad, et kontsessiooni kestus on nõuetekohane ning et väljaspool kontsessiooni osutatud teenuste osas on peetud kuluarvestust, mis on eraldatud kontsessiooni alusel osutatud teenuste omast, millega on täidetud finantstehingute läbipaistvust käsitleva direktiivi 2006/111/EÜ nõuded.

6.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

6.1.   AVALIKU TEENUSE ULATUS JA ALTMARKI KOHTUOTSUSE ESIMENE KRITEERIUM

| (112) | Ettevõtja Corsica Ferries esitatud märkuste kohta seoses vastavusega Altmarki kohtuotsuse esimesele kriteeriumile meenutavad Prantsusmaa ametiasutused esmalt oma seisukohta põhiteenuse ja lisateenuse lahutamatuse kohta. Nad leiavad, et ajutise tööjõu kasutamine lisateenuse osutamiseks ei anna alust väita vastupidist. |
| --- | --- |

(112)

Ettevõtja Corsica Ferries esitatud märkuste kohta seoses vastavusega Altmarki kohtuotsuse esimesele kriteeriumile meenutavad Prantsusmaa ametiasutused esmalt oma seisukohta põhiteenuse ja lisateenuse lahutamatuse kohta. Nad leiavad, et ajutise tööjõu kasutamine lisateenuse osutamiseks ei anna alust väita vastupidist.

| (113) | Samuti ei nõustu nad ettevõtja Corsica Ferries väitega, mille kohaselt on lisateenuse osutamise ainukeseks nõudeks suutlikkus pakkuda teatavat teenuse mahtu. Nad meenutavad, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud kvaliteedinõuded kehtivad ka lisateenuse puhul. |
| --- | --- |

(113)

Samuti ei nõustu nad ettevõtja Corsica Ferries väitega, mille kohaselt on lisateenuse osutamise ainukeseks nõudeks suutlikkus pakkuda teatavat teenuse mahtu. Nad meenutavad, et kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud kvaliteedinõuded kehtivad ka lisateenuse puhul.

| (114) | Lisaks sellele ei nõua kontsessiooni tehniline kirjeldus erinevate laevade kasutamist pidevalt osutatava teenuse ja lisateenuse jaoks. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks sellele ei nõua kontsessiooni tehniline kirjeldus erinevate laevade kasutamist pidevalt osutatava teenuse ja lisateenuse jaoks.

| (115) | Samuti peavad nad põhjendamatuks piirata eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavuse analüüsi ulatust üksnes lisateenuse osutamise perioodidega. Nad on seisukohal, et lisateenuse avaliku teenuse hulka kuulumise vaidlustamine põhjendusel, et tegemist on eeskätt turistidele suunatud teenusega, ei ole asjakohane, kuivõrd selle teenuse eesmärk on tagada riigi territoriaalne ühendatus ja leevendada piiranguid, mis on tingitud sellest, et Korsika näol on tegemist saarega. |
| --- | --- |

(115)

Samuti peavad nad põhjendamatuks piirata eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavuse analüüsi ulatust üksnes lisateenuse osutamise perioodidega. Nad on seisukohal, et lisateenuse avaliku teenuse hulka kuulumise vaidlustamine põhjendusel, et tegemist on eeskätt turistidele suunatud teenusega, ei ole asjakohane, kuivõrd selle teenuse eesmärk on tagada riigi territoriaalne ühendatus ja leevendada piiranguid, mis on tingitud sellest, et Korsika näol on tegemist saarega.

| (116) | Prantsusmaa ametiasutused ei nõustu ettevõtja Corsica Ferries tehtud analüüsiga kontsessiooni alusel osutatava lisateenuse mahu asjakohasuse kohta. Nad leiavad, et reisijateveoga seotud võrdlusperiood peaks piirduma 2006. aastale järgneva perioodiga, kuivõrd aastate 2002–2005 jooksul oli teenuse osutamine sotsiaalsete liikumiste tõttu häiritud. Nad leiavad samuti, et pakkumise üldine ülemäärane suurenemine ajavahemikul 2010–2013 oli seotud laeva Smeralda käikuvõtmisega ettevõtja Corsica Ferries poolt. |
| --- | --- |

(116)

Prantsusmaa ametiasutused ei nõustu ettevõtja Corsica Ferries tehtud analüüsiga kontsessiooni alusel osutatava lisateenuse mahu asjakohasuse kohta. Nad leiavad, et reisijateveoga seotud võrdlusperiood peaks piirduma 2006. aastale järgneva perioodiga, kuivõrd aastate 2002–2005 jooksul oli teenuse osutamine sotsiaalsete liikumiste tõttu häiritud. Nad leiavad samuti, et pakkumise üldine ülemäärane suurenemine ajavahemikul 2010–2013 oli seotud laeva Smeralda käikuvõtmisega ettevõtja Corsica Ferries poolt.

| (117) | Prantsusmaa ametiasutused märgivad lõpuks, et Corsica Ferries on peamine abisaaja sotsiaalabi meetme kaudu, sest selle meetme abisummad sõltuvad veetavate reisijate arvust. Lisaks sellele võtab Corsica Ferries arvesse ainult vedude mahtu ega arvesta teisi kriteeriume, nagu näiteks teenuse kvaliteet. |
| --- | --- |

(117)

Prantsusmaa ametiasutused märgivad lõpuks, et Corsica Ferries on peamine abisaaja sotsiaalabi meetme kaudu, sest selle meetme abisummad sõltuvad veetavate reisijate arvust. Lisaks sellele võtab Corsica Ferries arvesse ainult vedude mahtu ega arvesta teisi kriteeriume, nagu näiteks teenuse kvaliteet.

6.2.   ALTMARKI KOHTUOTSUSE TEISED KRITEERIUMID

| (118) | Ettevõtja Corsica Ferries märkuste kohta seoses vastavusega Altmarki kohtuotsuse teisele ja kolmandale kriteeriumile täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et 28. detsembri 2009. aasta lisalepinguga kontsessiooni sätetesse tehtud muudatus tulenes ühelt poolt erinevusest optimistliku majandusarengu mudeli põhjal eesmärgiks seatud prognoositud veomahu ja majandustegevuse aeglustumise ajajärgu tegelike tulemuste vahel ning teiselt poolt teenusepakkumise suurenemisest laevatranspordi valdkonnas. Nad rõhutavad, et finantsasutuste teostatav hüvitismehhanismi kontrollimine ei hõlma selle mehhanismi vastavust riigiabide valdkonnas kohaldatavatele õigusaktidele, vaid üksnes selle mehhanismi õiguspärasust, tõhusust ja haldamise nõuetelevastavust. Prantsusmaa ametiasutused märgivad täiendavalt, et esitatud märkused hõlmavad ka sotsiaalabi meedet, millest sai kasu eeskätt Corsica Ferries, Prantsusmaa ametiasutuste väitel kasvasid kõnealused summad 2002.–2009. aastatel 13,8 miljonilt eurolt 20,8 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(118)

Ettevõtja Corsica Ferries märkuste kohta seoses vastavusega Altmarki kohtuotsuse teisele ja kolmandale kriteeriumile täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et 28. detsembri 2009. aasta lisalepinguga kontsessiooni sätetesse tehtud muudatus tulenes ühelt poolt erinevusest optimistliku majandusarengu mudeli põhjal eesmärgiks seatud prognoositud veomahu ja majandustegevuse aeglustumise ajajärgu tegelike tulemuste vahel ning teiselt poolt teenusepakkumise suurenemisest laevatranspordi valdkonnas. Nad rõhutavad, et finantsasutuste teostatav hüvitismehhanismi kontrollimine ei hõlma selle mehhanismi vastavust riigiabide valdkonnas kohaldatavatele õigusaktidele, vaid üksnes selle mehhanismi õiguspärasust, tõhusust ja haldamise nõuetelevastavust. Prantsusmaa ametiasutused märgivad täiendavalt, et esitatud märkused hõlmavad ka sotsiaalabi meedet, millest sai kasu eeskätt Corsica Ferries, Prantsusmaa ametiasutuste väitel kasvasid kõnealused summad 2002.–2009. aastatel 13,8 miljonilt eurolt 20,8 miljoni euroni.

| (119) | Ettevõtja Corsica Ferries esitatud märkuste kohta seoses vastavusega Altmarki kohtuotsuse neljandale kriteeriumile täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et Üldkohtu 11. septembri 2012. aastal vastuvõetud kohtuotsuses kohtuasjas T-565/08 ei osutatud ühtegi seost kontsessiooni andmisega. Seega ei nõustu nad ettevõtja Corsica Ferries sellele kohtuotsusele antud tõlgendusega ja leiavad sellega seoses, et erisätte kohaldamine võib olla võimalik vaid juhul, kui komisjon võtab vastu otsuse, millega kuulutatakse kõnealused meetmed riigiabiks, mis ei ole siseturuga kokkusobiv, või juhul, kui SNCMile ei anta avaliku teenindamise delegeerimise lepingut. |
| --- | --- |

(119)

Ettevõtja Corsica Ferries esitatud märkuste kohta seoses vastavusega Altmarki kohtuotsuse neljandale kriteeriumile täpsustavad Prantsusmaa ametiasutused, et Üldkohtu 11. septembri 2012. aastal vastuvõetud kohtuotsuses kohtuasjas T-565/08 ei osutatud ühtegi seost kontsessiooni andmisega. Seega ei nõustu nad ettevõtja Corsica Ferries sellele kohtuotsusele antud tõlgendusega ja leiavad sellega seoses, et erisätte kohaldamine võib olla võimalik vaid juhul, kui komisjon võtab vastu otsuse, millega kuulutatakse kõnealused meetmed riigiabiks, mis ei ole siseturuga kokkusobiv, või juhul, kui SNCMile ei anta avaliku teenindamise delegeerimise lepingut.

| (120) | Prantsusmaa ametiasutused leiavad lõpuks, et tegeliku konkurentsi hindamisel ei ole tuginemine piirkondliku omavalitsuse esimehe avaldusele kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuivõrd kõnealusel ametkonnal ei ole pädevust kontsessiooni tehnilist kirjeldust üksinda vastu võtta. Samaaegselt märgivad nad, et pakkumuste analüüsi põhjal otsustati, et Corsica Ferries ei vasta kõnealuse kontsessiooni tehnilises kirjelduses seatud tingimustele, tema pakkumus ei hõlmanud andmeid ettevõtja võlgnevuste kohta ning ei taganud tema prognoositavate tulude asjakohasust. |
| --- | --- |

(120)

Prantsusmaa ametiasutused leiavad lõpuks, et tegeliku konkurentsi hindamisel ei ole tuginemine piirkondliku omavalitsuse esimehe avaldusele kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, kuivõrd kõnealusel ametkonnal ei ole pädevust kontsessiooni tehnilist kirjeldust üksinda vastu võtta. Samaaegselt märgivad nad, et pakkumuste analüüsi põhjal otsustati, et Corsica Ferries ei vasta kõnealuse kontsessiooni tehnilises kirjelduses seatud tingimustele, tema pakkumus ei hõlmanud andmeid ettevõtja võlgnevuste kohta ning ei taganud tema prognoositavate tulude asjakohasust.

7.   ABIMEETMETE HINDAMINE

7.1.   EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 KOHASE ABI OLEMASOLU

| (121) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(121)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (122) | Selleks et riigi võetud meedet saaks käsitleda riigiabina, peavad seega samaaegselt olema täidetud neli tingimust: 1) meetmest kasusaaja peab olema ettevõtja või ettevõtjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) kõnealuse meetme võtjaks on riik ja see toimub riigi ressurssidest, 3) meetmega antakse valikuline eelis sellest meetmest kasusaajale või kasusaajatele ja 4) meede kahjustab või võib kahjustada konkurentsi ja meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (52). |
| --- | --- |

(122)

Selleks et riigi võetud meedet saaks käsitleda riigiabina, peavad seega samaaegselt olema täidetud neli tingimust: 1) meetmest kasusaaja peab olema ettevõtja või ettevõtjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, 2) kõnealuse meetme võtjaks on riik ja see toimub riigi ressurssidest, 3) meetmega antakse valikuline eelis sellest meetmest kasusaajale või kasusaajatele ja 4) meede kahjustab või võib kahjustada konkurentsi ja meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust (52).

7.1.1.   ETTEVÕTJA JA MAJANDUSTEGEVUSE MÕISTE

| (123) | Menetluse alustamise otsuses on märgitud (põhjendus 62), et SNCM ja CMN on mereveoteenuse osutajad ja tegelevad seega majandustegevusega. |
| --- | --- |

(123)

Menetluse alustamise otsuses on märgitud (põhjendus 62), et SNCM ja CMN on mereveoteenuse osutajad ja tegelevad seega majandustegevusega.

7.1.2.   RIIGI RESSURSID JA MEETME RIIGILE OMISTATAVUS

| (124) | Menetluse alustamise otsuses (põhjendused 63–65) on märgitud, et otsuse kontsessiooni andmiseks tegi Korsika omavalitsus, seejuures on riikliku asutuse, Korsika transpordiameti ressursside näol tegemist riigi ressurssidega, mis pärinevad riigi makstavast territoriaalse ühendatuse tagamise dotatsioonist. Kontsessiooni alusel makstava hüvitise alus on seega riigile omistatavad väljamaksed riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(124)

Menetluse alustamise otsuses (põhjendused 63–65) on märgitud, et otsuse kontsessiooni andmiseks tegi Korsika omavalitsus, seejuures on riikliku asutuse, Korsika transpordiameti ressursside näol tegemist riigi ressurssidega, mis pärinevad riigi makstavast territoriaalse ühendatuse tagamise dotatsioonist. Kontsessiooni alusel makstava hüvitise alus on seega riigile omistatavad väljamaksed riigi ressurssidest.

7.1.3.   KONTSESSIONÄÄRIDELE ANTAV VALIKULINE EELIS

| (125) | Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist ettevõtjale antava abiga, tuleb kindlaks teha, kas kõnealune ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest ressurssidest, või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (53). |
| --- | --- |

(125)

Selleks et hinnata, kas teatava riikliku meetme näol on tegemist ettevõtjale antava abiga, tuleb kindlaks teha, kas kõnealune ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest ressurssidest, või kas ta on saanud eeliseid, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (53).

| (126) | Seda asjaolu silmas pidades leiab komisjon, et vastupidiselt sellele, mida väidab CMN, ei võimalda konkureerivate ettevõtjate hõlmatava turuosa suurenemine kuidagi väita, et kontsessionääridele ei ole antud eeliseid. On täiesti selge, et kontsessionääridele ei oleks ilma riikliku sekkumiseta tegevuskulusid hüvitatud, nagu see toimus kontsessiooni alusel. |
| --- | --- |

(126)

Seda asjaolu silmas pidades leiab komisjon, et vastupidiselt sellele, mida väidab CMN, ei võimalda konkureerivate ettevõtjate hõlmatava turuosa suurenemine kuidagi väita, et kontsessionääridele ei ole antud eeliseid. On täiesti selge, et kontsessionääridele ei oleks ilma riikliku sekkumiseta tegevuskulusid hüvitatud, nagu see toimus kontsessiooni alusel.

| (127) | Prantsusmaa osutab eeskätt riiginõukogu eespool osutatud 13. juuli 2012. aasta otsusele, väites et kontsessioonis tervikuna puuduvad riigiabi tunnused. Komisjon leiab seevastu, et riiklik seadusandja on oma otsuses piirdunud üksnes nentimisega, et kontsessioonilepingu artiklis 7.1 sisalduvat kaitseklauslit (54) ei saa eraldi vaadates käsitleda riigiabina (55). Kuivõrd komisjon ei vaatle kaitseklauslit eraldiseisvana, vaid võtab arvesse kogu kontsessiooni tervikuna, leiab ta, et eespool osutatud klauslit hõlmava otsuse põhjendused ei ole asjakohased selleks, et hinnata, kas kontsessioon tervikuna hõlmab riigiabi tunnuseid. Komisjon vaatleb kõnealuse otsuse põhjendusi sisuliselt, analüüsides kontsessiooniga hõlmatavate avaliku teenindamise kohustuste määratlust (vt jaotis 7.1.3.1). |
| --- | --- |

(127)

Prantsusmaa osutab eeskätt riiginõukogu eespool osutatud 13. juuli 2012. aasta otsusele, väites et kontsessioonis tervikuna puuduvad riigiabi tunnused. Komisjon leiab seevastu, et riiklik seadusandja on oma otsuses piirdunud üksnes nentimisega, et kontsessioonilepingu artiklis 7.1 sisalduvat kaitseklauslit (54) ei saa eraldi vaadates käsitleda riigiabina (55). Kuivõrd komisjon ei vaatle kaitseklauslit eraldiseisvana, vaid võtab arvesse kogu kontsessiooni tervikuna, leiab ta, et eespool osutatud klauslit hõlmava otsuse põhjendused ei ole asjakohased selleks, et hinnata, kas kontsessioon tervikuna hõlmab riigiabi tunnuseid. Komisjon vaatleb kõnealuse otsuse põhjendusi sisuliselt, analüüsides kontsessiooniga hõlmatavate avaliku teenindamise kohustuste määratlust (vt jaotis 7.1.3.1).

| (128) | Kuivõrd Prantsusmaa väidab, et makstavad hüvitised ei anna nende saajatele valikulist eelist eespool osutatud Altmarki kohtuotsuse valguses, peab komisjon välja selgitama, kas kontsessiooni alusel makstavate hüvitiste puhul on täidetud kõik Altmarki kohtuotsuses esitatud kriteeriumid, nagu seda väidavad Prantsusmaa ametiasutused ja kontsessionäärid. |
| --- | --- |

(128)

Kuivõrd Prantsusmaa väidab, et makstavad hüvitised ei anna nende saajatele valikulist eelist eespool osutatud Altmarki kohtuotsuse valguses, peab komisjon välja selgitama, kas kontsessiooni alusel makstavate hüvitiste puhul on täidetud kõik Altmarki kohtuotsuses esitatud kriteeriumid, nagu seda väidavad Prantsusmaa ametiasutused ja kontsessionäärid.

| (129) | Seejuures tuleb meenutada, et Euroopa Kohus on kõnealuses kohtuotsuses (56) sätestanud, et avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitise näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui samaaegselt on täidetud neli kriteeriumi:






  — | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud (1. kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(129)

Seejuures tuleb meenutada, et Euroopa Kohus on kõnealuses kohtuotsuses (56) sätestanud, et avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitise näol ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui samaaegselt on täidetud neli kriteeriumi:

—

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud (1. kriteerium);

| — | parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (2. kriteerium); |
| --- | --- |

—

parameetrid, mille alusel see hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (2. kriteerium);

| — | hüvitis ei ole suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (3. kriteerium); |
| --- | --- |

—

hüvitis ei ole suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (3. kriteerium);

| — | kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (4. kriteerium). |
| --- | --- |

—

kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (4. kriteerium).

| (130) | Oma teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (57) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suunised”) on komisjon esitanud suunised, mille ülesandeks on selgitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest makstavatele hüvitistele esitatavaid nõudeid. Teatises käsitletakse Altmarki kohtuotsuses sätestatud erinevaid nõudeid, nagu üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, vajadus ülesannete andmise akti järele, hüvitise parameetrite määratlemise nõue, ülemäärase hüvitise vältimise vajalikkuse põhimõte ja teenusepakkuja valiku põhimõtted. |
| --- | --- |

(130)

Oma teatises Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (57) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suunised”) on komisjon esitanud suunised, mille ülesandeks on selgitada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest makstavatele hüvitistele esitatavaid nõudeid. Teatises käsitletakse Altmarki kohtuotsuses sätestatud erinevaid nõudeid, nagu üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, vajadus ülesannete andmise akti järele, hüvitise parameetrite määratlemise nõue, ülemäärase hüvitise vältimise vajalikkuse põhimõte ja teenusepakkuja valiku põhimõtted.

| (131) | Kõnealusel juhul peab komisjon vajalikuks viia läbi hüvitise vastavuse analüüs Altmarki esimesele ja neljandale kriteeriumile. |
| --- | --- |

(131)

Kõnealusel juhul peab komisjon vajalikuks viia läbi hüvitise vastavuse analüüs Altmarki esimesele ja neljandale kriteeriumile.

7.1.3.1.   
  Üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlus (1. kriteerium)

| (132) | Tuleb meenutada, et komisjoni pädevus üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste määratlemisel piirdub õigusega kontrollida, et liikmesriik ei ole teinud ilmset hindamisviga üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemisel (58). |
| --- | --- |

(132)

Tuleb meenutada, et komisjoni pädevus üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste määratlemisel piirdub õigusega kontrollida, et liikmesriik ei ole teinud ilmset hindamisviga üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemisel (58).

| (133) | Lisaks sellele, kui Euroopa Liidu tasandil on vastu võetud erieeskirjad, on need siduvad liikmesriikide hindamispädevuse jaoks, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt (59). Menetluse alustamise otsuses on komisjon sellega seoses sisuliselt leidnud, et avaliku teenuse ulatus peaks riigiabiga seotud kontrolli osas vastama määruse nr 3577/92 sätetele Euroopa Kohtu antud tõlgenduses (60). Seetõttu on komisjon märkinud, et ta teostab analüüsi küsimuses, kas kontsessiooniga määratud avaliku teenuse kohaldamisala on määratletud vajalikus ja avaliku teenuse vajadusega proportsionaalses ulatuses, millest annab tunnistust regulaarselt osutatava veoteenuse ebapiisav maht vaba konkurentsi tingimustes. |
| --- | --- |

(133)

Lisaks sellele, kui Euroopa Liidu tasandil on vastu võetud erieeskirjad, on need siduvad liikmesriikide hindamispädevuse jaoks, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt (59). Menetluse alustamise otsuses on komisjon sellega seoses sisuliselt leidnud, et avaliku teenuse ulatus peaks riigiabiga seotud kontrolli osas vastama määruse nr 3577/92 sätetele Euroopa Kohtu antud tõlgenduses (60). Seetõttu on komisjon märkinud, et ta teostab analüüsi küsimuses, kas kontsessiooniga määratud avaliku teenuse kohaldamisala on määratletud vajalikus ja avaliku teenuse vajadusega proportsionaalses ulatuses, millest annab tunnistust regulaarselt osutatava veoteenuse ebapiisav maht vaba konkurentsi tingimustes.

| (134) | Kui antud konkreetsel juhul ei ole hüvitised kooskõlas määruses nr 3577/92 sätestatud sisuliste kriteeriumidega kohtupraktikas antud tõlgenduse kohaselt, ei saa neid hüvitisi käsitleda kooskõlas olevatena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2. Vastavus määruse nr 3577/92 sätetele on antud juhul seega üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku kohaldatavuse eeltingimuseks (61). |
| --- | --- |

(134)

Kui antud konkreetsel juhul ei ole hüvitised kooskõlas määruses nr 3577/92 sätestatud sisuliste kriteeriumidega kohtupraktikas antud tõlgenduse kohaselt, ei saa neid hüvitisi käsitleda kooskõlas olevatena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2. Vastavus määruse nr 3577/92 sätetele on antud juhul seega üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku kohaldatavuse eeltingimuseks (61).

| (135) | Komisjon märgib sellega seoses, et kontsessiooni näol on ilmselgelt tegemist avaliku teenuse osutamise lepinguga määruse nr 3577/92 tähenduses (62). Ta leiab seejuures, et Analiri kohtuotsuses sätestatud tingimused on sellise avaliku teenuse osutamise lepingu analüüsimiseks asjakohased. Avaliku teenuse osutamise lepingu raames on teenuste osutaja subsideerimise puhul, mis toimub konkreetsete teenuste eest hüvitise maksmise vormis, tegemist ilmselgelt teenuste vaba liikumise põhimõtte takistamisega (63). Sellist takistamist saavad õigustada vaid piiravad tingimused, mis määravad ära kõikide vabast konkurentsist välja jäävate teenuste vajalikkuse ja proportsionaalsuse tegeliku transpordivajaduse suhtes, mida vaba konkurentsi tingimustes ei ole võimalik rahuldada. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon märgib sellega seoses, et kontsessiooni näol on ilmselgelt tegemist avaliku teenuse osutamise lepinguga määruse nr 3577/92 tähenduses (62). Ta leiab seejuures, et Analiri kohtuotsuses sätestatud tingimused on sellise avaliku teenuse osutamise lepingu analüüsimiseks asjakohased. Avaliku teenuse osutamise lepingu raames on teenuste osutaja subsideerimise puhul, mis toimub konkreetsete teenuste eest hüvitise maksmise vormis, tegemist ilmselgelt teenuste vaba liikumise põhimõtte takistamisega (63). Sellist takistamist saavad õigustada vaid piiravad tingimused, mis määravad ära kõikide vabast konkurentsist välja jäävate teenuste vajalikkuse ja proportsionaalsuse tegeliku transpordivajaduse suhtes, mida vaba konkurentsi tingimustes ei ole võimalik rahuldada.

| (136) | Komisjon leiab seega samalaadselt osutatud Analiri kohtuotsusega, et avaliku teenuse osutamise lepinguga kindlaksmääratud avaliku teenuse ulatus peab olema vajalik ja proportsionaalne avaliku teenuse tegeliku vajadusega, millest annab tunnistust regulaarselt osutatavate transporditeenuste ebapiisavus tavapäraste turutingimuste korral. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon leiab seega samalaadselt osutatud Analiri kohtuotsusega, et avaliku teenuse osutamise lepinguga kindlaksmääratud avaliku teenuse ulatus peab olema vajalik ja proportsionaalne avaliku teenuse tegeliku vajadusega, millest annab tunnistust regulaarselt osutatavate transporditeenuste ebapiisavus tavapäraste turutingimuste korral.

| (137) | Prantsusmaa ametiasutused väitsid kõigepealt, et menetluse alustamise otsuses esitatud ja siinkohal uuesti nimetatud põhi- ja lisateenuse näol ei ole tegemist eraldi teenustega. Komisjon jääb sellele vaatamata seisukohale, et kontsessiooni tehnilisest kirjeldusest ilmneb selgesti vahe põhiteenusena aastaringselt osutatava veoteenuse ja tippkoormuste ajal rakendatavate täiendavate veomahtude vahel (64). |
| --- | --- |

(137)

Prantsusmaa ametiasutused väitsid kõigepealt, et menetluse alustamise otsuses esitatud ja siinkohal uuesti nimetatud põhi- ja lisateenuse näol ei ole tegemist eraldi teenustega. Komisjon jääb sellele vaatamata seisukohale, et kontsessiooni tehnilisest kirjeldusest ilmneb selgesti vahe põhiteenusena aastaringselt osutatava veoteenuse ja tippkoormuste ajal rakendatavate täiendavate veomahtude vahel (64).

| (138) | Prantsusmaa ametiasutused väidavad samuti, et avaliku teenuse ulatust tuleks hinnata mõlema teenuse kohta koos. Nad osutavad seejuures riiginõukogu eespool osutatud 13. juuli 2012. aasta otsusele, mille kohaselt riiklik kohtuasutus on otsustanud, et varem osutatud määrus nr 3577/92 ei takista avaliku teenuse tegeliku vajaduse hindamist üldiselt iga liini puhul eraldi, kusjuures ei ole nõutav välja selgitada, kas asjaomane vajadus on pidevalt põhjendatud. Riiginõukogu järeldas, et määruses nr 3577/92 ei nõuta, et lisateenus peab vastama tegelikule vajadusele teise avaliku teenuse järele, milleks antud juhul on põhiteenus. |
| --- | --- |

(138)

Prantsusmaa ametiasutused väidavad samuti, et avaliku teenuse ulatust tuleks hinnata mõlema teenuse kohta koos. Nad osutavad seejuures riiginõukogu eespool osutatud 13. juuli 2012. aasta otsusele, mille kohaselt riiklik kohtuasutus on otsustanud, et varem osutatud määrus nr 3577/92 ei takista avaliku teenuse tegeliku vajaduse hindamist üldiselt iga liini puhul eraldi, kusjuures ei ole nõutav välja selgitada, kas asjaomane vajadus on pidevalt põhjendatud. Riiginõukogu järeldas, et määruses nr 3577/92 ei nõuta, et lisateenus peab vastama tegelikule vajadusele teise avaliku teenuse järele, milleks antud juhul on põhiteenus.

| (139) | Oma otsustuspraktikale tuginedes (65) leiab komisjon, et vältimaks nn koore riisumist, (66) mis kahjustaks teenuse majanduslikku kasumlikkust, kvaliteeti ja majanduslikku elujõulisust, võib juhul, kui tegemist on suure hooajalise kõikuvusega veoteenusega, osutuda otstarbekaks hõlmata avaliku teenusega teenuseid, mis hõlmavad nii tippkoormustega aega kui ka väiksema veomahuga perioode. Antud konkreetsel juhul leiab komisjon samas, et seisukohta, mille kohaselt vajadus lisateenuse järele on põhjendatud sama avaliku teenuse vajadusega, mille rahuldamiseks osutatakse põhiteenust, saab pidada õiguspäraseks üksnes juhul, kui selle lisateenuse osutamine on, nagu Prantsusmaa ametiasutused väidavad, vajalik põhiteenuse osutamiseks, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tehnilisi ja majanduslikke tingimusi. |
| --- | --- |

(139)

Oma otsustuspraktikale tuginedes (65) leiab komisjon, et vältimaks nn koore riisumist, (66) mis kahjustaks teenuse majanduslikku kasumlikkust, kvaliteeti ja majanduslikku elujõulisust, võib juhul, kui tegemist on suure hooajalise kõikuvusega veoteenusega, osutuda otstarbekaks hõlmata avaliku teenusega teenuseid, mis hõlmavad nii tippkoormustega aega kui ka väiksema veomahuga perioode. Antud konkreetsel juhul leiab komisjon samas, et seisukohta, mille kohaselt vajadus lisateenuse järele on põhjendatud sama avaliku teenuse vajadusega, mille rahuldamiseks osutatakse põhiteenust, saab pidada õiguspäraseks üksnes juhul, kui selle lisateenuse osutamine on, nagu Prantsusmaa ametiasutused väidavad, vajalik põhiteenuse osutamiseks, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tehnilisi ja majanduslikke tingimusi.

| (140) | Kuid vastupidiselt sellele, mida väidavad Prantsusmaa ametiasutused, SNCM ja SMN, ei leia komisjon, et lisateenuse osutamine on põhiteenuse osutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(140)

Kuid vastupidiselt sellele, mida väidavad Prantsusmaa ametiasutused, SNCM ja SMN, ei leia komisjon, et lisateenuse osutamine on põhiteenuse osutamiseks vajalik.

| (141) | Komisjon meenutab, et avaliku teenuse ulatuse suurendamist võib teatavatel juhtudel põhjendada teatava konkreetse tehnilise ühisosaga või selgete majanduslike asjaoludega (sünergia saavutamine). Kuid kõnealusel juhul ei ole põhiteenuse ja lisateenuse vahel mingit tehnilist ühisosa. Komisjon rõhutab, et kõnealuste teenustega seotud kohustused on eraldiseisvad nii sõidugraafikute kui ka vedude sageduse osas. Sõiduaegade kohta tuleb märkida, et kui põhiteenuse puhul on kindlaks määratud varaseima väljumise ajad ja ranged saabumisvahemikud, (67) siis lisateenuse puhul ei ole sätestatud mingeid sõiduaegade piiranguid. Vedude sageduse puhul ei ole kontsessiooni tehnilises kirjelduses lisateenuse puhul seatud mingeid piiranguid, transpordimaht on kindlaks määratud kogu aasta kohta tippkoormusega ajaks. Märkida tuleb samuti, et samasuguseid teineteisest eristatud teenuseid, (68) mille puhul kasutati eraldi laevu ja meeskondi, osutati ka ajavahemikul 2002–2006. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon meenutab, et avaliku teenuse ulatuse suurendamist võib teatavatel juhtudel põhjendada teatava konkreetse tehnilise ühisosaga või selgete majanduslike asjaoludega (sünergia saavutamine). Kuid kõnealusel juhul ei ole põhiteenuse ja lisateenuse vahel mingit tehnilist ühisosa. Komisjon rõhutab, et kõnealuste teenustega seotud kohustused on eraldiseisvad nii sõidugraafikute kui ka vedude sageduse osas. Sõiduaegade kohta tuleb märkida, et kui põhiteenuse puhul on kindlaks määratud varaseima väljumise ajad ja ranged saabumisvahemikud, (67) siis lisateenuse puhul ei ole sätestatud mingeid sõiduaegade piiranguid. Vedude sageduse puhul ei ole kontsessiooni tehnilises kirjelduses lisateenuse puhul seatud mingeid piiranguid, transpordimaht on kindlaks määratud kogu aasta kohta tippkoormusega ajaks. Märkida tuleb samuti, et samasuguseid teineteisest eristatud teenuseid, (68) mille puhul kasutati eraldi laevu ja meeskondi, osutati ka ajavahemikul 2002–2006.

| (142) | Siinkohal tuleb märkida, et Prantsusmaa ametiasutuste seisukoht, mille kohaselt kontsessiooni tehniline kirjeldus ei nõua erinevate laevade kasutamist, ei sea eespool osutatud järeldust kahtluse alla, kuivõrd ajavahemikul 2002–2006 kehtinud eelmise kontsessiooni kogemus näitas, et kaht teenuseliiki on võimalik osutada erinevate laevadega (69). |
| --- | --- |

(142)

Siinkohal tuleb märkida, et Prantsusmaa ametiasutuste seisukoht, mille kohaselt kontsessiooni tehniline kirjeldus ei nõua erinevate laevade kasutamist, ei sea eespool osutatud järeldust kahtluse alla, kuivõrd ajavahemikul 2002–2006 kehtinud eelmise kontsessiooni kogemus näitas, et kaht teenuseliiki on võimalik osutada erinevate laevadega (69).

| (143) | Lisaks sellele tuleb märkida Prantsusmaa ametiasutuste väite kohta, mille kohaselt lisateenuse kaasamine põhiteenusesse on tingitud selle rahalisest sõltuvusest põhiteenusest, et SNCMi kuluraamatupidamisest ilmneb mõningate raskustega, et põhiteenuse osutamisel esineb teatav käitamiskahjum (70). Seega ei saa Prantsusmaa ametiasutuste kõnealuse väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks sellele tuleb märkida Prantsusmaa ametiasutuste väite kohta, mille kohaselt lisateenuse kaasamine põhiteenusesse on tingitud selle rahalisest sõltuvusest põhiteenusest, et SNCMi kuluraamatupidamisest ilmneb mõningate raskustega, et põhiteenuse osutamisel esineb teatav käitamiskahjum (70). Seega ei saa Prantsusmaa ametiasutuste kõnealuse väitega nõustuda.

| (144) | Seega puudub antud konkreetse juhtumiga seotud asjaolude tõttu alus väita, et lisateenuse osutamine on vajalik põhiteenuse nõuetekohaseks osutamiseks, kõnealust järeldust ei suuda kõigutada ükski Prantsusmaa ametiasutuste ja kontsessionääride esitatud väide. Seetõttu leiab komisjon, et hinnang üldise majandushuvi kohta tuleb teostada mõlema kõnealuse teenuse puhul eraldi. |
| --- | --- |

(144)

Seega puudub antud konkreetse juhtumiga seotud asjaolude tõttu alus väita, et lisateenuse osutamine on vajalik põhiteenuse nõuetekohaseks osutamiseks, kõnealust järeldust ei suuda kõigutada ükski Prantsusmaa ametiasutuste ja kontsessionääride esitatud väide. Seetõttu leiab komisjon, et hinnang üldise majandushuvi kohta tuleb teostada mõlema kõnealuse teenuse puhul eraldi.

| (145) | Komisjon märgib esmalt, et vastavalt kõnealuse valdkonna kohtu- (71) ja otsustuspraktikale (72) on Prantsusmaa ametiasutuste territoriaalse ühendatuse tagamise poliitika seotud õigustatud avaliku huviga, milleks on piisava veoteenuse tagamine, mis vastab Korsika majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustele. Seega vastab Marseille ja viie Korsika sadama vahelist territoriaalset ühendatust tagava minimaalse ulatusega teenuse osutamine selgepiirilisele avaliku teenuse vajadusele. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon märgib esmalt, et vastavalt kõnealuse valdkonna kohtu- (71) ja otsustuspraktikale (72) on Prantsusmaa ametiasutuste territoriaalse ühendatuse tagamise poliitika seotud õigustatud avaliku huviga, milleks on piisava veoteenuse tagamine, mis vastab Korsika majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustele. Seega vastab Marseille ja viie Korsika sadama vahelist territoriaalset ühendatust tagava minimaalse ulatusega teenuse osutamine selgepiirilisele avaliku teenuse vajadusele.

| (146) | Eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavuse kohta põhiteenuse puhul tunnistavad teised turuosalised ise, et nad ei ole suutelised seda teenust pakkuma (73). |
| --- | --- |

(146)

Eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavuse kohta põhiteenuse puhul tunnistavad teised turuosalised ise, et nad ei ole suutelised seda teenust pakkuma (73).

| (147) | Ajavahemiku kohta, mil kõnealune pakkumise ebapiisavus esines, leiab komisjon, et kui tuvastatakse eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavus selgelt määratletud veovajaduse rahuldamiseks iga kõnealuse liini osas üksnes väiksema teenusemahuga perioodide puhul aastas, piisab sellest, et hõlmata põhiteenus avaliku teenuse ulatusse kõikide asjaomaste liinide osas kogu aasta kestel. Tehnilise ja majandusliku pädevusega seotud ilmsed tegurid põhjendavad põhiteenuse pideva osutamise vajadust ning seejuures ei ole vaja tõendada veoteenuste osutamise ebapiisavust kogu aasta vältel. Teatavate laevade ümberpaigutamine aasta jooksul oleks kontsessionääride jaoks toonud kaasa täiendava majandusliku koormuse, jättes nad samaaegselt ilma tipphooaegade olulisest tulust. |
| --- | --- |

(147)

Ajavahemiku kohta, mil kõnealune pakkumise ebapiisavus esines, leiab komisjon, et kui tuvastatakse eraettevõtjate alternatiivsete pakkumiste ebapiisavus selgelt määratletud veovajaduse rahuldamiseks iga kõnealuse liini osas üksnes väiksema teenusemahuga perioodide puhul aastas, piisab sellest, et hõlmata põhiteenus avaliku teenuse ulatusse kõikide asjaomaste liinide osas kogu aasta kestel. Tehnilise ja majandusliku pädevusega seotud ilmsed tegurid põhjendavad põhiteenuse pideva osutamise vajadust ning seejuures ei ole vaja tõendada veoteenuste osutamise ebapiisavust kogu aasta vältel. Teatavate laevade ümberpaigutamine aasta jooksul oleks kontsessionääride jaoks toonud kaasa täiendava majandusliku koormuse, jättes nad samaaegselt ilma tipphooaegade olulisest tulust.

| (148) | Ja lõpuks, nagu komisjon on juba märkinud oma tõlgendavas teatises (74) määruse nr 3577/92 kohta, ei ole liinide liitmine sama teenuse ulatuses iseenesest kõnealuse määrusega vastuolus. Antud konkreetsel juhul võimaldab viie liini liitmine laevade ühiskasutamist, parandades kõnealuse teenuse kvaliteeti (75) ning vähendades sellega seotud kulusid, kuivõrd põhiteenuse raames Korsika viide sadamasse suunduvate laevaühenduste puhul on sõidugraafikute, sõiduaegade ja teenuse mahu kauba- ja reisijateveo vahel jagunemise tehnilised tingimused suhteliselt samalaadsed (76). Seega nähakse kontsessioonis (77) ette samaaegselt nii teatud erinevate laevade kasutamist põhiteenuse mitmel liinil ja mitmete erinevate laevade kasutamist ühel ja samal liinil (78). |
| --- | --- |

(148)

Ja lõpuks, nagu komisjon on juba märkinud oma tõlgendavas teatises (74) määruse nr 3577/92 kohta, ei ole liinide liitmine sama teenuse ulatuses iseenesest kõnealuse määrusega vastuolus. Antud konkreetsel juhul võimaldab viie liini liitmine laevade ühiskasutamist, parandades kõnealuse teenuse kvaliteeti (75) ning vähendades sellega seotud kulusid, kuivõrd põhiteenuse raames Korsika viide sadamasse suunduvate laevaühenduste puhul on sõidugraafikute, sõiduaegade ja teenuse mahu kauba- ja reisijateveo vahel jagunemise tehnilised tingimused suhteliselt samalaadsed (76). Seega nähakse kontsessioonis (77) ette samaaegselt nii teatud erinevate laevade kasutamist põhiteenuse mitmel liinil ja mitmete erinevate laevade kasutamist ühel ja samal liinil (78).

| (149) | Ja lõpuks tuleb märkida, et määruse nr 3577/92 artikli 4 kohaselt on kontsessioonilepingus ja selle lisades üksikasjalikult kindlaks määratud eeskirjad, mis hõlmavad teenuse pidevust, regulaarsust, mahtusid ja tariife ning millest kontsessionäärid peavad põhiteenuse osutamisel kinni pidama (vt jaotis 2.5). |
| --- | --- |

(149)

Ja lõpuks tuleb märkida, et määruse nr 3577/92 artikli 4 kohaselt on kontsessioonilepingus ja selle lisades üksikasjalikult kindlaks määratud eeskirjad, mis hõlmavad teenuse pidevust, regulaarsust, mahtusid ja tariife ning millest kontsessionäärid peavad põhiteenuse osutamisel kinni pidama (vt jaotis 2.5).

| (150) | Eelnevast tuleneb, et põhiteenuse hõlmamine kontsessiooni alusel osutatavate teenuste hulka on vajalik ja proportsionaalne tegeliku vajadusega avaliku teenuse osutamise järele. |
| --- | --- |

(150)

Eelnevast tuleneb, et põhiteenuse hõlmamine kontsessiooni alusel osutatavate teenuste hulka on vajalik ja proportsionaalne tegeliku vajadusega avaliku teenuse osutamise järele.

| (151) | Komisjon leiab, et lisateenuse puhul on selle teenuse hõlmamine avaliku teenuse hulka vastuolus avaliku teenuse ulatuse põhjendatuse ja proportsionaalsuse nõudega avaliku teenuse tegeliku vajaduse suhtes (vt jaotis 8.1.1). |
| --- | --- |

(151)

Komisjon leiab, et lisateenuse puhul on selle teenuse hõlmamine avaliku teenuse hulka vastuolus avaliku teenuse ulatuse põhjendatuse ja proportsionaalsuse nõudega avaliku teenuse tegeliku vajaduse suhtes (vt jaotis 8.1.1).

| (152) | Sellega seoses märgib komisjon, et kolme lisateenuse osutamise raames käitatava liini, Marseille-Ajaccio, Marseille-Bastia ja Marseille-Propriano puhul kasutas SNCMi teenuse osutamiseks kõigil kolmel liinil eristamist mittevõimaldavalt kaht oma reisilaeva Danielle Casanova ja Napoléon Bonaparte (79). Komisjon märgib samuti, et antud konkreetsel juhul muudab lisateenuse osutamise kohta kehtestatud nõudmiste leebus (80) laevade erinevatel liinidel teenuse osutamisel eriti sobivaks, soodustades tehnilise ja majandusliku ühisosa tekkimist eri liinidel osutatavate teenuste vahel. Seetõttu leiab komisjon, et lisateenuse hõlmamist kontsessiooniga reguleeritavate teenuste hulka tuleb hinnata tervikuna. |
| --- | --- |

(152)

Sellega seoses märgib komisjon, et kolme lisateenuse osutamise raames käitatava liini, Marseille-Ajaccio, Marseille-Bastia ja Marseille-Propriano puhul kasutas SNCMi teenuse osutamiseks kõigil kolmel liinil eristamist mittevõimaldavalt kaht oma reisilaeva Danielle Casanova ja Napoléon Bonaparte (79). Komisjon märgib samuti, et antud konkreetsel juhul muudab lisateenuse osutamise kohta kehtestatud nõudmiste leebus (80) laevade erinevatel liinidel teenuse osutamisel eriti sobivaks, soodustades tehnilise ja majandusliku ühisosa tekkimist eri liinidel osutatavate teenuste vahel. Seetõttu leiab komisjon, et lisateenuse hõlmamist kontsessiooniga reguleeritavate teenuste hulka tuleb hinnata tervikuna.

| (153) | Lisaks sellele tuleb avaliku teenuse osutamise delegeerimise põhjendatuse ja proportsionaalsuse uurimisel võtta arvesse avaliku teenuse osutamise kohustust kõikidel Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahelistel liinidel. Teiselt poolt peab uurimine antud juhul esinevaid asjaolusid ja poolte väiteid arvesse võttes (81) pidama silmas ka eraõiguslike ettevõtjate teenusepakkumise olemasolu Toulonist väljuvatel liinidel, mis on märkimisväärses osas asendatavad kontsessiooniga hõlmatavate Marseillest väljuvate liinidega. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks sellele tuleb avaliku teenuse osutamise delegeerimise põhjendatuse ja proportsionaalsuse uurimisel võtta arvesse avaliku teenuse osutamise kohustust kõikidel Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahelistel liinidel. Teiselt poolt peab uurimine antud juhul esinevaid asjaolusid ja poolte väiteid arvesse võttes (81) pidama silmas ka eraõiguslike ettevõtjate teenusepakkumise olemasolu Toulonist väljuvatel liinidel, mis on märkimisväärses osas asendatavad kontsessiooniga hõlmatavate Marseillest väljuvate liinidega.

| (154) | Menetluse alustamise otsuses meenutas komisjon mitmeid tunnuseid, mis tõendavad vastastikuse asendatavuse olemasolu Marseillest ja Toulonist lähtuvate veoteenuste osutamise vahel. Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste veoteenuste arengus võib märgata, et kahe kontsessionääri osutatavatele teenustele on kiiresti tekkinud konkureerivad pakkumised. Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste reisijate ülevedude arv on ajavahemikul 2002–2009 suurenenud 31,6 % võrra (82). Vaadeldes liikluse jaotumist erinevate teenindatavate sadamate vahel, võib täheldada Toulonist lähtuvate vedude arvu väga ulatuslikku suurenemist (+ 150 % ajavahemikul 2002–2009) ja samaaegset Marseillest lähtuvate vedude arvu vähenemist (– 1,7 %). Sellest ilmneb, et üldise veomahu kasvust langeb suur osa teenusepakkujatele, kelle teenused hõlmavad Toulonist lähtuvaid liine, mis võtavad reisijaid ära kontsessionääride teenindatavatelt Marseillest lähtuvatelt liinidelt. |
| --- | --- |

(154)

Menetluse alustamise otsuses meenutas komisjon mitmeid tunnuseid, mis tõendavad vastastikuse asendatavuse olemasolu Marseillest ja Toulonist lähtuvate veoteenuste osutamise vahel. Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste veoteenuste arengus võib märgata, et kahe kontsessionääri osutatavatele teenustele on kiiresti tekkinud konkureerivad pakkumised. Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste reisijate ülevedude arv on ajavahemikul 2002–2009 suurenenud 31,6 % võrra (82). Vaadeldes liikluse jaotumist erinevate teenindatavate sadamate vahel, võib täheldada Toulonist lähtuvate vedude arvu väga ulatuslikku suurenemist (+ 150 % ajavahemikul 2002–2009) ja samaaegset Marseillest lähtuvate vedude arvu vähenemist (– 1,7 %). Sellest ilmneb, et üldise veomahu kasvust langeb suur osa teenusepakkujatele, kelle teenused hõlmavad Toulonist lähtuvaid liine, mis võtavad reisijaid ära kontsessionääride teenindatavatelt Marseillest lähtuvatelt liinidelt.

| (155) | Vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väidetele, mis liiatigi on esitatud ilma arvandmeteta, tundub, et veomahu muutumine ei ole tingitud Itaaliaga seotud nn ühendatud anumate mõjust. Võib märgata, et Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste vedude osakaal on Korsikalt lähtuvate vedude (83) hulgas järjest kasvanud, suurenedes ajavahemikul 2002–2009 Korsika ja Itaalia vaheliste vedude arvel 60,9 %-lt 2002. aastal 66,2 %le 2009. aastal (84). |
| --- | --- |

(155)

Vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väidetele, mis liiatigi on esitatud ilma arvandmeteta, tundub, et veomahu muutumine ei ole tingitud Itaaliaga seotud nn ühendatud anumate mõjust. Võib märgata, et Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vaheliste vedude osakaal on Korsikalt lähtuvate vedude (83) hulgas järjest kasvanud, suurenedes ajavahemikul 2002–2009 Korsika ja Itaalia vaheliste vedude arvel 60,9 %-lt 2002. aastal 66,2 %le 2009. aastal (84).

| (156) | Mis puutub Prantsusmaa ametiasutuste väitesse, et konkurentsinõukogu (Conseil de la Concurrence) tunnistas oma 2006. aasta otsuses, et ei ole võimalik välistada, et Marseillest lähtuvate reisijateveo turu näol on tegemist toimiva turuga, leiab komisjon, et konkurentsinõukogu tõi oma väidete alusel, millest ilmnes SNCMi pakkumuse domineeriv roll Korsika transpordiameti hankemenetluses, (85) välja üksnes asjaolu, et Marseillest lähtuvate vedude näol on olemas toimiv turg (86). Osutatud seisukoht ei takistanud konkurentsinõukogul aga väita, et „Euroopa mandriosa (Prantsusmaa mandriosa ja Itaalia) ning Korsika vahel tippkoormuste ajal toimuvate reisivedude turul ei saa välistada, et sellised sadamad, nagu Nice, Toulon, Marseille. Livorno, Savona ja Genova avaldavad üksteisele teatavat konkurentsisurvet” (87). |
| --- | --- |

(156)

Mis puutub Prantsusmaa ametiasutuste väitesse, et konkurentsinõukogu (Conseil de la Concurrence) tunnistas oma 2006. aasta otsuses, et ei ole võimalik välistada, et Marseillest lähtuvate reisijateveo turu näol on tegemist toimiva turuga, leiab komisjon, et konkurentsinõukogu tõi oma väidete alusel, millest ilmnes SNCMi pakkumuse domineeriv roll Korsika transpordiameti hankemenetluses, (85) välja üksnes asjaolu, et Marseillest lähtuvate vedude näol on olemas toimiv turg (86). Osutatud seisukoht ei takistanud konkurentsinõukogul aga väita, et „Euroopa mandriosa (Prantsusmaa mandriosa ja Itaalia) ning Korsika vahel tippkoormuste ajal toimuvate reisivedude turul ei saa välistada, et sellised sadamad, nagu Nice, Toulon, Marseille. Livorno, Savona ja Genova avaldavad üksteisele teatavat konkurentsisurvet” (87).

| (157) | Tuleb märkida, et Toulonist lähtuvate vedude osakaalu suurenemine Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahelistes vedudes on märgatavam nimelt lisateenuse puhul. Ajavahemikul 2002–2005 vähenes lisateenuse tegelik veomaht Marseille-Korsika liinil 208 213 reisija võrra, samas kui sama ajavahemiku jooksul suurenes reisijate arv Touloni-Korsika liinil 324 466 reisija võrra. Lisateenuse raames osutatavate vedude mahu osatähtsuse vähenemine teiste turuosaliste kasuks, samas kui vedude üldmaht alates 2002. aastast on kasvanud, annab tunnistust kahe teenuse märkimisväärsest vastastikusest asendatavusest. |
| --- | --- |

(157)

Tuleb märkida, et Toulonist lähtuvate vedude osakaalu suurenemine Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahelistes vedudes on märgatavam nimelt lisateenuse puhul. Ajavahemikul 2002–2005 vähenes lisateenuse tegelik veomaht Marseille-Korsika liinil 208 213 reisija võrra, samas kui sama ajavahemiku jooksul suurenes reisijate arv Touloni-Korsika liinil 324 466 reisija võrra. Lisateenuse raames osutatavate vedude mahu osatähtsuse vähenemine teiste turuosaliste kasuks, samas kui vedude üldmaht alates 2002. aastast on kasvanud, annab tunnistust kahe teenuse märkimisväärsest vastastikusest asendatavusest.

| (158) | Kvalitatiivse külje pealt tuleb märkida, et võttes arvesse väikest vahemaad Marseille ja Touloni vahel, mis on ligikaudu 50 km, võib eeldada, et samasse Korsika sadamasse suunduvaid vedusid pakkuvate teenuste vahel on märkimisväärne vastastikune asendatavus. Lisaks sellele on Marseille ja Touloni vaheline sõiduaeg, mis jääb suurusjärku 35 kuni 45 minutit, märkimisväärselt väiksem kui laevareisiks kuluv aeg (88) ning ei osutu seetõttu lõpptarbijate jaoks oluliseks takistuseks kõnealuste teenuste konkurentsile. Pealegi on Touloni sadam Korsikale ligikaudu 50 km võrra lähemal, mis võimaldab Toulonist lähtuvatel laevadel sooritada ülevedu Korsikale kiiremini kui Marseillest lähtuva teenuse puhul, mis suurendab veelgi Marseillest lähtuva teenuse asendatavust Toulonist lähtuva teenusega (89). |
| --- | --- |

(158)

Kvalitatiivse külje pealt tuleb märkida, et võttes arvesse väikest vahemaad Marseille ja Touloni vahel, mis on ligikaudu 50 km, võib eeldada, et samasse Korsika sadamasse suunduvaid vedusid pakkuvate teenuste vahel on märkimisväärne vastastikune asendatavus. Lisaks sellele on Marseille ja Touloni vaheline sõiduaeg, mis jääb suurusjärku 35 kuni 45 minutit, märkimisväärselt väiksem kui laevareisiks kuluv aeg (88) ning ei osutu seetõttu lõpptarbijate jaoks oluliseks takistuseks kõnealuste teenuste konkurentsile. Pealegi on Touloni sadam Korsikale ligikaudu 50 km võrra lähemal, mis võimaldab Toulonist lähtuvatel laevadel sooritada ülevedu Korsikale kiiremini kui Marseillest lähtuva teenuse puhul, mis suurendab veelgi Marseillest lähtuva teenuse asendatavust Toulonist lähtuva teenusega (89).

| (159) | Marseille ja Touloni sadamatest lähtuvate teenuste märkimisväärset vastastikust asendatavust (90) võib arvandmetele tuginedes samuti kinnitada alates 2006. aastast, vaadeldes veomahu ülekandumist Toulonist lähtuvatele liinidele streikide ajal, mis häirisid märkimisväärselt Marseillest lähtuvate teenuste osutamist 2005. aasta lõpus (91). Isegi kui võtta arvesse Toulonist lähtuvate teenuste mahu üldist suurenemistendentsi, (92) tuleb märkida, et 2005. aasta septembris-oktoobris ulatus Ajacciosse suunduvatel liinidel veomahu ülekandumine Marseillest Touloni (93) ligikaudu 89 %ni (94). |
| --- | --- |

(159)

Marseille ja Touloni sadamatest lähtuvate teenuste märkimisväärset vastastikust asendatavust (90) võib arvandmetele tuginedes samuti kinnitada alates 2006. aastast, vaadeldes veomahu ülekandumist Toulonist lähtuvatele liinidele streikide ajal, mis häirisid märkimisväärselt Marseillest lähtuvate teenuste osutamist 2005. aasta lõpus (91). Isegi kui võtta arvesse Toulonist lähtuvate teenuste mahu üldist suurenemistendentsi, (92) tuleb märkida, et 2005. aasta septembris-oktoobris ulatus Ajacciosse suunduvatel liinidel veomahu ülekandumine Marseillest Touloni (93) ligikaudu 89 %ni (94).

| (160) | Esitatud asjaolusid silmas pidades leiab komisjon, et antud konkreetsel juhul on kontsessiooni alusel lisateenusena osutatavad veod reisijate jaoks olulisel määral asendatavad Toulonist lähtuvate vedudega, mille sihtpunktiks on Bastia ja Ajaccio. |
| --- | --- |

(160)

Esitatud asjaolusid silmas pidades leiab komisjon, et antud konkreetsel juhul on kontsessiooni alusel lisateenusena osutatavad veod reisijate jaoks olulisel määral asendatavad Toulonist lähtuvate vedudega, mille sihtpunktiks on Bastia ja Ajaccio.

| (161) | Komisjon on samuti seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole tõendanud, et lisateenuse osas on eraettevõtjate alternatiivseid teenusepakkumisi olnud ebapiisavalt. Vaidlustades põhiteenuse ja lisateenuse eristamist, osutavad Prantsusmaa ametiasutused üksnes liikmesriikide laiale otsustusõigusele üldist majandushuvi pakkuva teenuse ulatuse kindlaksmääramisel. Samas ei too nad põhjendusi lisateenuse kaasamiseks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka põhjusel, et spetsiifilise teenuse osutamisel on eraettevõtjate alternatiivselt pakutavate teenuste maht olnud ebapiisav. Prantsusmaa ametiasutused põhjendavad kontsessiooni üldist ulatust sooviga mitte piirata avaliku teenuse ulatust üksnes mittekasumlike tegevustega ja tagada sellega mittekasumlike teenuste rahastamise kasumlike teenuste arvel (vt põhjendused 61 ja 62). Eelnevalt on aga näidatud, et seda väidet ei saa toetada (vt põhjendus 143). |
| --- | --- |

(161)

Komisjon on samuti seisukohal, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole tõendanud, et lisateenuse osas on eraettevõtjate alternatiivseid teenusepakkumisi olnud ebapiisavalt. Vaidlustades põhiteenuse ja lisateenuse eristamist, osutavad Prantsusmaa ametiasutused üksnes liikmesriikide laiale otsustusõigusele üldist majandushuvi pakkuva teenuse ulatuse kindlaksmääramisel. Samas ei too nad põhjendusi lisateenuse kaasamiseks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka põhjusel, et spetsiifilise teenuse osutamisel on eraettevõtjate alternatiivselt pakutavate teenuste maht olnud ebapiisav. Prantsusmaa ametiasutused põhjendavad kontsessiooni üldist ulatust sooviga mitte piirata avaliku teenuse ulatust üksnes mittekasumlike tegevustega ja tagada sellega mittekasumlike teenuste rahastamise kasumlike teenuste arvel (vt põhjendused 61 ja 62). Eelnevalt on aga näidatud, et seda väidet ei saa toetada (vt põhjendus 143).

| (162) | Seda silmas pidades võrdles komisjon kõikide kontsessiooni põhiteenuse alusel lisateenusega hõlmatavatesse sihtsadamatesse suunatud tegelikke reisivedude mahtusid Toulonist lähtuva ettevõtja Corsica Ferries teenindatavate vedude mahtudega. Võrdlusest ilmnes, et Bastia ja Ajaccio sadamate puhul, mis moodustavad 90 % lisateenuse alusel osutatavate teenuste mahust, on Marseillest lähtuv kontsessiooni põhiteenuse alusel osutatav vedude kombineeritud maht ja ajavahemikul 2004–2006 Toulonist lähtuv eraettevõtja alternatiivselt pakutava veoteenuse maht kokku täiesti piisavad selleks, et rahuldada tegelikult tuvastatud nõudlust mõlema sadama jaoks nii kevad-sügisesel perioodil kui ka suveperioodil kõikidel ajavahemikku 2004–2006 hõlmavatel aastatel. |
| --- | --- |

(162)

Seda silmas pidades võrdles komisjon kõikide kontsessiooni põhiteenuse alusel lisateenusega hõlmatavatesse sihtsadamatesse suunatud tegelikke reisivedude mahtusid Toulonist lähtuva ettevõtja Corsica Ferries teenindatavate vedude mahtudega. Võrdlusest ilmnes, et Bastia ja Ajaccio sadamate puhul, mis moodustavad 90 % lisateenuse alusel osutatavate teenuste mahust, on Marseillest lähtuv kontsessiooni põhiteenuse alusel osutatav vedude kombineeritud maht ja ajavahemikul 2004–2006 Toulonist lähtuv eraettevõtja alternatiivselt pakutava veoteenuse maht kokku täiesti piisavad selleks, et rahuldada tegelikult tuvastatud nõudlust mõlema sadama jaoks nii kevad-sügisesel perioodil kui ka suveperioodil kõikidel ajavahemikku 2004–2006 hõlmavatel aastatel.

| (163) | Seda järeldust Prantsusmaa tervikuna ei vaidlustanud. Prantsusmaa ametiasutused piirduvad üksnes osutamisega 2004. ja 2005. aasta erakorralistele asjaoludele, (95) mis nende väitel selgitab lisateenuse reisijate arvu vähenemist. Komisjon leiab seevastu, et kõnealuse väite kehtivus aastate 2004 ja 2005 kohta on väga piiratud, kuivõrd on ilmnenud, et toimus oluline veomahu ülekandumine Toulonist lähtuvatele teenustele (96). Samuti leiab komisjon sellega seoses, et veoteenuste piisavuse oleks samuti võinud kindlaks määrata kontsessiooni jõustumisele vahetult eelnenud 2006. aasta kohta, (97) kuivõrd selle aasta konkurentsiolukord on erilise tähtsusega. |
| --- | --- |

(163)

Seda järeldust Prantsusmaa tervikuna ei vaidlustanud. Prantsusmaa ametiasutused piirduvad üksnes osutamisega 2004. ja 2005. aasta erakorralistele asjaoludele, (95) mis nende väitel selgitab lisateenuse reisijate arvu vähenemist. Komisjon leiab seevastu, et kõnealuse väite kehtivus aastate 2004 ja 2005 kohta on väga piiratud, kuivõrd on ilmnenud, et toimus oluline veomahu ülekandumine Toulonist lähtuvatele teenustele (96). Samuti leiab komisjon sellega seoses, et veoteenuste piisavuse oleks samuti võinud kindlaks määrata kontsessiooni jõustumisele vahetult eelnenud 2006. aasta kohta, (97) kuivõrd selle aasta konkurentsiolukord on erilise tähtsusega.

| (164) | Seetõttu leiab komisjon, et lisateenuse hõlmamine kontsessiooni alusel osutatavate teenuste hulka ei olnud ei vajalik ega proportsionaalne Marseille-Bastia ja Marseille-Ajaccio liinidel olemasoleva veonõudluse rahuldamiseks. Marseille-Propriano liini kohta leiab komisjon, et kuigi ükski muu regulaarteenus seda Korsika sadamat 2006. aastal ei hõlmanud, on selle liini vedude osakaal nii väike, (98) et eraettevõtjate pakutavate alternatiivsete teenuste ebapiisavus sellel liinil ei saa olla põhjenduseks kogu lisateenust hõlmava järelduse kehtetuks tunnistamisele. |
| --- | --- |

(164)

Seetõttu leiab komisjon, et lisateenuse hõlmamine kontsessiooni alusel osutatavate teenuste hulka ei olnud ei vajalik ega proportsionaalne Marseille-Bastia ja Marseille-Ajaccio liinidel olemasoleva veonõudluse rahuldamiseks. Marseille-Propriano liini kohta leiab komisjon, et kuigi ükski muu regulaarteenus seda Korsika sadamat 2006. aastal ei hõlmanud, on selle liini vedude osakaal nii väike, (98) et eraettevõtjate pakutavate alternatiivsete teenuste ebapiisavus sellel liinil ei saa olla põhjenduseks kogu lisateenust hõlmava järelduse kehtetuks tunnistamisele.

| (165) | Seejuures on oluline märkida, et ettevõtja Corsica Ferries osutatav teenus vastas kõikidele Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahelistele liinidele kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega seotud nõudmistele ning ei olnud kvalitatiivselt erinev lisateenusena osutatavatest teenustest. Seejuures, nagu on märgitud käesoleva dokumendi põhjenduses 141, olid lisateenuse jaoks kehtestatud kvalitatiivsed nõudmised oluliselt leebemad kui põhiteenuse omad. |
| --- | --- |

(165)

Seejuures on oluline märkida, et ettevõtja Corsica Ferries osutatav teenus vastas kõikidele Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahelistele liinidele kehtestatud avaliku teenindamise kohustusega seotud nõudmistele ning ei olnud kvalitatiivselt erinev lisateenusena osutatavatest teenustest. Seejuures, nagu on märgitud käesoleva dokumendi põhjenduses 141, olid lisateenuse jaoks kehtestatud kvalitatiivsed nõudmised oluliselt leebemad kui põhiteenuse omad.

| (166) | Seejuures leiab komisjon eeskätt, et liikmesriikidel ei ole õigust liita avalikule teenusele täiendavaid kohustusi sellise teenuse puhul, mida on juba varem osutatud või mida võivad rahuldavalt ja riigi määratletud üldhuviga ühilduvatel tingimustel (hind, objektiivsed kvaliteedikriteeriumid, teenuse pidevus ja kättesaadavus) osutada ettevõtjad, kes tegutsevad tavapärastes turutingimustes (99). Seda silmas pidades leiab komisjon, et eespool esitatud asjaoludest ilmneb, et SNCMi poolt lisateenuse osutamisel kantud kulude hüvitamine on vastuolus komisjoni varasema otsustuspraktikaga kõnealuses valdkonnas. Võttes arvesse avaliku teenindamise kohustuse ja sotsiaalabi meetme olemasolu (100) kõikidel Prantsusmaa mandriosa ja Korsikat ühendavatel liinidel, võib SNCMi konkurente reisijateveo valdkonnas Toulonist lähtuvatel liinidel pidada ettevõtjateks, mis tegutsevad tavapärastes turutingimustes. |
| --- | --- |

(166)

Seejuures leiab komisjon eeskätt, et liikmesriikidel ei ole õigust liita avalikule teenusele täiendavaid kohustusi sellise teenuse puhul, mida on juba varem osutatud või mida võivad rahuldavalt ja riigi määratletud üldhuviga ühilduvatel tingimustel (hind, objektiivsed kvaliteedikriteeriumid, teenuse pidevus ja kättesaadavus) osutada ettevõtjad, kes tegutsevad tavapärastes turutingimustes (99). Seda silmas pidades leiab komisjon, et eespool esitatud asjaoludest ilmneb, et SNCMi poolt lisateenuse osutamisel kantud kulude hüvitamine on vastuolus komisjoni varasema otsustuspraktikaga kõnealuses valdkonnas. Võttes arvesse avaliku teenindamise kohustuse ja sotsiaalabi meetme olemasolu (100) kõikidel Prantsusmaa mandriosa ja Korsikat ühendavatel liinidel, võib SNCMi konkurente reisijateveo valdkonnas Toulonist lähtuvatel liinidel pidada ettevõtjateks, mis tegutsevad tavapärastes turutingimustes.

| (167) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et lisateenuse lülitamine avaliku teenuse alasse ei vasta tegelikule vajadusele avaliku teenuse järele ning et seoses sellega on Prantsusmaa kohaldatavaid eeskirju arvesse võttes teinud antud juhul ilmse hindamisvea, hõlmates lisateenuse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kontsessiooniga hõlmatud teenuste hulka. Seega ei ole lisateenuse osutamise eest makstavate hüvitiste puhul täidetud Altmarki kohtuotsuse esimene kriteerium. |
| --- | --- |

(167)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et lisateenuse lülitamine avaliku teenuse alasse ei vasta tegelikule vajadusele avaliku teenuse järele ning et seoses sellega on Prantsusmaa kohaldatavaid eeskirju arvesse võttes teinud antud juhul ilmse hindamisvea, hõlmates lisateenuse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kontsessiooniga hõlmatud teenuste hulka. Seega ei ole lisateenuse osutamise eest makstavate hüvitiste puhul täidetud Altmarki kohtuotsuse esimene kriteerium.

7.1.3.2.   
  Teenuseosutaja valimine (4. kriteerium)

| (168) | Altmarki kohtuotsuse neljanda kriteeriumi kohaselt peab hüvitise maksmine olema kas seotud hankemenetlusega, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes on suuteline osutama kõnealuseid teenuseid territoriaalühenduse jaoks kõige soodsama hinnaga, või see tuleb kindlaks määrata menetlusega, milles võrdlusaluseks võetakse keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja nõuetekohaselt varustatud ettevõtja (101). |
| --- | --- |

(168)

Altmarki kohtuotsuse neljanda kriteeriumi kohaselt peab hüvitise maksmine olema kas seotud hankemenetlusega, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes on suuteline osutama kõnealuseid teenuseid territoriaalühenduse jaoks kõige soodsama hinnaga, või see tuleb kindlaks määrata menetlusega, milles võrdlusaluseks võetakse keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja nõuetekohaselt varustatud ettevõtja (101).

| (169) | Kontsessiooni andmine laevavedudeks Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahel toimus läbirääkimistega menetluse teel, millele eelnes pakkumiskutse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas, vastavalt kohalike omavalitsuste üldseaduse (CGCT) artiklile L.1411-1 (102). Samas välistab hankemenetluse korraldamine abi olemasolu üksnes juhul, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „vähima võimaliku kuluga territoriaalühenduse jaoks” (103). Uurimismenetluse alustamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas hankemenetluse abil osutus võimalikuks piisava reaalse ja avatud konkurentsi tekitamine. |
| --- | --- |

(169)

Kontsessiooni andmine laevavedudeks Prantsusmaa mandriosa ja Korsika vahel toimus läbirääkimistega menetluse teel, millele eelnes pakkumiskutse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas, vastavalt kohalike omavalitsuste üldseaduse (CGCT) artiklile L.1411-1 (102). Samas välistab hankemenetluse korraldamine abi olemasolu üksnes juhul, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „vähima võimaliku kuluga territoriaalühenduse jaoks” (103). Uurimismenetluse alustamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi, kas hankemenetluse abil osutus võimalikuks piisava reaalse ja avatud konkurentsi tekitamine.

| (170) | Kõnealusel juhul kasutati Prantsusmaa õiguses avalike teenuste kontsessiooni andmiseks ettenähtud menetlust, milleks on läbirääkimistega menetlus, mille kutse on Euroopa hanke-eeskirjade kohaselt eelnevalt avaldatud. Esmalt tuleb meenutada, et sellise menetluse korral on tegelik konkurents tagatud vaid juhul, kui seda hinnatakse iga kord eraldi (104). Selle menetluse korral on hanke väljakuulutajal suur otsustusvabadus ning see võib piirata huvitatud ettevõtjate osalemist. |
| --- | --- |

(170)

Kõnealusel juhul kasutati Prantsusmaa õiguses avalike teenuste kontsessiooni andmiseks ettenähtud menetlust, milleks on läbirääkimistega menetlus, mille kutse on Euroopa hanke-eeskirjade kohaselt eelnevalt avaldatud. Esmalt tuleb meenutada, et sellise menetluse korral on tegelik konkurents tagatud vaid juhul, kui seda hinnatakse iga kord eraldi (104). Selle menetluse korral on hanke väljakuulutajal suur otsustusvabadus ning see võib piirata huvitatud ettevõtjate osalemist.

| (171) | Antud juhul on komisjon seisukohal, et pakkumiskutsega seotud tingimused ei võimaldanud tagada tegelikku konkurentsi. |
| --- | --- |

(171)

Antud juhul on komisjon seisukohal, et pakkumiskutsega seotud tingimused ei võimaldanud tagada tegelikku konkurentsi.

| (172) | Ainukest kontsessionääride pakkumusega konkureerivat pakkumust ei hinnatud lähtuvalt selle sisulistest parameetritest (kontsessiooni andmise kriteeriumidest), vaid ainult ühe valikukriteeriumi alusel, antud juhul kandidaadi suutlikkuse alusel pakkuda teenust alates 1. juulist 2007. Seega ei võimaldanud hankemenetlus Korsika transpordiametil võrrelda mitut pakkumust, et välja selgitada majanduslikult kõige soodsam pakkumus. |
| --- | --- |

(172)

Ainukest kontsessionääride pakkumusega konkureerivat pakkumust ei hinnatud lähtuvalt selle sisulistest parameetritest (kontsessiooni andmise kriteeriumidest), vaid ainult ühe valikukriteeriumi alusel, antud juhul kandidaadi suutlikkuse alusel pakkuda teenust alates 1. juulist 2007. Seega ei võimaldanud hankemenetlus Korsika transpordiametil võrrelda mitut pakkumust, et välja selgitada majanduslikult kõige soodsam pakkumus.

| (173) | Sellega seoses leiab komisjon vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väljendatud seisukohale, et asjaolu, et tegelikult esitati ainult kaks pakkumust, ei võimalda saavutada tegelikku konkurentsi, kuivõrd konkureerivat pakkumust ei saanud käsitleda usaldusväärse alternatiivse pakkumusena. Kõnealusel juhul oli ettevõtja Corsica Ferries pakkumuses määratud teenuse alustamise tähtajaks 12. november 2007, samas kui kontsessiooni tehnilises kirjelduses oli sätestatud teenuse osutamise alustamise tähtajaks 1. juuli 2007 (105). Lisaks sellele ei leia komisjon, vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste seisukohale, et otsust vaidlustavate hagide suur hulk annab tunnistust konkurentsi tõhususest kontsessiooni hankemenetluse käigus. |
| --- | --- |

(173)

Sellega seoses leiab komisjon vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste väljendatud seisukohale, et asjaolu, et tegelikult esitati ainult kaks pakkumust, ei võimalda saavutada tegelikku konkurentsi, kuivõrd konkureerivat pakkumust ei saanud käsitleda usaldusväärse alternatiivse pakkumusena. Kõnealusel juhul oli ettevõtja Corsica Ferries pakkumuses määratud teenuse alustamise tähtajaks 12. november 2007, samas kui kontsessiooni tehnilises kirjelduses oli sätestatud teenuse osutamise alustamise tähtajaks 1. juuli 2007 (105). Lisaks sellele ei leia komisjon, vastupidiselt Prantsusmaa ametiasutuste seisukohale, et otsust vaidlustavate hagide suur hulk annab tunnistust konkurentsi tõhususest kontsessiooni hankemenetluse käigus.

| (174) | Mitmed turuolukorraga ja hankemenetlusega seotud tegurid kinnitavad seda seisukohta. |
| --- | --- |

(174)

Mitmed turuolukorraga ja hankemenetlusega seotud tegurid kinnitavad seda seisukohta.

| (175) | Esmalt tuleb märkida, et ettevõtjate rühmal SNCM/CMN oli oluline konkurentsieelis, mille tõi välja ka konkurentsinõukogu, (106) kuivõrd varasema teenusepakkujana olid tal juba ammusest ajast olemas kontsessiooni tehnilise kirjeldusega kokkusobivad laevad. |
| --- | --- |

(175)

Esmalt tuleb märkida, et ettevõtjate rühmal SNCM/CMN oli oluline konkurentsieelis, mille tõi välja ka konkurentsinõukogu, (106) kuivõrd varasema teenusepakkujana olid tal juba ammusest ajast olemas kontsessiooni tehnilise kirjeldusega kokkusobivad laevad.

| (176) | Lisaks sellele võis uute tulijate jaoks oluliseks tõkkeks osutuda väga väike ajaline vahe kontsessiooni andmise kuupäeva (lõpuks anti kontsessioon 7. juunil 2007. aastal) ja teenuse osutamise alguse (1. juuli 2007) vahel Koos kõnealuste sadamate spetsiifiliste asjaoludega seotud tehniliste nõudmistega, (107) laevastiku vanusele seatud piirangu (108) ning kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud nõutavate teenuse mahtu puudutavate tingimustega võis kõnealune väga väike ajaline vahe piirata hankes osalemist. Komisjon on seisukohal, et kolme nädala pikkune tähtaeg on ebapiisav laevastiku ümberkorraldamiseks antud olukorrale vastavatele tingimustele või tehnilise kirjeldusega hõlmatavatele tingimustele vastavate kõikide laevade omandamiseks ja/või rentimiseks (109). |
| --- | --- |

(176)

Lisaks sellele võis uute tulijate jaoks oluliseks tõkkeks osutuda väga väike ajaline vahe kontsessiooni andmise kuupäeva (lõpuks anti kontsessioon 7. juunil 2007. aastal) ja teenuse osutamise alguse (1. juuli 2007) vahel Koos kõnealuste sadamate spetsiifiliste asjaoludega seotud tehniliste nõudmistega, (107) laevastiku vanusele seatud piirangu (108) ning kontsessiooni tehnilises kirjelduses sätestatud nõutavate teenuse mahtu puudutavate tingimustega võis kõnealune väga väike ajaline vahe piirata hankes osalemist. Komisjon on seisukohal, et kolme nädala pikkune tähtaeg on ebapiisav laevastiku ümberkorraldamiseks antud olukorrale vastavatele tingimustele või tehnilise kirjeldusega hõlmatavatele tingimustele vastavate kõikide laevade omandamiseks ja/või rentimiseks (109).

| (177) | Ja lõpuks on mitmed Korsika transpordiameti kohaldatavatest eeskirjadest tehtavate erandite (110) üle otsustamise vabadusega (111) seotud poolte kokkusaamisi võimaldavad klauslid võinud piirata hankemenetluses osalemist, tekitades kahtlusi pakkumuse ettevalmistamiseks seatud teatud tehniliste ja majanduslike parameetrite suhtes. Selles osas on komisjon seisukohal, nagu seda rõhutavad ka Prantsusmaa ametiasutused, et täiendavate tingimuste lisamine määruse nr 3577/92 artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimustele ei ole avaliku teenuse osutamise lepingu sõlmimise kontekstis selle määruse sätetega vastuolus. Kuivõrd tegemist oli täiendavate tingimustega, mis võisid piirata hankemenetluses osalemist, oli samas riiklike ametiasutuste ülesandeks antud juhul kontrollida, kas kontsessiooni andmisel oli konkurentsiolukord vastav Altmarki kohtuotsuse neljandale kriteeriumile, ja vastasel juhul teha sellest vajalikud õiguslikud järeldused. |
| --- | --- |

(177)

Ja lõpuks on mitmed Korsika transpordiameti kohaldatavatest eeskirjadest tehtavate erandite (110) üle otsustamise vabadusega (111) seotud poolte kokkusaamisi võimaldavad klauslid võinud piirata hankemenetluses osalemist, tekitades kahtlusi pakkumuse ettevalmistamiseks seatud teatud tehniliste ja majanduslike parameetrite suhtes. Selles osas on komisjon seisukohal, nagu seda rõhutavad ka Prantsusmaa ametiasutused, et täiendavate tingimuste lisamine määruse nr 3577/92 artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimustele ei ole avaliku teenuse osutamise lepingu sõlmimise kontekstis selle määruse sätetega vastuolus. Kuivõrd tegemist oli täiendavate tingimustega, mis võisid piirata hankemenetluses osalemist, oli samas riiklike ametiasutuste ülesandeks antud juhul kontrollida, kas kontsessiooni andmisel oli konkurentsiolukord vastav Altmarki kohtuotsuse neljandale kriteeriumile, ja vastasel juhul teha sellest vajalikud õiguslikud järeldused.

| (178) | Esitatud asjaolusid arvestades leiab komisjon, et toimunud menetlusega seotud tingimused ei võimaldanud kontsessiooni andmisel tagada tegelikku konkurentsi ning valida sellest tulenevalt territoriaalühenduse jaoks kõige soodsamat pakkumust teenuse osutamiseks (112). |
| --- | --- |

(178)

Esitatud asjaolusid arvestades leiab komisjon, et toimunud menetlusega seotud tingimused ei võimaldanud kontsessiooni andmisel tagada tegelikku konkurentsi ning valida sellest tulenevalt territoriaalühenduse jaoks kõige soodsamat pakkumust teenuse osutamiseks (112).

| (179) | Prantsusmaa ametiasutuste ülesandeks on tõendada, et hüvitise määramisel võeti aluseks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja asjakohaste vahenditega nõuetekohaselt varustatud ettevõtja (113). |
| --- | --- |

(179)

Prantsusmaa ametiasutuste ülesandeks on tõendada, et hüvitise määramisel võeti aluseks keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ja asjakohaste vahenditega nõuetekohaselt varustatud ettevõtja (113).

| (180) | Kuid Prantsusmaa ei esitanud sellekohast teavet. Enamgi veel, nagu on näidatud jaotises 2.5, ei olnud hüvitise määramisel aluseks mingid varasemalt kindlaksmääratud kulud, samuti ei kasutatud võrdlust teiste samalaadsete merendusettevõtete kulude struktuuriga, hüvitise suuruse kindlaksmääramine toimus tulude prognoosi ja kütuse maksumuse alusel, mis moodustab vaid osa teenuse osutamisega seotud kuludest. |
| --- | --- |

(180)

Kuid Prantsusmaa ei esitanud sellekohast teavet. Enamgi veel, nagu on näidatud jaotises 2.5, ei olnud hüvitise määramisel aluseks mingid varasemalt kindlaksmääratud kulud, samuti ei kasutatud võrdlust teiste samalaadsete merendusettevõtete kulude struktuuriga, hüvitise suuruse kindlaksmääramine toimus tulude prognoosi ja kütuse maksumuse alusel, mis moodustab vaid osa teenuse osutamisega seotud kuludest.

| (181) | Lisaks sellele toob komisjon välja Korsika piirkondliku audiitorite koja aruandes (114) rõhutatud asjaolu, et 2007–2013. aastate kontsessiooni alusel makstavad prognoositavad hüvitised olid märkimisväärselt suuremad ajavahemiku 2002–2006 omadest, samas kui ettevõtja kohustused jäid samaks ja teenuse maht isegi vähenes mõnevõrra. |
| --- | --- |

(181)

Lisaks sellele toob komisjon välja Korsika piirkondliku audiitorite koja aruandes (114) rõhutatud asjaolu, et 2007–2013. aastate kontsessiooni alusel makstavad prognoositavad hüvitised olid märkimisväärselt suuremad ajavahemiku 2002–2006 omadest, samas kui ettevõtja kohustused jäid samaks ja teenuse maht isegi vähenes mõnevõrra.

| (182) | Kuigi majanduslik olukord on ajavahemikul 2001–2007 muutunud, oleks võrdlus hästi korraldatud juhtimisega ettevõtte kantavate kuludega olnud seda vajalikum, et teatud asjaolud andsid alust arvata, et aktiivsest restruktureerimise etapist väljuva SNCMi (115) näol ei olnud tegemist sellise ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(182)

Kuigi majanduslik olukord on ajavahemikul 2001–2007 muutunud, oleks võrdlus hästi korraldatud juhtimisega ettevõtte kantavate kuludega olnud seda vajalikum, et teatud asjaolud andsid alust arvata, et aktiivsest restruktureerimise etapist väljuva SNCMi (115) näol ei olnud tegemist sellise ettevõtjaga.

| (183) | Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et Altmarki kohtuotsuse neljas tingimus ei olnud antud juhul täidetud. |
| --- | --- |

(183)

Eelnevat arvesse võttes leiab komisjon, et Altmarki kohtuotsuse neljas tingimus ei olnud antud juhul täidetud.

7.1.3.3.   
  Kokkuvõte valikulise eelise olemasolu kohta

| (184) | Kuivõrd Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed, on kontsessiooni lisateenuse mittevastavus esimesele kriteeriumile ja kogu teenuse mittevastavus neljandale kriteeriumile piisav selleks, et tuvastada kontsessionääridele antava valikulise eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(184)

Kuivõrd Altmarki kriteeriumid on kumulatiivsed, on kontsessiooni lisateenuse mittevastavus esimesele kriteeriumile ja kogu teenuse mittevastavus neljandale kriteeriumile piisav selleks, et tuvastada kontsessionääridele antava valikulise eelise olemasolu.

7.1.4.   LIIKMESRIIKIDEVAHELISE KAUBANDUSE MÕJUTAMISE JA KONKURENTSI MOONUTAMISE TINGIMUSED

| (185) | Menetluse alustamise otsuses on märgitud, et SNCM ja CMN teenindavad Prantsusmaa kontinendi ja Korsika vahelisi liine, olles seega otseselt konkureerivad selliste ettevõtjatega, nagu Corsica Ferries, Moby Lines ja Saremar. Seetõttu on komisjon seisukohal, et vaadeldavad riiklikud hüvitised võivad tugevdada ettevõtjate SNCM ja CMN positsiooni teiste Euroopa Liidus laevatranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate suhtes ning võivad seetõttu häirida konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubavahetust. |
| --- | --- |

(185)

Menetluse alustamise otsuses on märgitud, et SNCM ja CMN teenindavad Prantsusmaa kontinendi ja Korsika vahelisi liine, olles seega otseselt konkureerivad selliste ettevõtjatega, nagu Corsica Ferries, Moby Lines ja Saremar. Seetõttu on komisjon seisukohal, et vaadeldavad riiklikud hüvitised võivad tugevdada ettevõtjate SNCM ja CMN positsiooni teiste Euroopa Liidus laevatranspordi valdkonnas tegutsevate ettevõtjate suhtes ning võivad seetõttu häirida konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubavahetust.

7.1.5.   OTSUS RIIGIABI OLEMASOLU KOHTA EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 1 TÄHENDUSES

| (186) | Eelnevat arvestades leiab komisjon, et ettevõtjatele SNCM ja CMN kontsessiooni kohaselt makstud hüvitise näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(186)

Eelnevat arvestades leiab komisjon, et ettevõtjatele SNCM ja CMN kontsessiooni kohaselt makstud hüvitise näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (187) | Kuivõrd kõnealused meetmed on võetud või kõnealust abi on antud ilma sellest komisjonile eelnevalt teatamata, on tegemist ebaseaduslike abiga. |
| --- | --- |

(187)

Kuivõrd kõnealused meetmed on võetud või kõnealust abi on antud ilma sellest komisjonile eelnevalt teatamata, on tegemist ebaseaduslike abiga.

8.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

8.1.   EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 106 LÕIKEGA 2 KOKKUSOBIVUSE ANALÜÜS

| (188) | Menetluse alustamise otsuses on märgitud, (116) et kontsessiooni alusel aastas teenindatavate reisijate arv on suurem kui 300 000 ning et kontsessiooniga makstavate hüvitiste summa aastas ületab 30 miljonit eurot. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid 2005. aasta (117) ja 2011. aasta (118) otsuseid kontsessiooni suhtes ei kohaldata vastavalt nende otsuste artikli 2 lõike 1 punktile c ja artikli 2 lõike 1 punktile d. |
| --- | --- |

(188)

Menetluse alustamise otsuses on märgitud, (116) et kontsessiooni alusel aastas teenindatavate reisijate arv on suurem kui 300 000 ning et kontsessiooniga makstavate hüvitiste summa aastas ületab 30 miljonit eurot. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid 2005. aasta (117) ja 2011. aasta (118) otsuseid kontsessiooni suhtes ei kohaldata vastavalt nende otsuste artikli 2 lõike 1 punktile c ja artikli 2 lõike 1 punktile d.

| (189) | Seda asjaolu silmas pidades ja arvestades, et Prantsusmaa ei ole esitanud andmeid muu kokkusobivuse aluse kohta, (119) leiab komisjon, et kontsessiooni alusel makstud hüvitiste kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku alusel. Samas tuleb meenutada, et kõnealuse raamistiku punkti 69 kohaselt ei kohaldata raamistiku punktides 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud põhimõtteid enne 31. jaanuari 2012. aastal antud ebaseaduslike abide suhtes. |
| --- | --- |

(189)

Seda asjaolu silmas pidades ja arvestades, et Prantsusmaa ei ole esitanud andmeid muu kokkusobivuse aluse kohta, (119) leiab komisjon, et kontsessiooni alusel makstud hüvitiste kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku alusel. Samas tuleb meenutada, et kõnealuse raamistiku punkti 69 kohaselt ei kohaldata raamistiku punktides 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud põhimõtteid enne 31. jaanuari 2012. aastal antud ebaseaduslike abide suhtes.

| (190) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku punkti 11 kohaselt võib kuulutada otsuse 2012/21/EL kohaldamisalast väljajääva abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 kokkusobivaks, kui see on vajalik asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ja see ei mõjuta kaubanduse arengut liidu huve kahjustaval määral. Sellise tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud raamistiku jaotistes 2.2–2.10 esitatud tingimused. |
| --- | --- |

(190)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku punkti 11 kohaselt võib kuulutada otsuse 2012/21/EL kohaldamisalast väljajääva abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõikega 2 kokkusobivaks, kui see on vajalik asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ja see ei mõjuta kaubanduse arengut liidu huve kahjustaval määral. Sellise tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud raamistiku jaotistes 2.2–2.10 esitatud tingimused.

| (191) | Esiteks tuleb vaadelda antud juhul väidetavalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemist. |
| --- | --- |

(191)

Esiteks tuleb vaadelda antud juhul väidetavalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemist.

8.1.1.   REAALSE ÜLDIST MAJANDUSHUVI PAKKUVA TEENUSE OSUTAMINE

| (192) | Kuivõrd lisateenuse määratlemine avalikku majandushuvi pakkuva teenusena on seotud ilmse hindamisveaga (vt põhjendusi 151–167), ei saa selle teenuse osutamise eest makstavaid hüvitisi kuulutada kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätetega. |
| --- | --- |

(192)

Kuivõrd lisateenuse määratlemine avalikku majandushuvi pakkuva teenusena on seotud ilmse hindamisveaga (vt põhjendusi 151–167), ei saa selle teenuse osutamise eest makstavaid hüvitisi kuulutada kokkusobivaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 sätetega.

| (193) | Seevastu põhiteenuse osas leiab komisjon käesoleva dokumendi põhjendustes 145–150 läbi viidud analüüsile tuginedes, et põhiteenuse näol on tegemist nõuetekohase avalikku majandushuvi pakkuva teenusega. |
| --- | --- |

(193)

Seevastu põhiteenuse osas leiab komisjon käesoleva dokumendi põhjendustes 145–150 läbi viidud analüüsile tuginedes, et põhiteenuse näol on tegemist nõuetekohase avalikku majandushuvi pakkuva teenusega.

8.1.2.   ÜLDIST MAJANDUSHUVI PAKKUVATE TEENUSTE HÜVITAMISE RAAMISTIKU TEISED TINGIMUSED

| (194) | Järgnevalt tuleb vaadelda, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistikus sätestatud teised tingimused on täidetud põhiteenuse puhul, mis ainsana vastab nõuetekohaselt määratletud üldist majandushuvi pakkuvale teenusele. |
| --- | --- |

(194)

Järgnevalt tuleb vaadelda, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistikus sätestatud teised tingimused on täidetud põhiteenuse puhul, mis ainsana vastab nõuetekohaselt määratletud üldist majandushuvi pakkuvale teenusele.

8.1.2.1.   
  Ülesande andmise akt

| (195) | Mis puutub ülesande andmise akti, milles on täpsustatud avaliku teenuse osutamise kohustused ja hüvitise väljaarvutamise meetodid, siis on kontsessioonis täpsustatud kõnealused kohustused ning hüvitise parameetrid. |
| --- | --- |

(195)

Mis puutub ülesande andmise akti, milles on täpsustatud avaliku teenuse osutamise kohustused ja hüvitise väljaarvutamise meetodid, siis on kontsessioonis täpsustatud kõnealused kohustused ning hüvitise parameetrid.

| (196) | Siinjuures tuleb kõigepealt märkida, et üksnes kaitseklausli (120) olemasolu, mida kohaldatakse lepingu tehniliste, reguleerivate või majanduslike tingimuste olulisel muutumisel, ei sea kahtluse alla asjaolu, et hüvitise parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(196)

Siinjuures tuleb kõigepealt märkida, et üksnes kaitseklausli (120) olemasolu, mida kohaldatakse lepingu tehniliste, reguleerivate või majanduslike tingimuste olulisel muutumisel, ei sea kahtluse alla asjaolu, et hüvitise parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud.

| (197) | See klausel võimaldab kõikidel lepinguosalistel sõlmida teenuste osutamise tingimuste olulisel muutumisel kõrvallepinguid, mis võivad seada kahtluse alla kontsessiooniga seatud eesmärgid. Klausel hõlmab üldõigusega reguleeritavat lisasätet, mille võimaliku kohaldamise kohta tuleks läbi viia analüüs abimeetmete kohaldamist reguleerivate õigusaktide alusel. Kõnealuses sättes osutatakse esialgse finantstasakaalu taastamisele ja seda kohaldatakse eeskätt maksimaalsete tariifide ja teenuse laadi muutmise kaudu. Võimalust muuta hüvitise suurust, mida klauslis selgesõnaliselt ei ole osutatud, tuleb seega mõista vaid osutatavate teenuste muutmise kontekstis. Riiginõukogu eespool osutatud otsuses on märgitud, et kaitseklausel ei või iseenesest tekitada võimalust ülemäärase hüvitise maksmiseks osutatavate teenuste eest. |
| --- | --- |

(197)

See klausel võimaldab kõikidel lepinguosalistel sõlmida teenuste osutamise tingimuste olulisel muutumisel kõrvallepinguid, mis võivad seada kahtluse alla kontsessiooniga seatud eesmärgid. Klausel hõlmab üldõigusega reguleeritavat lisasätet, mille võimaliku kohaldamise kohta tuleks läbi viia analüüs abimeetmete kohaldamist reguleerivate õigusaktide alusel. Kõnealuses sättes osutatakse esialgse finantstasakaalu taastamisele ja seda kohaldatakse eeskätt maksimaalsete tariifide ja teenuse laadi muutmise kaudu. Võimalust muuta hüvitise suurust, mida klauslis selgesõnaliselt ei ole osutatud, tuleb seega mõista vaid osutatavate teenuste muutmise kontekstis. Riiginõukogu eespool osutatud otsuses on märgitud, et kaitseklausel ei või iseenesest tekitada võimalust ülemäärase hüvitise maksmiseks osutatavate teenuste eest.

| (198) | Selline võimalus võiks tekkida olukorras, mida käesoleva teenuse puhul ei esine, kui hüvitise kohaldamise ja täiendavate läbirääkimiste puhul oleks tegemist ilmselt liialt suure otsustusvabadusega, või juhul, kui klauslis oleks ette nähtud võimalus täiendava hüvitise maksmiseks uue kokkusaamise klausli kohaldamise hetkel juba osutatud teenuste eest, ilma et täiendava hüvitise parameetreid täiendavalt täpsustataks. Ka kohandamisklausli olemasolu (121) ei sea komisjoni seisukohta kahtluse alla, kuivõrd ühelt poolt selle kohaldamisel kontsessiooni üldised majanduslikud tingimused ei muutu, kõnealune klausel piirdub üksnes väikese ulatusega kohandamiste ja muudatustega ning teiselt poolt seondub kõnealune klausel hüvitiste suuruse ja teenuste mahu samaaegse vähenemisega. Kuigi 28. detsembri 2009. aasta lisalepinguga muudeti hüvitiste parameetreid ja teenuste olemust märkimisväärses ulatuses, tuleb siiski märkida, et kõnealused parameetrid määrati kindlaks enne teenuste osutamise perioodi 2010–2013, mille puhul neid parameetreid kohaldati. |
| --- | --- |

(198)

Selline võimalus võiks tekkida olukorras, mida käesoleva teenuse puhul ei esine, kui hüvitise kohaldamise ja täiendavate läbirääkimiste puhul oleks tegemist ilmselt liialt suure otsustusvabadusega, või juhul, kui klauslis oleks ette nähtud võimalus täiendava hüvitise maksmiseks uue kokkusaamise klausli kohaldamise hetkel juba osutatud teenuste eest, ilma et täiendava hüvitise parameetreid täiendavalt täpsustataks. Ka kohandamisklausli olemasolu (121) ei sea komisjoni seisukohta kahtluse alla, kuivõrd ühelt poolt selle kohaldamisel kontsessiooni üldised majanduslikud tingimused ei muutu, kõnealune klausel piirdub üksnes väikese ulatusega kohandamiste ja muudatustega ning teiselt poolt seondub kõnealune klausel hüvitiste suuruse ja teenuste mahu samaaegse vähenemisega. Kuigi 28. detsembri 2009. aasta lisalepinguga muudeti hüvitiste parameetreid ja teenuste olemust märkimisväärses ulatuses, tuleb siiski märkida, et kõnealused parameetrid määrati kindlaks enne teenuste osutamise perioodi 2010–2013, mille puhul neid parameetreid kohaldati.

| (199) | Samuti tuleb märkida, et kontsessionääride esitatud erinevates pakkumustes sisaldunud erinevad tulude prognoosid tunduvad olevat põhjendatud. Komisjon leiab, et suuremaid tulusid hõlmavad prognoosid võivad tõepoolest olla tingitud turu arenguperspektiividest tingitud prognooside muutumisest. Samuti märgib komisjon, et läbirääkimiste käigus esitatud veomahu prognoosid olid üldjuhul väiksemad kui konkureerivas pakkumuses sisalduvad prognoosid (122). Võttes arvesse ajavahemiku 2002–2006 tegelikke tulusid ja tehtud prognoose (123) ning Korsika laevaühenduse turu soodsat arengut 2006. aastal, leiab komisjon, et võrdlusalused, mille põhjal hüvitise muutused kontsessioonis ette nähti, on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku põhjenduse 23 alusel siiski usutavad. |
| --- | --- |

(199)

Samuti tuleb märkida, et kontsessionääride esitatud erinevates pakkumustes sisaldunud erinevad tulude prognoosid tunduvad olevat põhjendatud. Komisjon leiab, et suuremaid tulusid hõlmavad prognoosid võivad tõepoolest olla tingitud turu arenguperspektiividest tingitud prognooside muutumisest. Samuti märgib komisjon, et läbirääkimiste käigus esitatud veomahu prognoosid olid üldjuhul väiksemad kui konkureerivas pakkumuses sisalduvad prognoosid (122). Võttes arvesse ajavahemiku 2002–2006 tegelikke tulusid ja tehtud prognoose (123) ning Korsika laevaühenduse turu soodsat arengut 2006. aastal, leiab komisjon, et võrdlusalused, mille põhjal hüvitise muutused kontsessioonis ette nähti, on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistiku põhjenduse 23 alusel siiski usutavad.

| (200) | Hageja poolt esitatud teiste punktide kohta, mis on seotud kohandamisklauslite süsteemiga, (124) tuleb meenutada, et olemasoleva kohtupraktika kohaselt ei saa hüvitise suuruse kindlaksmääramise mehhanismide keerukus olla aluseks hüvitise objektiivsuse ja läbipaistvuse vaidlustamiseks (125). |
| --- | --- |

(200)

Hageja poolt esitatud teiste punktide kohta, mis on seotud kohandamisklauslite süsteemiga, (124) tuleb meenutada, et olemasoleva kohtupraktika kohaselt ei saa hüvitise suuruse kindlaksmääramise mehhanismide keerukus olla aluseks hüvitise objektiivsuse ja läbipaistvuse vaidlustamiseks (125).

| (201) | Lõpuks märgib komisjon, et kahtlused kontsessionääridele väljaspool kontsessiooni ulatust makstavate hüvitiste osas on hajunud, kuivõrd Prantsusmaa ametiasutused on esitanud tõendid selle kohta, et menetluse alustamise otsuses esitatud summade näol oli tegemist vaid kontsessionääride esitatud taotlustega, mille rahuldamisest Korsika transpordiamet lõppkokkuvõttes keeldus. |
| --- | --- |

(201)

Lõpuks märgib komisjon, et kahtlused kontsessionääridele väljaspool kontsessiooni ulatust makstavate hüvitiste osas on hajunud, kuivõrd Prantsusmaa ametiasutused on esitanud tõendid selle kohta, et menetluse alustamise otsuses esitatud summade näol oli tegemist vaid kontsessionääride esitatud taotlustega, mille rahuldamisest Korsika transpordiamet lõppkokkuvõttes keeldus.

8.1.2.2.   
  Antava ülesande kestus

| (202) | Antava ülesande kestus on kuus ja pool aastat, mis on kooskõlas ühenduse suunistega kõnealuses valdkonnas, (126) kus on osutatud kuue aasta pikkusele piirtähtajale. |
| --- | --- |

(202)

Antava ülesande kestus on kuus ja pool aastat, mis on kooskõlas ühenduse suunistega kõnealuses valdkonnas, (126) kus on osutatud kuue aasta pikkusele piirtähtajale.

8.1.2.3.   
  Vastavus direktiivile 2006/111/EÜ

| (203) | Käsitledes vastavust direktiivile 2006/111/EÜ finantssuhete läbipaistvuse kohta, tuleb märkida, et kontsessionääridest ettevõtjad on kontsessiooni raames osutatavate teenuste jaoks reaalselt loonud eraldiseisva analüütilise arvestuse. SNCMi väitel on see arvestus täiendavaks aluseks põhiteenuse ja lisateenuse eristamisel (vt põhjendused 46 ja 47). |
| --- | --- |

(203)

Käsitledes vastavust direktiivile 2006/111/EÜ finantssuhete läbipaistvuse kohta, tuleb märkida, et kontsessionääridest ettevõtjad on kontsessiooni raames osutatavate teenuste jaoks reaalselt loonud eraldiseisva analüütilise arvestuse. SNCMi väitel on see arvestus täiendavaks aluseks põhiteenuse ja lisateenuse eristamisel (vt põhjendused 46 ja 47).

8.1.2.4.   
  Hüvitise summa

| (204) | Ülemäärase hüvitise vältimiseks on kontsessioonis ette nähtud kasumimarginaali maksimaalne brutoväärtus (mis ei hõlma amortisatsioonikulusid, laevade rendikulusid ja teisi kapitalikulusid), mille suuruseks on 15 % laevade turuväärtusest. Menetluse alustamise otsuses märkis komisjon, et tema käsutuses ei ole teavet, mis võimaldaks a priori välistada ülemäärase hüvitise maksmist. |
| --- | --- |

(204)

Ülemäärase hüvitise vältimiseks on kontsessioonis ette nähtud kasumimarginaali maksimaalne brutoväärtus (mis ei hõlma amortisatsioonikulusid, laevade rendikulusid ja teisi kapitalikulusid), mille suuruseks on 15 % laevade turuväärtusest. Menetluse alustamise otsuses märkis komisjon, et tema käsutuses ei ole teavet, mis võimaldaks a priori välistada ülemäärase hüvitise maksmist.

| (205) | Uurimismenetluse käigus ilmnes esiteks, et laevade turuväärtus määrati kindlaks eksperdiarvamuse alusel ning et enne lepingutingimuste lõplikku kindlaksmääramist viidi läbi mitu hindamist. Hüvitise maksimaalse suuruse arvestamiseks kasutatakse seega kontsessiooni raames teenuse osutamiseks kasutatavate laevade jääkväärtust (127). |
| --- | --- |

(205)

Uurimismenetluse käigus ilmnes esiteks, et laevade turuväärtus määrati kindlaks eksperdiarvamuse alusel ning et enne lepingutingimuste lõplikku kindlaksmääramist viidi läbi mitu hindamist. Hüvitise maksimaalse suuruse arvestamiseks kasutatakse seega kontsessiooni raames teenuse osutamiseks kasutatavate laevade jääkväärtust (127).

| (206) | Lugedes kontsessiooniga hõlmatud laevade turuväärtuse amortiseerunuks 8 aasta jooksul, (128) nagu Prantsusmaa maksundusalane õigus seda võimaldab, piiras ülempiiri sätestamise klausel varade tootlikkuse (Return On Assets, ROA) ja rakendatud kapitali kasumi (Return on capital employed, ROCE) suhtarvu keskmiselt 2,5 %ga (129). Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistikus määratletud mõistliku kasumi määr (130) oli kontsessiooni andmise hetkel enam kui 5 %, (131) samas kui olulise osa teenustega seotud äririskist kandsid tegelikult kontsessionäärid SNCM ja CMN. Lisaks sellele ilmnes praktikas, et kontsessionääride kasum enne kapitalikulude mahaarvamist oli osutatud piirmäärast oluliselt madalam (vt järgnev tabel). |
| --- | --- |

(206)

Lugedes kontsessiooniga hõlmatud laevade turuväärtuse amortiseerunuks 8 aasta jooksul, (128) nagu Prantsusmaa maksundusalane õigus seda võimaldab, piiras ülempiiri sätestamise klausel varade tootlikkuse (Return On Assets, ROA) ja rakendatud kapitali kasumi (Return on capital employed, ROCE) suhtarvu keskmiselt 2,5 %ga (129). Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistikus määratletud mõistliku kasumi määr (130) oli kontsessiooni andmise hetkel enam kui 5 %, (131) samas kui olulise osa teenustega seotud äririskist kandsid tegelikult kontsessionäärid SNCM ja CMN. Lisaks sellele ilmnes praktikas, et kontsessionääride kasum enne kapitalikulude mahaarvamist oli osutatud piirmäärast oluliselt madalam (vt järgnev tabel).

| (207) | Kontsessiooniga sätestatud tingimused ei toonud seega kaasa ülemäärase hüvitise maksmist. Asjaolu, et SNCMi puhul jaguneb teenus põhiteenuseks ja lisateenuseks, ei mõjuta seda otsust põhiteenuse osas, kuivõrd tingimuseks on seatud, et kahe teenuse osutamise eest makstavate hüvitiste kohta peetakse eraldi analüütilist arvestust (vt põhjendus 46). Prantsusmaa ja SNCMi esitatud arvandmetest ilmneb, et põhiteenuse puhul jäi SNCMi kasum enne kapitalikulude mahaarvamist märkimisväärselt allapoole eespool osutatud 15 % piirmäära.

  Kasum enne kapitalikulude mahaarvamist ettevõtjate ja teenuste lõikes | SNCMi põhiteenus | SNCM kokku | CMN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 II pa | [...] (132) | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] |

(207)

Kontsessiooniga sätestatud tingimused ei toonud seega kaasa ülemäärase hüvitise maksmist. Asjaolu, et SNCMi puhul jaguneb teenus põhiteenuseks ja lisateenuseks, ei mõjuta seda otsust põhiteenuse osas, kuivõrd tingimuseks on seatud, et kahe teenuse osutamise eest makstavate hüvitiste kohta peetakse eraldi analüütilist arvestust (vt põhjendus 46). Prantsusmaa ja SNCMi esitatud arvandmetest ilmneb, et põhiteenuse puhul jäi SNCMi kasum enne kapitalikulude mahaarvamist märkimisväärselt allapoole eespool osutatud 15 % piirmäära.

Kasum enne kapitalikulude mahaarvamist ettevõtjate ja teenuste lõikes

SNCMi põhiteenus

SNCM kokku

CMN

2007 II pa

[...] (132)

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

| (208) | Korsika transpordiameti suhtes viidi kolm aastat pärast kontsessiooni andmist (2010. majandusaasta kohta) läbi ülemäärase hüvitise kontroll koos välisauditiga. Lisaks sellele kontrollib sõltumatu audiitorfirma Korsika transpordiameti tellimusel igal aastal kontsessionääride jooksvat raamatupidamist. |
| --- | --- |

(208)

Korsika transpordiameti suhtes viidi kolm aastat pärast kontsessiooni andmist (2010. majandusaasta kohta) läbi ülemäärase hüvitise kontroll koos välisauditiga. Lisaks sellele kontrollib sõltumatu audiitorfirma Korsika transpordiameti tellimusel igal aastal kontsessionääride jooksvat raamatupidamist.

8.1.2.5.   
  Täiendavad nõudmised, mis võivad olla vajalikud selleks, et tõendada, et kaubavahetuse areng ei kahjusta Euroopa Liidu huve

| (209) | Võttes arvesse jaotises 8.1.1.3 esitatud asjaolusid, leiab komisjon, et ükski asjaolu ei anna alust eeldada, et territoriaalset ühendatust tagavat avalikku teenust võiks osutada tingimustel, mis võimaldavad vähendada avaliku teenuse lepingu sõlmimisest tingitud konkurentsi moonutamist. Ettevõtja Corsica Ferries esitatud väited, milles kohaselt kontsessiooni alusel osutatud teenuste keskmised kulud on oluliselt suuremad kui Nice'ist ja Toulonist lähtuvatel liinidel, mille suhtes kohaldatakse sotsiaalabi meedet, (133) ei sea kahtluse alla avaliku teenuse lepingu vajalikkust ja proportsionaalsust Korsika sadamatesse suunduvate liinide teenindamiseks kogu aasta ulatuses ning eriti vähemoluliste sadamate teenindamist (Porto-Vecchio, Calvi-Balagne ja Propriano). Lisaks sellele, nagu on osutatud jaotises 7.1.3.1, leiab komisjon, et põhiteenusega seotud liinide ühendamine vastab vaieldamatutele tehnilise ja majandusliku tõhususe nõudmistele. |
| --- | --- |

(209)

Võttes arvesse jaotises 8.1.1.3 esitatud asjaolusid, leiab komisjon, et ükski asjaolu ei anna alust eeldada, et territoriaalset ühendatust tagavat avalikku teenust võiks osutada tingimustel, mis võimaldavad vähendada avaliku teenuse lepingu sõlmimisest tingitud konkurentsi moonutamist. Ettevõtja Corsica Ferries esitatud väited, milles kohaselt kontsessiooni alusel osutatud teenuste keskmised kulud on oluliselt suuremad kui Nice'ist ja Toulonist lähtuvatel liinidel, mille suhtes kohaldatakse sotsiaalabi meedet, (133) ei sea kahtluse alla avaliku teenuse lepingu vajalikkust ja proportsionaalsust Korsika sadamatesse suunduvate liinide teenindamiseks kogu aasta ulatuses ning eriti vähemoluliste sadamate teenindamist (Porto-Vecchio, Calvi-Balagne ja Propriano). Lisaks sellele, nagu on osutatud jaotises 7.1.3.1, leiab komisjon, et põhiteenusega seotud liinide ühendamine vastab vaieldamatutele tehnilise ja majandusliku tõhususe nõudmistele.

| (210) | Komisjon märgib, et Prantsusmaa ametiasutused on alustanud hankemenetlust teenuseosutaja leidmiseks Korsika ja Marseille vaheliste laevaühenduste tagamiseks ajavahemikul 2014–2023 käesoleva otsuse esemeks oleva kontsessiooniga sarnastel tingimustel. Kõnealune menetlus peab lõppema 2013. aasta suvel. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon märgib, et Prantsusmaa ametiasutused on alustanud hankemenetlust teenuseosutaja leidmiseks Korsika ja Marseille vaheliste laevaühenduste tagamiseks ajavahemikul 2014–2023 käesoleva otsuse esemeks oleva kontsessiooniga sarnastel tingimustel. Kõnealune menetlus peab lõppema 2013. aasta suvel.

| (211) | Võttes arvesse konkurentsi moonutamist merevedude turul, leiab komisjon, et põhiteenuse osutamisega seotud kulude eest makstav hüvitis ei või olla suurem kui kontsessionääride kulud, millele lisandub mõistliku suurusega kasum (vt eelmist jaotist). Hüvitis ei või seega võimaldada ettevõtjatel saada ülemäärast kasumit, millega on võimalik rahastada teisi teenuseid. |
| --- | --- |

(211)

Võttes arvesse konkurentsi moonutamist merevedude turul, leiab komisjon, et põhiteenuse osutamisega seotud kulude eest makstav hüvitis ei või olla suurem kui kontsessionääride kulud, millele lisandub mõistliku suurusega kasum (vt eelmist jaotist). Hüvitis ei või seega võimaldada ettevõtjatel saada ülemäärast kasumit, millega on võimalik rahastada teisi teenuseid.

| (212) | Komisjon leiab seetõttu, et ei ole vajalik seada täiendavaid tingimusi, et tagada põhiteenuse osutamise eest makstavate hüvitiste kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon leiab seetõttu, et ei ole vajalik seada täiendavaid tingimusi, et tagada põhiteenuse osutamise eest makstavate hüvitiste kokkusobivus siseturuga.

9.   KOKKUVÕTE

| (213) | Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et ettevõtjatele SNCM ja CMN põhiteenuste osutamise eest makstud hüvitiste näol on tegemist ebaseadusliku riigiabiga, mis on samas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt siseturuga kooskõlas. |
| --- | --- |

(213)

Eelnevat silmas pidades leiab komisjon, et ettevõtjatele SNCM ja CMN põhiteenuste osutamise eest makstud hüvitiste näol on tegemist ebaseadusliku riigiabiga, mis on samas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaselt siseturuga kooskõlas.

| (214) | Ettevõtjale SNCM kontsessiooni alusel ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 lisateenuse osutamise eest makstud hüvitiste näol on tegemist ebaseadusliku abiga, mis on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(214)

Ettevõtjale SNCM kontsessiooni alusel ajavahemikul 1. juulist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 lisateenuse osutamise eest makstud hüvitiste näol on tegemist ebaseadusliku abiga, mis on siseturuga kokkusobimatu.

| (215) | Prantsusmaa ametiasutused peavad alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast tühistama kõik ettevõtjale SNCM lisateenuse osutamise eest tehtavad maksed. See puudutab ka 2012. aasta hüvitise saldot (kui see ei ole veel tasutud) ning 2013. aasta igakuiseid makseid, mis oleksid kuulunud tasumisele pärast osutatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(215)

Prantsusmaa ametiasutused peavad alates käesolevast otsusest teatamise kuupäevast tühistama kõik ettevõtjale SNCM lisateenuse osutamise eest tehtavad maksed. See puudutab ka 2012. aasta hüvitise saldot (kui see ei ole veel tasutud) ning 2013. aasta igakuiseid makseid, mis oleksid kuulunud tasumisele pärast osutatud kuupäeva.

| (216) | Komisjon meenutab, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleb ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi nõuda (134). |
| --- | --- |

(216)

Komisjon meenutab, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt tuleb ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi nõuda (134).

| (217) | Seetõttu peab Prantsusmaa võtma vajalikud meetmed selleks, et nõuda ettevõtjalt SNCM tagasi hüvitissummad, mis on talle välja makstud seoses kontsessiooni raames lisateenuse osutamisega alates 1. juulist 2007. aastal. |
| --- | --- |

(217)

Seetõttu peab Prantsusmaa võtma vajalikud meetmed selleks, et nõuda ettevõtjalt SNCM tagasi hüvitissummad, mis on talle välja makstud seoses kontsessiooni raames lisateenuse osutamisega alates 1. juulist 2007. aastal.

| (218) | Tagastatava summa kindlaksmääramisel peab komisjon asjakohaseks aluseks põhiteenuse ja lisateenuse hüvitiste eristamiseks SNCMi analüütilist arvestust, (135) seejuures lisanduvad arvestatud summale intressid. Sellest lähtuvalt on tagastamisele kuuluvad abisummad järgmised:






  a) | ajavahemikul 2007–2011 tegelikult makstud hüvitised lisateenuse osutamise eest, mille suurus on 172,744 miljonit eurot (vt tabelit põhjenduse 46 juures); |
| --- | --- | --- |

(218)

Tagastatava summa kindlaksmääramisel peab komisjon asjakohaseks aluseks põhiteenuse ja lisateenuse hüvitiste eristamiseks SNCMi analüütilist arvestust, (135) seejuures lisanduvad arvestatud summale intressid. Sellest lähtuvalt on tagastamisele kuuluvad abisummad järgmised:

a)

ajavahemikul 2007–2011 tegelikult makstud hüvitised lisateenuse osutamise eest, mille suurus on 172,744 miljonit eurot (vt tabelit põhjenduse 46 juures);

| b) | 2012. aastal lisateenuse osutamise eest igakuiselt makstud hüvitissummad, mille suurus on hinnanguliselt 38 miljonit eurot (136) ning hüvitise saldo, mis kuulub väljamaksmisele pärast lõpliku tegevusaruande esitamist, kui kõnealune saldo on juba välja makstud; |
| --- | --- |

b)

2012. aastal lisateenuse osutamise eest igakuiselt makstud hüvitissummad, mille suurus on hinnanguliselt 38 miljonit eurot (136) ning hüvitise saldo, mis kuulub väljamaksmisele pärast lõpliku tegevusaruande esitamist, kui kõnealune saldo on juba välja makstud;

| c) | 2013. aastal lisateenuse osutamise eest igakuiselt kuni käesoleva otsusest teatamise kuupäevani makstud hüvitissummad, mille suurus hinnanguliselt on 9,5 miljonit eurot, kusjuures komisjon meenutab, et Prantsusmaa peab tühistama kõik sellest kuupäevast hilisemad maksed. |
| --- | --- |

c)

2013. aastal lisateenuse osutamise eest igakuiselt kuni käesoleva otsusest teatamise kuupäevani makstud hüvitissummad, mille suurus hinnanguliselt on 9,5 miljonit eurot, kusjuures komisjon meenutab, et Prantsusmaa peab tühistama kõik sellest kuupäevast hilisemad maksed.

| (219) | Prantsusmaa ametiasutused peavad osutatud summad, mis vastavad kõikidele lisateenuse osutamise eest hüvitisena tehtud väljamaksetele, tagasi nõudma nelja kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest. |
| --- | --- |

(219)

Prantsusmaa ametiasutused peavad osutatud summad, mis vastavad kõikidele lisateenuse osutamise eest hüvitisena tehtud väljamaksetele, tagasi nõudma nelja kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest.

| (220) | Kõnealuse tagastamise käigus peavad Prantsusmaa ametiasutused täiendavalt lisama tagastatavatele summadele ka intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, millal kõnealused abisummad kanti ettevõtjale üle, see tähendab kontsessiooniga ette nähtud abisummade iga maksmise korral kuni hüvitise tegeliku tagasimaksmiseni (137) vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatüki sätetele (138). |
| --- | --- |

(220)

Kõnealuse tagastamise käigus peavad Prantsusmaa ametiasutused täiendavalt lisama tagastatavatele summadele ka intressid, mida arvestatakse alates kuupäevast, millal kõnealused abisummad kanti ettevõtjale üle, see tähendab kontsessiooniga ette nähtud abisummade iga maksmise korral kuni hüvitise tegeliku tagasimaksmiseni (137) vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatüki sätetele (138).

| (221) | Prantsusmaa ametiasutused peavad lisama komisjonile kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest esitatavale intresside arvestusele tabeli, milles on esitatud alates lepingu jõustumisest kuni käesoleva otsuse vastuvõtmiseni tehtud igakuiste maksete ning iga-aastaste korrigeerimismaksete kuupäevad ja täpsed summad, |
| --- | --- |

(221)

Prantsusmaa ametiasutused peavad lisama komisjonile kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest esitatavale intresside arvestusele tabeli, milles on esitatud alates lepingu jõustumisest kuni käesoleva otsuse vastuvõtmiseni tehtud igakuiste maksete ning iga-aastaste korrigeerimismaksete kuupäevad ja täpsed summad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

7. juuni 2007. aasta avaliku teenindamise delegeerimislepingu alusel ettevõtjatele SNCM ja CMN makstud hüvitiste näol on tegemist ebaseadusliku abiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kõnealust riigiabi on antud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 sätteid rikkudes.

Artikkel 2

1.   Hüvitised, mis on ettevõtjale SNCM makstud täiendavate teenuste osutamiseks kasutuselevõetud ressursside eest vastavalt eespool osutatud avaliku teenindamise delegeerimislepingu tehnilise kirjelduse punktidele I a 2, I b 2 ja I d 1.4, on siseturuga kokkusobimatud.

2.   Ettevõtjatele SNCM ja CMN eespool osutatud avaliku teenindamise delegeerimislepingu kohaselt ülejäänud teenuste eest makstud hüvitised on siseturuga kokkusobivad.

Artikkel 3

1.   Prantsusmaa on kohustatud artikli 2 lõikes 1 osutatud abisummad abisaajalt sisse nõudma.

2.   Tagasimakstavate summade pealt arvestatakse intresse alates kuupäevast, millal kõnealused summad anti abisaaja käsutusse ning kuni nende summade tegeliku tagastamiseni.

3.   Intresside arvestamine toimub määruse (EÜ) nr 794/2004 (139) V peatüki sätete ning määruse (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust nr 794/2004, (140) sätete kohaselt.

4.   Prantsusmaa tühistab kõik artikli 2 lõikes 1 osutatud abisummade väljamaksed, mis peaksid toimuma pärast käesolevast otsusest teatamise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud abi tagastamine toimub vahetult ja tõhusalt.

2.   Prantsusmaa ülesandeks on jälgida, et käesolevat otsust rakendataks nelja kuu jooksul alates sellest teatamisest.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul alates käesolevast otsusest teatamisest edastab Prantsusmaa komisjonile järgmise teabe:

| (a) | abisaajalt tagasinõutav kogusumma (hüvitise põhiosa ja intressid); |
| --- | --- |

(a)

abisaajalt tagasinõutav kogusumma (hüvitise põhiosa ja intressid);

| (b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmete ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

(b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmete ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| (c) | dokumendid, mis tõendavad, et abi saajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud; |
| --- | --- |

(c)

dokumendid, mis tõendavad, et abi saajat on abi tagastamise kohustusest teavitatud;

| (d) | pärast kontsessiooni jõustumist kuni käesoleva otsuse vastuvõtmiseni toimunud igakuiste väljamaksete ja iga-aastaste korrektsioonimaksete kuupäevad ja täpsed summad. |
| --- | --- |

(d)

pärast kontsessiooni jõustumist kuni käesoleva otsuse vastuvõtmiseni toimunud igakuiste väljamaksete ja iga-aastaste korrektsioonimaksete kuupäevad ja täpsed summad.

2.   Prantsusmaa hoiab komisjoni kursis käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete edenemisega kuni artikli 2 lõikes 1 osutatud abi täieliku tagastamiseni. Prantsusmaa esitab viivitamata, komisjoni esimesel nõudmisel kogu teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti esitab ta üksikasjaliku teabe abisaaja poolt juba tagastatud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 2. mai 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

1

(2)  EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7.

2

(3)  ELT C 301, 5.10.2012, lk 1.

3

(4)  ELT C 301, lk 1.

4

(5)  Kõnealuse meetme nimetus on „EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 kohane üksiktarbijatele antava sotsiaalabi süsteem” ja selle sihtrühm on saare elanikud ja teatavad sotsiaalselt määratletud konkreetsed isikuterühmad ning seda kohaldatakse liinidel, mis ühendavad Korsikat Touloni ja Nice'i sadamatega. Iga isiku puhul, kellel on õigus soodustariifile, hüvitab transpordiettevõtja tema soodushinnaga sõidu, kõnealune summa hüvitatakse hiljem transpordiettevõtjale.

5

(6)  2. juuli 2002. aasta otsus riigiabi nr N 781/2001 kohta – Prantsusmaa – üksiktarbijatele antava sotsiaalabi süsteem Korsika laevaühenduse jaoks ja 23. aprilli 2007. aasta otsus riigiabi nr N 13/2007 kohta – Prantsusmaa – üksiktarbijatele antava sotsiaalabi süsteemi nr N 781/2001 pikendamine Korsika laevaühenduse jaoks.

6

(7)  Vt näiteks konkurentsiameti 17. veebruari 2012. aasta arvamus nr 12-A-05 mandri ja Korsika vahelise laevaühenduse kohta, lõige 125.

7

(8)  Mille kapitali omanik on 100 % ulatuses Prantsuse riik.

8

(9)  Suunised võeti vastu 24. märtsil 2006. aastal, vt käesoleva dokumendi jaotis 2.4.1.

9

(10)  C 58/2002 (ex N 118/02) – Prantsusmaa – meetmete kohta, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée kasuks, vastu võetud 25. veebruaril 2003. aastal, ELT L 61, 7.2.2004, lk 13. 15. juunil 2005. aastal tühistas Üldkohus kohtuasjas T-349/03 2003. aasta otsuse minimaalse abi hindamisel tehtud vigase hinnangu tõttu. Pärast uusi ümberstruktureerimismeetmeid laiendas komisjon 13. septembri 2006. aasta otsusega menetlust C 58/2002. Komisjon võttis uue otsuse vastu 8. juulil 2008. aastal, ELT L 255, 27.8.2009, lk 180. Üldkohus tühistas osaliselt selle otsuse (kohtuasi T-565/08), pärast ettevõtja Corsica Ferries esitatud kaebust. SNCM ja Prantsusmaa esitasid selle otsuse kohta tühistamishagi Euroopa Kohtule (kohtuasi C-533/12 P ja C-536/12 P).

10

(11)  Ettevõtja Veolia Transdev omanikeks 2011. aastal olid võrdsetes osades ettevõtja Veolia Environment ning deposiitide ja hoiuste kassa (Caisse des Dépôts et Consignations, CDC).

11

(12)  Neist kasutati alates 2007. aastast kontsessiooni alusel osutatavate teenuste jaoks üksnes laevu Napoléon Bonaparte ja Danielle Casanova. Ülejäänud neli SNCMi poolt 2013. aastal kasutatavat parvlaeva on Méditerranée, Corse, Ile de Beauté ja Excelsior.

12

(13)  Laev Jean Nicoli asendas 2009. aastal kontsessiooni alusel osutatavate teenuste puhul laeva Monte Cinto.

13

(14)  SNCMi üldine ja terviklik pakkumus kõikide liinide jaoks, ettevõtja Corsica Ferries pakkumus, mis hõlmas mitmeid variante, CMN pakkumus, mis hõlmas kuut üksikut erinevat ettepanekut; ettevõtja Corsica Ferries ja CMN moodustatud ajutise rühmituse pakkumus, mis sisaldas kaht varianti.

14

(15)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 24.

15

(16)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 25.

16

(17)  Üks pakkumus tehti avaliku teenuse viiest laevaliinist iga liini kohta, teine oli üldine ja jagamatu ning hõlmas kõiki viit laevaliini.

17

(18)  Ettevõtja Corsica Ferries esitas pakkumuse, mis hõlmas liine Marseille–Ajaccio, Marseille – Porto-Vecchio ja Marseille–Propriano, ning üldise pakkumuse, mis hõlmas kõiki kolme nimetatud liini.

18

(19)  Vt menetluse alustamise otsuse lõige 30.

19

(20)  Korsika transpordiamet leidis, et ettevõtja Corsica Ferries ei olnud suuteline selgelt ja otsustavalt kindlaks määrama kuupäeva, alates millest ta on võimeline kontsessiooni tingimusi täitma ning et ettevõtja ei vastanud lisaks sellele hankemenetluse erimäärusega sätestatud laevade maksimaalse vanuse tingimusele.

20

(21)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž), EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7.

21

(22)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, lk 7747).

22

vs.

(23)  Marseille halduskohtu apellatsiooni astmes 7. novembri 2011. aasta otsus kohtuasjas Corsica Ferries vs. Collectivité Territoriale de Corse, nr 08MA01604. Vt menetluse alustamise otsuse lõige 40.

23

vs.

e

(24)  Riiginõukogu leidis ühelt poolt, et nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides, ei „takista seda, et tegelikku vajadust avaliku teenuse osutamise järele hinnatakse üldiselt iga laevaühenduse liini kohta või tervikuna kogu lepingu kehtivuse aja jooksul või lepingus kindlaksmääratud perioodide kohta, ilma et tuleks välja selgitada, kas kõnealune vajadus on olemas kogu kõnealuse perioodi või perioodide jooksul; ning et seetõttu on Marseille halduskohus apellatsiooni astmes teinud õigusliku hindamisvea, otsustades, et tehnilise kirjelduse sätted on kõnealuse määrusega vastuolus põhjusel, et kontsessionääride rühmalt nõutud lisateenuse osutamine liinidel Marseille-Ajaccio, Marseille-Bastia ja Marseille-Propriano, millega tõhustatakse tipp-perioodidel samadel liinidel aastaringselt osutatavat põhiteenust, peab vastama pidevalt osutatava teenuse osutamise vajadusest erinevale tegelikule avaliku teenuse osutamise vajadusele”. Teiselt poolt leidis riiginõukogu, et asjaolu, et kontsessioonilepingu artikli 7 lõige 1 (vt käesoleva dokumendi põhjendust 38) „võib olla aluseks riikliku ametiasutuse, kelle sekkumine eeldab eelnevat Euroopa Komisjonile teatamist, otsusele, ei võimalda iseenesest kõnealuse sätte käsitlemist asutamislepingu artikli 107 kohase abina ning et vastupidist otsustades on kohus teinud asjaolude hindamisel õigusliku vea”.

24

takista seda, et tegelikku vajadust avaliku teenuse osutamise järele hinnatakse üldiselt iga laevaühenduse liini kohta või tervikuna kogu lepingu kehtivuse aja jooksul või lepingus kindlaksmääratud perioodide kohta, ilma et tuleks välja selgitada, kas kõnealune vajadus on olemas kogu kõnealuse perioodi või perioodide jooksul; ning et seetõttu on Marseille halduskohus apellatsiooni astmes teinud õigusliku hindamisvea, otsustades, et tehnilise kirjelduse sätted on kõnealuse määrusega vastuolus põhjusel, et kontsessionääride rühmalt nõutud lisateenuse osutamine liinidel Marseille-Ajaccio, Marseille-Bastia ja Marseille-Propriano, millega tõhustatakse tipp-perioodidel samadel liinidel aastaringselt osutatavat põhiteenust, peab vastama pidevalt osutatava teenuse osutamise vajadusest erinevale tegelikule avaliku teenuse osutamise vajadusele

võib olla aluseks riikliku ametiasutuse, kelle sekkumine eeldab eelnevat Euroopa Komisjonile teatamist, otsusele, ei võimalda iseenesest kõnealuse sätte käsitlemist asutamislepingu artikli 107 kohase abina ning et vastupidist otsustades on kohus teinud asjaolude hindamisel õigusliku vea

(25)  Kontsessionäärid peavad liinidel Marseille–Bastia, Marseille–Ajaccio et Marseille – Porto-Vecchio, tagama mõlemas suunas minimaalse reisijateveo mahu, milleks on vähemalt 450 kajutikohta vähemalt 140 kajutis, vähemalt 50 ühisruumides asuvat kohta, vähemalt 50 sõidukikohta. Marseille–Propriano liinil peab olema vähemalt 200 kajutikohta vähemalt 55 kajutis ning vähemalt 55 sõidukikohta. Marseille–Balagne liinil peab olema vähemalt 220 kajutikohta vähemalt 70 kajutis ning vähemalt 70 sõidukikohta. Kaubatranspordi jaoks peab liinil Marseille–Bastia olema vähemalt 1 800 jooksvat meetrit, liinil Marseille–Ajaccio vähemalt 1 200 jooksvat meetrit, liinil Marseille – Porto-Vecchio vähemalt 1 000 jooksvat meetrit ning liinidel Marseille-Propriano ja Marseille-Balagne vähemalt 600 jooksvat meetrit.

25

(26)  Lisateenuse tingimused on määratletud kontsessiooni tehnilise kirjelduse jaotistes I a 2 (Marseille–Ajaccio, I b 2 (Marseille–Bastia) ja I d 1.4 (Marseille–Propriano).

26

(27)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 44.

27

(28)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 45.

28

(29)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 46.

29

(30)  Prognoositavad tulud on võrdlusaluse põhjal arvestatud brutotulud, mida on korrigeeritud kõnealuse aasta kohta prognoositud SKP hinnaindeksi alusel.

30

(31)  Artikli 7 lõikes 2 on samuti ette nähtud „frantsiis”, mille suurus on 2 % prognoositud tuludest.

31

(32)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 49.

32

(33)  Kontsessioonilepingu artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et kõnealune tegelike tuludega kohandamise klausel kehtib kuni artiklis 8 sätestatud kohandamisklausli kohaldamiseni.

33

(34)  Artikli 5 lõige 1 ja lõige 2, milles täpsustatakse rahalise hüvitise maksmise tingimusi.

34

(35)  Enne hüvitise maksmist oli kõikide majandusaastate tulem mõlema teenuse puhul (põhiteenus ja lisateenus) tõepoolest negatiivne.

35

(36)  Hüvitise arvestamise seda eeskirja kohaldati lepinguliste indekseeritud hüvitiste suhtes. Tegelike tulude alusel tehtud hüvitise suuruse kohandamised jagunesid proportsionaalselt vastavalt igal aastal tuvastatud tulude erinevusele mõlema teenuse osas ning erilepingute alusel makstavad hüvitised arvestati põhiteenuse hüvitiste hulka. Kohandamised, mis olid seotud osutamata teenuste „kütusehüvitisega”, on otseselt mõjutanud asjaomast teenust.

36

(37)  Osutatud määrus (EMÜ) nr 3577/92.

37

(38)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 15–22.

38

(39)  Prantsusmaa osutab Korsika piirkondliku omavalitsuse poolt 24. märtsil 2006. aastal vastu võetud suunistele Marseille ja Korsika vahelise laevaühenduse kohta alates 1. jaanuarist 2007, vt käesoleva dokumendi põhjendus 22.

39

(40)  Riiginõukogu 13. juuli 2012. aasta otsus Compagnie méridionale de navigation, Société nationale Corse Méditerranée, kaebus nr 355616.

40

Compagnie méridionale de navigation, Société nationale Corse Méditerranée

(41)  11. detsembri 2006. aasta otsus nr 06-MC-03 konservatiivsete meetmete kohta Korsika ja riigi mandriosa vaheliste laevaühenduste sektoris.

41

(42)  Eespool osutatud määruse nr 3577/92 tõlgendamisega seoses osutavad Prantsusmaa ametiasutused 22. detsembri 2003. aasta teatisele KOM(2003)595 lõplik.

42

(43)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta, ELT L 318, 17.11.2006, lk 17–25.

43

(44)  Teisisõnu on Korsika laevaühendusega seotud tegevuse netokasum väidetavalt suurem kui asjaomaste ettevõtjate keskmine netomarginaal.

44

(45)  Suurenemine 44 242 reisija võrra.

45

(46)  Vähenemine 208 213 reisija võrra.

46

(47)  Suurenemine 324 466 reisija võrra.

47

(48)  20. veebruari 2001. aasta otsus kohtuasjas Analir e.a vs. Hispaania, EKL 2001, I-1295.

48

vs.

(49)  Corsica Ferries tugineb eeskätt statistilistele andmetele, mis on esitatud Korsika omavalitsuse 26. novembri 2009. aasta otsuses.

49

(50)  Kontsessioonilepingu artikkel 3, vt käesoleva dokumendi põhjendus 35.

50

(51)  Eespool osutatud kohtuotsus C-205/99.

51

(52)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas Ministero dell’Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze (C-222/04, EKL lk I-289, punkt 129).

52

vs.

(53)  Vt eeskätt Euroopa Kohtu 14. veebruari 1990. aasta otsus kohtuasjas C-301/87, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1990, lk I-307, punkt 41.

53

vs.

(54)  Vt käesoleva dokumendi põhjendus 38.

54

(55)  Vt käesoleva dokumendi joonealune märkus nr 24.

55

(56)  Eespool osutatud kohtuotsus, vt joonealune märkus nr 22.

56

(57)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes, ELT C 8, 11.1.2012, lk 4.

57

(58)  Vt eespool osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatis, lõige 46.

58

(59)  Vt eespool osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatis, lõige 46.

59

(60)  Eelkõige eespool osutatud Analiri kohtuotsuses.

60

Analiri

(61)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitamise raamistik, lõiked 8 ja 13.

61

(62)  Vt eespool osutatud määruse 3577/92 artikleid 2 ja 4.

62

(63)  Vt eeskätt 25. juuli 1991. aasta kohtuotsus C-76/90: Säger (EKL lk I-4221, punkt 12), 9. augusti 1994. .aasta kohtuotsus C-43/93: Vander Elst (EKL lk I-3803, punkt 14), 28. märtsi 1996. aasta kohtuotsus C-272/94: Guiot (EKL lk I-1905, punkt 10), 18. juuni 1998. aasta kohtuotsus C-266/96: Corsica Ferries France (EKL lk I-3949, punkt 56) ja 23. novembri 1999. aasta kohtuotsus C-369/96: Arblade e.a (EKL lk I-8453, punkt 33).

63

(64)  Kõikide teenuste tingimused on esitatud käesoleva dokumendi põhjenduses 33 ja joonealustes märkustes nr 25 ja 26. Seejuures on lisateenuse tingimused määratletud kontsessiooni tehnilise kirjelduse jaotistes I a 2 (Marseille–Ajaccio, I b 2 (Marseille–Bastia) ja I d 1.4 (Marseille–Propriano).

64

(65)  Vt 30. oktoobri 2001. aasta otsus riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõttele Société nationale maritime Corse-Méditerranée, EÜT L 50, 21.2.2002, lk 66, põhjendus 74.

65

(66)  Nn koore riisumine hõlmab olukordi, kui laevaühendust pakkuvad ettevõtjad tegutsevad ainult tipp-perioodidel.

66

(67)  Kontsessioonilepingu I lisa. Saabumisvahemik oli määratletud kella 6.30 kuni 7.00 Marseille–Ajaccio ja Marseille–Bastia liinidel ja kella 6.30 kuni 7.30 Marseille–Propriano liinidel, seejuures võeti arvesse reisijate- ja kaubaveoga seotud piiranguid.

67

(68)  Ajavahemikul 2002–2006 oli „lisateenusena” määratletud kontsessionääride kohustus pakkuda täiendavaid reisijateveo mahtusid tipp-perioodidel. Seda teenust osutati reisilaevade abil. Vt osutatud Korsika piirkondliku audiitorite koja raport.

68

(69)  Põhiteenust osutati alates 2002. aastast reisi- ja kaubalaevade abil, lisateenuse jaoks kasutati parvlaevu (või reisilaevu). Korsika piirkondlik audiitorite koda märgib (aruanne Korsika transpordiametit käsitlevate lõplike tähelepanekute kohta, lk 80–82), et kontsessioon „sarnaneb vormistuselt ja üldkorralduselt eelmisele lepingule” ning et „avaliku teenuse osutamise tingimused on väga vähe muutunud”.

69

sarnaneb vormistuselt ja üldkorralduselt eelmisele lepingule

avaliku teenuse osutamise tingimused on väga vähe muutunud

(70)  Vt käesoleva dokumendi põhjendus 47 ja joonealune märkus nr 35.

70

(71)  Vt osutatud Analiri kohtuotsus, punkt 27.

71

Analiri

(72)  Vt 30. oktoobri 2001. aasta otsus riigiabide kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõttele Société nationale maritime Corse-Méditerranée, EÜT L 50, 21.2.2002.

72

(73)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendus 79.

73

(74)  KOM(2003) 595 lõplik, ELT-s avaldamata, jaotis 5.5.3.

74

(75)  Eeskätt muutes teatud laevade kasutamisest loobumise mõju minimaalseks.

75

(76)  Kontsessioonilepingu I lisa.

76

(77)  Lisa 2, laevade eri liinidel kasutamise põhimõtted.

77

(78)  Näiteks laeva Pascal Paoli kasutati põhiliselt Marseille–Bastia liinil ja aeg-ajalt Marseille–Balagne'i liinil. Samuti kasutati Proprianosse suunduvatel liinidel kolme CMN laeva – Girolata, Kalliste ja Scandola.

78

(79)  Vt kontsessioonilepingu lisa 2.

79

(80)  Kõnealused kohustused piirdusid üldjuhul nõudega pakkuda teatud veomahtu kogu tipp-perioodi kestel, vt käesoleva dokumendi põhjendus 141.

80

(81)  Vt käesoleva dokumendi jaotis 5.1.1.

81

(82)  Aruanne Korsika transpordiametit käsitlevate lõplike tähelepanekute kohta, Territoriaalne ühendatus, 2010, lk 65.

82

Territoriaalne ühendatus

(83)  Komisjon osutab siin kõikidest Korsika sadamatest lähtuvale või neisse suunduvale reisijateveole.

83

(84)  Allikas: Korsika piirkondlik transpordi seirekeskus.

84

(85)  Vt jaotis 2.4.

85

(86)  Vt 11. detsembri 2006. aasta otsus nr 06-MC-03, lõige 97.

86

(87)  Vt 11. detsembri 2006. aasta otsus nr 06-MC-03, lõige 80.

87

(88)  Reisi- ja kaubalaeval (öine ülevedu) on üleveo kestus Toulonist lähtuvate vedude puhul 5 t 45 min ja Marseillest lähtuvate vedude puhul ligikaudu 10 tundi.

88

(89)  Vt ka eespool osutatud 17. veebruari 2012. aasta arvamus nr 12-A-05, jaotis C 2, ja eeskätt lõige 131, milles on esitatud teatav vastastikune asendatavus teenuste puhul ühelt poolt Korsika sadamate ning teiselt poolt Marseille ja Touloni vahel, mis hõlmab ka väikese vedude mahuga perioode. Menetluse käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis annaks tunnistust, et ajavahemikul 2006–2012 oleks Marseillest ja Toulonist lähtuvate veoteenuste vajaduse vastastikust asendatavust mõjutavad tegurid muutunud.

89

vastastikust asendatavust

(90)  Teenused, millele osutatakse, on Bastiasse ja Ajacciosse suunduva reisijateveo teenused, mis on ainukesed Toulonist lähtuvad teenused.

90

(91)  Marseilles toimus seoses SNCMi erastamisega 2005. aasta septembris-oktoobris märkimisväärne sotsiaalne konflikt.

91

(92)  Komisjon on seda mõju arvestanud, korrigeerides tegelike vedude ümberjaotumist streigile eelnenud kuude andmete alusel kindlaksmääratud iga-aastaste paranduskoefitsientidega. Kuigi on tõenäoline, et ka teenuse osutamise tõsistele häiretele järgnenud kuude vedude andmeid mõjutasid tühistatud reserveerinud, pakuvad eelnevate kuude arvandmed siiski võrdlusaluse, mis annab usaldusväärsema ettekujutuse kõnealuste turgude pikaajalistest arengutest.

92

(93)  Seevastu veomahu ülekandumine Nice'i liinidele oli märkimisväärselt väiksem, kuid siiski arvestatav. Allikas: Korsika piirkondlik transpordi seirekeskus.

93

(94)  Võttes arvesse eelpool kirjeldatud suundumustega kohandamisi, tuleb märkida, et Marseillest lähtuvate liinide reisijate arv vähenes 22 600 reisija võrra, samas kui Toulonist lähtuvate liinide reisijate arv suurenes 200 565 reisija võrra. Nice'ist lähtuvatel liinidel ei ole reisijateveo mahu ülekandumist täheldatud.

94

(95)  Vt käesoleva dokumendi põhjendus 159 ja joonealune märkus nr 93.

95

(96)  Marseillest lähtuvate teenuste häirete mõju tegelikult toimunud reisijateveole vähendas samaaegne reisijate arvu suurenemine Toulonist lähtuvatel liinidel, vt käesoleva dokumendi põhjendus 159.

96

(97)  Lisaks sellele iseloomustas 2006. aastat Korsikale suunatud reisijateveo üldise mahu oluline suurenemine, mis ORTC andmetel ulatus 8,5 %ni.

97

(98)  Nii 2007.–2013. aastate kontsessiooni veomahtude kui ka tegelikult tuvastatud nõudluse puhul moodustab Marseille–Propriano ühendus ligikaudu 10 % lisateenuse kogumahust. Allikad: ORTC ja SNCM 2010. aasta teenuseosutamise aruanne.

98

(99)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatise punkt 48.

99

(100)  Vt käesoleva dokumendi põhjendus 7 ja joonealune märkus nr 5.

100

(101)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatise punkt 62.

101

(102)  Kohalike omavalitsusüksuste üldseadus (Code Général des Collectivités Territoriales).

102

(103)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatise punktid 65 ja 66.

103

(104)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatis, punkt 67.

104

(105)  Avaliku teenuse delegeerimise komisjoni aruanne.

105

(106)  Vt 11. detsembri 2006. aasta otsus nr 06-MC-03, kaitsemeetmete taotluste kohta Korsika ja riigi mandriosa vaheliste laevaühenduste sektoris, eriti selle punkt 106: „Marseillest lähtuvate teenuste olukorra näol on vaatamata sellele, et tegemist ei ole õiguslikult ainuõigusega, sisuliselt tegemist kahe kontsessionääri ainuõigusega, kellel on lisaks sellele, et nad on varasemalt olnud teenuse osutajad neil liinidel, ka asjakohasemad laevad Marseillest lähtuva reisi- ja kaubaveoteenuse osutamiseks”.

106

Marseillest lähtuvate teenuste olukorra näol on vaatamata sellele, et tegemist ei ole õiguslikult ainuõigusega, sisuliselt tegemist kahe kontsessionääri ainuõigusega, kellel on lisaks sellele, et nad on varasemalt olnud teenuse osutajad neil liinidel, ka asjakohasemad laevad Marseillest lähtuva reisi- ja kaubaveoteenuse osutamiseks

(107)  Näiteks ei olnud 2007. aastal Bastia sadamas võimalik enam kui 180 meetri pikkustel laevadel manööverdada.

107

(108)  Keeld kasutada enam kui 20 aasta vanuseid laevu ei võimaldanud teenuse osutamiseks kasutada ajalooliste teenuseosutajatega konkureerivate ettevõtjate laevu.

108

(109)  Seejuures tuleb märkida, et kontsessiooni tehnilise kirjelduse tingimustele vastavate laevade, seejuures ka kasutatud laevade kõrge hind on takistuseks täiendavatele võimalikele pakkujatele. SNCM omandas 2009. aastal reisi- ja kaubalaeva Jean Nicoli 75 miljoni euro eest.

109

(110)  Eeskätt laevastiku vanuse ja teenuste kohandamise osas (vt kontsessiooni lisa 1).

110

(111)  Vt käesoleva dokumendi jaotis 2.5.

111

(112)  Ilmselt ei anna otseste läbirääkimiste alusel lisalepingu sõlmimine kontsessiooni andja ja kontsessionääride rühma vahel alust seada kahtluse alla ajavahemiku 2010–2013 kohta sõlmitud lepingut.

112

(113)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste teatise punkt 61.

113

(114)  Vt aruanne Korsika transpordiametit käsitlevate lõplike tähelepanekute kohta, lk 80.

114

(115)  Vt käesoleva dokumendi põhjendus 15 ja joonealune märkus nr 10.

115

(116)  Vt menetluse alustamise otsuse põhjendused 118–120.

116

(117)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes, ELT L 312, 29.11.2005, lk 67.

117

(118)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes, ELT L 7, 11.1.2012, lk 3.

118

(119)  Vt Euroopa Kohtu 28. aprilli 1993. aasta otsus kohtuasjas C-364/90, Itaalia versus komisjon, EKL [1993], lk I-02097, punkt 20.

119

versus

(120)  Vt käesoleva dokumendi põhjendused 37 ja 38.

120

(121)  Vt käesoleva dokumendi joonealune märkus nr 33 ja menetluse alustamise otsuse põhjendus nr 54.

121

(122)  Liinide Marseille–Ajaccio, Marseille–Propriano ja Marseille – Porto-Vecchio kohta, allikas: avaliku teenuse delegeerimise komisjoni raport.

122

(123)  SNCMi puhastulu kogusuurus 2005. aastal kontsessiooniga seotud tegevuse eest oli näiteks 80,3 miljonit eurot, võrdluseks olid 2008. aasta prognoositud tulud 85,5 miljonit eurot.

123

(124)  Vt käesoleva dokumendi põhjendused 38 ja 39 ning menetluse alustamise otsuse põhjendus 53.

124

(125)  Vt Üldkohtu 12. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-289/03: BUPA vs. komisjon (EKL [2008] II-81, põhjendus 217.

125

vs.

(126)  Vt komisjoni teatis K(2004) 43 – ühenduse suunised meretranspordile osutatava riigiabi kohta, 9. osa lõige 3.

126

(127)  Iga laeva turuväärtus kirjendatakse proportsionaalselt tema kasutamisega kontsessiooni alusel teenuse osutamiseks.

127

(128)  See kestus on küll lühike, võrreldes laevade majandusliku eluajaga (mis võib ulatuda üle 20 aasta), kuid see on põhjendatud järgmiste asjaoludega 1) tehnilises kirjelduses nähti ette, et laevade maksimaalne vanus võib olla 20 aastat; 2) CMNi laevade keskmine vanus oli üle 13 aasta, SNCMi laevade oma 12 aastat, seega oli laevade tegelik majanduslik eluiga oluliste laevade hooldusse tehtavate investeeringuteta märkimisväärselt piiratud.

128

(129)  Tegelikult oli kontsessiooni alusel osutatavate teenuste jaoks kasutatavate laevade väärtuse näol tegemist laevakompaniide jaoks madalaimate väärtustega.

129

(130)  Vt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku lõige 37, milles komisjon määratleb mõistliku kasumina asjaomaste vahetustehingute puhul kohaldatava intressimäära pluss 100 baaspunkti (samas vääringus ja sama tähtajaga), sõltumata sellest, milline on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja tegelik äririski tase.

130

(131)  Kuivõrd kuue ja poole aastase tähtajaga vahetustehingute intressimäärad puudusid, kasutas komisjon indikaatorina seitsmeaastase tähtajaga vahetustehingute intressimäärasid. Kontsessiooni andmisele eelneva kuu intresside päeva sulgemisväärtused jäid vahemikku 4,4–4,7 % (allikas: Bloomberg).

131

(132)  Teave on kaitstud ärisaladusega.

132

(133)  Vt käesoleva dokumendi põhjendus 7 ja joonealune märkus nr 5.

133

(134)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

134

(135)  Vt jaotis 2.5.

135

(136)  Selle summa aluseks on analüütiline jaotus ettevõtjale SNCM põhiteenuse eest makstava hüvitise ja lisateenuse eest makstava hüvitise vahel 2011. aasta kohta, mille puhul on arvesse võetud hüvitise prognoositavat suurenemist 0,3 % võrra 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga. Igakuised väljamaksed hõlmavad 95 % indekseeritud prognoositud hüvitise summast (vt käesoleva dokumendi põhjendus 45).

136

(137)  Vt eespool tsiteeritud määruse nr 659/99 artikli 14 lõige 2.

137

(138)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

138

(139)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

139

(140)  ELT L 82, 25.3.2008, lk 1–64.

140

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/46

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. august 2013,

millega muudetakse otsust 2007/777/EÜ seoses uue töötlemisviisi kasutuselevõtmisega suu- ja sõrataudi viiruse inaktiveerimiseks lihatoodetes ja imporditingimustega Venemaa Kaliningradi piirkonnast

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4970 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/436/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (1), eriti selle artikli 8 punkte 1, 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsusega 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) (2) on kehtestatud nõuded Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) määratletud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte liitu importimiseks, nende transiidiks läbi liidu ning nende ladustamiseks liidus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsusega 2007/777/EÜ (millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ) (2) on kehtestatud nõuded Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) määratletud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte liitu importimiseks, nende transiidiks läbi liidu ning nende ladustamiseks liidus.

| (2) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest ja nende osadest, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli tingimusel, et neid on töödeldud viisil, mis vastab selles osas sätestatule. Kui kolmandates riikides on kõnealusesse loetellu kandmise eesmärgil loodud piirkonnad, on need sätestatud kõnealuse lisa 1. osas. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest ja nende osadest, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli tingimusel, et neid on töödeldud viisil, mis vastab selles osas sätestatule. Kui kolmandates riikides on kõnealusesse loetellu kandmise eesmärgil loodud piirkonnad, on need sätestatud kõnealuse lisa 1. osas.

| (3) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas on sätestatud töötlemisviisid, millele on osutatud kõnealuse lisa 2. osas, ning igale töötlemisviisile on määratud kood. Selles osas on sätestatud muu kui eritöötlus (kood A) ning eritöötlemisviisid (koodid B–F), kusjuures loetelu algab tugevamast töötlemisest. Need on töötlused, mis on loetletud direktiivi 2002/99/EÜ III lisas, ning mida peetakse tõhusaks teatavate liha ja piimaga seonduvate loomatervishoiu ohtude kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas on sätestatud töötlemisviisid, millele on osutatud kõnealuse lisa 2. osas, ning igale töötlemisviisile on määratud kood. Selles osas on sätestatud muu kui eritöötlus (kood A) ning eritöötlemisviisid (koodid B–F), kusjuures loetelu algab tugevamast töötlemisest. Need on töötlused, mis on loetletud direktiivi 2002/99/EÜ III lisas, ning mida peetakse tõhusaks teatavate liha ja piimaga seonduvate loomatervishoiu ohtude kõrvaldamiseks.

| (4) | Direktiivi 2002/99/EÜ III lisa on hiljuti muudetud komisjoni rakendusotsusega 2013/417/EL (4), et lisada sellesse maailma loomatervishoiu organisatsiooni maismaaloomade tervishoiueeskirja (edaspidi „OIE maismaaloomade eeskiri”) (5) vastavas peatükis soovitatud tõhus töötlus suu- ja sõrataudi viiruse vastu lihas. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2002/99/EÜ III lisa on hiljuti muudetud komisjoni rakendusotsusega 2013/417/EL (4), et lisada sellesse maailma loomatervishoiu organisatsiooni maismaaloomade tervishoiueeskirja (edaspidi „OIE maismaaloomade eeskiri”) (5) vastavas peatükis soovitatud tõhus töötlus suu- ja sõrataudi viiruse vastu lihas.

| (5) | Seepärast on asjakohane muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osa, et kajastada kõnealust muudatust direktiivi 2002/99/EÜ III lisas. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osa, et kajastada kõnealust muudatust direktiivi 2002/99/EÜ III lisas.

| (6) | Venemaa on palunud luba importida liitu Venemaa Kaliningradi piirkonnast pärit koduveistest, tehistingimustes peetavatest sõralistest ulukitest, kodulammastest või -kitsedest, kodusigadest ja looduslikest sõralistest ulukitest saadud lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, mis on läbinud eespool nimetatud OIE maismaaloomade eeskirjas esitatud töötluse. Kõnealune töötlus on nüüd rakendusotsusega 2013/417/EL liidu õigusaktidesse lisatud. |
| --- | --- |

(6)

Venemaa on palunud luba importida liitu Venemaa Kaliningradi piirkonnast pärit koduveistest, tehistingimustes peetavatest sõralistest ulukitest, kodulammastest või -kitsedest, kodusigadest ja looduslikest sõralistest ulukitest saadud lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, mis on läbinud eespool nimetatud OIE maismaaloomade eeskirjas esitatud töötluse. Kõnealune töötlus on nüüd rakendusotsusega 2013/417/EL liidu õigusaktidesse lisatud.

| (7) | Venemaa Kaliningradi piirkond on praegu kantud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetelusse ning tohib importida liitu koduveistest, tehistingimustes peetavatest sõralistest ulukitest, kodulammastest või -kitsedest, kodusigadest ja looduslikest sõralistest ulukitest saadud lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, mis on läbinud koodi C kohase eritöötluse. |
| --- | --- |

(7)

Venemaa Kaliningradi piirkond on praegu kantud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osa loetelusse ning tohib importida liitu koduveistest, tehistingimustes peetavatest sõralistest ulukitest, kodulammastest või -kitsedest, kodusigadest ja looduslikest sõralistest ulukitest saadud lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, mis on läbinud koodi C kohase eritöötluse.

| (8) | Võttes arvesse loomade tervislikku seisundit Venemaa Kaliningradi piirkonnas, on asjakohane lubada sellest piirkonnast liitu koduveistest, tehistingimustes peetavatest sõralistest ulukitest, kodulammastest või -kitsedest saadud lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, mis on läbinud direktiivi 2002/99/EÜ III lisasse lisatud eritöötluse. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse loomade tervislikku seisundit Venemaa Kaliningradi piirkonnas, on asjakohane lubada sellest piirkonnast liitu koduveistest, tehistingimustes peetavatest sõralistest ulukitest, kodulammastest või -kitsedest saadud lihatooteid ja töödeldud magusid, põisi ja sooli, mis on läbinud direktiivi 2002/99/EÜ III lisasse lisatud eritöötluse.

| (9) | Seetõttu on asjakohane lubada liitu sellist importi Venemaa Kaliningradi piirkonnast ning seega muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas kõnealust piirkonda käsitlevat osa. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu on asjakohane lubada liitu sellist importi Venemaa Kaliningradi piirkonnast ning seega muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas kõnealust piirkonda käsitlevat osa.

| (10) | Seepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. august 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 312, 30.11.2007, lk 49.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

(4)  ELT L 206, 2.8.2013, lk 13.

4

(5)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.8.5.htm

5

---

LISA

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 2. osas asendatakse Venemaad käsitlev kanne järgmisega:



















  „RU | Venemaa
  RU | XXX | XXX | XXX | XXX | A | XXX | A | C | C | XXX | A | XXX | A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa (3)
  RU-1 | C | C | C | B | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |
| Venemaa
  RU-2 | C või D1 | C või D1 | C | B | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |

1)

2. osas asendatakse Venemaad käsitlev kanne järgmisega:

„RU

Venemaa

RU

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

A

Venemaa (3)

RU-1

C

C

C

B

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

Venemaa

RU-2

C või D1

C või D1

C

B

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

| 2) | 4. osasse lisatakse pärast liha töötlemise viisi D järgmine kanne liha töötlemise viisi D1 kohta:







  „D1 | = | Eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha põhjalik kuumutamine selliselt, et liha sisetemperatuur oleks vähemalt 70 °C vähemalt 30 minuti vältel.” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

4. osasse lisatakse pärast liha töötlemise viisi D järgmine kanne liha töötlemise viisi D1 kohta:

„D1

=

Eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha põhjalik kuumutamine selliselt, et liha sisetemperatuur oleks vähemalt 70 °C vähemalt 30 minuti vältel.”

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

14. august 2013,

millega muudetakse otsust 2010/642/EL, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 89/449/EMÜ, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5302 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(2013/437/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti m koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 89/449/EMÜ (2) lubati searümpade klassifitseerimiseks Kreekas kasutada kolme meetodit. Kreeka on komisjoni teavitanud sellest, et alates kõnealuse otsuse vastuvõtmisest on klassifitseerimismeetodid oluliselt muutunud ning registreeritud on muutused sigade populatsioonis. Seetõttu ei ole enam võimalik kasutada kõnealuse otsusega lubatud kolme meetodit. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 89/449/EMÜ (2) lubati searümpade klassifitseerimiseks Kreekas kasutada kolme meetodit. Kreeka on komisjoni teavitanud sellest, et alates kõnealuse otsuse vastuvõtmisest on klassifitseerimismeetodid oluliselt muutunud ning registreeritud on muutused sigade populatsioonis. Seetõttu ei ole enam võimalik kasutada kõnealuse otsusega lubatud kolme meetodit.

| (2) | Komisjoni otsusega 2010/642/EL (3) lubati searümpade klassifitseerimiseks Kreekas kasutada ühte meetodit. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2010/642/EL (3) lubati searümpade klassifitseerimiseks Kreekas kasutada ühte meetodit.

| (3) | Kreeka on välja töötanud kaks uut ajakohastatud klassifitseerimismeetodit ning on taotlenud komisjoni kinnitust kõnealusele kahele searümpade klassifitseerimismeetodile oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel see meetod põhineb, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid komisjoni määruse (EÜ) nr 1249/2008 (4) artikli 23 lõikega 4 ettenähtud protokollis. |
| --- | --- |

(3)

Kreeka on välja töötanud kaks uut ajakohastatud klassifitseerimismeetodit ning on taotlenud komisjoni kinnitust kõnealusele kahele searümpade klassifitseerimismeetodile oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel see meetod põhineb, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid komisjoni määruse (EÜ) nr 1249/2008 (4) artikli 23 lõikega 4 ettenähtud protokollis.

| (4) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste klassifitseerimismeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Kreekas kõnealuseid klassifitseerimismeetodeid kasutada. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste klassifitseerimismeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Kreekas kõnealuseid klassifitseerimismeetodeid kasutada.

| (5) | Seega tuleks otsust 2010/642/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks otsust 2010/642/EL vastavalt muuta.

| (6) | Otsus 89/449/EMÜ tuleks tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(6)

Otsus 89/449/EMÜ tuleks tunnistada kehtetuks.

| (7) | Seadet või klassifitseerimismeetodit ei tohi muuta, kui see ei ole sõnaselgelt lubatud komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

(7)

Seadet või klassifitseerimismeetodit ei tohi muuta, kui see ei ole sõnaselgelt lubatud komisjoni otsusega.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/642/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega.
  „Artikkel 1
  1.   Kreekas lubatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimese lõigu kohaselt esitatud searümpade klassifitseerimiseks vastavalt kõnealuse lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmist meetodit: seade „OptiScan TP” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse lisa I osas.
  2.   Kreekas lubatakse eemaldatud nahaga searümpade klassifitseerimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:






  a) | seade „OptiScan TP” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse lisa I osas; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega.

„Artikkel 1

1.   Kreekas lubatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimese lõigu kohaselt esitatud searümpade klassifitseerimiseks vastavalt kõnealuse lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmist meetodit: seade „OptiScan TP” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse lisa I osas.

2.   Kreekas lubatakse eemaldatud nahaga searümpade klassifitseerimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:

a)

seade „OptiScan TP” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse lisa I osas;

| b) | seade „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” ja sellega seotud hindamismeetod, mille üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse lisa II osas.” |
| --- | --- |

b)

seade „Hennessy Grading Probe (HGP 4)” ja sellega seotud hindamismeetod, mille üksikasjad on esitatud käesoleva otsuse lisa II osas.”

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Otsus 89/449/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 14. august 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 89/449/EMÜ, 17. juuli 1989, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod (EÜT L 214, 25.7.1989, lk 17).

2

(3)  Komisjoni otsus 2010/642/EL, 25. oktoober 2010, millega kinnitatakse Kreekas kasutatav searümpade liigitusmeetod (ELT L 280, 26.10.2010, lk 60).

3

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1249/2008, 10. detsember 2008, milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 337, 16.12.2008, lk 3).

4

---

LISA

„LISA

KREEKAS KASUTATAVAD SEARÜMPADE KLASSIFITSEERIMISMEETODID

I   osa

Optiscan-TP

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade klassifitseerimiseks kasutatakse seadet „OptiScan TP”. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade klassifitseerimiseks kasutatakse seadet „OptiScan TP”.

| 2. | Seade „Optiscan-TP” on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pilte aluseks võttes arvutatakse kahe punkti meetodi „Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)” abil välja peki ja lihase paksus.
  Mõõtmiste tulemused teisendatakse seadme „OptiScan TP” abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth®-liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda. |
| --- | --- |

2.

Seade „Optiscan-TP” on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pilte aluseks võttes arvutatakse kahe punkti meetodi „Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)” abil välja peki ja lihase paksus.

Mõõtmiste tulemused teisendatakse seadme „OptiScan TP” abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth®-liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:






  3a. | Valem määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimese lause kohaselt esitatud searümpade klassifitseerimiseks:

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Χ1 | = | peki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas, |
| Χ2 | = | nimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

3a.

Valem määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimese lause kohaselt esitatud searümpade klassifitseerimiseks:

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

Χ1

=

peki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas,

Χ2

=

nimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel.

| 3b. | Valem eemaldatud nahaga searümpade klassifitseerimiseks:

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| Χ1s | = | peki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas, |
| Χ2 | = | nimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel. |

3b.

Valem eemaldatud nahaga searümpade klassifitseerimiseks:

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

Χ1s

=

peki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas,

Χ2

=

nimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel.

Kõnealused valemid kehtivad 50–110 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

II   osa

Hennessy Grading Probe (HGP 4)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade klassifitseerimiseks kasutatakse seadet „Hennessy grading probe (HGP 4)”. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade klassifitseerimiseks kasutatakse seadet „Hennessy grading probe (HGP 4)”.

| 2. | Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp Silonex SLCD-61N1), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus asuva tera juures 6,3 mm), milles on fotodiood (Siemens LED, tüüp LYU 260-EO) ja fotodetektor (tüüp Silonex SLCD-61N1), ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP 4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:



  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| Χ1 | = | seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm rümba keskjoonest viimase roide kohalt, |
| Χ2 | = | seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt, |
| Χ3 | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Formula

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

Χ1

=

seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 8 cm rümba keskjoonest viimase roide kohalt,

Χ2

=

seljapeki (kamarata) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt,

Χ3

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”

---

17.8.2013

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---

| 17.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 220/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 220/s3

---

TEADE LUGEJALE – AKTIDELE VIITAMISE VIIS

1. juulist 2013 muutus aktidele viitamise viis.

Üleminekuperioodil kehtivad mõlemad viitamise viisid.

---