# Europos Sąjungos L 354/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.354.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 354 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. gruodžio 28d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.354.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 354

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. gruodžio 28d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 | 1 |
| | * | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB | 22 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (
  1
  ) | 62 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1382/2013, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (
  1
  ) | 73 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1383/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (
  2
  ) | 84 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1384/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai | 85 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1385/2013, kuriuo dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1069/2009, (ES) Nr. 1379/2013 ir (ES) Nr. 1380/2013 | 86 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/53/ES dėl pramoginių ir asmeninių laivų, kuria panaikinama direktyva 94/25/EB (
  1
  ) | 90 |
| | * | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (
  1
  ) | 132 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales (
  1
  ) | 171 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000

1

*

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB

22

*

2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (
  1
  )

1

62

*

2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1382/2013, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (
  1
  )

1

73

*

2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1383/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (
  2
  )

2

84

*

2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1384/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai

85

*

2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1385/2013, kuriuo dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1069/2009, (ES) Nr. 1379/2013 ir (ES) Nr. 1380/2013

86

DIREKTYVOS

*

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/53/ES dėl pramoginių ir asmeninių laivų, kuria panaikinama direktyva 94/25/EB (
  1
  )

1

90

*

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas) (
  1
  )

1

132

SPRENDIMAI

*

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales (
  1
  )

1

171

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1387/2013, kuriuo sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems žemės ūkio ir pramonės produktams ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1344/2011 | 201 |
| | * | 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1388/2013, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010 | 319 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1387/2013, kuriuo sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems žemės ūkio ir pramonės produktams ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1344/2011

201

*

2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1388/2013, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010

319

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |
| | (2)   Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

(2)   Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai

2

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1379/2013

2013 m. gruodžio 11 d.

dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | bendros žuvininkystės politikos taikymo sritis apima su Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkomis susijusias priemones. Bendras žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas (toliau – bendras rinkos organizavimas) yra sudedamoji bendros žuvininkystės politikos dalis ir turėtų prisidėti prie jos tikslų įgyvendinimo. Kadangi bendra žuvininkystės politika yra peržiūrima, atitinkamai turėtų būtų pritaikytas ir bendras rinkos organizavimas; |
| --- | --- |

(1)

bendros žuvininkystės politikos taikymo sritis apima su Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkomis susijusias priemones. Bendras žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas (toliau – bendras rinkos organizavimas) yra sudedamoji bendros žuvininkystės politikos dalis ir turėtų prisidėti prie jos tikslų įgyvendinimo. Kadangi bendra žuvininkystės politika yra peržiūrima, atitinkamai turėtų būtų pritaikytas ir bendras rinkos organizavimas;

| (2) | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (4) turi būti peržiūrėtas, kad būtų atsižvelgta į šiuo metu galiojančių nuostatų įgyvendinimo trūkumus, naujausius pokyčius Sąjungos ir pasaulio rinkose ir į žvejybos bei akvakultūros veiklos raidą; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (4) turi būti peržiūrėtas, kad būtų atsižvelgta į šiuo metu galiojančių nuostatų įgyvendinimo trūkumus, naujausius pokyčius Sąjungos ir pasaulio rinkose ir į žvejybos bei akvakultūros veiklos raidą;

| (3) | žuvininkystė yra itin svarbi Sąjungos pakrantės regionų, įskaitant atokiausius regionus, ekonomikai. Šia veikla užtikrinamos tų regionų žvejų pajamos, todėl reikėtų imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas šios rinkos stabilumas ir kad pasiūla geriau atitiktų paklausą; |
| --- | --- |

(3)

žuvininkystė yra itin svarbi Sąjungos pakrantės regionų, įskaitant atokiausius regionus, ekonomikai. Šia veikla užtikrinamos tų regionų žvejų pajamos, todėl reikėtų imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas šios rinkos stabilumas ir kad pasiūla geriau atitiktų paklausą;

| (4) | bendro rinkos organizavimo nuostatos turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma susijusius su Pasaulio prekybos organizacijos priimtomis nuostatomis. Turėtų būti užtikrintos sąlygos sąžiningai konkurencijai prekiaujant žvejybos ir akvakultūros produktais su trečiosiomis šalims, visų pirma tvarumo laikymosi ir socialinių standartų, lygiaverčių tiems, kurie taikomi Sąjungos produktams, taikymo atžvilgiu; |
| --- | --- |

(4)

bendro rinkos organizavimo nuostatos turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma susijusius su Pasaulio prekybos organizacijos priimtomis nuostatomis. Turėtų būti užtikrintos sąlygos sąžiningai konkurencijai prekiaujant žvejybos ir akvakultūros produktais su trečiosiomis šalims, visų pirma tvarumo laikymosi ir socialinių standartų, lygiaverčių tiems, kurie taikomi Sąjungos produktams, taikymo atžvilgiu;

| (5) | svarbu, kad bendro rinkos organizavimo valdymas būtų grindžiamas gero bendros žuvininkystės politikos valdymo principais; |
| --- | --- |

(5)

svarbu, kad bendro rinkos organizavimo valdymas būtų grindžiamas gero bendros žuvininkystės politikos valdymo principais;

| (6) | siekiant, kad bendras rinkos organizavimas būtų sėkmingas, būtina rengiant rinkodaros ir šviečiamąsias akcijas informuoti vartotojus apie žuvies vartojimo vertę bei galimybę rinktis iš didelės rūšių įvairovės ir apie gebėjimo suprasti etiketėse pateiktą informaciją svarbą; |
| --- | --- |

(6)

siekiant, kad bendras rinkos organizavimas būtų sėkmingas, būtina rengiant rinkodaros ir šviečiamąsias akcijas informuoti vartotojus apie žuvies vartojimo vertę bei galimybę rinktis iš didelės rūšių įvairovės ir apie gebėjimo suprasti etiketėse pateiktą informaciją svarbą;

| (7) | žvejybos ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijoms (gamintojų organizacijos) tenka pagrindinis vaidmuo siekiant bendros žuvininkystės politikos ir bendro rinkos organizavimo tikslų. Todėl būtina padidinti jų atsakomybę ir suteikti reikalingą finansinę paramą, kad jos galėtų atlikti reikšmingesnį vaidmenį kasdienėje žuvininkystės valdymo veikloje, tuo pačiu atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tiksluose apibrėžtus principus. Taip pat būtina užtikrinti, kad jų nariai tausiai vykdytų žvejybos ir akvakultūros veiklą, pagerintų produktų pateikimą rinkai, rinktų informaciją apie akvakultūrą ir padidintų savo pajamas. Siekdamos tų tikslų, gamintojų organizacijos turėtų atsižvelgti į skirtingas žuvininkystės ir akvakultūros sektorių veiklos sąlygas, kurios vyrauja Sąjungoje, įskaitant atokiausiuose regionuose, ir visų pirma į mažos apimties žvejybos ir ekstensyvios akvakultūros ypatumus. Kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę prisiimti atsakomybę už tų tikslų įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaudamos su gamintojų organizacijomis valdymo klausimais, įskaitant, jei tinkama, dėl kvotų paskirstymo ir žvejybos pastangų valdymo, priklausomai nuo kiekvienos konkrečios žvejybos reikmes; |
| --- | --- |

(7)

žvejybos ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijoms (gamintojų organizacijos) tenka pagrindinis vaidmuo siekiant bendros žuvininkystės politikos ir bendro rinkos organizavimo tikslų. Todėl būtina padidinti jų atsakomybę ir suteikti reikalingą finansinę paramą, kad jos galėtų atlikti reikšmingesnį vaidmenį kasdienėje žuvininkystės valdymo veikloje, tuo pačiu atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tiksluose apibrėžtus principus. Taip pat būtina užtikrinti, kad jų nariai tausiai vykdytų žvejybos ir akvakultūros veiklą, pagerintų produktų pateikimą rinkai, rinktų informaciją apie akvakultūrą ir padidintų savo pajamas. Siekdamos tų tikslų, gamintojų organizacijos turėtų atsižvelgti į skirtingas žuvininkystės ir akvakultūros sektorių veiklos sąlygas, kurios vyrauja Sąjungoje, įskaitant atokiausiuose regionuose, ir visų pirma į mažos apimties žvejybos ir ekstensyvios akvakultūros ypatumus. Kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę prisiimti atsakomybę už tų tikslų įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaudamos su gamintojų organizacijomis valdymo klausimais, įskaitant, jei tinkama, dėl kvotų paskirstymo ir žvejybos pastangų valdymo, priklausomai nuo kiekvienos konkrečios žvejybos reikmes;

| (8) | turėtų būti imamasi priemonių siekiant skatinti tinkamą ir reprezentatyvų smulkiųjų gamintojų dalyvavimą; |
| --- | --- |

(8)

turėtų būti imamasi priemonių siekiant skatinti tinkamą ir reprezentatyvų smulkiųjų gamintojų dalyvavimą;

| (9) | siekiant stiprinti gamintojų organizacijų konkurencingumą ir gyvybingumą, turėtų būti aiškiai apibrėžti tinkami jų įsisteigimo kriterijai; |
| --- | --- |

(9)

siekiant stiprinti gamintojų organizacijų konkurencingumą ir gyvybingumą, turėtų būti aiškiai apibrėžti tinkami jų įsisteigimo kriterijai;

| (10) | tarpšakinės organizacijos, vienijančios įvairių rūšių veiklos žvejybos ir akvakultūros sektoriuje vykdytojus, turi potencialą padėti gerinti prekybos koordinavimą tiekimo grandinėje ir parengti visam sektoriui svarbias priemones; |
| --- | --- |

(10)

tarpšakinės organizacijos, vienijančios įvairių rūšių veiklos žvejybos ir akvakultūros sektoriuje vykdytojus, turi potencialą padėti gerinti prekybos koordinavimą tiekimo grandinėje ir parengti visam sektoriui svarbias priemones;

| (11) | derėtų nustatyti bendras sąlygas, pagal kurias valstybės narės pripažintų gamintojų ir tarpšakines organizacijas, pagal kurias būtų išplečiamas gamintojų ir tarpšakinių organizacijų priimtų taisyklių taikymas ir pagal kurias būtų pasidalijamos su tokiu išplėtimu susijusios išlaidos. Taisyklių taikymas turėtų būti išplečiamas Komisijos leidimu; |
| --- | --- |

(11)

derėtų nustatyti bendras sąlygas, pagal kurias valstybės narės pripažintų gamintojų ir tarpšakines organizacijas, pagal kurias būtų išplečiamas gamintojų ir tarpšakinių organizacijų priimtų taisyklių taikymas ir pagal kurias būtų pasidalijamos su tokiu išplėtimu susijusios išlaidos. Taisyklių taikymas turėtų būti išplečiamas Komisijos leidimu;

| (12) | kadangi žuvų ištekliai yra bendri, tam tikrais atvejais tausų ir veiksmingą jų naudojimą geriau įgyvendinti gali organizacijos, kurių nariai yra iš įvairių valstybių narių ir skirtingų regionų. Todėl taip pat būtina skatinti gamintojų organizacijų ir asociacijų steigimą nacionaliniu ar tarptautiniu lygiu, jei reikia, pagal biogeografinius regionus. Tokios organizacijos turėtų būti partnerystės, siekiančios nustatyti bendras privalomas taisykles ir užtikrinti vienodas sąlygas visiems su žuvininkyste susijusiems suinteresuotiesiems subjektams. Steigiant tokias organizacijas būtina užtikrinti, kad joms toliau būtų taikomos šiame reglamente numatytos konkurencijos taisyklės ir būtų siekiama išlaikyti atskirų pakrančių bendruomenių ir žvejybos bei vandenų, kuriuos jos jau seniai naudoja, ryšį; |
| --- | --- |

(12)

kadangi žuvų ištekliai yra bendri, tam tikrais atvejais tausų ir veiksmingą jų naudojimą geriau įgyvendinti gali organizacijos, kurių nariai yra iš įvairių valstybių narių ir skirtingų regionų. Todėl taip pat būtina skatinti gamintojų organizacijų ir asociacijų steigimą nacionaliniu ar tarptautiniu lygiu, jei reikia, pagal biogeografinius regionus. Tokios organizacijos turėtų būti partnerystės, siekiančios nustatyti bendras privalomas taisykles ir užtikrinti vienodas sąlygas visiems su žuvininkyste susijusiems suinteresuotiesiems subjektams. Steigiant tokias organizacijas būtina užtikrinti, kad joms toliau būtų taikomos šiame reglamente numatytos konkurencijos taisyklės ir būtų siekiama išlaikyti atskirų pakrančių bendruomenių ir žvejybos bei vandenų, kuriuos jos jau seniai naudoja, ryšį;

| (13) | Komisija turėtų propaguoti paramos priemones, kuriomis siekiama skatinti moteris dalyvauti akvakultūros produktų gamintojų organizacijose; |
| --- | --- |

(13)

Komisija turėtų propaguoti paramos priemones, kuriomis siekiama skatinti moteris dalyvauti akvakultūros produktų gamintojų organizacijose;

| (14) | kad gamintojų organizacijos galėtų skatinti savo narius vykdyti tausią žvejybos ir akvakultūros veiklą, jos turėtų parengti ir pateikti valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms gamybos ir prekybos planą, kuriame būtų numatytos reikiamos jų tikslų įgyvendinimo priemonės; |
| --- | --- |

(14)

kad gamintojų organizacijos galėtų skatinti savo narius vykdyti tausią žvejybos ir akvakultūros veiklą, jos turėtų parengti ir pateikti valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms gamybos ir prekybos planą, kuriame būtų numatytos reikiamos jų tikslų įgyvendinimo priemonės;

| (15) | norint pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus dėl išmetimo į jūrą, būtina plačiai naudoti selektyvius žvejybos įrankius, kuriais bus užkirstas kelias pernelyg mažo dydžio žuvų sužvejojimui; |
| --- | --- |

(15)

norint pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus dėl išmetimo į jūrą, būtina plačiai naudoti selektyvius žvejybos įrankius, kuriais bus užkirstas kelias pernelyg mažo dydžio žuvų sužvejojimui;

| (16) | žvejybos veikla yra sunkiai prognozuojama, todėl reikėtų nustatyti žmonių maistui skirtų žvejybos produktų saugojimo sistemą, kuri padėtų didinti rinkos stabilumą ir grįžtamąją produktų naudą, visų pirma sukurdama pridėtinę vertę. Ta sistema turėtų padėti užtikrinti vietinių rinkų Sąjungoje stabilizavimą ir konvergenciją siekiant vidaus rinkos tikslų; |
| --- | --- |

(16)

žvejybos veikla yra sunkiai prognozuojama, todėl reikėtų nustatyti žmonių maistui skirtų žvejybos produktų saugojimo sistemą, kuri padėtų didinti rinkos stabilumą ir grįžtamąją produktų naudą, visų pirma sukurdama pridėtinę vertę. Ta sistema turėtų padėti užtikrinti vietinių rinkų Sąjungoje stabilizavimą ir konvergenciją siekiant vidaus rinkos tikslų;

| (17) | kad būtų atsižvelgta į kainų įvairovę visoje Sąjungoje, kiekviena žvejybos produktų gamintojų organizacija turėtų galėti pasiūlyti kainą, nuo kurios būtų pradedama taikyti saugojimo sistema. Ta orientacinė kaina turėtų būti nustatyta taip, kad būtų išsaugota sąžininga veiklos vykdytojų konkurencija; |
| --- | --- |

(17)

kad būtų atsižvelgta į kainų įvairovę visoje Sąjungoje, kiekviena žvejybos produktų gamintojų organizacija turėtų galėti pasiūlyti kainą, nuo kurios būtų pradedama taikyti saugojimo sistema. Ta orientacinė kaina turėtų būti nustatyta taip, kad būtų išsaugota sąžininga veiklos vykdytojų konkurencija;

| (18) | bendrųjų prekybos standartų nustatymas ir taikymas turėtų leisti tiekti rinkai tvarius produktus, išnaudoti visas žvejybos ir akvakultūros produktų vidaus rinkos teikiamas galimybes, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas sąžininga konkurencija pagrįstai prekybos veiklai ir taip padėti didinti produkcijos pelningumą; todėl turėtų būti toliau taikomi galiojantys prekybos standartai; |
| --- | --- |

(18)

bendrųjų prekybos standartų nustatymas ir taikymas turėtų leisti tiekti rinkai tvarius produktus, išnaudoti visas žvejybos ir akvakultūros produktų vidaus rinkos teikiamas galimybes, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas sąžininga konkurencija pagrįstai prekybos veiklai ir taip padėti didinti produkcijos pelningumą; todėl turėtų būti toliau taikomi galiojantys prekybos standartai;

| (19) | būtina užtikrinti, kad importuojami į Sąjungos rinką patenkantys produktai atitiktų tuos pačius reikalavimus ir prekybos standartus, kurie taikomi Sąjungos gamintojams; |
| --- | --- |

(19)

būtina užtikrinti, kad importuojami į Sąjungos rinką patenkantys produktai atitiktų tuos pačius reikalavimus ir prekybos standartus, kurie taikomi Sąjungos gamintojams;

| (20) | siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą, Sąjungos rinkai pateikiami žvejybos ir akvakultūros produktai, neatsižvelgiant į jų kilmę, turėtų atitikti taikytinas taisykles dėl maisto saugos ir higienos; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą, Sąjungos rinkai pateikiami žvejybos ir akvakultūros produktai, neatsižvelgiant į jų kilmę, turėtų atitikti taikytinas taisykles dėl maisto saugos ir higienos;

| (21) | siekiant, kad vartotojai žinotų, ką renkasi, būtina jiems teikti aiškią ir išsamią informaciją apie, inter alia, produktų kilmę ir produktų gamybos metodą; |
| --- | --- |

(21)

siekiant, kad vartotojai žinotų, ką renkasi, būtina jiems teikti aiškią ir išsamią informaciją apie, inter alia, produktų kilmę ir produktų gamybos metodą;

| (22) | taikant ekologinį ženklą žvejybos ir akvakultūros produktams, pagamintiems tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų, užtikrinama galimybė aiškiai informuoti apie tokių produktų ekologinį tvarumą. Todėl būtina, kad Komisija išnagrinėtų galimybę parengti ir nustatyti būtiniausius visos Sąjungos ekologinio ženklo, kuris būtų taikomas žvejybos ir akvakultūros produktams, sukūrimo kriterijus; |
| --- | --- |

(22)

taikant ekologinį ženklą žvejybos ir akvakultūros produktams, pagamintiems tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų, užtikrinama galimybė aiškiai informuoti apie tokių produktų ekologinį tvarumą. Todėl būtina, kad Komisija išnagrinėtų galimybę parengti ir nustatyti būtiniausius visos Sąjungos ekologinio ženklo, kuris būtų taikomas žvejybos ir akvakultūros produktams, sukūrimo kriterijus;

| (23) | siekiant apsaugoti vartotojus, kompetentingos nacionalinės institucijos, atsakingos už šiame reglamente nustatytų įsipareigojimų stebėseną ir jų vykdymo užtikrinimą, turėtų visapusiškai naudotis turimomis technologijomis, įskaitant DNR tyrimus, kad veiklos vykdytojai susilaikytų nuo klaidingo laimikių ženklinimo; |
| --- | --- |

(23)

siekiant apsaugoti vartotojus, kompetentingos nacionalinės institucijos, atsakingos už šiame reglamente nustatytų įsipareigojimų stebėseną ir jų vykdymo užtikrinimą, turėtų visapusiškai naudotis turimomis technologijomis, įskaitant DNR tyrimus, kad veiklos vykdytojai susilaikytų nuo klaidingo laimikių ženklinimo;

| (24) | žvejybos ir akvakultūros produktų gamybai arba prekybai turėtų būti taikomos konkurencijos taisyklės, susijusios su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101 straipsnyje nurodytais susitarimais, sprendimais ir veiksmais, jeigu jų taikymas netrukdo veikti bendram rinkos organizavimui ar siekti SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

(24)

žvejybos ir akvakultūros produktų gamybai arba prekybai turėtų būti taikomos konkurencijos taisyklės, susijusios su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101 straipsnyje nurodytais susitarimais, sprendimais ir veiksmais, jeigu jų taikymas netrukdo veikti bendram rinkos organizavimui ar siekti SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų;

| (25) | reikėtų nustatyti žvejybos ir akvakultūros produktų gamybai ir prekybai taikomas konkurencijos taisykles, atsižvelgiant į specifines žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus ypatybes, įskaitant jo susiskaidymą, tai, kad žuvų ištekliai yra bendri, taip pat didelę importo, kuriam turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktams, apimtį. Siekiant supaprastinimo, atitinkamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1184/2006 (5) nuostatos turėtų būti įtrauktos į šį reglamentą. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1184/2006 nebeturėtų būti taikomas žvejybos ir akvakultūros produktams; |
| --- | --- |

(25)

reikėtų nustatyti žvejybos ir akvakultūros produktų gamybai ir prekybai taikomas konkurencijos taisykles, atsižvelgiant į specifines žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus ypatybes, įskaitant jo susiskaidymą, tai, kad žuvų ištekliai yra bendri, taip pat didelę importo, kuriam turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės kaip ir Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktams, apimtį. Siekiant supaprastinimo, atitinkamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1184/2006 (5) nuostatos turėtų būti įtrauktos į šį reglamentą. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1184/2006 nebeturėtų būti taikomas žvejybos ir akvakultūros produktams;

| (26) | reikėtų gerinti ekonominės informacijos apie Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkas rinkimą, tvarkymą ir platinimą; |
| --- | --- |

(26)

reikėtų gerinti ekonominės informacijos apie Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkas rinkimą, tvarkymą ir platinimą;

| (27) | kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento nuostatų, susijusių su gamintojų ir tarpšakinių organizacijų pripažinimo terminais, tvarka ir paraiškos formomis bei tokio pripažinimo panaikinimu; valstybių narių sprendimų suteikti ar panaikinti pripažinimą formomis, terminais ir tvarka; valstybių narių visiems gamintojams ir veiklos vykdytojams privalomų taisyklių pranešimo forma ir tvarka; gamybos ir pardavimo planų forma ir struktūra bei jų pateikimo ir patvirtinimo tvarka ir terminais; valstybių narių orientacinių kainų paskelbimo forma, įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6); |
| --- | --- |

(27)

kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento nuostatų, susijusių su gamintojų ir tarpšakinių organizacijų pripažinimo terminais, tvarka ir paraiškos formomis bei tokio pripažinimo panaikinimu; valstybių narių sprendimų suteikti ar panaikinti pripažinimą formomis, terminais ir tvarka; valstybių narių visiems gamintojams ir veiklos vykdytojams privalomų taisyklių pranešimo forma ir tvarka; gamybos ir pardavimo planų forma ir struktūra bei jų pateikimo ir patvirtinimo tvarka ir terminais; valstybių narių orientacinių kainų paskelbimo forma, įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (6);

| (28) | Reglamentas (EB) Nr. 104/2000 turėtų būti panaikintas. Vis dėlto, siekiant užtikrinti informacijos teikimo vartotojams nepertraukiamumą, jo 4 straipsnis turėtų būti ir toliau taikomas iki 2014 m. gruodžio 12 d.; |
| --- | --- |

(28)

Reglamentas (EB) Nr. 104/2000 turėtų būti panaikintas. Vis dėlto, siekiant užtikrinti informacijos teikimo vartotojams nepertraukiamumą, jo 4 straipsnis turėtų būti ir toliau taikomas iki 2014 m. gruodžio 12 d.;

| (29) | kadangi šio reglamento tikslo, būtent nustatyti bendrą žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų pobūdžio, o Sąjunga dėl jo masto ir poveikio bei bendrų veiksmų būtinybės gali juos pasiekti geriau, Sąjunga gali priimti priemones pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina siekiant to tikslo; |
| --- | --- |

(29)

kadangi šio reglamento tikslo, būtent nustatyti bendrą žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimą, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų pobūdžio, o Sąjunga dėl jo masto ir poveikio bei bendrų veiksmų būtinybės gali juos pasiekti geriau, Sąjunga gali priimti priemones pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina siekiant to tikslo;

| (30) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009, |
| --- | --- |

(30)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatomas bendras žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas (toliau – bendras rinkos organizavimas).

2.   Bendrą rinkos organizavimą sudaro šie elementai:

| a) | profesinės organizacijos, |
| --- | --- |

a)

profesinės organizacijos,

| b) | prekybos standartai, |
| --- | --- |

b)

prekybos standartai,

| c) | informacija vartotojams, |
| --- | --- |

c)

informacija vartotojams,

| d) | konkurencijos taisyklės, |
| --- | --- |

d)

konkurencijos taisyklės,

| e) | informacijos apie rinką rinkimas. |
| --- | --- |

e)

informacijos apie rinką rinkimas.

3.   Bendro rinkos organizavimo nuostatos, susijusios su išorės aspektais, papildomos Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1220/2012 (7) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1026/2012 (8).

4.   Bendro rinkos organizavimo įgyvendinimui gali būti skiriama Sąjungos finansinė parama, pagal būsimą Sąjungos teisės aktą, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Bendras rinkos organizavimas taikomas Sąjungoje parduodamiems žvejybos ir akvakultūros produktams, nurodytiems šio reglamento I priede.

3 straipsnis

Tikslai

Bendro rinkos organizavimo tikslai – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (9) 35 straipsnyje nustatyti tikslai.

4 straipsnis

Principai

Bendras rinkos organizavimas įgyvendinamas vadovaujantis gero valdymo principais, išdėstytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje.

5 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nurodytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje, taip pat nurodytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (10) 4 straipsnyje, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1169/2011 (11) 2 straipsnyje, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 (12) 2 ir 3 straipsniuose ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 (13) 3 straipsnyje. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   žvejybos produktai– vandens organizmai, kurie yra žvejybos veiklos rezultatas, arba iš šių organizmų gauti produktai, nurodyti I priede;

b)   akvakultūros produktai– bet kurios savo gyvenimo stadijos vandens organizmai, kurie yra akvakultūros veiklos rezultatas, taip pat iš šių organizmų gauti produktai, nurodyti I priede;

c)   gamintojas– fizinis arba juridinis asmuo, naudojantis gamybos priemones žvejybos arba akvakultūros produktams gauti jų pateikimo rinkai tikslais;

d)   žuvininkystės ir akvakultūros sektorius– ūkio sektorius, apimantis visą žvejybos arba akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos jais veiklą;

e)   tiekimas rinkai– žvejybos arba akvakultūros produkto tiekimas platinimo, vartojimo arba naudojimo Sąjungos rinkoje tikslais, vykdomas kaip komercinė veikla už atlygį arba nemokamai;

f)   pateikimas rinkai– pirmasis žvejybos arba akvakultūros produkto tiekimas Sąjungos rinkai;

g)   mažmeninė prekyba– maisto tvarkymas ir (arba) perdirbimas bei jo saugojimas pardavimo arba pristatymo galutiniam vartotojui vietose, įskaitant platinimo terminalus, viešojo maitinimo veiklą, įmonių valgyklas, įstaigų aprūpinimą maistu ir gėrimais, restoranus ir kitą panašią aprūpinimo maistu veiklą, parduotuves, prekybos centrų platinimo centrus ir didmeninės prekybos punktus;

h)   fasuoti žvejybos ir akvakultūros produktai– žvejybos ir akvakultūros produktai, kurie yra fasuoti maisto produktai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1169/2011 2 straipsnio 2 dalies e punkte.

II   SKYRIUS

PROFESINĖS ORGANIZACIJOS

I   SKIRSNIS

Steigimas, tikslai ir priemonės

6 straipsnis

Žvejybos produktų gamintojų organizacijų ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijų steigimas

1.   Žvejybos produktų gamintojų organizacijos ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijos (toliau – gamintojų organizacijos) gali būti steigiamos atitinkamai žvejybos arba akvakultūros produktų gamintojų iniciatyva vienoje ar daugiau valstybių narių ir pripažįstamos pagal II skirsnį.

2.   Atitinkamais atveja, steigiant gamintojų organizacijas, atsižvelgiama į konkrečią smulkiųjų gamintojų padėtį.

3.   Gamintojų organizacija, atstovaujanti ir žvejybos, ir akvakultūros veiklai, gali būti įsteigta kaip bendra žvejybos ir akvakultūros produktų gamintojų organizacija.

7 straipsnis

Gamintojų organizacijų tikslai

1.   Žvejybos produktų gamintojų organizacijos siekia šių tikslų:

| a) | remti perspektyvią ir tausią savo narių žvejybos veiklą, visiškai atitinkančią išteklių išsaugojimo politiką, visų pirma nustatytą Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir aplinkos apsaugos teisėje, kartu laikantis socialinės politikos principų ir, kai atitinkama valstybė narė taip nustato, dalyvauti jūrų biologinių išteklių valdymo procese; |
| --- | --- |

a)

remti perspektyvią ir tausią savo narių žvejybos veiklą, visiškai atitinkančią išteklių išsaugojimo politiką, visų pirma nustatytą Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ir aplinkos apsaugos teisėje, kartu laikantis socialinės politikos principų ir, kai atitinkama valstybė narė taip nustato, dalyvauti jūrų biologinių išteklių valdymo procese;

| b) | kiek įmanoma, vengti nepageidaujamos komercinių išteklių priegaudos bei ją mažinti ir, jei būtina, kuo geriau panaudoti tokią priegaudą nesukuriant rinkos tiems sužvejojamiems vandens organizmams, kurie yra mažesni nei mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kiek įmanoma, vengti nepageidaujamos komercinių išteklių priegaudos bei ją mažinti ir, jei būtina, kuo geriau panaudoti tokią priegaudą nesukuriant rinkos tiems sužvejojamiems vandens organizmams, kurie yra mažesni nei mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį;

| c) | padėti didinti žvejybos produktų atsekamumą ir gerinti vartotojų galimybes gauti aiškią ir išsamią informaciją; |
| --- | --- |

c)

padėti didinti žvejybos produktų atsekamumą ir gerinti vartotojų galimybes gauti aiškią ir išsamią informaciją;

| d) | padėti atsisakyti neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos. |
| --- | --- |

d)

padėti atsisakyti neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos.

2.   Akvakultūros produktų gamintojų organizacijos siekia šių tikslų:

| a) | skatinti savo narių vykdomą tausią akvakultūros veiklą sudarydamos galimybes ją plėtoti, visapusiškai laikantis, visų pirma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 ir aplinkos apsaugos teisės, kartu laikantis socialinės politikos principų; |
| --- | --- |

a)

skatinti savo narių vykdomą tausią akvakultūros veiklą sudarydamos galimybes ją plėtoti, visapusiškai laikantis, visų pirma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 ir aplinkos apsaugos teisės, kartu laikantis socialinės politikos principų;

| b) | užtikrinti, kad jų narių veikla būtų vykdoma pagal nacionalinius strateginius planus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad jų narių veikla būtų vykdoma pagal nacionalinius strateginius planus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnyje;

| c) | siekti užtikrinti, kad akvakultūros gyvūnų pašarams naudojami žvejybos kilmės produktai būtų tiekiami iš tausiai valdomos žvejybos. |
| --- | --- |

c)

siekti užtikrinti, kad akvakultūros gyvūnų pašarams naudojami žvejybos kilmės produktai būtų tiekiami iš tausiai valdomos žvejybos.

3.   Gamintojų organizacijos siekia ne tik 1 ir 2 dalyse nustatytų tikslų, bet ir dviejų ar daugiau šių tikslų:

| a) | gerinti savo narių žvejybos ir akvakultūros produktų pateikimo rinkai sąlygas; |
| --- | --- |

a)

gerinti savo narių žvejybos ir akvakultūros produktų pateikimo rinkai sąlygas;

| b) | didinti ekonominę grąžą; |
| --- | --- |

b)

didinti ekonominę grąžą;

| c) | stabilizuoti rinkas; |
| --- | --- |

c)

stabilizuoti rinkas;

| d) | prisidėti prie maisto tiekimo ir propaguoti aukštus maisto produktų kokybės bei saugos standartus, kartu prisidedant prie užimtumo pakrantės regionuose ir kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

d)

prisidėti prie maisto tiekimo ir propaguoti aukštus maisto produktų kokybės bei saugos standartus, kartu prisidedant prie užimtumo pakrantės regionuose ir kaimo vietovėse;

| e) | mažinti žvejybos poveikį aplinkai, be kita ko, taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti žvejybos įrankių selektyvumą. |
| --- | --- |

e)

mažinti žvejybos poveikį aplinkai, be kita ko, taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti žvejybos įrankių selektyvumą.

4.   Gamintojų organizacijos gali siekti kitų papildomų tikslų.

8 straipsnis

Gamintojų organizacijų taikomos priemonės

1.   Siekdamos 7 straipsnyje nustatytų tikslų, gamintojų organizacijos gali, inter alia, taikyti šias priemones:

| a) | derinti gamybą su rinkos poreikiais; |
| --- | --- |

a)

derinti gamybą su rinkos poreikiais;

| b) | tarpininkauti tiekiant ir parduodant savo narių produktus; |
| --- | --- |

b)

tarpininkauti tiekiant ir parduodant savo narių produktus;

| c) | vadovaudamosi nediskriminavimo principu propaguoti savo narių Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktus, pavyzdžiui, pasinaudodamos sertifikavimo galimybe, visų pirma kilmės vietos nuorodomis, kokybės ženklais, geografinėmis kilmės nuorodomis, garantuotų tradicinių gaminių nuorodomis ir tausios gamybos suteikiama verte; |
| --- | --- |

c)

vadovaudamosi nediskriminavimo principu propaguoti savo narių Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktus, pavyzdžiui, pasinaudodamos sertifikavimo galimybe, visų pirma kilmės vietos nuorodomis, kokybės ženklais, geografinėmis kilmės nuorodomis, garantuotų tradicinių gaminių nuorodomis ir tausios gamybos suteikiama verte;

| d) | kontroliuoti ir imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad jų narių veikla atitiktų atitinkamos gamintojų organizacijos nustatytas taisykles; |
| --- | --- |

d)

kontroliuoti ir imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad jų narių veikla atitiktų atitinkamos gamintojų organizacijos nustatytas taisykles;

| e) | remti profesinio mokymo ir bendradarbiavimo programas siekiant paskatinti jaunimą įsitraukti į sektoriaus veiklą; |
| --- | --- |

e)

remti profesinio mokymo ir bendradarbiavimo programas siekiant paskatinti jaunimą įsitraukti į sektoriaus veiklą;

| f) | mažinti žvejybos poveikį aplinkai, taip pat taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti žvejybos įrankių selektyvumą; |
| --- | --- |

f)

mažinti žvejybos poveikį aplinkai, taip pat taikant priemones, kuriomis siekiama gerinti žvejybos įrankių selektyvumą;

| g) | skatinti naudoti informacines ir ryšių technologijas siekiant užtikrinti geresnę rinkodarą ir geresnę kainodarą; |
| --- | --- |

g)

skatinti naudoti informacines ir ryšių technologijas siekiant užtikrinti geresnę rinkodarą ir geresnę kainodarą;

| h) | sudaryti palankesnes sąlygas vartotojams gauti informaciją apie žvejybos ir akvakultūros produktus. |
| --- | --- |

h)

sudaryti palankesnes sąlygas vartotojams gauti informaciją apie žvejybos ir akvakultūros produktus.

2.   Žvejybos produktų gamintojų organizacijos taip pat gali taikyti šias priemones:

| a) | bendrai planuoti ir valdyti savo narių žvejybos veiklą, atsižvelgiant į valstybių narių jūrų biologinių išteklių valdymo organizavimą, be kita ko, parengti ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų gerinamas žvejybos veiklos selektyvumas, ir teikti konsultacijas kompetentingoms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

a)

bendrai planuoti ir valdyti savo narių žvejybos veiklą, atsižvelgiant į valstybių narių jūrų biologinių išteklių valdymo organizavimą, be kita ko, parengti ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų gerinamas žvejybos veiklos selektyvumas, ir teikti konsultacijas kompetentingoms valdžios institucijoms;

| b) | vengti ir kuo labiau mažinti nepageidaujamą priegaudą dalyvaujant techninių priemonių rengime ir jas taikant, taip pat kuo geriau panaudoti nepageidaujamą priegaudą nesukuriant tų sužvejojamų vandens organizmų, kurie yra mažesni nei mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis atitinkamai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 dalį ir pagal šio reglamento 34 straipsnio 2 dalį, rinkos; |
| --- | --- |

b)

vengti ir kuo labiau mažinti nepageidaujamą priegaudą dalyvaujant techninių priemonių rengime ir jas taikant, taip pat kuo geriau panaudoti nepageidaujamą priegaudą nesukuriant tų sužvejojamų vandens organizmų, kurie yra mažesni nei mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis atitinkamai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 dalį ir pagal šio reglamento 34 straipsnio 2 dalį, rinkos;

| c) | valdyti laikiną žvejybos produktų sandėliavimą pagal šio reglamento 30 ir 31 straipsnių nuostatas. |
| --- | --- |

c)

valdyti laikiną žvejybos produktų sandėliavimą pagal šio reglamento 30 ir 31 straipsnių nuostatas.

3.   Akvakultūros produktų gamintojų organizacijos taip pat gali taikyti šias priemones:

| a) | skatinti tausią, visų pirma aplinkos apsaugos, gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės požiūriu, akvakultūros veiklą; |
| --- | --- |

a)

skatinti tausią, visų pirma aplinkos apsaugos, gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės požiūriu, akvakultūros veiklą;

| b) | rinkti informaciją apie parduodamus produktus, įskaitant ekonominę informaciją apie pirmąjį pardavimą, taip pat informaciją apie gamybos prognozes; |
| --- | --- |

b)

rinkti informaciją apie parduodamus produktus, įskaitant ekonominę informaciją apie pirmąjį pardavimą, taip pat informaciją apie gamybos prognozes;

| c) | rinkti informaciją apie aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

c)

rinkti informaciją apie aplinkos apsaugą;

| d) | planuoti savo narių akvakultūros veiklos valdymą; |
| --- | --- |

d)

planuoti savo narių akvakultūros veiklos valdymą;

| e) | remti specialistams skirtas programas siekiant skatinti naudoti tausios akvakultūros produktus. |
| --- | --- |

e)

remti specialistams skirtas programas siekiant skatinti naudoti tausios akvakultūros produktus.

9 straipsnis

Gamintojų organizacijų asociacijų steigimas

1.   Gamintojų organizacijų asociacija gali būti steigiama vienoje arba daugiau valstybių narių pripažintų gamintojų organizacijų iniciatyva.

2.   Gamintojų organizacijoms taikomos šio reglamento nuostatos taip pat taikomos gamintojų organizacijų asociacijoms, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.

10 straipsnis

Gamintojų organizacijų asociacijų tikslai

1.   Gamintojų organizacijų asociacijų tikslai yra šie:

| a) | veiksmingiau ir tvariau siekti visų asociacijai priklausančių 7 straipsnyje nustatytų gamintojų organizacijų tikslų; |
| --- | --- |

a)

veiksmingiau ir tvariau siekti visų asociacijai priklausančių 7 straipsnyje nustatytų gamintojų organizacijų tikslų;

| b) | koordinuoti ir plėtoti asociacijai priklausančių gamintojų organizacijų bendrus interesus atitinkančią veiklą. |
| --- | --- |

b)

koordinuoti ir plėtoti asociacijai priklausančių gamintojų organizacijų bendrus interesus atitinkančią veiklą.

2.   Gamintojų organizacijų asociacijoms gali būti teikiama finansinė parama pagal būsimą Sąjungos teisės aktą, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos.

11 straipsnis

Tarpšakinių organizacijų steigimas

Tarpšakinės organizacijos gali būti steigiamos vienos arba daugiau valstybių narių su žvejybos ir akvakultūros produktais susijusios veiklos vykdytojų iniciatyva ir pripažįstamos pagal II skirsnį.

12 straipsnis

Tarpšakinių organizacijų tikslai

Tarpšakinės organizacijos gerina žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo Sąjungos rinkai koordinavimą ir sąlygas.

13 straipsnis

Tarpšakinių organizacijų taikomos priemonės

Siekdamos 12 straipsnyje nurodytų tikslų, tarpšakinės organizacijos gali taikyti šias priemones:

| a) | sudaryti standartines, Sąjungos teisės aktų reikalavimus atitinkančias sutartis; |
| --- | --- |

a)

sudaryti standartines, Sąjungos teisės aktų reikalavimus atitinkančias sutartis;

| b) | vadovaudamosi nediskriminavimo principu propaguoti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktus, pavyzdžiui, naudodamos sertifikavimą, ir visų pirma kilmės vietos nuorodomis, kokybės ženklais, geografinėmis kilmės nuorodomis, garantuotų tradicinių gaminių nuorodomis ir tausios gamybos suteikiama verte; |
| --- | --- |

b)

vadovaudamosi nediskriminavimo principu propaguoti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktus, pavyzdžiui, naudodamos sertifikavimą, ir visų pirma kilmės vietos nuorodomis, kokybės ženklais, geografinėmis kilmės nuorodomis, garantuotų tradicinių gaminių nuorodomis ir tausios gamybos suteikiama verte;

| c) | nustatyti griežtesnes žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos ir prekybos taisykles nei nustatyta Sąjungos arba nacionalinės teisės aktais; |
| --- | --- |

c)

nustatyti griežtesnes žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos ir prekybos taisykles nei nustatyta Sąjungos arba nacionalinės teisės aktais;

| d) | gerinti gamybos ir rinkos kokybę, gerinti žinias apie jas bei didinti jų skaidrumą, taip pat organizuoti karjeros ir profesinio mokymo veiklą, pavyzdžiui, kokybės ir atsekamumo, maisto saugos klausimais, ir skatinti tyrimų iniciatyvas; |
| --- | --- |

d)

gerinti gamybos ir rinkos kokybę, gerinti žinias apie jas bei didinti jų skaidrumą, taip pat organizuoti karjeros ir profesinio mokymo veiklą, pavyzdžiui, kokybės ir atsekamumo, maisto saugos klausimais, ir skatinti tyrimų iniciatyvas;

| e) | vykdyti mokslinius ir rinkos tyrimus, plėtoti rinkos veikimo gerinimo metodus, įskaitant naudojant informacines ir ryšių technologijas, taip pat rinkti socialinius bei ekonominius duomenis; |
| --- | --- |

e)

vykdyti mokslinius ir rinkos tyrimus, plėtoti rinkos veikimo gerinimo metodus, įskaitant naudojant informacines ir ryšių technologijas, taip pat rinkti socialinius bei ekonominius duomenis;

| f) | teikti informaciją ir vykdyti tyrimus, būtinus užtikrinti kiekio, kokybės ir kainos požiūriu tvarų tiekimą, atitinkantį rinkos poreikius ir vartotojų lūkesčius; |
| --- | --- |

f)

teikti informaciją ir vykdyti tyrimus, būtinus užtikrinti kiekio, kokybės ir kainos požiūriu tvarų tiekimą, atitinkantį rinkos poreikius ir vartotojų lūkesčius;

| g) | skatinti vartotojus vartoti rūšis, gautas iš tausių žuvų išteklių, turinčias didelę maistinę vertę ir plačiai nevartojamas; |
| --- | --- |

g)

skatinti vartotojus vartoti rūšis, gautas iš tausių žuvų išteklių, turinčias didelę maistinę vertę ir plačiai nevartojamas;

| h) | kontroliuoti, ar jų narių veikla atitinka atitinkamos tarpšakinės organizacijos nustatytas taisykles, ir imtis tos veiklos atitikties toms taisyklėms užtikrinimo priemonių. |
| --- | --- |

h)

kontroliuoti, ar jų narių veikla atitinka atitinkamos tarpšakinės organizacijos nustatytas taisykles, ir imtis tos veiklos atitikties toms taisyklėms užtikrinimo priemonių.

II   SKIRSNIS

Pripažinimas

14 straipsnis

Gamintojų organizacijų pripažinimas

1.   Valstybės narės gamintojų organizacijomis gali pripažinti visas žvejybos arba akvakultūros produktų gamintojų iniciatyva sukurtas grupes, kurios prašo tokio pripažinimo su sąlyga, kad jos:

| a) | laikosi 17 straipsnyje išdėstytų principų ir patvirtintų tų principų taikymo taisyklių; |
| --- | --- |

a)

laikosi 17 straipsnyje išdėstytų principų ir patvirtintų tų principų taikymo taisyklių;

| b) | atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba jos dalyje vykdo gana aktyvią (visų pirma pagal narių skaičių arba parduodamos produkcijos kiekį) ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba jos dalyje vykdo gana aktyvią (visų pirma pagal narių skaičių arba parduodamos produkcijos kiekį) ekonominę veiklą;

| c) | pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus turi juridinio asmens statusą, yra joje įsisteigusios ir turi savo oficialią būstinę jos teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus turi juridinio asmens statusą, yra joje įsisteigusios ir turi savo oficialią būstinę jos teritorijoje;

| d) | yra pajėgios siekti 7 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

d)

yra pajėgios siekti 7 straipsnyje nustatytų tikslų;

| e) | laikosi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių; |
| --- | --- |

e)

laikosi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių;

| f) | nepiktnaudžiauja dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje; ir |
| --- | --- |

f)

nepiktnaudžiauja dominuojančia padėtimi atitinkamoje rinkoje; ir

| g) | pateikia svarbią informaciją apie savo narystę, valdymą ir finansavimo šaltinius. |
| --- | --- |

g)

pateikia svarbią informaciją apie savo narystę, valdymą ir finansavimo šaltinius.

2.   Gamintojų organizacijos, pripažintos prieš 2013 m. gruodžio 29 d. šio reglamento tikslais laikomos gamintojų organizacijomis, ir joms taikomos jo nuostatos.

15 straipsnis

Finansinė parama gamintojų organizacijoms ar gamintojų organizacijų asociacijoms

Žvejybos ir akvakultūros produktų rinkodaros priemonės, kuriomis siekiama sukurti arba restruktūrizuoti gamintojų organizacijas ar gamintojų organizacijų asociacijas, gali būti finansiškai remiamos pagal būsimą Sąjungos teisės aktą, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos.

16 straipsnis

Tarpšakinių organizacijų pripažinimas

1.   Valstybės narės tarpšakinėmis organizacijomis gali pripažinti jų teritorijose įsisteigusias veiklos vykdytojų grupes, kurios prašo tokio pripažinimo su sąlyga, kad jos:

| a) | laikosi 17 straipsnyje išdėstytų principų ir patvirtintų tų principų taikymo taisyklių; |
| --- | --- |

a)

laikosi 17 straipsnyje išdėstytų principų ir patvirtintų tų principų taikymo taisyklių;

| b) | atstovauja didelę gamybos veiklos ir perdirbimo ar prekybos veiklos arba abiejų šių rūšių veiklos, susijusios su žvejybos ir akvakultūros produktais arba perdirbtais žvejybos ir akvakultūros produktais, dalį; |
| --- | --- |

b)

atstovauja didelę gamybos veiklos ir perdirbimo ar prekybos veiklos arba abiejų šių rūšių veiklos, susijusios su žvejybos ir akvakultūros produktais arba perdirbtais žvejybos ir akvakultūros produktais, dalį;

| c) | pačios nevykdo žvejybos ir akvakultūros produktų arba perdirbtų žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo arba prekybos veiklos; |
| --- | --- |

c)

pačios nevykdo žvejybos ir akvakultūros produktų arba perdirbtų žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo arba prekybos veiklos;

| d) | pagal valstybės narės nacionalinės teisės aktus turi juridinio asmens statusą ir yra ten įsisteigusios arba turi savo oficialią būstinę jos teritorijoje; |
| --- | --- |

d)

pagal valstybės narės nacionalinės teisės aktus turi juridinio asmens statusą ir yra ten įsisteigusios arba turi savo oficialią būstinę jos teritorijoje;

| e) | gali siekti 12 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

e)

gali siekti 12 straipsnyje nustatytų tikslų;

| f) | atsižvelgia į vartotojų interesus; |
| --- | --- |

f)

atsižvelgia į vartotojų interesus;

| g) | netrukdo tinkamam bendro rinkos organizavimo veikimui ir |
| --- | --- |

g)

netrukdo tinkamam bendro rinkos organizavimo veikimui ir

| h) | laikosi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių. |
| --- | --- |

h)

laikosi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių.

2.   Prieš 2013 m. gruodžio 29 d. įsisteigusios organizacijos šio reglamento tikslais gali būti pripažįstamos tarpšakinėmis organizacijomis, jei atitinkama valstybė narė įsitikina, kad jos laikosi tarpšakinėms organizacijoms taikomų šio reglamento nuostatų.

3.   Tarpšakinės organizacijos, pripažintos prieš 2013 m. gruodžio 29 d. šio reglamento tikslais laikomos tarpšakinėmis organizacijomis, ir joms taikomos jo nuostatos.

17 straipsnis

Gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų vidaus darbo tvarka

14 ir 16 straipsniuose nurodytų gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų vidaus darbo tvarka grindžiama šiais principais:

| a) | nariai laikosi organizacijos patvirtintų taisyklių dėl žvejybos plotų eksploatavimo, gamybos ir prekybos; |
| --- | --- |

a)

nariai laikosi organizacijos patvirtintų taisyklių dėl žvejybos plotų eksploatavimo, gamybos ir prekybos;

| b) | nėra narių diskriminacijos, visų pirma dėl pilietybės ar įsisteigimo vietos; |
| --- | --- |

b)

nėra narių diskriminacijos, visų pirma dėl pilietybės ar įsisteigimo vietos;

| c) | iš narių imamas finansinis įnašas organizacijai finansuoti; |
| --- | --- |

c)

iš narių imamas finansinis įnašas organizacijai finansuoti;

| d) | nustatyta demokratinė tvarka, kad nariai galėtų tikrinti savo organizaciją ir jos sprendimus; |
| --- | --- |

d)

nustatyta demokratinė tvarka, kad nariai galėtų tikrinti savo organizaciją ir jos sprendimus;

| e) | nustatytos veiksmingos, atgrasomos ir proporcingos sankcijos už įsipareigojimų, nustatytų atitinkamos organizacijos vidaus darbo tvarkos taisyklėse, nevykdymą, visų pirma finansinių įnašų nemokėjimo atveju; |
| --- | --- |

e)

nustatytos veiksmingos, atgrasomos ir proporcingos sankcijos už įsipareigojimų, nustatytų atitinkamos organizacijos vidaus darbo tvarkos taisyklėse, nevykdymą, visų pirma finansinių įnašų nemokėjimo atveju;

| f) | nustatytos naujų narių priėmimo ir narių pašalinimo taisyklės; |
| --- | --- |

f)

nustatytos naujų narių priėmimo ir narių pašalinimo taisyklės;

| g) | nustatytos organizacijos valdymui būtinos apskaitos ir biudžeto taisyklės. |
| --- | --- |

g)

nustatytos organizacijos valdymui būtinos apskaitos ir biudžeto taisyklės.

18 straipsnis

Valstybių narių atliekamas pripažinimo tikrinimas ir panaikinimas

1.   Valstybės narės periodiškai atlieka patikrinimus, kad patikrintų, ar gamintojų organizacijos ir tarpšakinės organizacijos laikosi atitinkamai 14 ir 16 straipsniuose nustatytų pripažinimo sąlygų. Nustačius nesilaikymo atvejus pripažinimas gali būti panaikintas.

2.   Valstybė narė, kurioje yra gamintojų organizacijos arba tarpšakinės organizacijos, turinčios narių iš įvairių valstybių narių, arba įvairiose valstybėse narėse pripažintų gamintojų organizacijų asociacijos oficiali būstinė, bendradarbiaudama su kitomis atitinkamomis valstybėmis narėmis, užmezga administracinį bendradarbiavimą, būtiną atitinkamos organizacijos arba asociacijos veiklos patikrinimams atlikti.

19 straipsnis

Žvejybos galimybių paskirstymas

Vykdydama savo užduotis, gamintojų organizacija, kurios nariai yra įvairių valstybių narių piliečiai, arba įvairiose valstybėse narėse pripažintų gamintojų organizacijų asociacija, laikosi nuostatų, kuriomis reglamentuojamas žvejybos galimybių paskirstymas valstybėms narėms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.

20 straipsnis

Komisijos atliekami patikrinimai

1.   Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamai 14 ir 16 straipsniuose nustatytų gamintojų organizacijų arba tarpšakinių organizacijų pripažinimo sąlygų, Komisija gali atlikti patikrinimus ir prireikus pareikalauja, kad valstybės narės panaikintų gamintojų organizacijų arba tarpšakinių organizacijų pripažinimą.

2.   Valstybės narės elektroninėmis priemonėmis praneša Komisijai apie sprendimus suteikti arba panaikinti pripažinimą. Komisija visą tokią informaciją padaro viešai prieinama.

21 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

1.   Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl:

| a) | gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų pripažinimo pagal atitinkamai 14 ir 16 straipsnius terminų, tvarkos ir prašymų formos arba dėl tokio pripažinimo panaikinimo pagal 18 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų pripažinimo pagal atitinkamai 14 ir 16 straipsnius terminų, tvarkos ir prašymų formos arba dėl tokio pripažinimo panaikinimo pagal 18 straipsnį;

| b) | formos, terminų ir tvarkos, kurių turi laikytis valstybės narės pagal 20 straipsnio 2 dalį pranešdamos Komisijai apie sprendimus suteikti arba panaikinti pripažinimą. |
| --- | --- |

b)

formos, terminų ir tvarkos, kurių turi laikytis valstybės narės pagal 20 straipsnio 2 dalį pranešdamos Komisijai apie sprendimus suteikti arba panaikinti pripažinimą.

Pagal a punktą priimti įgyvendinimo aktai atitinkamais atvejais pritaikomi atsižvelgiant į mažos apimties žvejybos ir akvakultūros ypatumus.

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 43 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

III   SKIRSNIS

Taisyklių taikymo išplėtimas

22 straipsnis

Gamintojų organizacijų taisyklių taikymo išplėtimas

1.   Valstybė narė gali nustatyti, kad gamintojų organizacijoje sutartos taisyklės būtų privalomos gamintojams, kurie nėra organizacijos nariai ir kurie parduoda kurį nors iš produktų gamintojų organizacijos atstovaujamoje vietovėje, su sąlyga, kad:

| a) | gamintojų organizacija yra įsisteigusi bent vienerių metų laikotarpį ir laikoma atstovaujančia gamybai ir prekybai, įskaitant, jei taikytina, smulkųjį ir tradicinį sektorių, vienoje iš valstybių narių ir pateikia prašymą kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

a)

gamintojų organizacija yra įsisteigusi bent vienerių metų laikotarpį ir laikoma atstovaujančia gamybai ir prekybai, įskaitant, jei taikytina, smulkųjį ir tradicinį sektorių, vienoje iš valstybių narių ir pateikia prašymą kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms;

| b) | taisyklės, kurių taikymą norima išplėsti, yra susijusios su kuria nors iš gamintojų organizacijoms skirtų priemonių, nustatytų 8 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, 8 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose bei 8 straipsnio 3 dalies a–e punktuose. |
| --- | --- |

b)

taisyklės, kurių taikymą norima išplėsti, yra susijusios su kuria nors iš gamintojų organizacijoms skirtų priemonių, nustatytų 8 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, 8 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose bei 8 straipsnio 3 dalies a–e punktuose.

| c) | laikomasi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių. |
| --- | --- |

c)

laikomasi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių.

2.   Taikant 1 dalies a punktą žvejybos produktų gamintojų organizacija laikoma atstovaujančia, jeigu ji per praėjusius metus vietovėje, kurioje siūloma išplėsti taisyklių taikymą, pardavė ne mažiau kaip 55 % viso atitinkamo produkto kiekio.

3.   Taikant 1 dalies a punktą akvakultūros produktų gamintojų organizacija laikoma atstovaujančia, jeigu ji per praėjusius metus vietovėje, kurioje siūloma išplėsti taisyklių taikymą, pardavė ne mažiau kaip 40 % viso atitinkamo produkto kiekio.

4.   Taisyklės, kurių taikymo sritį norima išplėsti įtraukiant ne narius, taikomos laikotarpiui nuo 60 dienų iki dvylika mėnesių.

23 straipsnis

Tarpšakinių organizacijų taisyklių taikymo išplėtimas

1.   Valstybė narė gali nustatyti, kad kai kurie susitarimai, sprendimai arba suderinti veiksmai, dėl kurių susitarta tarpšakinėje organizacijoje, būtų privalomi kitiems atitinkamoje (-se) vietovėje (-se) veikiantiems veiklos vykdytojams, kurie nepriklauso tai organizacijai, su sąlyga, kad:

| a) | tarpšakinei organizacijai per praėjusius metus valstybės narės atitinkamoje (-ose) vietovėje (-se) teko bent 65 % kiekvienos bent dviejų iš šių veiklos rūšių – atitinkamo produkto gamybos, perdirbimo arba prekybos – apimties ir ji pateikė prašymą kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms; ir |
| --- | --- |

a)

tarpšakinei organizacijai per praėjusius metus valstybės narės atitinkamoje (-ose) vietovėje (-se) teko bent 65 % kiekvienos bent dviejų iš šių veiklos rūšių – atitinkamo produkto gamybos, perdirbimo arba prekybos – apimties ir ji pateikė prašymą kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms; ir

| b) | taisyklės, kurių taikymą norima išplėsti kitiems veiklos vykdytojams, yra susijusios su kuria nors iš tarpšakinėms organizacijoms skirtų priemonių, nustatytų 13 straipsnio a–g punktuose, ir nedaro jokios žalos kitiems atitinkamoje valstybėje narėje arba Sąjungoje veikiantiems veiklos vykdytojams. |
| --- | --- |

b)

taisyklės, kurių taikymą norima išplėsti kitiems veiklos vykdytojams, yra susijusios su kuria nors iš tarpšakinėms organizacijoms skirtų priemonių, nustatytų 13 straipsnio a–g punktuose, ir nedaro jokios žalos kitiems atitinkamoje valstybėje narėje arba Sąjungoje veikiantiems veiklos vykdytojams.

2.   Taisyklių taikymo išplėtimas gali būti privalomas ne ilgiau kaip trejus metus, nedarant poveikio 25 straipsnio 4 daliai.

24 straipsnis

Atsakomybė

Kai pagal 22 ir 23 straipsnius taisyklių taikymas išplečiamas ne nariams, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti, kad ne nariai privalo padengti gamintojų organizacijai arba tarpšakinei organizacijai visas arba dalį narių patirtų išlaidų, susijusių su taisyklių taikymo išplėtimu ne narių atžvilgiu.

25 straipsnis

Komisijos leidimo davimas

1.   Valstybės narės praneša Komisijai apie taisykles, kurias jos ketina pagal 22 ir 23 straipsnius nustatyti privalomomis visiems tam tikroje (-se) vietovėje (-se) veikiantiems gamintojams arba veiklos vykdytojams.

2.   Komisija priima sprendimą, kuriuo duoda leidimą išplėsti taisyklių nurodytų 1 dalyje taikymą, jeigu:

| a) | laikomasi 22 ir 23 straipsnių nuostatų; |
| --- | --- |

a)

laikomasi 22 ir 23 straipsnių nuostatų;

| b) | laikomasi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių; |
| --- | --- |

b)

laikomasi V skyriuje nurodytų konkurencijos taisyklių;

| c) | išplėtimas netrukdo laisvai prekybai; ir |
| --- | --- |

c)

išplėtimas netrukdo laisvai prekybai; ir

| d) | netrukdoma siekti SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

d)

netrukdoma siekti SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų.

3.   Per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo Komisija priima sprendimą, kuriuo duoda leidimą išplėsti taisyklių taikymą arba atsisako jį duoti, ir apie tai praneša valstybėms narėms. Jei Komisija nepriima sprendimo per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo, laikoma, kad ji davė leidimą išplėsti taisyklių taikymą.

4.   Leidimas išplėsti taisyklių taikymą gal būti toliau taikomas pasibaigus pradiniam laikotarpiui, be kita ko, automatišku susitarimu, aiškiai neatnaujinant leidimo, jei atitinkama valstybė narė likus bent vienam mėnesiui iki to pradinio laikotarpio pabaigos informavo Komisiją apie papildomą taikymo laikotarpį, o Komisija davė leidimą tokiam tolesniam taikymui arba nepareiškė prieštaravimo per vieną mėnesį po tokio pranešimo gavimo.

26 straipsnis

Leidimo panaikinimas

Komisija gali atlikti patikrinimus ir panaikinti leidimą išplėsti taisyklų taikymą, jeigu nustato, kad nesilaikoma kurio nors reikalavimo, taikomo leidimo išdavimui. Komisija apie tokį panaikinimą praneša valstybėms narėms.

27 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl 25 straipsnio 1 dalyje nustatyto pranešimo formos ir jo teikimo tvarkos taisyklių. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

IV   SKIRSNIS

Gamybos ir prekybos planavimas

28 straipsnis

Gamybos ir prekybos planas

1.   Kiekviena gamintojų organizacija savo kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms patvirtinti pateikia bent savo pagrindinių parduodamų rūšių gamybos ir prekybos planą. Šiais gamybos ir prekybos planais siekiama 3 ir 7 straipsniuose nustatytų tikslų.

2.   Gamybos ir prekybos planą sudaro:

| a) | sužvejotų arba išaugintų rūšių gamybos programa; |
| --- | --- |

a)

sužvejotų arba išaugintų rūšių gamybos programa;

| b) | rinkodaros strategija, pagal kurią tiekiamas kiekis, kokybė ir pateikimas būtų priderinti prie rinkos poreikių; |
| --- | --- |

b)

rinkodaros strategija, pagal kurią tiekiamas kiekis, kokybė ir pateikimas būtų priderinti prie rinkos poreikių;

| c) | priemonės, kurių turi imtis gamintojų organizacija siekdama prisidėti prie 7 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

c)

priemonės, kurių turi imtis gamintojų organizacija siekdama prisidėti prie 7 straipsnyje nustatytų tikslų;

| d) | specialios iš anksto numatomos priemonės, siekiant pakoreguoti rūšių, kurios paprastai yra sunkiai parduodamos atitinkamais metais, pasiūlą; |
| --- | --- |

d)

specialios iš anksto numatomos priemonės, siekiant pakoreguoti rūšių, kurios paprastai yra sunkiai parduodamos atitinkamais metais, pasiūlą;

| e) | sankcijos, taikytinos nariams, kurie pažeidžia sprendimus, priimtus siekiant įgyvendinti atitinkamą planą. |
| --- | --- |

e)

sankcijos, taikytinos nariams, kurie pažeidžia sprendimus, priimtus siekiant įgyvendinti atitinkamą planą.

3.   Gamybos ir prekybos planą patvirtina kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos. Gamintojų organizacija nedelsdama pradeda įgyvendinti patvirtintą planą.

4.   Gamintojų organizacijos gali patikslinti gamybos ir prekybos planą ir tokiu atveju jį perduoti patvirtinti kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms.

5.   Gamintojų organizacija rengia metinę ataskaitą apie savo veiklą įgyvendinant gamybos ir prekybos planą ir pateikia ją patvirtinti savo kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms.

6.   Gamintojų organizacijos gamybos ir rinkodaros planų parengimui ir įgyvendinimui gali gauti finansinę paramą pagal būsimą Sąjungos teisės aktą, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos.

7.   Valstybės narės atlieka patikrinimus, kad užtikrintų, jog kiekviena gamintojų organizacija vykdytų šiame straipsnyje nustatytas pareigas. Nustačius, kad jos nevykdomos, pripažinimas gali būti panaikintas.

29 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

1.   Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl:

| a) | 28 straipsnyje nurodyto gamybos ir prekybos plano formos ir struktūros; |
| --- | --- |

a)

28 straipsnyje nurodyto gamybos ir prekybos plano formos ir struktūros;

| b) | tvarkos ir terminų, kurių turi laikytis gamintojų organizacijos pateikdamos 28 straipsnyje nurodytus gamybos ir prekybos planus ir valstybės narės juos tvirtindamos. |
| --- | --- |

b)

tvarkos ir terminų, kurių turi laikytis gamintojų organizacijos pateikdamos 28 straipsnyje nurodytus gamybos ir prekybos planus ir valstybės narės juos tvirtindamos.

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 43 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

V   SKIRSNIS

Rinkų stabilizavimas

30 straipsnis

Sandėliavimo sistema

Žvejybos produktų gamintojų organizacijos gali gauti finansinę paramą II priede nurodytų žvejybos produktų sandėliavimui, jei:

| a) | laikomasi sandėliavimo pagalbos sąlygų, nustatytų būsimame Sąjungos teisės akte, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos; |
| --- | --- |

a)

laikomasi sandėliavimo pagalbos sąlygų, nustatytų būsimame Sąjungos teisės akte, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos;

| b) | žvejybos produktų gamintojų organizacijos produktus pateikė rinkai, tačiau nerado pirkėjo, kuris juos pirktų už 31 straipsnyje nurodytą orientacinę kainą; |
| --- | --- |

b)

žvejybos produktų gamintojų organizacijos produktus pateikė rinkai, tačiau nerado pirkėjo, kuris juos pirktų už 31 straipsnyje nurodytą orientacinę kainą;

| c) | produktai atitinka pagal 33 straipsnį nustatytus bendruosius prekybos standartus ir yra tinkamos kokybės vartoti žmonių maistui; |
| --- | --- |

c)

produktai atitinka pagal 33 straipsnį nustatytus bendruosius prekybos standartus ir yra tinkamos kokybės vartoti žmonių maistui;

| d) | produktai yra stabilizuoti arba perdirbti ir saugomi rezervuaruose ar narvuose, juos šaldant laivuose arba sausumos įrenginiuose, sūdant, vytinant, marinuojant ar, jeigu reikia, verdant bei pasterizuojant, kartu atliekant filė gamybos, supjaustymo ar, jeigu reikia, galvos nupjovimo operacijas arba jų neatliekant; |
| --- | --- |

d)

produktai yra stabilizuoti arba perdirbti ir saugomi rezervuaruose ar narvuose, juos šaldant laivuose arba sausumos įrenginiuose, sūdant, vytinant, marinuojant ar, jeigu reikia, verdant bei pasterizuojant, kartu atliekant filė gamybos, supjaustymo ar, jeigu reikia, galvos nupjovimo operacijas arba jų neatliekant;

| e) | produktai iš sandėliavimo vietos vėliau pakartotinai pateikiami rinkai vartoti žmonių maistui. |
| --- | --- |

e)

produktai iš sandėliavimo vietos vėliau pakartotinai pateikiami rinkai vartoti žmonių maistui.

| f) | produktai sandėliuojami bent penkias dienas. |
| --- | --- |

f)

produktai sandėliuojami bent penkias dienas.

31 straipsnis

Orientacinės kainos, nuo kurių taikoma sandėliavimo sistema

1.   Prieš kiekvienų metų pradžią kiekviena žvejybos produktų gamintojų organizacija gali atskirai pateikti II priede nurodytų žvejybos produktų orientacinės kainos, nuo kurios pradedama taikyti 30 straipsnyje nurodyta sandėliavimo sistema, pasiūlymą.

2.   Orientacinė kaina yra ne didesnė kaip 80 % vidutinės svertinės atitinkamo produkto kainos, užregistruotos per trejus paskutiniuosius metus iki tų metų, kuriems nustatyta orientacinė kaina, gamintojų organizacijos veiklos vietovėje.

3.   Nustatant orientacinę kainą, atsižvelgiama į:

| a) | gamybos ir paklausos tendencijas; |
| --- | --- |

a)

gamybos ir paklausos tendencijas;

| b) | nusistovėjusias rinkos kainas; |
| --- | --- |

b)

nusistovėjusias rinkos kainas;

| c) | rinkų konvergenciją; |
| --- | --- |

c)

rinkų konvergenciją;

| d) | gamintojų pajamas; |
| --- | --- |

d)

gamintojų pajamas;

| e) | vartotojų interesus. |
| --- | --- |

e)

vartotojų interesus.

4.   Valstybės narės, išnagrinėjusios jų teritorijoje pripažintų gamintojų organizacijų pasiūlymus, nustato tų gamintojų organizacijų taikytinas orientacines kainas. Tos kainos nustatomos remiantis 2 ir 3 dalyse nurodytais kriterijais. Jos yra viešai prieinamos.

32 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl formos, kurią naudoja valstybės narės pagal 31 straipsnio 4 dalį skelbdamos orientacines kainas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 43 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

III   SKYRIUS

BENDRIEJI PREKYBOS STANDARTAI

33 straipsnis

Bendrųjų prekybos standartų nustatymas

1.   Nedarant poveikio 47 straipsniui, gali būti nustatyti bendrieji prekybos standartai I priede išvardytiems žmonių maistui vartoti skirtiems žvejybos produktams, neatsižvelgiant į šių produktų kilmę (Sąjungos ar importuoti).

2.   1 dalyje nurodyti standartai gali būti susiję su produktų kokybe, dydžiu, svoriu, pakavimu, pateikimu ar ženklinimu ir visų pirma su:

| a) | mažiausiais prekybiniais dydžiais, nustatytais atsižvelgiant į patikimiausias mokslines rekomendacijas; tokie mažiausi prekybiniai dydžiai, atitinkamais atvejais atitinkantys mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 10 dalį; |
| --- | --- |

a)

mažiausiais prekybiniais dydžiais, nustatytais atsižvelgiant į patikimiausias mokslines rekomendacijas; tokie mažiausi prekybiniai dydžiai, atitinkamais atvejais atitinkantys mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 10 dalį;

| b) | konservuotų produktų specifikacijomis pagal išteklių išsaugojimo reikalavimus ir tarptautinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

b)

konservuotų produktų specifikacijomis pagal išteklių išsaugojimo reikalavimus ir tarptautinius įsipareigojimus.

3.   1 ir 2 dalys taikomos nedarant poveikio:

| a) | Reglamentui (EB) Nr. 178/2002, |
| --- | --- |

a)

Reglamentui (EB) Nr. 178/2002,

| b) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 852/2004 (14), |
| --- | --- |

b)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 852/2004 (14),

| c) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 853/2004 (15), |
| --- | --- |

c)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 853/2004 (15),

| d) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 854/2004 (16), |
| --- | --- |

d)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 854/2004 (16),

| e) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 882/2004 (17), |
| --- | --- |

e)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 882/2004 (17),

| f) | Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1005/2008 (18), ir |
| --- | --- |

f)

Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1005/2008 (18), ir

| g) | Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

g)

Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009.

34 straipsnis

Bendrųjų prekybos standartų laikymasis

1.   Žmonių maistui vartoti skirti produktai, kuriems nustatyti bendrieji prekybos standartai, Sąjungos rinkai gali būti tiekiami tik laikantis tų standartų.

2.   Visi iškrauti žvejybos produktai, įskaitant tuos, kurie neatitinka bendrųjų prekybos standartų, gali būti naudojami kitais nei tiesiogiai žmonių maistui tikslais, be kita ko: žuvų miltams, žuvų taukams, gyvūnų augintinių ėdalui, maisto priedams, farmacijos produktams ar kosmetikai.

IV   SKYRIUS

INFORMACIJA VARTOTOJAMS

35 straipsnis

Privaloma informacija

1.   Nedarant poveikio Reglamentui (ES) Nr. 1169/2011, Sąjungoje parduodami šio Reglamento I priedo a, b, c ir e punktuose nurodyti žvejybos ir akvakultūros produktai, nepriklausomai nuo jų kilmės arba jų prekybos metodų, galutiniam vartotojui arba viešojo maitinimo įstaigai gali būti pasiūlyti pirkti tik tada, jeigu atitinkamuose ženkluose arba etiketėse nurodoma:

| a) | rūšies komercinis pavadinimas ir mokslinis pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

rūšies komercinis pavadinimas ir mokslinis pavadinimas;

| b) | gamybos metodas, visų pirma šios frazės: „sužvejota...“, „...sužvejota gėluose vandenyse“ arba „užauginta...“; |
| --- | --- |

b)

gamybos metodas, visų pirma šios frazės: „sužvejota...“, „...sužvejota gėluose vandenyse“ arba „užauginta...“;

| c) | vietovė, kurioje produktas buvo pagautas arba išaugintas, ir žvejybai naudoto įrankio kategorija, kaip nustatyta šio Reglamento III priedo pirmoje skiltyje; |
| --- | --- |

c)

vietovė, kurioje produktas buvo pagautas arba išaugintas, ir žvejybai naudoto įrankio kategorija, kaip nustatyta šio Reglamento III priedo pirmoje skiltyje;

| d) | tai, ar produktas yra atšildytas; |
| --- | --- |

d)

tai, ar produktas yra atšildytas;

| e) | minimalaus tinkamumo vartoti terminas, kai tinkama. |
| --- | --- |

e)

minimalaus tinkamumo vartoti terminas, kai tinkama.

Reikalavimas, nurodytas d punkte, netaikomas:

| a) | galutiniame produkte esančioms sudedamosioms dalims; |
| --- | --- |

a)

galutiniame produkte esančioms sudedamosioms dalims;

| b) | maisto produktams, kurių užšaldymas yra technologiniu požiūriu būtinas gamybos proceso etapas; |
| --- | --- |

b)

maisto produktams, kurių užšaldymas yra technologiniu požiūriu būtinas gamybos proceso etapas;

| c) | žvejybos ir akvakultūros produktams, kurie buvo anksčiau užšaldyti sveikatos saugos tikslais pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnį; |
| --- | --- |

c)

žvejybos ir akvakultūros produktams, kurie buvo anksčiau užšaldyti sveikatos saugos tikslais pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnį;

| d) | žvejybos ir akvakultūros produktams, kurie buvo atšildyti prieš pradedant rūkymo, sūdymo, virimo, marinavimo ar vytinimo procesus arba bet kurių iš šių procesų kombinaciją. |
| --- | --- |

d)

žvejybos ir akvakultūros produktams, kurie buvo atšildyti prieš pradedant rūkymo, sūdymo, virimo, marinavimo ar vytinimo procesus arba bet kurių iš šių procesų kombinaciją.

2.   Nefasuotų žvejybos ir akvakultūros produktų atveju 1 dalyje nurodyta privaloma informacija gali būti pateikta juos parduodant mažmeninėje prekyboje kaip prekybos informacija, pavyzdžiui, ant informacinių stendų ar iškabų.

3.   Jei galutiniam vartotojui arba viešojo maitinimo įstaigai pirkti siūlomas iš vienos rūšies susidedantis mišrus produktas, tačiau jo atskiros dalys buvo gautos skirtingais gamybos metodais, nurodomas kiekvienos dalies gamybos metodas. Jeigu galutiniam vartotojui arba viešojo maitinimo įstaigai pirkti siūlomas mišrus produktas, susidedantis iš vienos rūšies, bet jo atskiros dalys sužvejotos skirtinguose rajonuose arba išaugintos skirtingose šalyse, nurodomas bent rajonas, kuriame buvo gauta didžiausia jo dalis, bei pateikiama nuoroda, kad produktai taip pat buvo sužvejoti arba išauginti skirtinguose rajonuose.

4.   Valstybės narės gali leisti 1 dalyje nurodytų reikalavimų netaikyti mažiems produktų kiekiams, kurie vartotojams parduodami tiesiogiai iš žvejybos laivų, jei tų produktų vertė neviršija Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 58 straipsnio 8 dalyje nurodytos vertės.

5.   Žvejybos ir akvakultūros produktai bei jų pakuotės, paženklinti etiketėmis arba kitaip pažymėti prieš 2014 m. gruodžio 13 d. ir neatitinkantys šio straipsnio reikalavimų, gali būti parduodami tol, kol baigsis jų atsargos.

36 straipsnis

Ataskaitos dėl ekologinio ženklinimo

Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai įvykdomumo ataskaitą dėl ekologinio ženklo, kuris būtų skirtas žvejybos ir akvakultūros produktams, sistemos pasirinkimo galimybių, visų pirma dėl tokios sistemos sukūrimo Sąjungos mastu ir būtiniausių reikalavimų, taikomų valstybėms narėms naudojant Sąjungos ekologinį ženklą, nustatymo.

37 straipsnis

Komerciniai pavadinimai

1.   Įgyvendindamos 35 straipsnio 1 dalį, valstybės narės sudaro ir skelbia jų teritorijoje patvirtintų komercinių pavadinimų ir jų mokslinių pavadinimų sąrašą. Sąraše nurodoma:

| a) | kiekvienos rūšies mokslinis pavadinimas pagal informacinę sistemą „FishBase“ arba atitinkamais atvejais pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ASFIS duomenų bazę; |
| --- | --- |

a)

kiekvienos rūšies mokslinis pavadinimas pagal informacinę sistemą „FishBase“ arba atitinkamais atvejais pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ASFIS duomenų bazę;

| b) | komercinis pavadinimas:






  i) | rūšies pavadinimas valstybine (-ėmis) atitinkamos valstybės narės kalba (-omis); |
| --- | --- | --- |

b)

komercinis pavadinimas:

i)

rūšies pavadinimas valstybine (-ėmis) atitinkamos valstybės narės kalba (-omis);

| ii) | jeigu taikytina, kitas (-i) vietos arba regioniniu lygmeniu patvirtintas (-i) arba leidžiamas (-i) pavadinimas (-ai). |
| --- | --- |

ii)

jeigu taikytina, kitas (-i) vietos arba regioniniu lygmeniu patvirtintas (-i) arba leidžiamas (-i) pavadinimas (-ai).

2.   Visų rūšių žuvis, kuri yra kito maisto produkto sudedamoji dalis, gali būti pavadinta „žuvimi“, jei tokio maisto produkto pavadinimas bei pateikimo forma nėra susiję su konkrečios rūšies žuvimi.

3.   Apie visus komercinių pavadinimų, kuriuos yra patvirtinusi valstybė narė, sąrašo pakeitimus nedelsiant pranešama Komisijai, o ji apie tai praneša kitoms valstybėms narėms.

38 straipsnis

Sužvejojimo arba gamybos vietovės nurodymas

1.   Nurodant sužvejojimo arba gamybos vietovę, kaip nustatyta 35 straipsnio 1 dalies c papunktyje, pateikiama tokia informacija:

| a) | jeigu žvejybos produktai sužvejoti jūroje: parajonių ar kvadratų, nurodytų FAO žvejybos rajonų sąraše, pavadinimas raštu, taip pat tokios zonos pavadinimas, išreikštas vartotojams suprantamomis sąvokomis arba žemėlapis ar piktograma, kuriuose parodyta ta zona, arba nukrypstant nuo šio reikalavimo, jeigu žvejybos produktai sužvejoti kituose vandenyse nei šiaurės rytų Atlante (27 FAO žvejybos rajonas) ir Viduržemio bei Juodojoje jūrose (37 FAO žvejybos rajonas), FAO žvejybos rajono pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

jeigu žvejybos produktai sužvejoti jūroje: parajonių ar kvadratų, nurodytų FAO žvejybos rajonų sąraše, pavadinimas raštu, taip pat tokios zonos pavadinimas, išreikštas vartotojams suprantamomis sąvokomis arba žemėlapis ar piktograma, kuriuose parodyta ta zona, arba nukrypstant nuo šio reikalavimo, jeigu žvejybos produktai sužvejoti kituose vandenyse nei šiaurės rytų Atlante (27 FAO žvejybos rajonas) ir Viduržemio bei Juodojoje jūrose (37 FAO žvejybos rajonas), FAO žvejybos rajono pavadinimas;

| b) | jeigu žvejybos produktai sužvejoti gėluose vandenyse: produkto kilmės vandens telkinio valstybėje narėje arba produkto kilmės trečiosios šalies nuoroda; |
| --- | --- |

b)

jeigu žvejybos produktai sužvejoti gėluose vandenyse: produkto kilmės vandens telkinio valstybėje narėje arba produkto kilmės trečiosios šalies nuoroda;

| c) | akvakultūros produktų atveju: valstybės narės arba trečiosios šalies, kurioje produktas priaugo daugiau nei pusę savo galutinio svorio arba buvo daugiau nei pusę auginimo (veisimo) etapo, arba (vėžiagyvių atveju) kurioje buvo vykdomas ne trumpesnis kaip šešių mėnesių baigiamasis auginimo (veisimo) etapas, nuoroda. |
| --- | --- |

c)

akvakultūros produktų atveju: valstybės narės arba trečiosios šalies, kurioje produktas priaugo daugiau nei pusę savo galutinio svorio arba buvo daugiau nei pusę auginimo (veisimo) etapo, arba (vėžiagyvių atveju) kurioje buvo vykdomas ne trumpesnis kaip šešių mėnesių baigiamasis auginimo (veisimo) etapas, nuoroda.

2.   Be 1 dalyje nurodytos informacijos, veiklos vykdytojai gali nurodyti tikslesnę sužvejojimo arba gamybos vietą.

39 straipsnis

Papildoma savanoriškai teikiama informacija

1.   Be privalomos informacijos, kurią reikalaujama pateikti pagal 42 straipsnį, savanoriškai gali būti pateikiama toliau nurodyta informacija, jeigu ji yra aiški ir nedviprasmiška:

| a) | žvejybos produktų sužvejojimo arba akvakultūros produktų išgaudymo data; |
| --- | --- |

a)

žvejybos produktų sužvejojimo arba akvakultūros produktų išgaudymo data;

| b) | žvejybos produktų iškrovimo data arba informacija apie uostą, kuriame produktai buvo iškrauti; |
| --- | --- |

b)

žvejybos produktų iškrovimo data arba informacija apie uostą, kuriame produktai buvo iškrauti;

| c) | išsamesnė informacija apie žvejybos įrankio rūšį, kaip nurodyta III priedo antroje skiltyje; |
| --- | --- |

c)

išsamesnė informacija apie žvejybos įrankio rūšį, kaip nurodyta III priedo antroje skiltyje;

| d) | jeigu žvejybos produktai sužvejoti jūroje: išsami informacija apie tuos produktus sužvejojusio laivo vėliavos valstybę; |
| --- | --- |

d)

jeigu žvejybos produktai sužvejoti jūroje: išsami informacija apie tuos produktus sužvejojusio laivo vėliavos valstybę;

| e) | aplinkosauginė informacija; |
| --- | --- |

e)

aplinkosauginė informacija;

| f) | etinė ir/arba socialinė informacija; |
| --- | --- |

f)

etinė ir/arba socialinė informacija;

| g) | informacija apie gamybos būdus ir praktiką; |
| --- | --- |

g)

informacija apie gamybos būdus ir praktiką;

| h) | informacija apie produkto maistinę sudėtį. |
| --- | --- |

h)

informacija apie produkto maistinę sudėtį.

2.   Nurodant 35 straipsnio 1 dalyje išvardytos informacijos dalį ar ją visą galima naudoti greitojo atsakymo (QR) kodą.

3.   Savanoriškai teikiama informacija ant ženklų ar etikečių išdėstoma taip, kad nesumažėtų vietos privalomai informacijai pateikti.

4.   Neįtraukiama jokia neprivaloma informacija, kurios negalima patikrinti.

V   SKYRIUS

KONKURENCIJOS TAISYKLĖS

40 straipsnis

Konkurencijos taisyklių taikymas

SESV 101–106 straipsniai ir jų įgyvendinimo nuostatos taikomi visiems SESV 101 straipsnio 1 dalyje ir 102 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir veiksmams, susijusiems su žvejybos ir akvakultūros produktų gamyba arba prekyba.

41 straipsnis

Konkurencijos taisyklių taikymo išimtys

1.   Nepaisant šio reglamento 40 straipsnio, SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma su žvejybos ir akvakultūros produktų gamyba ar pardavimu arba su bendrų tų produktų sandėliavimo, apdorojimo ar perdirbimo įrenginių naudojimu susijusiems gamintojų organizacijų susitarimams, sprendimams ir veiksmams:

| a) | kurie būtini siekiant SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų, |
| --- | --- |

a)

kurie būtini siekiant SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų,

| b) | kuriuose nenumatytas įpareigojimas taikyti vienodas kainas, |
| --- | --- |

b)

kuriuose nenumatytas įpareigojimas taikyti vienodas kainas,

| c) | kurie nelemia Sąjungos rinkų padalijimo, |
| --- | --- |

c)

kurie nelemia Sąjungos rinkų padalijimo,

| d) | kuriais nesiekiama pašalinti konkurencijos ir |
| --- | --- |

d)

kuriais nesiekiama pašalinti konkurencijos ir

| e) | kuriais nepanaikinama konkurencija didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu. |
| --- | --- |

e)

kuriais nepanaikinama konkurencija didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu.

2.   Nepaisant šio reglamento 40 straipsnio, SESV 101 straipsnio 1 dalis netaikoma tarpšakinių organizacijų susitarimams, sprendimams ir veiksmams:

| a) | kurie būtini siekiant SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų, |
| --- | --- |

a)

kurie būtini siekiant SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų,

| b) | kuriuose nenustatomas įpareigojimas taikyti fiksuotą kainą, |
| --- | --- |

b)

kuriuose nenustatomas įpareigojimas taikyti fiksuotą kainą,

| c) | kurie nelemia Sąjungos rinkų padalijimo, |
| --- | --- |

c)

kurie nelemia Sąjungos rinkų padalijimo,

| d) | kuriais netaikomos skirtingos sąlygos panašiems sandoriams su kitais prekybos partneriais, tokiu būdu jiems sudarant mažiau palankias konkurencines sąlygas, |
| --- | --- |

d)

kuriais netaikomos skirtingos sąlygos panašiems sandoriams su kitais prekybos partneriais, tokiu būdu jiems sudarant mažiau palankias konkurencines sąlygas,

| e) | kuriais nepanaikinama konkurencija didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu ir |
| --- | --- |

e)

kuriais nepanaikinama konkurencija didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu ir

| f) | kuriais nevaržoma konkurencija, jei tai nebūtina bendros žuvininkystės politikos tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

f)

kuriais nevaržoma konkurencija, jei tai nebūtina bendros žuvininkystės politikos tikslams pasiekti.

VI   SKYRIUS

INFORMACIJOS APIE RINKĄ RINKIMAS

42 straipsnis

Informacijos apie rinką rinkimas

1.   Komisija:

| a) | atsižvelgdama į tarptautinį aspektą, renka, analizuoja ir platina ekonomines žinias ir sampratą apie Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinką, apimančią visą šių produktų tiekimo grandinę; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgdama į tarptautinį aspektą, renka, analizuoja ir platina ekonomines žinias ir sampratą apie Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinką, apimančią visą šių produktų tiekimo grandinę;

| b) | teikia gamintojų ir tarpšakinėms organizacijoms praktinę paramą, kad būtų geriau koordinuojama veiklos vykdytojų ir perdirbėjų tarpusavio informacija; |
| --- | --- |

b)

teikia gamintojų ir tarpšakinėms organizacijoms praktinę paramą, kad būtų geriau koordinuojama veiklos vykdytojų ir perdirbėjų tarpusavio informacija;

| c) | periodiškai tiria žvejybos ir akvakultūros produktų kainas visoje Sąjungos rinkos tiekimo grandinėje ir analizuoja rinkos tendencijas; |
| --- | --- |

c)

periodiškai tiria žvejybos ir akvakultūros produktų kainas visoje Sąjungos rinkos tiekimo grandinėje ir analizuoja rinkos tendencijas;

| d) | vykdo ad-hoc rinkos tyrimus ir rengia kainodaros tyrimų metodiką. |
| --- | --- |

d)

vykdo ad-hoc rinkos tyrimus ir rengia kainodaros tyrimų metodiką.

2.   Siekdama įgyvendinti 1 dalį, Komisija taiko šias priemones:

| a) | sudaro palankesnes sąlygas gauti pagal Sąjungos teisės aktus surinktus duomenis apie žvejybos ir akvakultūros produktus; |
| --- | --- |

a)

sudaro palankesnes sąlygas gauti pagal Sąjungos teisės aktus surinktus duomenis apie žvejybos ir akvakultūros produktus;

| b) | visiems suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei lengvai prieinamu ir suprantamu būdu sudaro galimybę susipažinti su tokia rinkos informacija kaip kainų tyrimai, rinkos analizės ir tyrimai, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (19). |
| --- | --- |

b)

visiems suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei lengvai prieinamu ir suprantamu būdu sudaro galimybę susipažinti su tokia rinkos informacija kaip kainų tyrimai, rinkos analizės ir tyrimai, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 (19).

3.   Valstybės narės padeda siekti 1 dalyje nurodytų tikslų.

VII   SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

43 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

VIII   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

44 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1184/2006 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1184/2006 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šiame reglamente nustatomos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101–106 straipsnių ir 108 straipsnio 1 ir 3 dalių taikymo taisyklės, kiek tai susiję su Sutarties I priede išvardytų produktų, išskyrus Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007 (20) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1379/2013 (21) nurodytus produktus, gamyba ir prekyba jais.

45 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 57 straipsnio 1 dalis papildoma šiais sakiniais:
  „Valstybės narės atlieka patikrinimus, kad užtikrintų reikalavimų laikymąsi. Patikrinimai gali būti atliekami visuose prekybos etapuose ir transportuojant.“; |
| --- | --- |

1)

57 straipsnio 1 dalis papildoma šiais sakiniais:

„Valstybės narės atlieka patikrinimus, kad užtikrintų reikalavimų laikymąsi. Patikrinimai gali būti atliekami visuose prekybos etapuose ir transportuojant.“;

| 2) | 58 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | informaciją vartotojams, numatytą 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 35 straipsnyje (22); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

58 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

g punktas pakeičiamas taip:

„g)

informaciją vartotojams, numatytą 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 35 straipsnyje (22);

22

| b) | h punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

b)

h punktas išbraukiamas.

46 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 104/2000 panaikinamas. Tačiau 4 straipsnis taikomas iki 2014 m. gruodžio 12 d.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal IV priede pateiktą atitikties lentelę.

47 straipsnis

Taisyklės, kuriomis nustatomi bendrieji prekybos standartai

Toliau taikomos taisyklės, kuriomis nustatomi bendrieji prekybos standartai, visų pirma Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2136/89 (23), Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1536/92 (24), Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2406/96 (25), taip pat kitos patvirtintos bendrųjų prekybos standartų taikymo taisyklės, pavyzdžiui, Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3703/85 (26).

23

24

25

26

48 straipsnis

Peržiūra

Komisija ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio reglamento taikymo rezultatus.

49 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dieną, einančią po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., išskyrus IV skyrių ir 45 straipsnį, kurie taikomi nuo 2014 m. gruodžio 13 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. gruodžio 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 183.

1

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 20.

2

(3)  2012 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. spalio 17 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2013 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000, dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (OL L 17, 2000 1 21, p. 22).

4

(5)  2006 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1184/2006 dėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais (OL L 214, 2006 8 4, p. 7).

5

(6)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

6

(7)  2012 m. gruodžio 3 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1220/2012 dėl priemonių, susijusių su prekyba, kuriomis siekiama 2013–2015 m. užtikrinti tam tikrų žuvininkystės produktų tiekimą Sąjungos perdirbėjams, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 104/2000 ir (ES) Nr. 1344/2011 (OL L 349, 2012 12 19, p. 4).

7

(8)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1026/2012 dėl tam tikrų priemonių siekiant išsaugoti žuvų išteklius, susijusių su valstybėmis, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą (OL L 316, 2012 11 14, p. 34).

8

(9)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos 2013 m. gruodžio 11 d. reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/525/EB (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 22).

9

(10)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

10

(11)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (OL L 304, 2011 11 22, p. 18).

11

(12)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

12

(13)  2008 m gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

13

(14)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (OL L 139, 2004 4 30, p. 1).

14

(15)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, p. 55).

15

(16)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 854/2004, nustatantis specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (OL L 226, 2004 6 25, p. 83).

16

(17)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).

17

(18)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

18

(19)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

19

(20)  2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (OL L 299, 2007 11 16, p. 1).

20

(21)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1)“.

21

(22)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).“;

22

(23)  1989 m. birželio 21 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2136/89, nustatantis bendruosius konservuotų sardinių pardavimo standartus ir konservuotų sardinių ir sardinių tipo produktų prekių aprašymus (OL L 212, 1989 7 22, p. 79).

23

(24)  1992 m. birželio 9 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1536/92, nustatantis bendrus konservuotų tunų ir pelamidžių prekybos standartus (OL L 163, 1992 6 17, p. 1).

24

(25)  1996 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2406/96, nustatantis bendras pardavimo normas tam tikriems žuvininkystės produktams (OL L 334, 1996 12 23, p. 1).

25

(26)  1985 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 3703/85, nustatantis išsamias bendrų prekybos standartų tam tikroms šviežioms arba atšaldytoms žuvims taikymo taisykles (OL L 351, 1985 12 28, p. 63)

26

---

I PRIEDAS

ŽVEJYBOS IR AKVAKULTŪROS PRODUKTAI, KURIEMS TAIKOMAS BENDRAS RINKŲ ORGANIZAVIMAS

| KN kodas | Prekių aprašas |
| --- | --- |
| a) | 0301 | Gyvos žuvys |
| 0302 | Šviežios arba atšaldytos žuvys, išskyrus žuvų filė ir kitą žuvų mėsą, klasifikuojamą 0304 pozicijoje |
| 0303 | Užšaldytos žuvys, išskyrus žuvų filė ir kitą žuvų mėsą, klasifikuojamą 0304 pozicijoje |
| 0304 | Žuvų filė ir kita žuvų mėsa (malta arba nemalta), šviežia, atšaldyta arba užšaldyta |
| b) | 0305 | Žuvys, vytintos, sūdytos arba užpiltos sūrymu; rūkytos žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui |
| c) | 0306 | Vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, gyvi, švieži, atšaldyti, užšaldyti, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; vėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu arba nesūdyti ir neužpilti sūrymu; vėžiagyvių miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui |
| 0307 | Moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, gyvi, švieži, atšaldyti, užšaldyti, vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu; kiti vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, gyvi, švieži, atšaldyti, užšaldyti, vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu; vandens bestuburių, išskyrus vėžiagyvius, miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui |
| d) | | Gyvūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje; nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 1 arba 3 skirsnyje, netinkami vartoti žmonių maistui: |
| Kiti: |
| Produktai iš žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių; nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 3 skirsnyje: |
| 0511 91 10 | Žuvų atliekos |
| 0511 91 90 | Kiti |
| e) | 1212 20 00 | Jūriniai vandens augalai ir kiti dumbliai |
| f) | | Žuvų taukai ir riebalai bei jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti: |
| 1504 10 | Žuvų kepenų taukai ir jų frakcijos |
| 1504 20 | Žuvų taukai ir riebalai bei jų frakcijos, išskyrus žuvų kepenų taukus |
| g) | 1603 00 | Mėsos, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių ekstraktai ir syvai |
| h) | 1604 | Paruošti arba konservuoti gaminiai iš žuvų; ikrai ir ikrų pakaitalai, pagaminti iš žuvų ikrų |
| i) | 1605 | Vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai, paruošti arba konservuoti gaminiai |
| j) | | Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, lakštiniai, lazanja, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas |
| 1902 20 | Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, paruošti arba neparuošti kitu būdu: |
| 1902 20 10 | Kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % masės žuvų, vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių |
| k) | | Miltai, rupiniai ir granulės iš mėsos arba mėsos subproduktų, žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių, netinkami vartoti žmonių maistui; taukų likučiai: |
| 2301 20 00 | Miltai, rupiniai ir granulės iš žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių |
| l) | | Produktai, naudojami gyvūnų pašarams |
| 2309 90 | Kiti: |
| ex 2309 90 10 | Tirpus žuvų maistas |

KN kodas

Prekių aprašas

a)

0301

Gyvos žuvys

0302

Šviežios arba atšaldytos žuvys, išskyrus žuvų filė ir kitą žuvų mėsą, klasifikuojamą 0304 pozicijoje

0303

Užšaldytos žuvys, išskyrus žuvų filė ir kitą žuvų mėsą, klasifikuojamą 0304 pozicijoje

0304

Žuvų filė ir kita žuvų mėsa (malta arba nemalta), šviežia, atšaldyta arba užšaldyta

b)

0305

Žuvys, vytintos, sūdytos arba užpiltos sūrymu; rūkytos žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

c)

0306

Vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, gyvi, švieži, atšaldyti, užšaldyti, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; vėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu arba nesūdyti ir neužpilti sūrymu; vėžiagyvių miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

0307

Moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, gyvi, švieži, atšaldyti, užšaldyti, vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu; kiti vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, gyvi, švieži, atšaldyti, užšaldyti, vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu; vandens bestuburių, išskyrus vėžiagyvius, miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

d)

Gyvūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje; nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 1 arba 3 skirsnyje, netinkami vartoti žmonių maistui:

Kiti:

Produktai iš žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių; nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 3 skirsnyje:

0511 91 10

Žuvų atliekos

0511 91 90

Kiti

e)

1212 20 00

Jūriniai vandens augalai ir kiti dumbliai

f)

Žuvų taukai ir riebalai bei jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti:

1504 10

Žuvų kepenų taukai ir jų frakcijos

1504 20

Žuvų taukai ir riebalai bei jų frakcijos, išskyrus žuvų kepenų taukus

g)

1603 00

Mėsos, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių ekstraktai ir syvai

h)

1604

Paruošti arba konservuoti gaminiai iš žuvų; ikrai ir ikrų pakaitalai, pagaminti iš žuvų ikrų

i)

1605

Vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai, paruošti arba konservuoti gaminiai

j)

Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, lakštiniai, lazanja, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas

1902 20

Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, paruošti arba neparuošti kitu būdu:

1902 20 10

Kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % masės žuvų, vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių

k)

Miltai, rupiniai ir granulės iš mėsos arba mėsos subproduktų, žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių, netinkami vartoti žmonių maistui; taukų likučiai:

2301 20 00

Miltai, rupiniai ir granulės iš žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių

l)

Produktai, naudojami gyvūnų pašarams

2309 90

Kiti:

ex 2309 90 10

Tirpus žuvų maistas

---

II PRIEDAS

ŽVEJYBOS PRODUKTAI, KURIEMS TAIKOMAS SANDĖLIAVIMO MECHANIZMAS

| KN kodas | Prekių aprašas |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | Jūrinės plekšnės (Pleonectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | Gelsvapelekės plekšnės (limandos) (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | Megrimai (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  ir
  0302 31 90 | Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | Clupea harengus rūšies silkės |
| 0302 50 10 | Gadus morhua rūšies menkės |
| 0302 61 10 | Sardina pilchardus rūšies sardinės |
| ex 0302 61 80 | Atlantiniai šprotai (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | Ledjūrio menkės (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | Scomber scombrus ir Scomber japonicus rūšių skumbrės |
| 0302 65 20
  ir
  0302 65 50 | Paprastieji dygliarykliai ir katrykliai (Squalus acanthias ir Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  ir
  0302 69 33 | Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | Paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | Molvos (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | Ančiuviai (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | Merluccius merluccius rūšies jūrinės lydekos |
| 0302 69 81 | Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | Didžiosios auksinės skumbrės (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | Sepijos (Sepia officinalis ir Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | Crangon crangon rūšies paprastosios smėlio krevetės ir šiaurinės paprastosios dryžakojės krevetės (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | Jūrų liežuviai (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | Juodieji paltusai (Reinhardtius hipoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  ir
  0304 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | Merluccius genties jūrinės lydekos |
| 0303 79 71 | Jūriniai karosai (Paprastieji dančiai (Dentex dentex) ir Pagelai (Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | Durklažuvės (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | Penaeidae šeimos tigrinės krevetės |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | Sepia officinalis, Rossia macrosoma ir Sepiola rondeletti rūšių sepijos |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  ir
  0307 49 38 | Kalmarai (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | Atlantiniai strėliniai skraidkalmariai (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | Paprastieji aštuonkojai (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Trumpapelekiai kalmarai (Illex spp.) |
| 0303 41 10 | Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | Gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | Dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis) |
| 0303 45 10 | Melsvieji tunai (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | Kitos paparastųjų tunų (Thunnus) ir Mažųjų tunų (Euthynnus) genčių rūšys |
| ex 0302 29 90 | Europinės mažažiotės plekšnės (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  ir
  0302 35 90 | Paprastieji tunai (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | Paprastieji jūriniai karšiai (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | Šiauriniai žydrieji merlangai (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | Prancūzinės menkutės (Trisopterus luscus) ir mažosios menkutės (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | Dryžieji jūriniai karosai (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | Paprastosios smaridės (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | Atlantiniai jūriniai unguriai (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | Paprastieji jūrgaidžiai (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | Paprastosios kefalės (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  ir
  ex 0304 19 99 | Paprastosios rombinės rajos (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | Uodeguotosios kalavijos ir juodosios kalavijos (Lepidopus caudatus ir Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | Didžiosios šukutės (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | Viduržemio jūros barzdotės arba Europinės barzdotės (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | Juodosios jūros kantarai (Spondyliosoma cantharus) |

KN kodas

Prekių aprašas

0302 22 00

Jūrinės plekšnės (Pleonectes platessa)

ex 0302 29 90

Gelsvapelekės plekšnės (limandos) (Limanda limanda)

0302 29 10

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus)

0302 31 10

ir

0302 31 90

Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

Clupea harengus rūšies silkės

0302 50 10

Gadus morhua rūšies menkės

0302 61 10

Sardina pilchardus rūšies sardinės

ex 0302 61 80

Atlantiniai šprotai (Sprattus sprattus)

0302 62 00

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

Ledjūrio menkės (Pollachius virens)

ex 0302 64

Scomber scombrus ir Scomber japonicus rūšių skumbrės

0302 65 20

ir

0302 65 50

Paprastieji dygliarykliai ir katrykliai (Squalus acanthias ir Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

ir

0302 69 33

Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.)

0302 69 41

Paprastieji merlangai (Merlangius merlangus)

0302 69 45

Molvos (Molva spp.)

0302 69 55

Ančiuviai (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

Merluccius merluccius rūšies jūrinės lydekos

0302 69 81

Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

Didžiosios auksinės skumbrės (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

Sepijos (Sepia officinalis ir Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

Crangon crangon rūšies paprastosios smėlio krevetės ir šiaurinės paprastosios dryžakojės krevetės (Pandalus borealis)

0302 23 00

Jūrų liežuviai (Solea spp.)

0306 24 30

Paprastieji uoliniai krabai (Cancer pagurus)

0306 29 30

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

Juodieji paltusai (Reinhardtius hipoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

ir

0304 29 55

0304 29 56

0304 29 58

Merluccius genties jūrinės lydekos

0303 79 71

Jūriniai karosai (Paprastieji dančiai (Dentex dentex) ir Pagelai (Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

Durklažuvės (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

Penaeidae šeimos tigrinės krevetės

0307 49 18

0307 49 01

Sepia officinalis, Rossia macrosoma ir Sepiola rondeletti rūšių sepijos

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

ir

0307 49 38

Kalmarai (Loligo spp.)

0307 49 51

Atlantiniai strėliniai skraidkalmariai (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

Paprastieji aštuonkojai (Octopus spp.)

0307 99 11

Trumpapelekiai kalmarai (Illex spp.)

0303 41 10

Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

Gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

Dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis)

0303 45 10

Melsvieji tunai (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

Kitos paparastųjų tunų (Thunnus) ir Mažųjų tunų (Euthynnus) genčių rūšys

ex 0302 29 90

Europinės mažažiotės plekšnės (Microstomus kitt)

0302 35 10

ir

0302 35 90

Paprastieji tunai (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

Sidabriniai polakai (Pollachius pollachius)

0302 69 75

Paprastieji jūriniai karšiai (Brama spp.)

ex 0302 69 82

Šiauriniai žydrieji merlangai (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

Prancūzinės menkutės (Trisopterus luscus) ir mažosios menkutės (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

Dryžieji jūriniai karosai (Boops boops)

ex 0302 69 99

Paprastosios smaridės (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

Atlantiniai jūriniai unguriai (Conger conger)

ex 0302 69 99

Paprastieji jūrgaidžiai (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

Paprastosios stauridės (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

Paprastosios kefalės (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

ir

ex 0304 19 99

Paprastosios rombinės rajos (Raja spp.)

ex 0302 69 99

Uodeguotosios kalavijos ir juodosios kalavijos (Lepidopus caudatus ir Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

Didžiosios šukutės (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

Paprastosios bukcinos (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

Viduržemio jūros barzdotės arba Europinės barzdotės (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

Juodosios jūros kantarai (Spondyliosoma cantharus)

---

III PRIEDAS

INFORMACIJA APIE ŽVEJYBOS ĮRANKĮ

| Privaloma informacija apie žvejybos įrankio kategoriją | Detalesnė informacija apie atitinkančius įrankius ir kodus pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 26/2004 (1) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 404/2011 (2) |
| --- | --- |
| Velkamieji tinklai | Užmetamieji tinklai | SB |
| Jūriniai užmetamieji (daniški) tinklai | SDN |
| Škotiški velkamieji tinklai | SSC |
| Poriniai velkamieji tinklai | SPR |
| Tralai | Sijiniai tralai | TBB |
| Dugniniai tralai su kėtoklėmis | OTB |
| Poriniai dugniniai tralai | PTB |
| Įvairiagyliai tralai su kėtoklėmis | OTM |
| Pelaginiai poriniai tralai | PTM |
| Poriniai tralai su kėtoklėmis | OTT |
| Statomi žiauniniai tinklai ir panašūs tinklai | Statomi žiauniniai tinklai su inkarais (kompl.) | GNS |
| Statomi žiauniniai tinklai (dreif.) | GND |
| Statomi žiauniniai tinklai (besisuk.) | GNC |
| Sieniniai tinklai | GTR |
| Jungtiniai sieniniai ir žiauniniai tinklai | GTN |
| Gaubiamieji tinklai ir keliamieji tinklai | Gaubiamieji tinklai | PS |
| Sutrauktieji tinklai | LA |
| Laivo valdomi keliamieji tinklai | LNB |
| Nuo kranto valdomi stacionarūs keliamieji tinklai | LNS |
| Kabliukai ir ūdos | Skrituliai ir kartinės ūdos (valdomos rankomis) | LHP |
| Skrituliai ir kartinės ūdos (mechanizuotos) | LHM |
| Statomosios ūdos | LLS |
| Dreifuojančios ūdos | LLD |
| Traukiamosios ūdos | LTL |
| Dragos | Laivų velkamos dragos | DRB |
| Rankinės dragos, naudojamos laivuose | DRH |
| Mechanizuotos dragos, įskaitant siurbiamąsias dragas | HMD |
| Dugninės ir tinklinės gaudyklės | Dugninės gaudyklės (tinklinės gaudyklės) | FPO |

Privaloma informacija apie žvejybos įrankio kategoriją

Detalesnė informacija apie atitinkančius įrankius ir kodus pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 26/2004 (1) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 404/2011 (2)

Velkamieji tinklai

Užmetamieji tinklai

SB

Jūriniai užmetamieji (daniški) tinklai

SDN

Škotiški velkamieji tinklai

SSC

Poriniai velkamieji tinklai

SPR

Tralai

Sijiniai tralai

TBB

Dugniniai tralai su kėtoklėmis

OTB

Poriniai dugniniai tralai

PTB

Įvairiagyliai tralai su kėtoklėmis

OTM

Pelaginiai poriniai tralai

PTM

Poriniai tralai su kėtoklėmis

OTT

Statomi žiauniniai tinklai ir panašūs tinklai

Statomi žiauniniai tinklai su inkarais (kompl.)

GNS

Statomi žiauniniai tinklai (dreif.)

GND

Statomi žiauniniai tinklai (besisuk.)

GNC

Sieniniai tinklai

GTR

Jungtiniai sieniniai ir žiauniniai tinklai

GTN

Gaubiamieji tinklai ir keliamieji tinklai

Gaubiamieji tinklai

PS

Sutrauktieji tinklai

LA

Laivo valdomi keliamieji tinklai

LNB

Nuo kranto valdomi stacionarūs keliamieji tinklai

LNS

Kabliukai ir ūdos

Skrituliai ir kartinės ūdos (valdomos rankomis)

LHP

Skrituliai ir kartinės ūdos (mechanizuotos)

LHM

Statomosios ūdos

LLS

Dreifuojančios ūdos

LLD

Traukiamosios ūdos

LTL

Dragos

Laivų velkamos dragos

DRB

Rankinės dragos, naudojamos laivuose

DRH

Mechanizuotos dragos, įskaitant siurbiamąsias dragas

HMD

Dugninės ir tinklinės gaudyklės

Dugninės gaudyklės (tinklinės gaudyklės)

FPO

---

(1)  2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (OL L 5, 2004 1 9, p. 25).

(2)  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

---

IV PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 104/2000 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1–5 straipsniai |
| 2 ir 3 straipsniai | 33 ir 34 straipsniai |
| 4 straipsnis | 35–39 straipsniai |
| 5 straipsnio 1 dalis | 6, 7 ir 8 straipsniai |
| 5 straipsnio 2, 3, 4 dalys ir 6 straipsnis | 14, 18–21 straipsniai |
| 7 straipsnis | 22 ir 24–27 straipsniai |
| 8 straipsnis | — |
| 9–12 straipsniai | 28, 29 straipsniai |
| 13 straipsnis | 11, 12, 13, 16, 18, 20 ir 21 straipsniai |
| 14 straipsnis | 41 straipsnio 2 dalis |
| 15 straipsnis | 23 straipsnis |
| 16 straipsnis | 24–27 straipsniai |
| 17–27 straipsniai | 30, 31 ir 32 straipsniai |
| 33 straipsnis | — |
| 34 straipsnis | 20 straipsnio 2 dalis, 21 ir 32 straipsniai |
| 35 straipsnis | — |
| 36 straipsnis | — |
| 37 straipsnis | 43 straipsnis |
| 38 ir 39 straipsniai | 43 straipsnis |
| 40 straipsnis | — |
| 41 straipsnis | 48 straipsnis |
| 42 straipsnis | 44, 45 ir 46 straipsniai |
| 43 straipsnis | 49 straipsnis |
| — | 40 straipsnis |
| — | 41 straipsnio 1 dalis |
| — | 42 straipsnis |

Reglamentas (EB) Nr. 104/2000

Šis reglamentas

1 straipsnis

1–5 straipsniai

2 ir 3 straipsniai

33 ir 34 straipsniai

4 straipsnis

35–39 straipsniai

5 straipsnio 1 dalis

6, 7 ir 8 straipsniai

5 straipsnio 2, 3, 4 dalys ir 6 straipsnis

14, 18–21 straipsniai

7 straipsnis

22 ir 24–27 straipsniai

8 straipsnis

—

9–12 straipsniai

28, 29 straipsniai

13 straipsnis

11, 12, 13, 16, 18, 20 ir 21 straipsniai

14 straipsnis

41 straipsnio 2 dalis

15 straipsnis

23 straipsnis

16 straipsnis

24–27 straipsniai

17–27 straipsniai

30, 31 ir 32 straipsniai

33 straipsnis

—

34 straipsnis

20 straipsnio 2 dalis, 21 ir 32 straipsniai

35 straipsnis

—

36 straipsnis

—

37 straipsnis

43 straipsnis

38 ir 39 straipsniai

43 straipsnis

40 straipsnis

—

41 straipsnis

48 straipsnis

42 straipsnis

44, 45 ir 46 straipsniai

43 straipsnis

49 straipsnis

—

40 straipsnis

—

41 straipsnio 1 dalis

—

42 straipsnis

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/22

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1380/2013

2013 m. gruodžio 11 d.

dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 (4) nustatyta Bendrijos žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką sistema; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 (4) nustatyta Bendrijos žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką sistema;

| (2) | bendros žuvininkystės politikos taikymo sritis apima jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir jiems skirtą žuvininkystės valdymą. Be to, jos taikymo sritis apima, kiek tai susiję su jos tikslams remti skirtomis rinkos ir finansinėmis priemonėmis, gėlo vandens biologinius išteklius bei akvakultūros veiklą, taip pat žvejybos bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais, kai ši veikla vykdoma valstybių narių teritorijoje arba Sąjungos vandenyse, įskaitant atvejus, kai ją vykdo žvejybos laivai, plaukiojantys su trečiųjų šalių vėliava ir registruoti trečiosiose šalyse, Sąjungos žvejybos laivai, arba valstybių narių piliečiai, nedarant poveikio pagrindinei vėliavos valstybės atsakomybei ir atsižvelgiant į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (5) (UNCLOS) 117 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

(2)

bendros žuvininkystės politikos taikymo sritis apima jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir jiems skirtą žuvininkystės valdymą. Be to, jos taikymo sritis apima, kiek tai susiję su jos tikslams remti skirtomis rinkos ir finansinėmis priemonėmis, gėlo vandens biologinius išteklius bei akvakultūros veiklą, taip pat žvejybos bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais, kai ši veikla vykdoma valstybių narių teritorijoje arba Sąjungos vandenyse, įskaitant atvejus, kai ją vykdo žvejybos laivai, plaukiojantys su trečiųjų šalių vėliava ir registruoti trečiosiose šalyse, Sąjungos žvejybos laivai, arba valstybių narių piliečiai, nedarant poveikio pagrindinei vėliavos valstybės atsakomybei ir atsižvelgiant į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (5) (UNCLOS) 117 straipsnio nuostatas;

| (3) | mėgėjų žvejyba gali turėti didelės įtakos žuvų ištekliams, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ji būtų vykdoma taip, kad būtų laikomasi bendros žuvininkystės politikos tikslų; |
| --- | --- |

(3)

mėgėjų žvejyba gali turėti didelės įtakos žuvų ištekliams, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ji būtų vykdoma taip, kad būtų laikomasi bendros žuvininkystės politikos tikslų;

| (4) | vykdant bendrą žuvininkystės politiką turėtų būti užtikrinama, kad žvejybos ir akvakultūros veikla padėtų kurti ilgalaikį aplinkosauginį, ekonominį ir socialinį tvarumą. Joje turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis siekiama užtikrinti produktų, kuriais prekiaujama Sąjungoje, atsekamumą, saugumą ir kokybę. Be to, bendra žuvininkystės politika turėtų būti prisidedama prie produktyvumo didinimo, deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybą, užtikrinimo ir stabilių rinkų, ir ja turėtų būti užtikrinama galimybė naudotis maisto ištekliais ir išteklių tiekimas vartotojams pagrįstomis kainomis. Bendra žuvininkystės politika turėtų būti prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ ir padedama siekti joje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

(4)

vykdant bendrą žuvininkystės politiką turėtų būti užtikrinama, kad žvejybos ir akvakultūros veikla padėtų kurti ilgalaikį aplinkosauginį, ekonominį ir socialinį tvarumą. Joje turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis siekiama užtikrinti produktų, kuriais prekiaujama Sąjungoje, atsekamumą, saugumą ir kokybę. Be to, bendra žuvininkystės politika turėtų būti prisidedama prie produktyvumo didinimo, deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje, įskaitant mažos apimties žvejybą, užtikrinimo ir stabilių rinkų, ir ja turėtų būti užtikrinama galimybė naudotis maisto ištekliais ir išteklių tiekimas vartotojams pagrįstomis kainomis. Bendra žuvininkystės politika turėtų būti prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ ir padedama siekti joje nustatytų tikslų;

| (5) | Sąjunga yra UNCLOS (6) Susitariančioji Šalis ir, vadovaujantis Tarybos sprendimu 98/414/EB (7), 1995 m. gruodžio 4 d. Jungtinių Tautų susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (8) (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) šalis bei, vadovaujantis Tarybos sprendimu 96/428/EB (9), 1993 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimo, skirto skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones (10), šalis; |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga yra UNCLOS (6) Susitariančioji Šalis ir, vadovaujantis Tarybos sprendimu 98/414/EB (7), 1995 m. gruodžio 4 d. Jungtinių Tautų susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (8) (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) šalis bei, vadovaujantis Tarybos sprendimu 96/428/EB (9), 1993 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimo, skirto skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones (10), šalis;

| (6) | Tuose tarptautiniuose dokumentuose visų pirma nustatyti su išsaugojimu susiję įpareigojimai, įskaitant įpareigojimus imtis išsaugojimo bei valdymo priemonių, kuriomis siekiama išlaikyti arba atkurti tokius jūrų išteklių lygius, kad tiek nacionalinei jurisdikcijai priklausančiose jūrų teritorijose, tiek atviroje jūroje būtų užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, ir tuo tikslu bendradarbiauti su kitomis valstybėmis, įpareigojimai žuvų išteklių išsaugojimo, valdymo ir naudojimo srityje plačiai taikyti atsargumo principą, įpareigojimai užtikrinti išsaugojimo ir valdymo priemonių suderinamumą tais atvejais, kai jūrų ištekliai yra skirtingą jurisdikcijos statusą turinčiose jūrų teritorijose, ir įpareigojimai tinkamai atsižvelgti į kitus teisėtus naudojimosi jūromis būdus. Todėl bendra žuvininkystės politika turėtų padėti Sąjungai įgyvendinti tuose tarptautiniuose dokumentuose nustatytus savo tarptautinius įsipareigojimus. Tais atvejais, kai valstybės narės patvirtina išsaugojimo ir valdymo priemones, kurias tvirtinti joms suteikti įgaliojimai pagal bendrą žuvininkystės politiką, jos taip pat turėtų veikti tokiu būdu, kuris visiškai atitinka tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su išsaugojimu ir bendradarbiavimu pagal tuos tarptautinius dokumentus; |
| --- | --- |

(6)

Tuose tarptautiniuose dokumentuose visų pirma nustatyti su išsaugojimu susiję įpareigojimai, įskaitant įpareigojimus imtis išsaugojimo bei valdymo priemonių, kuriomis siekiama išlaikyti arba atkurti tokius jūrų išteklių lygius, kad tiek nacionalinei jurisdikcijai priklausančiose jūrų teritorijose, tiek atviroje jūroje būtų užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis, ir tuo tikslu bendradarbiauti su kitomis valstybėmis, įpareigojimai žuvų išteklių išsaugojimo, valdymo ir naudojimo srityje plačiai taikyti atsargumo principą, įpareigojimai užtikrinti išsaugojimo ir valdymo priemonių suderinamumą tais atvejais, kai jūrų ištekliai yra skirtingą jurisdikcijos statusą turinčiose jūrų teritorijose, ir įpareigojimai tinkamai atsižvelgti į kitus teisėtus naudojimosi jūromis būdus. Todėl bendra žuvininkystės politika turėtų padėti Sąjungai įgyvendinti tuose tarptautiniuose dokumentuose nustatytus savo tarptautinius įsipareigojimus. Tais atvejais, kai valstybės narės patvirtina išsaugojimo ir valdymo priemones, kurias tvirtinti joms suteikti įgaliojimai pagal bendrą žuvininkystės politiką, jos taip pat turėtų veikti tokiu būdu, kuris visiškai atitinka tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su išsaugojimu ir bendradarbiavimu pagal tuos tarptautinius dokumentus;

| (7) | 2002 m. Johanesburge įvykusiame pasauliniame susitikime darnaus vystymosi klausimais Sąjunga ir jos valstybės narės įsipareigojo kovoti su nuolatiniu daugelio žuvų išteklių mažėjimu. Todėl Sąjunga turėtų tobulinti bendrą žuvininkystės politiką pritaikydama naudojimo mastą taip, kad per pagrįstą laikotarpį būtų užtikrinta, kad naudojant jūrų biologinius išteklius bus atkuriami ir išlaikomi žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Šie naudojimo lygiai turėtų būti pasiekti ne vėliau kaip 2015 m. Tuos naudojimo lygius pasiekti iki vėlesnės datos turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, jeigu jų įgyvendinimas iki 2015 m. pabaigos labai pakenktų socialiniam ir ekonominiam susijusių žvejybos laivynų tvarumui. Po 2015 m. tuos lygius reikėtų pasiekti kiek įmanoma anksčiau ir jokiu atveju ne vėliau kaip 2020 m. Tais atvejais, kai mokslinės informacijos tiems lygiams nustatyti nepakanka, gali būti svarstomi apytikriai parametrai; |
| --- | --- |

(7)

2002 m. Johanesburge įvykusiame pasauliniame susitikime darnaus vystymosi klausimais Sąjunga ir jos valstybės narės įsipareigojo kovoti su nuolatiniu daugelio žuvų išteklių mažėjimu. Todėl Sąjunga turėtų tobulinti bendrą žuvininkystės politiką pritaikydama naudojimo mastą taip, kad per pagrįstą laikotarpį būtų užtikrinta, kad naudojant jūrų biologinius išteklius bus atkuriami ir išlaikomi žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Šie naudojimo lygiai turėtų būti pasiekti ne vėliau kaip 2015 m. Tuos naudojimo lygius pasiekti iki vėlesnės datos turėtų būti leidžiama tik tuo atveju, jeigu jų įgyvendinimas iki 2015 m. pabaigos labai pakenktų socialiniam ir ekonominiam susijusių žvejybos laivynų tvarumui. Po 2015 m. tuos lygius reikėtų pasiekti kiek įmanoma anksčiau ir jokiu atveju ne vėliau kaip 2020 m. Tais atvejais, kai mokslinės informacijos tiems lygiams nustatyti nepakanka, gali būti svarstomi apytikriai parametrai;

| (8) | Su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu mišriosios žvejybos atveju susijusiuose sprendimuose dėl valdymo turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad mišriosios žvejybos rajone sunku tuo pačiu metu žvejoti visų rūšių išteklius laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, visų pirma, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad didinant naudojamų žvejybos įrankių selektyvumą yra labai sunku išvengti „stabdančių žvejybą rūšių“ reiškinio. Turėtų būti prašoma tinkamų mokslo įstaigų teikti rekomendacijas dėl tinkamų mirtingumo dėl žvejybos lygių tokiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

(8)

Su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu mišriosios žvejybos atveju susijusiuose sprendimuose dėl valdymo turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad mišriosios žvejybos rajone sunku tuo pačiu metu žvejoti visų rūšių išteklius laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, visų pirma, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad didinant naudojamų žvejybos įrankių selektyvumą yra labai sunku išvengti „stabdančių žvejybą rūšių“ reiškinio. Turėtų būti prašoma tinkamų mokslo įstaigų teikti rekomendacijas dėl tinkamų mirtingumo dėl žvejybos lygių tokiomis aplinkybėmis;

| (9) | bendra žuvininkystės politika turėtų užtikrinti suderinamumą su tikslais žuvininkystės srityje, išdėstytais Konvencijos dėl biologinės įvairovės šalių konferencijoje priimtame Sprendime dėl 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano, ir su 2010 m. kovo 25 ir 26 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintais biologinės įvairovės išsaugojimo tikslais; |
| --- | --- |

(9)

bendra žuvininkystės politika turėtų užtikrinti suderinamumą su tikslais žuvininkystės srityje, išdėstytais Konvencijos dėl biologinės įvairovės šalių konferencijoje priimtame Sprendime dėl 2011–2020 m. strateginio biologinės įvairovės išsaugojimo plano, ir su 2010 m. kovo 25 ir 26 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintais biologinės įvairovės išsaugojimo tikslais;

| (10) | tausus jūrų biologinių išteklių naudojimas turėtų būti grindžiamas atsargumo metodu, kuris remiasi Sutarties 191 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytu atsargumo principu, atsižvelgiant į turimus mokslinius duomenis; |
| --- | --- |

(10)

tausus jūrų biologinių išteklių naudojimas turėtų būti grindžiamas atsargumo metodu, kuris remiasi Sutarties 191 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytu atsargumo principu, atsižvelgiant į turimus mokslinius duomenis;

| (11) | bendra žuvininkystės politika turėtų padėti saugoti jūrų aplinką, užtikrinti visų komerciniais tikslais naudojamų žuvų rūšių tausų valdymą, visų pirma ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (11), 1 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(11)

bendra žuvininkystės politika turėtų padėti saugoti jūrų aplinką, užtikrinti visų komerciniais tikslais naudojamų žuvų rūšių tausų valdymą, visų pirma ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (11), 1 straipsnio 1 dalyje;

| (12) | bendra žuvininkystės politika taip pat turėtų būti prisidedama prie Sąjungos rinkos aprūpinimo aukštos maistinės vertės maistu ir Sąjungos rinkos priklausomybės nuo maisto produktų tiekimo mažinimo. Ji taip pat turėtų tiesiogiai ir netiesiogiai skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonominio pakrančių regionų vystymą; |
| --- | --- |

(12)

bendra žuvininkystės politika taip pat turėtų būti prisidedama prie Sąjungos rinkos aprūpinimo aukštos maistinės vertės maistu ir Sąjungos rinkos priklausomybės nuo maisto produktų tiekimo mažinimo. Ji taip pat turėtų tiesiogiai ir netiesiogiai skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonominio pakrančių regionų vystymą;

| (13) | reikia įgyvendinti ekosisteminį žuvininkystės valdymo metodą, turėtų būti ribojamas žvejybos poveikis aplinkai, turėtų būti vengiama nepageidaujamos priegaudos ir ji turėtų būti kiek įmanoma sumažinama; |
| --- | --- |

(13)

reikia įgyvendinti ekosisteminį žuvininkystės valdymo metodą, turėtų būti ribojamas žvejybos poveikis aplinkai, turėtų būti vengiama nepageidaujamos priegaudos ir ji turėtų būti kiek įmanoma sumažinama;

| (14) | svarbu, kad bendra žuvininkystės politika būtų įgyvendinama vadovaujantis gero valdymo principais. Tie principai apima sprendimų priėmimą remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir ilgalaikę perspektyvą. Bendros žuvininkystės politikos valdymo sėkmė priklauso ir nuo aiškaus atsakomybės Sąjungos, regionų, nacionaliniu bei vietos lygiais apibrėžimo, taip pat nuo taikomų priemonių tarpusavio suderinamumo ir jų nuoseklumo kitų sričių Sąjungos politikos atžvilgiu; |
| --- | --- |

(14)

svarbu, kad bendra žuvininkystės politika būtų įgyvendinama vadovaujantis gero valdymo principais. Tie principai apima sprendimų priėmimą remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir ilgalaikę perspektyvą. Bendros žuvininkystės politikos valdymo sėkmė priklauso ir nuo aiškaus atsakomybės Sąjungos, regionų, nacionaliniu bei vietos lygiais apibrėžimo, taip pat nuo taikomų priemonių tarpusavio suderinamumo ir jų nuoseklumo kitų sričių Sąjungos politikos atžvilgiu;

| (15) | bendra žuvininkystės politika turėtų būti prisidedama prie žvejybos veiklos vykdytojų saugos ir darbo sąlygų gerinimo; |
| --- | --- |

(15)

bendra žuvininkystės politika turėtų būti prisidedama prie žvejybos veiklos vykdytojų saugos ir darbo sąlygų gerinimo;

| (16) | vykdant bendrą žuvininkystės politiką atitinkamais atvejais turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į gyvūnų sveikatą, jų gerovę, maisto ir pašarų saugą; |
| --- | --- |

(16)

vykdant bendrą žuvininkystės politiką atitinkamais atvejais turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į gyvūnų sveikatą, jų gerovę, maisto ir pašarų saugą;

| (17) | kadangi visi su Europos vandenynais ir jūromis susiję klausimai yra tarpusavyje susiję, bendra žuvininkystės politika turėtų būti įgyvendinama užtikrinant nuoseklumą su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma atsižvelgiant į sąveiką su Sąjungos veiksmais kitose jūrų politikos srityse. Reikėtų užtikrinti suderinamumą valdant įvairių sektorių politiką Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Keltų jūros, Biskajos įlankos, Pirėnų pusiasalio pakrantės, Viduržemio ir Juodosios jūros baseinuose; |
| --- | --- |

(17)

kadangi visi su Europos vandenynais ir jūromis susiję klausimai yra tarpusavyje susiję, bendra žuvininkystės politika turėtų būti įgyvendinama užtikrinant nuoseklumą su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma atsižvelgiant į sąveiką su Sąjungos veiksmais kitose jūrų politikos srityse. Reikėtų užtikrinti suderinamumą valdant įvairių sektorių politiką Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Keltų jūros, Biskajos įlankos, Pirėnų pusiasalio pakrantės, Viduržemio ir Juodosios jūros baseinuose;

| (18) | Sąjungos žvejybos laivai turėtų turėti vienodas galimybes naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais, laikantis bendros žuvininkystės politikos taisyklių; |
| --- | --- |

(18)

Sąjungos žvejybos laivai turėtų turėti vienodas galimybes naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais, laikantis bendros žuvininkystės politikos taisyklių;

| (19) | esamos taisyklės, kuriomis ribojamos galimybės naudotis ištekliais valstybių narių 12 jūrmylių zonose, iki šiol veikia patenkinamai ir turėjo teigiamo poveikio išteklių išsaugojimui, nes jomis ribojamos žvejybos pastangos labiausiai pažeidžiamoje Sąjungos vandenų dalyje. Tos taisyklės taip pat padėjo išsaugoti tradicinę žvejybą, nuo kurios labai priklauso tam tikrų pakrantės bendruomenių socialinis ir ekonominis vystymasis. Todėl tos taisyklės turėtų būti toliau taikomos. Valstybės narės turėtų stengtis sudaryti lengvatines sąlygas nedidelio masto, nepramonine ar priekrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams; |
| --- | --- |

(19)

esamos taisyklės, kuriomis ribojamos galimybės naudotis ištekliais valstybių narių 12 jūrmylių zonose, iki šiol veikia patenkinamai ir turėjo teigiamo poveikio išteklių išsaugojimui, nes jomis ribojamos žvejybos pastangos labiausiai pažeidžiamoje Sąjungos vandenų dalyje. Tos taisyklės taip pat padėjo išsaugoti tradicinę žvejybą, nuo kurios labai priklauso tam tikrų pakrantės bendruomenių socialinis ir ekonominis vystymasis. Todėl tos taisyklės turėtų būti toliau taikomos. Valstybės narės turėtų stengtis sudaryti lengvatines sąlygas nedidelio masto, nepramonine ar priekrantės žvejyba besiverčiantiems žvejams;

| (20) | tam tikrais atvejais turėtų būti ypač pripažintas mažų toli nuo kranto esančių ir nuo žvejybos priklausomų salų statusas ir jos turėtų būti remiamos, siekiant užtikrinti jų išlikimą ir gerovę; |
| --- | --- |

(20)

tam tikrais atvejais turėtų būti ypač pripažintas mažų toli nuo kranto esančių ir nuo žvejybos priklausomų salų statusas ir jos turėtų būti remiamos, siekiant užtikrinti jų išlikimą ir gerovę;

| (21) | jūrų biologiniai ištekliai aplink Sąjungos atokiausius regionus, nurodytus Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje, turėtų būti itin saugomi, nes, atsižvelgiant į tų teritorijų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį, jie padeda išsilaikyti jų vietos ekonomikai. Todėl tam tikra žvejybos šiuose vandenyse veikla turėtų būti apribota ir ja užsiimti turėtų būti leidžiama tik žvejybos laivams, registruotiems tų teritorijų uostuose; |
| --- | --- |

(21)

jūrų biologiniai ištekliai aplink Sąjungos atokiausius regionus, nurodytus Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje, turėtų būti itin saugomi, nes, atsižvelgiant į tų teritorijų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį, jie padeda išsilaikyti jų vietos ekonomikai. Todėl tam tikra žvejybos šiuose vandenyse veikla turėtų būti apribota ir ja užsiimti turėtų būti leidžiama tik žvejybos laivams, registruotiems tų teritorijų uostuose;

| (22) | siekdama padėti išsaugoti gyvuosiuos vandens išteklius ir jūrų ekosistemas, Sąjunga turėtų stengtis saugoti biologiškai pažeidžiamas teritorijas jas paskelbdama saugomomis teritorijomis. Tokiose teritorijose turėtų būti galima riboti arba uždrausti žvejybos veiklą. Priimant sprendimą dėl to, kurias teritorijas paskelbti saugomomis, ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į tas teritorijas, kuriose yra aiškių įrodymų, kad yra didelės žuvų, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir nerštaviečių koncentracijos, ir į tas teritorijas, kurios laikomos biologiniu ir geografiniu aspektu pažeidžiamomis. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į esamas apsaugos teritorijas. Siekdamos palengvinti paskelbimo procesą, valstybės narės turėtų nustatyti tinkamas teritorijas, įskaitant teritorijas, kurios priklauso darniam tinklui, ir atitinkamais atvejais jos turėtų bendradarbiauti vienos su kitomis rengiant ir siunčiant bendras rekomendacijas Komisijai. Siekiant veiksmingiau nustatyti saugomas teritorijas, turėtų būti galima suteikti Komisijai įgaliojimus jas nustatyti daugiameęiame plane. Siekiant užtikrinti tinkamo lygio demokratinę atskaitomybę ir kontrolę Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tų saugomų teritorijų veikimo; |
| --- | --- |

(22)

siekdama padėti išsaugoti gyvuosiuos vandens išteklius ir jūrų ekosistemas, Sąjunga turėtų stengtis saugoti biologiškai pažeidžiamas teritorijas jas paskelbdama saugomomis teritorijomis. Tokiose teritorijose turėtų būti galima riboti arba uždrausti žvejybos veiklą. Priimant sprendimą dėl to, kurias teritorijas paskelbti saugomomis, ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į tas teritorijas, kuriose yra aiškių įrodymų, kad yra didelės žuvų, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir nerštaviečių koncentracijos, ir į tas teritorijas, kurios laikomos biologiniu ir geografiniu aspektu pažeidžiamomis. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į esamas apsaugos teritorijas. Siekdamos palengvinti paskelbimo procesą, valstybės narės turėtų nustatyti tinkamas teritorijas, įskaitant teritorijas, kurios priklauso darniam tinklui, ir atitinkamais atvejais jos turėtų bendradarbiauti vienos su kitomis rengiant ir siunčiant bendras rekomendacijas Komisijai. Siekiant veiksmingiau nustatyti saugomas teritorijas, turėtų būti galima suteikti Komisijai įgaliojimus jas nustatyti daugiameęiame plane. Siekiant užtikrinti tinkamo lygio demokratinę atskaitomybę ir kontrolę Komisija turėtų reguliariai teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tų saugomų teritorijų veikimo;

| (23) | tikslą tausiai naudoti jūrų biologinius išteklius galima veiksmingiau pasiekti žuvininkystės valdymo srityje laikantis daugiamečio požiūrio, kuriuo remiantis nustatomi prioritetiniai daugiamečiai planai, atspindintys įvairių žvejybos rūšių ypatumus; |
| --- | --- |

(23)

tikslą tausiai naudoti jūrų biologinius išteklius galima veiksmingiau pasiekti žuvininkystės valdymo srityje laikantis daugiamečio požiūrio, kuriuo remiantis nustatomi prioritetiniai daugiamečiai planai, atspindintys įvairių žvejybos rūšių ypatumus;

| (24) | daugiamečiai planai turėtų, jei įmanoma, apimti keletą išteklių, jei tie ištekliai naudojami bendrai. Daugiamečiais planais turėtų būti nustatyta tausaus atitinkamų išteklių bei susijusių jūrų ekosistemų naudojimo sistema, apibrėžiant aiškius tvarkaraščius ir apsaugos mechanizmus, taikytinus nenumatytais atvejais. Daugiamečiai planai taip pat turėtų būti grindžiami aiškiai apibrėžtais valdymo tikslais, siekiant prisidėti prie tausaus išteklių naudojimo ir atitinkamų jūrų ekosistemų apsaugos. Tie planai turėtų būti priimami konsultuojantis su patariamosiomis tarybomis, žvejybos sektoriaus veiklos vykdytojais, mokslininkais ir kitais žuvininkystės valdymo srityje interesų turinčiais subjektais; |
| --- | --- |

(24)

daugiamečiai planai turėtų, jei įmanoma, apimti keletą išteklių, jei tie ištekliai naudojami bendrai. Daugiamečiais planais turėtų būti nustatyta tausaus atitinkamų išteklių bei susijusių jūrų ekosistemų naudojimo sistema, apibrėžiant aiškius tvarkaraščius ir apsaugos mechanizmus, taikytinus nenumatytais atvejais. Daugiamečiai planai taip pat turėtų būti grindžiami aiškiai apibrėžtais valdymo tikslais, siekiant prisidėti prie tausaus išteklių naudojimo ir atitinkamų jūrų ekosistemų apsaugos. Tie planai turėtų būti priimami konsultuojantis su patariamosiomis tarybomis, žvejybos sektoriaus veiklos vykdytojais, mokslininkais ir kitais žuvininkystės valdymo srityje interesų turinčiais subjektais;

| (25) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB (12), Tarybos direktyva 92/43/EEB (13) ir Direktyva 2008/56/EB, valstybėms narėms nustatomi tam tikri įpareigojimai atitinkamai dėl specialių apsaugos teritorijų, specialių saugomų teritorijų ir saugomų jūrų teritorijų. Dėl tokių priemonių gali reikėti patvirtinti priemones pagal bendrą žuvininkystės politiką. Todėl tikslinga įgalioti valstybes nares dėl vandenų, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, patvirtinti tokias išsaugojimo priemones, kurios yra būtinos siekiant laikytis jų įsipareigojimų pagal tuos Sąjungos aktus, kai tokios priemonės nedaro poveikio kitų valstybių narių žvejybos interesams. Jei tokios priemonės gali daryti poveikį kitų valstybių narių žvejybos interesams, įgaliojimai patvirtinti tokią priemonę turėtų būti suteikti Komisijai ir turėtų būti remiamasi atitinkamų valstybių narių regioniniu bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

(25)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB (12), Tarybos direktyva 92/43/EEB (13) ir Direktyva 2008/56/EB, valstybėms narėms nustatomi tam tikri įpareigojimai atitinkamai dėl specialių apsaugos teritorijų, specialių saugomų teritorijų ir saugomų jūrų teritorijų. Dėl tokių priemonių gali reikėti patvirtinti priemones pagal bendrą žuvininkystės politiką. Todėl tikslinga įgalioti valstybes nares dėl vandenų, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, patvirtinti tokias išsaugojimo priemones, kurios yra būtinos siekiant laikytis jų įsipareigojimų pagal tuos Sąjungos aktus, kai tokios priemonės nedaro poveikio kitų valstybių narių žvejybos interesams. Jei tokios priemonės gali daryti poveikį kitų valstybių narių žvejybos interesams, įgaliojimai patvirtinti tokią priemonę turėtų būti suteikti Komisijai ir turėtų būti remiamasi atitinkamų valstybių narių regioniniu bendradarbiavimu;

| (26) | reikia priemonių, kuriomis būtų sumažinta šiuo metu didelė nepageidaujama priegauda ir palaipsniui panaikintas išmetimas į jūrą. Dėl nepageidaujamos priegaudos ir išmetimo į jūrą išeikvojama didelė išteklių dalis ir daromas neigiamas poveikis tausiam jūrų biologinių išteklių bei jūrų ekosistemų naudojimui ir finansiniam žvejybos perspektyvumui. Turėtų būti nustatytas ir laipsniškai įgyvendinamas įpareigojimas iškrauti visą sužvejotąlaimikį („įpareigojimas iškrauti laimikį“) tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, o Viduržemio jūroje – taip pat tų rūšių, kurioms apibrėžtas minimalus iškrovimo dydis, sužvejotą vykdant žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivais, taip pat turėtų būti panaikintos taisyklės, pagal kurias iki šiol žvejai buvo įpareigoti išmesti nepageidaujamą priegaudą į jūrą; |
| --- | --- |

(26)

reikia priemonių, kuriomis būtų sumažinta šiuo metu didelė nepageidaujama priegauda ir palaipsniui panaikintas išmetimas į jūrą. Dėl nepageidaujamos priegaudos ir išmetimo į jūrą išeikvojama didelė išteklių dalis ir daromas neigiamas poveikis tausiam jūrų biologinių išteklių bei jūrų ekosistemų naudojimui ir finansiniam žvejybos perspektyvumui. Turėtų būti nustatytas ir laipsniškai įgyvendinamas įpareigojimas iškrauti visą sužvejotąlaimikį („įpareigojimas iškrauti laimikį“) tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, o Viduržemio jūroje – taip pat tų rūšių, kurioms apibrėžtas minimalus iškrovimo dydis, sužvejotą vykdant žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivais, taip pat turėtų būti panaikintos taisyklės, pagal kurias iki šiol žvejai buvo įpareigoti išmesti nepageidaujamą priegaudą į jūrą;

| (27) | įpareigojimas iškrauti visą laimikį turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į konkrečią žvejybą. Žvejams turėtų būti leidžiama toliau išmesti į jūrą tų rūšių vandens organizmus, kurių, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, didelė dalis išgyvena, jeigu yra paleidžiami į jūrą; |
| --- | --- |

(27)

įpareigojimas iškrauti visą laimikį turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į konkrečią žvejybą. Žvejams turėtų būti leidžiama toliau išmesti į jūrą tų rūšių vandens organizmus, kurių, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, didelė dalis išgyvena, jeigu yra paleidžiami į jūrą;

| (28) | siekiant užtikrinti veiksmingą įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimą ir sumažinti metinio laimikio sudėties pokyčių poveikį, valstybėms narėms iki tam tikro procentinio dydžio turėtų būti leidžiama perkelti kvotas iš vienų metų į kitus metus; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti veiksmingą įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimą ir sumažinti metinio laimikio sudėties pokyčių poveikį, valstybėms narėms iki tam tikro procentinio dydžio turėtų būti leidžiama perkelti kvotas iš vienų metų į kitus metus;

| (29) | įpareigojimo iškrauti laimikį valdymo srityje būtina, kad valstybės narės dėtų visas pastangas, kad sumažintų nepageidaujamą priegaudą. Šiuo tikslu selektyviosios žvejybos būdų tobulinimas siekiant išvengti nepageidaujamos priegaudos ir ją kiek įmanoma sumažinti turi būti laikomas svarbiu prioritetu. Svarbu, kad valstybės narės kvotas laivams paskirstytų taikydamos tokį derinį, kuris kuo labiau atspindėtų tikėtiną rūšių sudėtį žvejybos rajone. Turimų kvotų ir faktinio žvejybos modelio neatitikimo atveju valstybės narės turėtų svarstyti koreguojavimą keičiantis kvotomis su kitomis valstybėmis narėmis, be kita ko, ir visam laikui. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę sudaryti palankesnes sąlygas laivų savininkams sujungti individualias kvotas, pavyzdžiui, gamintojų organizacijų arba laivų savininkų grupių lygiu. Galiausiai valstybės narės turėtų svarstyti priegaudos rūšių įskaičiavimą į tikslinės rūšies kvotą, atsižvelgiant į priegaudos rūšių išsaugojimo būklę; |
| --- | --- |

(29)

įpareigojimo iškrauti laimikį valdymo srityje būtina, kad valstybės narės dėtų visas pastangas, kad sumažintų nepageidaujamą priegaudą. Šiuo tikslu selektyviosios žvejybos būdų tobulinimas siekiant išvengti nepageidaujamos priegaudos ir ją kiek įmanoma sumažinti turi būti laikomas svarbiu prioritetu. Svarbu, kad valstybės narės kvotas laivams paskirstytų taikydamos tokį derinį, kuris kuo labiau atspindėtų tikėtiną rūšių sudėtį žvejybos rajone. Turimų kvotų ir faktinio žvejybos modelio neatitikimo atveju valstybės narės turėtų svarstyti koreguojavimą keičiantis kvotomis su kitomis valstybėmis narėmis, be kita ko, ir visam laikui. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę sudaryti palankesnes sąlygas laivų savininkams sujungti individualias kvotas, pavyzdžiui, gamintojų organizacijų arba laivų savininkų grupių lygiu. Galiausiai valstybės narės turėtų svarstyti priegaudos rūšių įskaičiavimą į tikslinės rūšies kvotą, atsižvelgiant į priegaudos rūšių išsaugojimo būklę;

| (30) | iškrovus žuvis, nesiekiančias mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, jų paskirtis turėtų būti apribota ir jos neturėtų būti parduodamos vartoti žmonių maistui; |
| --- | --- |

(30)

iškrovus žuvis, nesiekiančias mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, jų paskirtis turėtų būti apribota ir jos neturėtų būti parduodamos vartoti žmonių maistui;

| (31) | siekiant atsižvelgti į tai, kad neįmanoma išvengti nepageidaujamos priegaudos net taikant visas jai sumažinti skirtas priemones, turėtų būti nustatytos tam tikros įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtys žvejybai, kuriai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, visų pirma pasitelkiant daugiamečius planus; |
| --- | --- |

(31)

siekiant atsižvelgti į tai, kad neįmanoma išvengti nepageidaujamos priegaudos net taikant visas jai sumažinti skirtas priemones, turėtų būti nustatytos tam tikros įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimtys žvejybai, kuriai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, visų pirma pasitelkiant daugiamečius planus;

| (32) | atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, nekeliant pavojaus didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslams ir nedidinant mirtingumo dėl žvejybos, jei taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, įskaitant įpareigojimą dokumentuoti laimikį, turėtų būti numatyta galimybė padidinti susijusias žvejybos galimybes, siekiant atsižvelgti į tai, kad ištekliai, kurie anksčiau buvo išmetami, bus iškraunami; |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, nekeliant pavojaus didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslams ir nedidinant mirtingumo dėl žvejybos, jei taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, įskaitant įpareigojimą dokumentuoti laimikį, turėtų būti numatyta galimybė padidinti susijusias žvejybos galimybes, siekiant atsižvelgti į tai, kad ištekliai, kurie anksčiau buvo išmetami, bus iškraunami;

| (33) | galimybė užsiimti žvejyba turėtų būti suteikiama remiantis skaidriais ir objektyviais kriterijais, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus. Valstybės narės turėtų propaguoti atsakingą žvejybą, suteikdamos paskatas tiems veiklos vykdytojams, kurie žvejoja mažiausiai aplinkai kenkiančiu būdu ir suteikia didžiausią naudą visuomenei; |
| --- | --- |

(33)

galimybė užsiimti žvejyba turėtų būti suteikiama remiantis skaidriais ir objektyviais kriterijais, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus. Valstybės narės turėtų propaguoti atsakingą žvejybą, suteikdamos paskatas tiems veiklos vykdytojams, kurie žvejoja mažiausiai aplinkai kenkiančiu būdu ir suteikia didžiausią naudą visuomenei;

| (34) | išteklių, kuriems nenustatyti daugiamečiai planai, atveju, nustatant leidžiamų sužvejoti žuvų kiekių arba žvejybos pastangų ribas, turėtų būti užtikrintas naudojimo lygis, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Jeigu turimų duomenų nepakanka, žvejyba turėtų būti valdoma taikant apytikrius parametrus; |
| --- | --- |

(34)

išteklių, kuriems nenustatyti daugiamečiai planai, atveju, nustatant leidžiamų sužvejoti žuvų kiekių arba žvejybos pastangų ribas, turėtų būti užtikrintas naudojimo lygis, atitinkantis didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Jeigu turimų duomenų nepakanka, žvejyba turėtų būti valdoma taikant apytikrius parametrus;

| (35) | atsižvelgiant į netvirtą žvejybos sektoriaus ekonominę padėtį ir tam tikrų pakrantės bendruomenių priklausomybę nuo žvejybos, būtina užtikrinti santykinį žvejybos veiklos stabilumą žvejybos galimybes valstybėms narėms paskirstant taip, kad kiekvienai valstybei narei tektų prognozuojama išteklių dalis; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgiant į netvirtą žvejybos sektoriaus ekonominę padėtį ir tam tikrų pakrantės bendruomenių priklausomybę nuo žvejybos, būtina užtikrinti santykinį žvejybos veiklos stabilumą žvejybos galimybes valstybėms narėms paskirstant taip, kad kiekvienai valstybei narei tektų prognozuojama išteklių dalis;

| (36) | toks santykinis žvejybos veiklos stabilumas, atsižvelgiant į laikiną išteklių biologinę padėtį, turėtų užtikrinti, kad būtų tenkinami konkretūs regionų, kurių vietos bendruomenės yra ypač priklausomos nuo žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos, poreikiai, ir į juos būtų visapusiškai atsižvelgta, kaip Taryba nusprendė 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje (14), visų pirma jos VII priede; |
| --- | --- |

(36)

toks santykinis žvejybos veiklos stabilumas, atsižvelgiant į laikiną išteklių biologinę padėtį, turėtų užtikrinti, kad būtų tenkinami konkretūs regionų, kurių vietos bendruomenės yra ypač priklausomos nuo žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos, poreikiai, ir į juos būtų visapusiškai atsižvelgta, kaip Taryba nusprendė 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje (14), visų pirma jos VII priede;

| (37) | Todėl siekiamo santykinio stabilumo sąvoką reikėtų suprasti būtent taip; |
| --- | --- |

(37)

Todėl siekiamo santykinio stabilumo sąvoką reikėtų suprasti būtent taip;

| (38) | Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti laikinas priemones, kai jūrų biologinių išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai dėl žvejybos veiklos kyla rimta grėsmė, dėl kurios būtina imtis neatidėliotinų veiksmų. Tos priemonės turėtų būti parengtos per iš anksto nustatytą laikotarpį ir turėtų būti taikomos nustatytos trukmės laikotarpį; |
| --- | --- |

(38)

Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti laikinas priemones, kai jūrų biologinių išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai dėl žvejybos veiklos kyla rimta grėsmė, dėl kurios būtina imtis neatidėliotinų veiksmų. Tos priemonės turėtų būti parengtos per iš anksto nustatytą laikotarpį ir turėtų būti taikomos nustatytos trukmės laikotarpį;

| (39) | valstybės narės turėtų bendradarbiauti regionų lygiu, kad priimtų bendras rekomendacijas ir kitus dokumentus išsaugojimo priemonėms ir priemonėms, kurios daro poveikį žvejybos veiklai pagal aplinkos teisę saugomose teritorijose, rengti ir įgyvendinti. Regioninio bendradarbiavimo kontekste Komisija turėtų priimti įgyvendinimo aktus arba deleguotuosius aktus, kuriais patvirtintų išsaugojimo priemones tik tuo atveju, jei visos atitinkamos regiono valstybės narės susitaria dėl bendros rekomendacijos. Jei bendros rekomendacijos nesama, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl atitinkamų priemonių laikydamasi Sutarties; |
| --- | --- |

(39)

valstybės narės turėtų bendradarbiauti regionų lygiu, kad priimtų bendras rekomendacijas ir kitus dokumentus išsaugojimo priemonėms ir priemonėms, kurios daro poveikį žvejybos veiklai pagal aplinkos teisę saugomose teritorijose, rengti ir įgyvendinti. Regioninio bendradarbiavimo kontekste Komisija turėtų priimti įgyvendinimo aktus arba deleguotuosius aktus, kuriais patvirtintų išsaugojimo priemones tik tuo atveju, jei visos atitinkamos regiono valstybės narės susitaria dėl bendros rekomendacijos. Jei bendros rekomendacijos nesama, Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl atitinkamų priemonių laikydamasi Sutarties;

| (40) | valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti Sąjungos vandenų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios būtų taikomos tik su jų vėliava plaukiojantiems Sąjungos žvejybos laivams; |
| --- | --- |

(40)

valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti Sąjungos vandenų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios būtų taikomos tik su jų vėliava plaukiojantiems Sąjungos žvejybos laivams;

| (41) | valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti išsaugojimo ir valdymo priemones, taikomas visiems Sąjungos žvejybos laivams jų 12 jūrmylių zonose, su sąlyga, kad tais atvejais, kai jos taikomos Sąjungos žvejybos laivams iš kitų valstybių narių, patvirtintos priemonės nėra diskriminacinės, kad prieš tai konsultuojamasi su kitomis atitinkamomis valstybėmis narėmis ir kad Sąjunga nėra patvirtinusi išteklių išsaugojimui ir valdymui atitinkamoje 12 jūrmylių zonoje specialiai skirtų priemonių; |
| --- | --- |

(41)

valstybėms narėms turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti išsaugojimo ir valdymo priemones, taikomas visiems Sąjungos žvejybos laivams jų 12 jūrmylių zonose, su sąlyga, kad tais atvejais, kai jos taikomos Sąjungos žvejybos laivams iš kitų valstybių narių, patvirtintos priemonės nėra diskriminacinės, kad prieš tai konsultuojamasi su kitomis atitinkamomis valstybėmis narėmis ir kad Sąjunga nėra patvirtinusi išteklių išsaugojimui ir valdymui atitinkamoje 12 jūrmylių zonoje specialiai skirtų priemonių;

| (42) | valstybės narės turėtų galėti nustatyti perleidžiamųjų žvejybos teisių sistemą; |
| --- | --- |

(42)

valstybės narės turėtų galėti nustatyti perleidžiamųjų žvejybos teisių sistemą;

| (43) | valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių, skirtų Sąjungos žvejybos laivų skaičiui suderinti su turimais ištekliais, remdamosi savo atliktais vertinimais dėl jų laivynų žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyros. Tie vertinimai turėtų būti atliekami vadovaujantis Komisijos gairėmis ir pateikti Komisijai perduodamoje metinėje ataskaitioje. Tos ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai. Kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti priemones ir dokumentus, kuriuos ji nori patvirtinti siekdama sumažinti perteklinius žvejybos pajėgumus; |
| --- | --- |

(43)

valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių, skirtų Sąjungos žvejybos laivų skaičiui suderinti su turimais ištekliais, remdamosi savo atliktais vertinimais dėl jų laivynų žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyros. Tie vertinimai turėtų būti atliekami vadovaujantis Komisijos gairėmis ir pateikti Komisijai perduodamoje metinėje ataskaitioje. Tos ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai. Kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti priemones ir dokumentus, kuriuos ji nori patvirtinti siekdama sumažinti perteklinius žvejybos pajėgumus;

| (44) | be to, žvejybos pajėgumų valdymo ir reguliavimo tikslu turėtų būti išlaikytos privalomos viršutinės laivyno pajėgumų ribos ir nacionalinės įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno programos, susijusios su eksploatacijos nutraukimo finansavimu; |
| --- | --- |

(44)

be to, žvejybos pajėgumų valdymo ir reguliavimo tikslu turėtų būti išlaikytos privalomos viršutinės laivyno pajėgumų ribos ir nacionalinės įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno programos, susijusios su eksploatacijos nutraukimo finansavimu;

| (45) | valstybės narės turėtų registruoti būtiniausią informaciją apie Sąjungos žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, charakteristikas ir veiklą. Tie įrašai turėtų būti prieinami Komisijai, kad ji galėtų stebėti valstybių narių laivynų dydį; |
| --- | --- |

(45)

valstybės narės turėtų registruoti būtiniausią informaciją apie Sąjungos žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, charakteristikas ir veiklą. Tie įrašai turėtų būti prieinami Komisijai, kad ji galėtų stebėti valstybių narių laivynų dydį;

| (46) | patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamam žuvininkystės valdymui reikia suderintų, patikimų ir tikslių duomenų rinkinių. Todėl valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie laivynus ir jų žvejybos veiklą, visų pirma biologinius duomenis apie laimikį, įskaitant į jūrą išmestų vandens organizmų kiekius ir sekti informaciją apie žuvų išteklių tyrimus ir apie galimą žvejybos veiklos poveikį aplinkai bei jūrų ekosistemai. Valstybės narės turėtų tvarkyti surinktus duomenis ir leisti jais naudotis galutiniams naudotojams ir kitoms suinteresuotosioms šalims. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija derindamos duomenų rinkimo veiklą. Atitinkamais atvejais valstybės narės duomenų rinkimo srityje turėtų bendradarbiauti ir su trečiosiomis šalimis. Valstybės narės turėtų Komisijai pateikti savo metinę duomenų rinkimo veiklos ataskaitą, kad Komisija galėtų atlikti vertinimą, ir ją viešai paskelbia; |
| --- | --- |

(46)

patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamam žuvininkystės valdymui reikia suderintų, patikimų ir tikslių duomenų rinkinių. Todėl valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie laivynus ir jų žvejybos veiklą, visų pirma biologinius duomenis apie laimikį, įskaitant į jūrą išmestų vandens organizmų kiekius ir sekti informaciją apie žuvų išteklių tyrimus ir apie galimą žvejybos veiklos poveikį aplinkai bei jūrų ekosistemai. Valstybės narės turėtų tvarkyti surinktus duomenis ir leisti jais naudotis galutiniams naudotojams ir kitoms suinteresuotosioms šalims. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija derindamos duomenų rinkimo veiklą. Atitinkamais atvejais valstybės narės duomenų rinkimo srityje turėtų bendradarbiauti ir su trečiosiomis šalimis. Valstybės narės turėtų Komisijai pateikti savo metinę duomenų rinkimo veiklos ataskaitą, kad Komisija galėtų atlikti vertinimą, ir ją viešai paskelbia;

| (47) | turėtų būti renkami ir tokie duomenys, kurie padėtų atlikti žvejybos, akvakultūros ir žvejybos bei akvakultūros produktų perdirbimo sektoriuose veikiančių įmonių ir tų sektorių užimtumo tendencijų ekonominį vertinimą; |
| --- | --- |

(47)

turėtų būti renkami ir tokie duomenys, kurie padėtų atlikti žvejybos, akvakultūros ir žvejybos bei akvakultūros produktų perdirbimo sektoriuose veikiančių įmonių ir tų sektorių užimtumo tendencijų ekonominį vertinimą;

| (48) | su Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK), įsteigtu Komisijos sprendimu 2005/629/EB (15), galima konsultuotis klausimais, susijusiais su jūrų biologinių išteklių išsaugojimu ir valdymu, siekiant užtikrinti reikiamą aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojų paramą, visų pirma taikant biologinius, ekonominius, aplinkosauginius, socialinius ir techninius dalykus; |
| --- | --- |

(48)

su Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK), įsteigtu Komisijos sprendimu 2005/629/EB (15), galima konsultuotis klausimais, susijusiais su jūrų biologinių išteklių išsaugojimu ir valdymu, siekiant užtikrinti reikiamą aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojų paramą, visų pirma taikant biologinius, ekonominius, aplinkosauginius, socialinius ir techninius dalykus;

| (49) | į politiką orientuotas žuvininkystės mokslas turėtų būti remiamas naudojantis nacionaliniu lygiu priimtomis žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis, įgyvendintomis derinant su kitomis valstybėmis narėmis, ir vykdant Sąjungos mokslinių tyrimų bei inovacijų bendrąsias programas. Taip pat urėtų būti skatinamas geresnis sektoriaus ir mokslininkų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

(49)

į politiką orientuotas žuvininkystės mokslas turėtų būti remiamas naudojantis nacionaliniu lygiu priimtomis žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis, įgyvendintomis derinant su kitomis valstybėmis narėmis, ir vykdant Sąjungos mokslinių tyrimų bei inovacijų bendrąsias programas. Taip pat urėtų būti skatinamas geresnis sektoriaus ir mokslininkų bendradarbiavimas;

| (50) | Sąjunga turėtų tarptautiniu mastu propaguoti bendros žuvininkystės politikos tikslus, užtikrindama, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal Sąjungos teisę, ir skatindama Sąjungos veiklos vykdytojams ir trečiųjų šalių veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas. Šiuo tikslu Sąjunga turėtų stengtis vadovauti regioninių ir tarptautinių organizacijų veiklos rezultatų gerinimo procesui, kad jos galėtų geriau išsaugoti ir valdyti jų kompetencijai priklausančius gyvuosius jūrų išteklius, be kita ko, kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba. Sąjunga turėtų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, kad būtų gerinama atitiktis tarptautinėms priemonėms, įskaitant kovą su NNN žvejyba. Sąjungos pozicijos turėtų būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

(50)

Sąjunga turėtų tarptautiniu mastu propaguoti bendros žuvininkystės politikos tikslus, užtikrindama, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal Sąjungos teisę, ir skatindama Sąjungos veiklos vykdytojams ir trečiųjų šalių veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas. Šiuo tikslu Sąjunga turėtų stengtis vadovauti regioninių ir tarptautinių organizacijų veiklos rezultatų gerinimo procesui, kad jos galėtų geriau išsaugoti ir valdyti jų kompetencijai priklausančius gyvuosius jūrų išteklius, be kita ko, kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba. Sąjunga turėtų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, kad būtų gerinama atitiktis tarptautinėms priemonėms, įskaitant kovą su NNN žvejyba. Sąjungos pozicijos turėtų būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis;

| (51) | tausios žuvininkystės partnerystės susitarimais su trečiosiomis šalimis turėtų būti užtikrinama, kad Sąjungos žvejybos veikla trečiųjų šalių vandenyse būtų grindžiama geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir keitimusi atitinkama informacija užtikrinant tausų jūrų biologinių išteklių naudojimą, skaidrumą nustatant perviršį ir, tokiu būdu, išteklių valdymą, atitinkantį bendros žuvininkystės politikos tikslus. Tie susitarimai, pagal kuriuos už Sąjungos finansinį įnašą suteikiama galimybė naudotis ištekliais, atitinkančiais Sąjungos laivyno interesus, turėtų padėti sukurti aukštos kokybės valdymo sistemą, kuria, visų pirma, užtikrinamos veiksmingos duomenų rinkimo stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemonės; |
| --- | --- |

(51)

tausios žuvininkystės partnerystės susitarimais su trečiosiomis šalimis turėtų būti užtikrinama, kad Sąjungos žvejybos veikla trečiųjų šalių vandenyse būtų grindžiama geriausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir keitimusi atitinkama informacija užtikrinant tausų jūrų biologinių išteklių naudojimą, skaidrumą nustatant perviršį ir, tokiu būdu, išteklių valdymą, atitinkantį bendros žuvininkystės politikos tikslus. Tie susitarimai, pagal kuriuos už Sąjungos finansinį įnašą suteikiama galimybė naudotis ištekliais, atitinkančiais Sąjungos laivyno interesus, turėtų padėti sukurti aukštos kokybės valdymo sistemą, kuria, visų pirma, užtikrinamos veiksmingos duomenų rinkimo stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemonės;

| (52) | pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, ir pagarba teisinės valstybės principui turėtų būti itin svarbus tausios žvejybos partnerystės susitarimų, kuriuose turėtų būti konkreti nuostata dėl žmogaus teisių, elementas. Nuostatos dėl žmogaus teisių įtraukimas į tausios žvejybos partnerystės susitarimus turėtų visiškai atitikti bendrus Sąjungos vystymosi politikos tikslus; |
| --- | --- |

(52)

pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, ir pagarba teisinės valstybės principui turėtų būti itin svarbus tausios žvejybos partnerystės susitarimų, kuriuose turėtų būti konkreti nuostata dėl žmogaus teisių, elementas. Nuostatos dėl žmogaus teisių įtraukimas į tausios žvejybos partnerystės susitarimus turėtų visiškai atitikti bendrus Sąjungos vystymosi politikos tikslus;

| (53) | akvakultūra turėtų padėti išsaugoti tvarios maisto gamybos potencialą visoje Sąjungoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Sąjungos piliečių apsirūpinimo maistu saugumas, įskaitant maisto tiekimą, taip pat ekonomikos augimas ir užimtumas, ir prisidedama prie didėjančio vandens gyvūnų kilmės maisto produktų poreikio pasaulyje tenkinimo; |
| --- | --- |

(53)

akvakultūra turėtų padėti išsaugoti tvarios maisto gamybos potencialą visoje Sąjungoje, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Sąjungos piliečių apsirūpinimo maistu saugumas, įskaitant maisto tiekimą, taip pat ekonomikos augimas ir užimtumas, ir prisidedama prie didėjančio vandens gyvūnų kilmės maisto produktų poreikio pasaulyje tenkinimo;

| (54) | 2009 m. Komisijos priimtoje Europos akvakultūros darnios plėtros strategijoje, kurią palankiai įvertino ir kuriai pritarė Taryba ir kurią palankiai įvertino Europos Parlamentas, pažymėta, kad, siekiant tvaraus akvakultūros plėtojimo, šiame sektoriuje reikia sukurti ir skatinti vienodas veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

(54)

2009 m. Komisijos priimtoje Europos akvakultūros darnios plėtros strategijoje, kurią palankiai įvertino ir kuriai pritarė Taryba ir kurią palankiai įvertino Europos Parlamentas, pažymėta, kad, siekiant tvaraus akvakultūros plėtojimo, šiame sektoriuje reikia sukurti ir skatinti vienodas veiklos sąlygas;

| (55) | Sąjungoje vykdomai akvakultūros veiklai poveikio turi skirtingos sąlygos įvairiose valstybėse narėse, įskaitant sąlygas, susijusias su leidimų išdavimu veiklos vykdytojams. Todėl reikėtų parengti Sąjungos strategines gaires dėl nacionalinių strateginių planų, kad būtų didinamas akvakultūros sektoriaus konkurencingumas, būtų remiamas jo plėtojimas bei inovacijos jame ir būtų skatinama ekonominė veikla bei jos įvairinimas, gerinama gyvenimo kokybė pakrantės regionuose ir krašto gilumos vietovėse. Be to, reikėtų nustatyti valstybių narių keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais mechanizmus, taikant nacionalinių priemonių, susijusių su verslo saugumu, galimybe naudotis Sąjungos vandenimis bei erdve ir licencijų išdavimo procedūrų supaprastinimu, atvirąjį koordinavimo metodą; |
| --- | --- |

(55)

Sąjungoje vykdomai akvakultūros veiklai poveikio turi skirtingos sąlygos įvairiose valstybėse narėse, įskaitant sąlygas, susijusias su leidimų išdavimu veiklos vykdytojams. Todėl reikėtų parengti Sąjungos strategines gaires dėl nacionalinių strateginių planų, kad būtų didinamas akvakultūros sektoriaus konkurencingumas, būtų remiamas jo plėtojimas bei inovacijos jame ir būtų skatinama ekonominė veikla bei jos įvairinimas, gerinama gyvenimo kokybė pakrantės regionuose ir krašto gilumos vietovėse. Be to, reikėtų nustatyti valstybių narių keitimosi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais mechanizmus, taikant nacionalinių priemonių, susijusių su verslo saugumu, galimybe naudotis Sąjungos vandenimis bei erdve ir licencijų išdavimo procedūrų supaprastinimu, atvirąjį koordinavimo metodą;

| (56) | dėl ypatingo akvakultūros pobūdžio turi būti įsteigta patariamoji taryba, kurioje su suinteresuotaisiais subjektais būtų konsultuojamasi dėl Sąjungos politikos elementų, galinčių turėti poveikio akvakultūrai; |
| --- | --- |

(56)

dėl ypatingo akvakultūros pobūdžio turi būti įsteigta patariamoji taryba, kurioje su suinteresuotaisiais subjektais būtų konsultuojamasi dėl Sąjungos politikos elementų, galinčių turėti poveikio akvakultūrai;

| (57) | reikia didinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus konkurencingumą ir supaprastinti tvarką, kad būtų pagerintas gamybos valdymas sektoriuje ir jo rinkodaros veikla. Taikant bendrą žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimą turėtų būti užtikrinamos vienodos sąlygos visiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama Sąjungoje, neatsižvelgiant į jų kilmę, suteikiamos galimybės vartotojams rinktis produktus remiantis geresne informacija, remiamas atsakingas vartojimas ir visoje tiekimo grandinėje gerinamos ekonominės žinios apie Sąjungos rinkas ir jų supratimas; |
| --- | --- |

(57)

reikia didinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus konkurencingumą ir supaprastinti tvarką, kad būtų pagerintas gamybos valdymas sektoriuje ir jo rinkodaros veikla. Taikant bendrą žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimą turėtų būti užtikrinamos vienodos sąlygos visiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama Sąjungoje, neatsižvelgiant į jų kilmę, suteikiamos galimybės vartotojams rinktis produktus remiantis geresne informacija, remiamas atsakingas vartojimas ir visoje tiekimo grandinėje gerinamos ekonominės žinios apie Sąjungos rinkas ir jų supratimas;

| (58) | bendras rinkos organizavimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma įsipareigojimų, susijusių su Pasaulio prekybos organizacijos nuostatomis. |
| --- | --- |

(58)

bendras rinkos organizavimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma įsipareigojimų, susijusių su Pasaulio prekybos organizacijos nuostatomis.

| (59) | siekiant užtikrinti bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi, turėtų būti nustatyta veiksminga kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo, įskaitant kovą su NNN žvejybos veikla, sistema; |
| --- | --- |

(59)

siekiant užtikrinti bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi, turėtų būti nustatyta veiksminga kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo, įskaitant kovą su NNN žvejybos veikla, sistema;

| (60) | turėtų būti skatinama taikant Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą naudoti šiuolaikines ir veiksmingas technologijas. Valstybės narės ir Komisija turėtų turėti galimybę vykdyti naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomuosius projektus; |
| --- | --- |

(60)

turėtų būti skatinama taikant Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą naudoti šiuolaikines ir veiksmingas technologijas. Valstybės narės ir Komisija turėtų turėti galimybę vykdyti naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomuosius projektus;

| (61) | siekiant užtikrinti panašias sąlygas įvairiose valstybėse narėse kontrolės ir vykdymo užtikrinimo taisyklių taikymo srityje, turėtų būti skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas nustatant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas; |
| --- | --- |

(61)

siekiant užtikrinti panašias sąlygas įvairiose valstybėse narėse kontrolės ir vykdymo užtikrinimo taisyklių taikymo srityje, turėtų būti skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas nustatant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas;

| (62) | siekiant užtikrinti, kad veiklos vykdytojai dalyvautų Sąjungos duomenų rinkimo procese ir Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemoje, valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad jų veiklos vykdytojai proporcingai prisidėtų prie atitinkamų veiklos išlaidų padengimo; |
| --- | --- |

(62)

siekiant užtikrinti, kad veiklos vykdytojai dalyvautų Sąjungos duomenų rinkimo procese ir Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemoje, valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad jų veiklos vykdytojai proporcingai prisidėtų prie atitinkamų veiklos išlaidų padengimo;

| (63) | dėl žvejybos sektoriaus vystymo bei valdymo problemų ir dėl valstybių narių ribotų finansinių išteklių valstybės narės vienos negali deramai pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslų. Todėl, siekiant padėti pasiekti tuos tikslus, turėtų būti teikiama daugiametė Sąjungos finansinė parama, kuria daugiausia dėmesio būtų skiriama bendros žuvininkystės politikos prioritetams ir kuria būtų atsižvelgiama į atskirų valstybių narių žvejybos sektoriaus ypatumus; |
| --- | --- |

(63)

dėl žvejybos sektoriaus vystymo bei valdymo problemų ir dėl valstybių narių ribotų finansinių išteklių valstybės narės vienos negali deramai pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslų. Todėl, siekiant padėti pasiekti tuos tikslus, turėtų būti teikiama daugiametė Sąjungos finansinė parama, kuria daugiausia dėmesio būtų skiriama bendros žuvininkystės politikos prioritetams ir kuria būtų atsižvelgiama į atskirų valstybių narių žvejybos sektoriaus ypatumus;

| (64) | Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jei valstybės narės ir veiklos vykdytojai, įskaitant laivų savininkus, laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių. Taikant specialias taisykles, kurios turi būti priimtos, jei valstybė narė nesilaiko konkretaus bendros žuvininkystės politikos įpareigojimo arba veiklos vykdytojas padaro sunkų tų taisyklių pažeidimą, Sąjungos finansinė parama turėtų būti nutraukiama, laikinai sustabdoma arba koreguojama; |
| --- | --- |

(64)

Sąjungos finansinė parama turėtų būti teikiama tik tuo atveju, jei valstybės narės ir veiklos vykdytojai, įskaitant laivų savininkus, laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių. Taikant specialias taisykles, kurios turi būti priimtos, jei valstybė narė nesilaiko konkretaus bendros žuvininkystės politikos įpareigojimo arba veiklos vykdytojas padaro sunkų tų taisyklių pažeidimą, Sąjungos finansinė parama turėtų būti nutraukiama, laikinai sustabdoma arba koreguojama;

| (65) | dialogas su suinteresuotaisiais subjektais parodė, kad jis yra itin svarbus siekiant bendros žuvininkystės politikos tikslų. Atsižvelgiant į skirtingas sąlygas Sąjungos vandenyse ir didesnį bendros žuvininkystės politikos regionalizavimą, patariamosios tarybos turėtų padėti vykdant bendrą žuvininkystės politiką pasinaudoti visų suinteresuotųjų subjektų žiniomis ir patirtimi; |
| --- | --- |

(65)

dialogas su suinteresuotaisiais subjektais parodė, kad jis yra itin svarbus siekiant bendros žuvininkystės politikos tikslų. Atsižvelgiant į skirtingas sąlygas Sąjungos vandenyse ir didesnį bendros žuvininkystės politikos regionalizavimą, patariamosios tarybos turėtų padėti vykdant bendrą žuvininkystės politiką pasinaudoti visų suinteresuotųjų subjektų žiniomis ir patirtimi;

| (66) | atsižvelgiant į atokiausių regionų, akvakultūros, rinkų ir Juodosios jūros ypatumus, tikslinga kiekvienoje iš šių sričių įsteigti naują patariamąją tarybą; |
| --- | --- |

(66)

atsižvelgiant į atokiausių regionų, akvakultūros, rinkų ir Juodosios jūros ypatumus, tikslinga kiekvienoje iš šių sričių įsteigti naują patariamąją tarybą;

| (67) | pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl išsaugojimo priemonių kartu su tam tikrais valstybių narių įsipareigojimais aplinkosaugos srityje, įpareigojimo iškrauti laimikį pritaikymo, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, įpareigojimo iškrauti laimikį išplėtimo įtraukiant kitas rūšis pasitelkus regionalizavimo procesą, konkrečių išmetimų į jūrą planų priėmimo pasitelkiant regionalizavimo procesą, įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimčių priėmimo, jei nėra patvirtinta jokia kita šio įpareigojimo įgyvendinimo priemonė, ir nustatančius išsamias patariamųjų tarybų veikimo taisykles. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(67)

pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl išsaugojimo priemonių kartu su tam tikrais valstybių narių įsipareigojimais aplinkosaugos srityje, įpareigojimo iškrauti laimikį pritaikymo, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, įpareigojimo iškrauti laimikį išplėtimo įtraukiant kitas rūšis pasitelkus regionalizavimo procesą, konkrečių išmetimų į jūrą planų priėmimo pasitelkiant regionalizavimo procesą, įpareigojimo iškrauti laimikį de minimis išimčių priėmimo, jei nėra patvirtinta jokia kita šio įpareigojimo įgyvendinimo priemonė, ir nustatančius išsamias patariamųjų tarybų veikimo taisykles. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (68) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento nuostatų gyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl laikinų priemonių, siekiant sumažinti didelę grėsmę jūrų biologinių išteklių išsaugojimui, dėl įtraukimo į laivyną / pasitraukimo iš laivyno programos laivyno valdymo srityje ir dėl Sąjungos žvejybos laivyno registrui skirtų duomenų registravimo, formos ir perdavimo. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (16); |
| --- | --- |

(68)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento nuostatų gyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl laikinų priemonių, siekiant sumažinti didelę grėsmę jūrų biologinių išteklių išsaugojimui, dėl įtraukimo į laivyną / pasitraukimo iš laivyno programos laivyno valdymo srityje ir dėl Sąjungos žvejybos laivyno registrui skirtų duomenų registravimo, formos ir perdavimo. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (16);

| (69) | pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(69)

pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti;

| (70) | įsigaliojus atitinkamoms šiame reglamente numatytoms taisyklėms, Tarybos sprendimas 2004/585/EB (17), turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(70)

įsigaliojus atitinkamoms šiame reglamente numatytoms taisyklėms, Tarybos sprendimas 2004/585/EB (17), turėtų būti panaikintas;

| (71) | dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, skaičiaus ir svarbos Reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(71)

dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, skaičiaus ir svarbos Reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Bendra žuvininkystės politika apima:

| a) | jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir žvejybos bei tokius išteklius naudojančių laivynų valdymą; |
| --- | --- |

a)

jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir žvejybos bei tokius išteklius naudojančių laivynų valdymą;

| b) | kiek tai susiję su rinkoms skirtomis priemonėmis ir bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimo rėmimo finansinėmis priemonėmis – gėlo vandens biologinius išteklius, akvakultūrą ir žvejybos bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais. |
| --- | --- |

b)

kiek tai susiję su rinkoms skirtomis priemonėmis ir bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimo rėmimo finansinėmis priemonėmis – gėlo vandens biologinius išteklius, akvakultūrą ir žvejybos bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą jais.

2.   Bendra žuvininkystės politika apima 1 dalyje nurodytą veiklą, kai ji vykdoma:

| a) | valstybių narių teritorijose, kuriose taikoma Sutartis, |
| --- | --- |

a)

valstybių narių teritorijose, kuriose taikoma Sutartis,

| b) | Sąjungos vandenyse, be kita ko, žvejybos laivais, plaukiojančiais su trečiųjų šalių vėliava arba įregistruotais trečiosiose šalyse, |
| --- | --- |

b)

Sąjungos vandenyse, be kita ko, žvejybos laivais, plaukiojančiais su trečiųjų šalių vėliava arba įregistruotais trečiosiose šalyse,

| c) | Sąjungos žvejybos laivais ne Sąjungos vandenyse, arba |
| --- | --- |

c)

Sąjungos žvejybos laivais ne Sąjungos vandenyse, arba

| d) | valstybių narių piliečių, nedarant poveikio pagrindinei vėliavos valstybės atsakomybei. |
| --- | --- |

d)

valstybių narių piliečių, nedarant poveikio pagrindinei vėliavos valstybės atsakomybei.

2 straipsnis

Tikslai

1.   Vykdant bendrą žuvininkystės politiką užtikrinama, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą.

2.   Pagal bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo metodas ir siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis.

Kad būtų pasiektas tikslas palaipsniui atkurti ir išlaikyti žuvų išteklių populiacijas, viršijančias biomasės lygius, kuriais būtų galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio naudojimo lygis turi būti pasiektas kai įmanoma ne vėliau kaip 2015 m. ir palaipsniui didinant vėliausiai 2020 m. visų išteklių atveju.

3.   Pagal bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės valdymui taikomas ekosisteminis metodas, kuriuo užtikrinama, kad žvejybos veiklos neigiamas poveikis jūrų ekosistemai būtų kuo labiau sumažintas, ir šia politika siekiama užtikrinti, kad akvakultūros ir žvejybos veikla būtų vengiama pabloginti jūrų aplinką.

4.   Bendra žuvininkystės politika prisidedama prie mokslinių duomenų rinkimo.

5.   Vykdant bendrą žuvininkystės politiką visų pirma:

| a) | palaipsniui panaikinamas išmetimas į jūrą atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, vengiant ir kiek įmanoma mažinant nepageidaujamą priegaudą ir palaipsniui užtikrinant, kad laimikis būtų iškraunamas; |
| --- | --- |

a)

palaipsniui panaikinamas išmetimas į jūrą atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, vengiant ir kiek įmanoma mažinant nepageidaujamą priegaudą ir palaipsniui užtikrinant, kad laimikis būtų iškraunamas;

| b) | prireikus kuo geriau panaudojama nepageidaujama priegauda, nesukuriant tų sužvejojamų vandens organizmų, kurie nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, rinkos, |
| --- | --- |

b)

prireikus kuo geriau panaudojama nepageidaujama priegauda, nesukuriant tų sužvejojamų vandens organizmų, kurie nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, rinkos,

| c) | sudaromos sąlygos ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai; |
| --- | --- |

c)

sudaromos sąlygos ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai;

| d) | numatomos priemonės, kuriomis siekiama pritaikyti laivynų žvejybos pajėgumus prie žvejybos galimybių lygių laikantis 2 dalies, siekiant turėti ekonomiškai gyvybingus laivynus nepereikvojant jūrų biologinių išteklių; |
| --- | --- |

d)

numatomos priemonės, kuriomis siekiama pritaikyti laivynų žvejybos pajėgumus prie žvejybos galimybių lygių laikantis 2 dalies, siekiant turėti ekonomiškai gyvybingus laivynus nepereikvojant jūrų biologinių išteklių;

| e) | skatinamas tvarios akvakultūros veiklos plėtojimas Sąjungoje, siekiant padėti užtikrinti maisto tiekimą ir apsirūpinimo maistu saugumą bei užimtumą; |
| --- | --- |

e)

skatinamas tvarios akvakultūros veiklos plėtojimas Sąjungoje, siekiant padėti užtikrinti maisto tiekimą ir apsirūpinimo maistu saugumą bei užimtumą;

| f) | padedama užtikrinti tinkamą pragyvenimo lygį nuo žvejybos veiklos priklausomiems asmenims, atsižvelgiant į priekrantės žvejybą ir socialinius bei ekonominius aspektus; |
| --- | --- |

f)

padedama užtikrinti tinkamą pragyvenimo lygį nuo žvejybos veiklos priklausomiems asmenims, atsižvelgiant į priekrantės žvejybą ir socialinius bei ekonominius aspektus;

| g) | prisidedama prie veiksmingos ir skaidrios žvejybos bei akvakultūros produktų vidaus rinkos ir padedama užtikrinti vienodas sąlygas žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama Sąjungoje; |
| --- | --- |

g)

prisidedama prie veiksmingos ir skaidrios žvejybos bei akvakultūros produktų vidaus rinkos ir padedama užtikrinti vienodas sąlygas žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama Sąjungoje;

| h) | atsižvelgiama į vartotojų ir gamintojų interesus; |
| --- | --- |

h)

atsižvelgiama į vartotojų ir gamintojų interesus;

| i) | propaguojama priekrantės žvejybos veikla, atsižvelgiant į socialinius bei ekonominius aspektus; |
| --- | --- |

i)

propaguojama priekrantės žvejybos veikla, atsižvelgiant į socialinius bei ekonominius aspektus;

| j) | laikomasi Sąjungos aplinkosaugos srities teisės aktų, visų pirma tikslo iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip išdėstyta Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje, taip pat kitų sričių Sąjungos politikos. |
| --- | --- |

j)

laikomasi Sąjungos aplinkosaugos srities teisės aktų, visų pirma tikslo iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip išdėstyta Direktyvos 2008/56/EB 1 straipsnio 1 dalyje, taip pat kitų sričių Sąjungos politikos.

3 straipsnis

Gero valdymo principai

Bendroje žuvininkystės politikoje vadovaujamasi šiais gero valdymo principais:

| a) | aiškiai apibrėžiama atsakomybė Sąjungos, regionų, nacionaliniu ir vietos lygiais; |
| --- | --- |

a)

aiškiai apibrėžiama atsakomybė Sąjungos, regionų, nacionaliniu ir vietos lygiais;

| b) | laikantis regionalizavimo požiūrio atsižvelgiama į regioninius ypatumus; |
| --- | --- |

b)

laikantis regionalizavimo požiūrio atsižvelgiama į regioninius ypatumus;

| c) | priemonės nustatomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų; |
| --- | --- |

c)

priemonės nustatomos laikantis patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų;

| d) | laikomasi ilgalaikės perspektyvos; |
| --- | --- |

d)

laikomasi ilgalaikės perspektyvos;

| e) | laikomasi administracinių išlaidų veiksmingumo principo; |
| --- | --- |

e)

laikomasi administracinių išlaidų veiksmingumo principo;

| f) | visuose etapuose nuo priemonių koncepcijos sukūrimo iki įgyvendinimo tinkamai dalyvauja suinteresuotieji subjektai, visų pirma patariamosios tarybos; |
| --- | --- |

f)

visuose etapuose nuo priemonių koncepcijos sukūrimo iki įgyvendinimo tinkamai dalyvauja suinteresuotieji subjektai, visų pirma patariamosios tarybos;

| g) | pagrindinė atsakomybė tenka vėliavos valstybei narei; |
| --- | --- |

g)

pagrindinė atsakomybė tenka vėliavos valstybei narei;

| h) | užtikrinamas nuoseklumas su kitų sričių Sąjungos politika; |
| --- | --- |

h)

užtikrinamas nuoseklumas su kitų sričių Sąjungos politika;

| i) | atitinkamais atvejais naudojami poveikio vertinimai; |
| --- | --- |

i)

atitinkamais atvejais naudojami poveikio vertinimai;

| j) | užtikrinamas bendros žuvininkystės politikos vidaus ir išorės aspekto tarpusavio suderinamumas; |
| --- | --- |

j)

užtikrinamas bendros žuvininkystės politikos vidaus ir išorės aspekto tarpusavio suderinamumas;

| k) | tvarkant duomenis užtikrinamas skaidrumas laikantis galiojančių teisinių reikalavimų, garantuojant deramą pagarbą teisei į privatų gyvenimą, asmens duomenų apsaugą ir deramai laikantis konfidencialumo taisyklių, duomenys prieinami atitinkamoms mokslo įstaigoms, kitoms mokslinių ar valdymo interesų turinčioms įstaigoms ir kitiems apibrėžtiems galutiniams naudotojams. |
| --- | --- |

k)

tvarkant duomenis užtikrinamas skaidrumas laikantis galiojančių teisinių reikalavimų, garantuojant deramą pagarbą teisei į privatų gyvenimą, asmens duomenų apsaugą ir deramai laikantis konfidencialumo taisyklių, duomenys prieinami atitinkamoms mokslo įstaigoms, kitoms mokslinių ar valdymo interesų turinčioms įstaigoms ir kitiems apibrėžtiems galutiniams naudotojams.

4 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   Sąjungos vandenys– vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų;

2)   jūrų biologiniai ištekliai– esamų ir galimų naudoti rūšių jūrų vandens gyvūnai, įskaitant anadromines ir katadromines rūšis jų gyvenimo jūroje metu;

3)   gėlavandeniai biologiniai ištekliai– esamų ir galimų naudoti gėlavandenių rūšių gyvūnai;

4)   žvejybos laivas– laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą arba paprastųjų tunų gaudyklę;

5)   Sąjungos žvejybos laivas– žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;

6)   įtraukimas į laivyną– žvejybos laivo įregistravimas valstybės narės žvejybos laivyno registre;

7)   didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis– didžiausias teorinis pusiausvyrą užtikrinantis laimikis, kurį galima vidutiniškai nuolat išžvejoti iš išteklių esamomis vidutinėmis aplinkos sąlygomis, nedarant didelio poveikio reprodukcijos procesui;

8)   žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas (kaip nurodyta JT susitarimo dėl žuvų išteklių 6 straipsnyje)– principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastis atidėti valdymo priemones, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims bei netikslinėms rūšims ir jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti;

9)   ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas– integruotas žuvininkystės valdymo metodas neviršijant ekologiniu atžvilgiu reikšmingų ribų, kuriuo siekiama valdyti gamtos išteklių naudojimą, atsižvelgiant į žvejybos ir kitą žmogaus veiklą, kartu išsaugant biologinę gerovę ir biologinius procesus, reikalingus, kad būtų apsaugota ekosistemos, kuriai daromas poveikis, buveinių sudėtis, struktūra ir veikimas, atsižvelgiant į tai, kas žinoma apie biotinius, abiotinius bei su žmogaus veikla susijusius ekosistemų aspektus, ir į neaiškumus, susijusius su šiais komponentais;

10)   išmetimas į jūrą– sužvejoti kiekiai, kurie išmetami atgal į jūrą;

11)   mažo poveikio žvejyba– selektyviosios žvejybos būdų, kuriais daromas nedidelis žalingas poveikis jūrų ekosistemoms ir (arba) kuriuos naudojant gali būti išmetama mažai kuro deginimo teršalų, naudojimas;

12)   selektyvioji žvejyba– žvejyba, vykdoma naudojant žvejybos metodus arba žvejybos įrankius, kuriais žvejybos operacijos metu siekiama sužvejoti tam tikro dydžio ar rūšies organizmus ir tokie organizmai sužvejojami, taip sudarant sąlygas vengti sužvejoti netikslinius organizmus arba juos paleisti nesužalotus;

13)   mirtingumo dėl žvejybos koeficientas– santykinė tam tikro ištekliaus biomasės ar atskirų individų dalis, išžvejojama per konkretų laikotarpį iš to ištekliaus;

14)   ištekliai– jūrų biologiniai ištekliai konkrečioje valdymo zonoje;

15)   sužvejojamo kiekio apribojimas– atitinkamai žuvų išteklių ar žuvų išteklių grupių sužvejojamo kiekio apribojimas konkretų laikotarpį, jei tokiems žuvų ištekliams ar žuvų išteklių grupėms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, arba iškraunamo laimikio kiekio apribojimas konkretų laikotarpį, kurį netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį;

16)   išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškas– žuvų išteklių populiacijos parametrų (pavyzdžiui, biomasės arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento) vertė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje, pavyzdžiui, nustatant priimtiną biologinės rizikos lygį arba pageidaujamą laimikio dydį;

17)   mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis– Sąjungos nustatytas jūrų vandens gyvūnų rūšių dydis, atsižvelgiant į brandą, iki kurio taikomi apribojimai arba paskatos, kuriais siekiama vengti sužvejojimo vykdant žvejybos veiklą; toks dydis atitinkamais atvejais taikomas vietoj mažiausio leidžiamo iškrauti dydžio;

18)   saugias biologines ribas atitinkantys ištekliai– ištekliai, kurių atveju labai tikėtina, jog nustatyta neršiančių žuvų išteklių biomasė praėjusiųjų metų pabaigoje yra didesnė nei ribinis biomasės atskaitos taškas (Blim), o nustatytas praėjusiųjų metų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra mažesnis nei ribinis mirtingumo dėl žvejybos koeficiento atskaitos taškas (Flim);

19)   apsaugos priemonė– atsargumo priemonė, skirta išvengti to, kas nepageidaujama;

20)   techninės priemonė– priemonė, kuria, nustatant žvejybos įrankių naudojimo sąlygas bei jų struktūrą ir ribojant prieigą prie žvejybos rajonų, reguliuojama sužvejojamo kiekio sudėtis pagal rūšis bei dydį ir žvejybos veiklos poveikis ekosistemų komponentams;

21)   žvejybos pastangos– žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;

22)   valstybė narė, turinti tiesioginių valdymo interesų– valstybė narė, kuri turi interesų, išreikštų žvejybos galimybėmis arba žvejyba atitinkamos valstybės narės išskirtinėje ekonominėje zonoje, arba – Viduržemio jūroje – tradicine žvejyba atviroje jūroje;

23)   perleidžiamoji žvejybos teisė– atšaukiama teisė į tam tikrą valstybei narei paskirtų arba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (18) 19 straipsnį valstybės narės priimtuose valdymo planuose nustatytų žvejybos galimybių dalį, kuri gali būti panaikinta ir kurią jos turėtojas gali perduoti;

24)   žvejybos pajėgumai– laivo tonažas, išreikštas GT (bendruoju tonažu), ir jo galia, išreikšta kW (kilovatais), kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86 (19) 4 ir 5 straipsniuose;

25)   akvakultūra– vandens organizmų veisimas ir auginimas naudojant metodus, kuriais siekiama, kad šių organizmų produktyvumas būtų didesnis nei natūralioje aplinkoje, jeigu šie organizmai per visą veisimo ir auginimo laikotarpį iki pat produkcijos surinkimo ir ją surenkant išlieka fizinio arba juridinio asmens nuosavybe;

26)   žvejybos licencija– licencija, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 (20), 4 straipsnio 9 punkte;

27)   žvejybos leidimas– leidimas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 10 punkte;

28)   žvejybos veikla– žuvų paieška, žvejybos įrankių metimas, statymas, traukimas, tempimas, laimikio patalpinimas laive, žuvų ir žvejybos produktų perkrovimas, laikymas laive, perdirbimas laive, perkėlimas, laikymas varžose, tukinimas ir iškrovimas;

29)   žvejybos produktai– vandens organizmai, kurie yra žvejybos veiklos rezultatas, arba iš jų gauti produktai;

30)   veiklos vykdytojas– fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu;

31)   sunkus pažeidimas– pažeidimas, kaip apibrėžta atitinkamoje Sąjungos teisėje, įskaitant Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (21) 42 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalį;

32)   galutinis mokslinių duomenų naudotojas– subjektas, kurį mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domina mokslinė žuvininkystės sektoriaus duomenų analizė;

33)   leidžiamo sužvejoti kiekio perviršis– ta leidžiamo sužvejoti kiekio dalis, kurios pakrantės valstybė nesužvejoja, ir todėl atskirų išteklių bendras naudojimo lygis toliau yra žemesnis už lygį, kuriam esant ištekliai gali atsikurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžius, kurie viršija pageidaujamus dydžius, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis;

34)   akvakultūros produktai– vandens organizmai, kurie yra akvakultūros veiklos rezultatas, bet kuriuo gyvenimo ciklo etapu, arba iš jų gauti produktai;

35)   neršiančių žuvų išteklių biomasė– apskaičiuota konkretaus ištekliaus žuvų, kurios dauginasi tam tikru metu, įskaitant tiek patinus, tiek pateles, taip pat gyvavedes žuvis, masė;

36)   mišrioji žvejyba– žvejyba, apimanti daugiau nei vieną rūšį, kai tos pačios žvejybos operacijos metu tikėtina, kad bus sužvejotos skirtingos rūšys;

37)   tausios žvejybos partnerystės susitarimas– tarptautinis susitarimas, sudarytas su trečiąja valstybe siekiant už Sąjungos finansinį įnašą, kuris gali apimti sektorinę paramą, gauti galimybę naudotis vandenimis ir ištekliais, siekiant tausiai naudoti dalį jūrų biologinių išteklių perviršio;

2.   Šiame reglamente taikomi tokie geografinių rajonų geografiniai apibrėžimai:

a)   Šiaurės jūra– ICES IV ir IIIa zonos (22);

b)   Baltijos jūra– ICES IIIb, IIIc ir IIId zonos;

c)   Šiaurės Vakarų vandenys– ICES V zona (išskyrus Va zoną ir tik Vb zonos Sąjungos vandenys), VI ir VII zonos;

d)   Pietvakarių vandenys– ICES VIII, IX ir X zonos (vandenys aplink Azorų salas) ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonos (23) (vandenys aplink Madeirą ir Kanarų salas);

e)   Viduržemio jūra– Viduržemio jūros vandenys į rytus nuo 5°36′ vakarų ilgumos linijos;

f)   Juodoji jūra– Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas GFCM/33/2009/2 rezoliucijoje.

II   DALIS

GALIMYBĖ NAUDOTIS VANDENIMIS

5 straipsnis

Bendrosios taisyklės dėl galimybės naudotis vandenimis

1.   Sąjungos žvejybos laivai turi vienodas galimybes naudotis visais Sąjungos vandenimis, išskyrus nurodytuosius 2 ir 3 dalyse, ir juose esančiais ištekliais, laikantis pagal III dalį patvirtintų priemonių.

2.   Vandenyse iki 12 jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, valstybėms narėms leidžiama iki 2022 m. gruodžio 31 d. apriboti žvejybą leidžiant žvejoti tik tradiciškai tuose vandenyse žvejojantiems žvejybos laivams iš gretimos pakrantės uostų, nedarant poveikio valstybių narių kaimynystės ryšiais grindžiamoms nuostatoms, taikomoms su kitos valstybės narės vėliava plaukiojantiems Sąjungos laivams, ir I priedo nuostatoms, kuriomis kiekvienai valstybei narei nustatomos kitų valstybių narių pakrančių ruožų geografinės zonos, kuriose vykdoma žvejybos veikla, ir leidžiamos žvejoti rūšys. Valstybės narės praneša Komisijai apie pagal šią dalį nustatytus apribojimus.

3.   Vandenyse iki 100 jūrmylių atstumu nuo Sutarties 349 straipsnio 1 dalyje nurodytų Sąjungos atokiausių regionų bazinių linijų, atitinkamos valstybėms narėms leidžiama iki 2022 m. gruodžio 31 d. apriboti žvejybą ir leisti žvejoti tik tų teritorijų uostuose registruotiems laivams. Tokie apribojimai netaikomi tradiciškai tuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, jei jais neviršijamos tradiciškai taikomos žvejybos pastangos. Valstybės narės praneša Komisijai apie pagal šią dalį nustatytus apribojimus.

4.   Nuostatos, taikytinos pasibaigus dėl 2 ir 3 dalyse išdėstytos tvarkos galiojimo laikotarpiams, priimamos ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d.

III   DALIS

JŪRŲ BIOLOGINIŲ IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMO IR TAUSAUS NAUDOJIMO PRIEMONĖS

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

Išsaugojimo priemonės

6 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Siekdama 2 straipsnyje nustatytų bendros žuvininkystės politikos tikslų, susijusių su jūrų biologinių išteklių išsaugojimu ir tausiu naudojimu, Sąjunga patvirtina 7 straipsnyje nustatytas išsaugojimo priemones.

2.   Taikant šį reglamentą Komisija konsultuojasi su atitinkamomis patariamosiomis įstaigomis ir atitinkamomis mokslo įstaigomis. Išsaugojimo priemonės patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, ŽMTEK ir kitų patariamųjų įstaigų ataskaitas, patariamųjų tarybų pateiktas rekomendacijas ir valstybių narių bendras rekomendacijas pagal 18 straipsnį.

3.   Valstybės narės gali tarpusavyje bendradarbiauti, kad patvirtintų priemones pagal 11, 15 ir 18 straipsnius.

4.   Prieš patvirtindamos nacionalines priemones valstybės narės jas tarpusavyje suderina pagal 20 straipsnio 2 dalį.

5.   Ypatingais atvejais, visų pirma susijusiais su Viduržemio jūros regionu, valstybėms narėms gali būti suteikti įgaliojimai priimti teisiškai privalomus aktus bendros žuvininkystės politikos srityje, įskaitant išsaugojimo priemones. Atitinkamais atvejais taikomas 18 straipsnis.

7 straipsnis

Išsaugojimo priemonių rūšys

1.   Jūrų biologinių išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo priemonės gali, inter alia, būti šios:

| a) | daugiamečiai planai pagal 9 ir 10 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

daugiamečiai planai pagal 9 ir 10 straipsnius;

| b) | išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo tikslų nustatymas ir susijusios priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau sumažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

b)

išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo tikslų nustatymas ir susijusios priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau sumažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai;

| c) | žvejybos laivų žvejybos pajėgumų pritaikymo prie turimų žvejybos galimybių priemonės; |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivų žvejybos pajėgumų pritaikymo prie turimų žvejybos galimybių priemonės;

| d) | paskatos, įskaitant ekonominio pobūdžio paskatas, pavyzdžiui, žvejybos galimybes, kuriomis siekiama skatinti žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos, padedama vengti nepageidaujamos priegaudos ir kiek įmanoma ją sumažinti ir prisidedama prie žvejybos, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemai ir žvejybos ištekliams; |
| --- | --- |

d)

paskatos, įskaitant ekonominio pobūdžio paskatas, pavyzdžiui, žvejybos galimybes, kuriomis siekiama skatinti žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos, padedama vengti nepageidaujamos priegaudos ir kiek įmanoma ją sumažinti ir prisidedama prie žvejybos, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemai ir žvejybos ištekliams;

| e) | žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemonės; |
| --- | --- |

e)

žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemonės;

| f) | priemonės, kuriomis siekiama 15 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

f)

priemonės, kuriomis siekiama 15 straipsnyje nustatytų tikslų;

| g) | mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai; |
| --- | --- |

g)

mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai;

| h) | bandomieji projektai, susiję su alternatyvių rūšių žvejybos valdymo būdais ir žvejybos įrankiais, kuriais didinamas selektyvumas arba mažinamas žvejybos veiklos neigiamas poveikis jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

h)

bandomieji projektai, susiję su alternatyvių rūšių žvejybos valdymo būdais ir žvejybos įrankiais, kuriais didinamas selektyvumas arba mažinamas žvejybos veiklos neigiamas poveikis jūrų aplinkai;

| i) | priemonės, kurios yra būtinos, siekiant laikytis įsipareigojimų pagal Sąjungos aplinkosaugos srities teisės aktus, patvirtintos pagal 11 straipsnį; |
| --- | --- |

i)

priemonės, kurios yra būtinos, siekiant laikytis įsipareigojimų pagal Sąjungos aplinkosaugos srities teisės aktus, patvirtintos pagal 11 straipsnį;

| j) | 2 dalyje nurodytos techninės priemonės. |
| --- | --- |

j)

2 dalyje nurodytos techninės priemonės.

2.   Techninės priemonės gali, inter alia, būti šios:

| a) | žvejybos įrankių charakteristikos ir jų naudojimo taisyklės; |
| --- | --- |

a)

žvejybos įrankių charakteristikos ir jų naudojimo taisyklės;

| b) | žvejybos įrankių konstrukcijos specifikacijos, įskaitant:






  i) | jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą siekiant pagerinti įrankio selektyvumą arba kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai; |
| --- | --- | --- |

b)

žvejybos įrankių konstrukcijos specifikacijos, įskaitant:

i)

jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą siekiant pagerinti įrankio selektyvumą arba kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį ekosistemai;

| ii) | jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą siekiant sumažinti atsitiktinai sužvejojamų nykstančių rūšių, rūšių, kurioms gresia nykimas, ir saugomų rūšių vandens organizmų kiekį, taip pat sumažinti kitą nepageidaujamą priegaudą; |
| --- | --- |

ii)

jų modifikavimą arba papildomų įtaisų įmontavimą siekiant sumažinti atsitiktinai sužvejojamų nykstančių rūšių, rūšių, kurioms gresia nykimas, ir saugomų rūšių vandens organizmų kiekį, taip pat sumažinti kitą nepageidaujamą priegaudą;

| c) | tam tikruose žvejybos rajonuose arba tam tikrais laikotarpiais taikomi tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo ir žvejybos veiklos apribojimai ar draudimas; |
| --- | --- |

c)

tam tikruose žvejybos rajonuose arba tam tikrais laikotarpiais taikomi tam tikrų žvejybos įrankių naudojimo ir žvejybos veiklos apribojimai ar draudimas;

| d) | reikalavimas, kad žvejybos laivai nustatytą mažiausią privalomą laikotarpį nustatytame rajone nutrauktų žvejybą, siekiant apsaugoti laikinai jame susikaupusias nykstančias rūšis, neršiančias žuvis, žuvis, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir kitus pažeidžiamus jūrų išteklius; |
| --- | --- |

d)

reikalavimas, kad žvejybos laivai nustatytą mažiausią privalomą laikotarpį nustatytame rajone nutrauktų žvejybą, siekiant apsaugoti laikinai jame susikaupusias nykstančias rūšis, neršiančias žuvis, žuvis, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir kitus pažeidžiamus jūrų išteklius;

| e) | konkrečios priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau sumažinti žvejybos veiklos neigiamą poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama vengti nepageidaujamos priegaudos ir kiek įmanoma ją sumažinti. |
| --- | --- |

e)

konkrečios priemonės, kuriomis siekiama kuo labiau sumažinti žvejybos veiklos neigiamą poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama vengti nepageidaujamos priegaudos ir kiek įmanoma ją sumažinti.

8 straipsnis

Žuvų išteklių atkūrimo teritorijų nustatymas

1.   Sąjunga, tinkamai atsižvelgdama į esamas apsaugos teritorijas, siekia nustatyti saugomas teritorijas dėl jų biologinio pažeidžiamumo, įskaitant teritorijas, kuriose yra aiškių įrodymų, kad yra didelės žuvų, kurių ištekliai nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir nerštaviečių koncentracijos. Tokiose teritorijose žvejybos veikla gali būti apribojama ar uždraudžiama, kad būtų prisidedama prie gyvųjų vandens išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimo. Sąjunga toliau užtikrina papildomą esamų biologiškai pažeidžiamų teritorijų apsaugą.

2.   Tais tikslais valstybės narės nustato, jei įmanoma, tinkamas teritorijas, kurios gali būti darnaus tinklo dalimi, ir tam tikrais atvejais parengia bendras rekomendacijas, laikydamosi 18 straipsnio 7 dalies, kad Komisija pateiktų pasiūlymą laikydamasi Sutarties.

3.   Komisijai gali būti suteikti įgaliojimai daugiamečiame plane nustatyti tokias biologiškai pažeidžiamas saugomas teritorijas. Taikomos 18 straipsnio 1–6 dalys. Komisija reguliariai teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl saugomų teritorijų.

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

Konkrečios priemonės

9 straipsnis

Daugiamečių planų principai ir tikslai

1.   Daugiamečiai planai priimami prioriteto tvarka, remiantis mokslinėmis, techninėmis ir ekonominėmis rekomendacijomis; juose numatomos išsaugojimo priemonės, kuriomis siekiama atkurti ir išlaikyti tokius žuvų išteklių dydžius, viršijančius dydžius, kuriais būtų galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, vadovaujantis 2 straipsnio 2 dalimi.

2.   Tais atvejais, kai 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio užtikrinimo tikslai dėl nepakankamų duomenų negali būti nustatyti, daugiamečiuose planuose numatomos atsargumo principu grindžiamos priemonės, kurias taikant užtikrinamas bent panašus atitinkamų išteklių išsaugojimo lygis.

3.   Daugiamečiai planai taikomi:

| a) | vienai rūšiai arba |
| --- | --- |

a)

vienai rūšiai arba

| b) | mišriosios žvejybos atveju arba kai išteklių dinamika yra tarpusavyje susijusi – žvejybai, kurios metu naudojami kelių rūšių atitinkamo geografinio rajono ištekliai, atsižvelgiant į žinias apie žuvų išteklių, žvejybos ir jūrų ekosistemų sąveiką. |
| --- | --- |

b)

mišriosios žvejybos atveju arba kai išteklių dinamika yra tarpusavyje susijusi – žvejybai, kurios metu naudojami kelių rūšių atitinkamo geografinio rajono ištekliai, atsižvelgiant į žinias apie žuvų išteklių, žvejybos ir jūrų ekosistemų sąveiką.

4.   Priemonės, kurios bus įtrauktos į daugiamečius planus, ir jų įgyvendinimo kalendorius, turi būti proporcingi tikslams, kurių siekiama, ir atitikti numatytus terminus. Prieš įtraukiant priemones į daugiamečius planus, atsižvelgiama į jų tikėtiną ekonominį ir socialinį poveikį.

5.   Į daugiamečius planus gali būti įtraukti konkretūs išsaugojimo tikslai ir priemonės remiantis ekosisteminiu metodu, siekiant spręsti konkrečias mišriosios žvejybos problemas, susijusias su 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų pasiekimu visų įvairių išteklių, įtrauktų į planą, atveju, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad selektyvumo padidinti neįmanoma. Kai tai būtina, kai kuriems į daugiametį planą įtrauktiems ištekliams jame numatomos konkrečios alternatyvios išsaugojimo priemonės, remiantis ekosisteminiu metodu.

10 straipsnis

Daugiamečių planų turinys

1.   Nedarant poveikio atitinkamai kompetencijai pagal Sutartį, daugiamečiame plane atitinkamai, be kita ko, nurodoma:

| a) | taikymo sritis, t. y. ištekliai, žvejyba ir rajonas, kuriam daugiametis planas taikomas; |
| --- | --- |

a)

taikymo sritis, t. y. ištekliai, žvejyba ir rajonas, kuriam daugiametis planas taikomas;

| b) | tikslai, atitinkantys 2 straipsnyje nustatytus tikslus ir atitinkamas 6 ir 9 straipsnių nuostatas; |
| --- | --- |

b)

tikslai, atitinkantys 2 straipsnyje nustatytus tikslus ir atitinkamas 6 ir 9 straipsnių nuostatas;

| c) | kiekybiniai tikslai, pavyzdžiui, mirtingumo dėl žvejybos koeficientas ir (arba) neršiančių išteklių biomasė; |
| --- | --- |

c)

kiekybiniai tikslai, pavyzdžiui, mirtingumo dėl žvejybos koeficientas ir (arba) neršiančių išteklių biomasė;

| d) | tikslus kiekybinių tikslų įgyvendinimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

d)

tikslus kiekybinių tikslų įgyvendinimo tvarkaraštis;

| e) | išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai, atitinkantys 2 straipsnyje nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

e)

išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškai, atitinkantys 2 straipsnyje nustatytus tikslus;

| f) | išsaugojimo tikslai ir techninės priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų pasiekti 15 straipsnyje nustatyti tikslai, ir priemonės, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ar ji kiek įmanoma sumažinama; |
| --- | --- |

f)

išsaugojimo tikslai ir techninės priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų pasiekti 15 straipsnyje nustatyti tikslai, ir priemonės, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ar ji kiek įmanoma sumažinama;

| g) | apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad būtų pasiekti kiekybiniai tikslai, ir prireikus ištaisomieji veiksmai, įskaitant atvejus, kai prastėjant duomenų kokybei ar nesant duomenų išteklių tvarumui iškyla grėsmė. |
| --- | --- |

g)

apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad būtų pasiekti kiekybiniai tikslai, ir prireikus ištaisomieji veiksmai, įskaitant atvejus, kai prastėjant duomenų kokybei ar nesant duomenų išteklių tvarumui iškyla grėsmė.

2.   Daugiamečiame plane taip pat gali būti nurodoma:

| a) | kitos išsaugojimo priemonės, visų pirma priemonės, kuriomis siekiama palaipsniui panaikinti išmetimą į jūrą, atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, arba kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį ekosistemai, apie kurias išsami informacija prireikus parengiama pagal 18 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

kitos išsaugojimo priemonės, visų pirma priemonės, kuriomis siekiama palaipsniui panaikinti išmetimą į jūrą, atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, arba kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį ekosistemai, apie kurias išsami informacija prireikus parengiama pagal 18 straipsnį;

| b) | kiekybiniai rodikliai, susiję su pažangos, padarytos įgyvendinant daugiamečio plano tikslus, periodiniu stebėjimu ir vertinimu; |
| --- | --- |

b)

kiekybiniai rodikliai, susiję su pažangos, padarytos įgyvendinant daugiamečio plano tikslus, periodiniu stebėjimu ir vertinimu;

| c) | tam tikrais atvejais konkretūs tikslai, susiję su anadrominių ir katadrominių rūšių žuvų gyvenimo ciklo dalimi, praleista gėluose vandenyse. |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais konkretūs tikslai, susiję su anadrominių ir katadrominių rūšių žuvų gyvenimo ciklo dalimi, praleista gėluose vandenyse.

3.   Daugiamečiame plane numatoma jo peržiūra po pradinio ex post įvertinimo, visų pirma tam, kad būtų atsižvelgta į mokslinių rekomendacijų pakeitimus.

11 straipsnis

Išsaugojimo priemonės, būtinos siekiant laikytis įsipareigojimų pagal Sąjungos aplinkosaugos srities teisės aktus

1.   Valstybės narės įgaliojamos patvirtinti išsaugojimo priemones, kurios nedaro poveikio kitų valstybių narių žvejybos laivams ir yra taikomos vandenims, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, kai šios priemonės yra būtinos siekiant laikytis jų įsipareigojimų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalį, Direktyvos 2009/147/EB 4 straipsnį arba Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnį, su sąlyga, kad tos priemonės yra suderinamos su šio reglamento 2 straipsnyje nustatytais tikslais, atitinka atitinkamų Sąjungos teisės aktų, kuriuos jomis ketinama įgyvendinti, tikslus ir yra ne mažiau griežtos nei Sąjungos teisės nustatytos priemonės.

2.   Tais atvejais, kai valstybė narė (toliau – procedūrą inicijavusi valstybė narė) mano, kad reikia patvirtinti priemones norint laikytis įsipareigojimų, nurodytų 1 dalyje, o kitos valstybės narės turi tiesioginių valdymo interesų konkrečios žvejybos, kuriai tokios priemonės darys poveikį, atžvilgiu, Komisijai procedūrą inicijavusios valstybės narės prašymu suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patvirtinamos tokios priemonės pagal 46 straipsnį. Šiuo tikslu mutatis mutandis taikomos 18 straipsnio 1–4 ir 6 dalys.

3.   Procedūrą inicijavusi valstybė narė suteikia Komisijai ir kitoms tiesioginių valdymo interesų turinčioms valstybėms narėms susijusią informaciją apie reikalingas priemones, įskaitant jų pagrindimą, patvirtinančius mokslinius faktus ir išsamią informaciją apie jų praktinį įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą. Procedūrą inicijavusi valstybė narė ir kitos tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės per šešis mėnesius nuo pakankamos informacijos suteikimo gali pateikti 18 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą rekomendaciją. Komisija, atsižvelgdama į visas turimas mokslines rekomendacijas, priemones patvirtina per tris mėnesius nuo išsamaus prašymo gavimo dienos.

Jei ne visos valstybės narės susitaria dėl Komisijai pateiktinos bendros rekomendacijos pagal pirmą pastraipą per joje nurodytą terminą, ar jei laikoma, kad bendra rekomendacija neatitinka 1 dalyje nurodytų reikalavimų, Komisija pagal Sutartį gali pateikti pasiūlymą.

4.   Nukrypstant nuo 3 dalies ir jei nesama bendros rekomendacijos, nurodytos 3 dalyje, skubos atvejais Komisija patvirtina priemones. Skubos atvejais tvirtinamos tik tos tokios priemonės, kurių netaikant kyla pavojus, kad nebus pasiekti su išsaugojimo priemonių nustatymu susiję tikslai pagal direktyvas, nurodytas 1 dalyje, ir pavojus valstybių narių ketinimams.

5.   4 dalyje nurodytos priemonės taikomos ne ilgesnį nei 12 mėnesių laikotarpį, kuris gali būti pratęstas ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui, jei tebetenkinamos toje dalyje nurodytos sąlygos.

6.   Įgyvendinant atitinkamas priemones, patvirtintas pagal 2, 3 ir 4 dalis, ir užtikrinant jų vykdymą, Komisija sudaro palankias sąlygas atitinkamos valstybės narės ir kitų tiesioginių valdymo interesų žvejybos atžvilgiu turinčių valstybių narių bendradarbiavimui.

12 straipsnis

Komisijos priemonės, taikomos, kai kyla didelė grėsmė jūrų biologiniams ištekliams

1.   Jei yra tinkamai pagrįstų privalomos skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme jūrų biologinių išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai, paremtų įrodymais, pagrįstu valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija, siekdama sumažinti tą grėsmę, gali priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, taikytinus ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį, laikantis 47 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.

2.   1 dalyje nurodytą prašymą valstybė narė vienu metu išsiunčia Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir atitinkamoms patariamosioms taryboms. Kitos valstybės narės ir patariamosios tarybos per septynias darbo dienas nuo pranešimo gavimo dienos gali raštu pateikti savo pastabas. Komisija priima sprendimą per 15 darbo dienų nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodyto prašymo gavimo.

3.   Prieš baigiantis pradiniam 1 dalyje nurodytų nedelsiant taikytinų įgyvendinimo aktų taikymo laikotarpiui, jei tenkinamos 1 dalyje nurodytos sąlygos, Komisija gali priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiamas tokios neatidėliotinos priemonės taikymas ne ilgesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 47 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.

13 straipsnis

Valstybės narės neatidėliotinos priemonės

1.   Remdamasi informacija apie didelę grėsmę jūrų biologinių išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai, kuri kyla dėl žvejybos veiklos vandenyse, į kuriuos valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, ir dėl kurios reikia nedelsiant imtis veiksmų, ta valstybė narė gali patvirtinti neatidėliotinas priemones tai grėsmei sumažinti. Tokios priemonės turi būti suderinamos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir ne mažiau griežtos nei Sąjungos teisės nustatytos priemonės. Tokios priemonės taikomos ne ilgesnį kaip trijų mėnesių laikotarpį.

2.   Tais atvejais, kai neatidėliotinos priemonės, kurias ketina patvirtinti valstybė narė, gali turėti poveikį kitos valstybės narės žvejybos laivams, tokios priemonės patvirtinamos tik po to, kai pasikonsultuojama su Komisija, atitinkamomis valstybėmis narėmis ir atitinkamomis patariamosiomis tarybomis dėl priemonių projekto, su kuriuo pateikiamas aiškinamasis memorandumas. Tokioms konsultacijoms besikonsultuojanti valstybė narė gali nustatyti pagrįstą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei vienas mėnuo.

3.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad pagal šį straipsnį patvirtinta priemonė neatitinka 1 dalyje išdėstytų sąlygų, ji gali, nurodžiusi pagrįstas priežastis, prašyti, kad atitinkama valstybė narė iš dalies pakeistų arba panaikintų tą priemonę.

14 straipsnis

Nepageidaujamos priegaudos vengimas ir sumažinimas iki minimumo

1.   Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad pagal 15 straipsnį būtų nustatytas įpareigojimas iškrauti visą atitinkamos žvejybos laimikį (toliau – įpareigojimas iškrauti laimikį), valstybės narės gali vykdyti bandomuosius projektus, remdamosi patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgdamos į atitinkamų patariamųjų tarybų nuomones, kad būtų visapusiškai ištirti visi praktiniai metodai, kuriuos taikant žvejybos metu vengiama, sumažinama iki minimumo ir panaikinama nepageidaujama priegauda.

2.   Valstybės narės gali parengti „išmetimų atlasą“, kuriame būtų parodyti išmesti kiekiai kiekvienos žvejybos, kuriai taikoma 15 straipsnio 1 dalis, metu.

15 straipsnis

Įpareigojimas iškrauti laimikį

1.   Visas laimikis tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, o Viduržemio jūroje – taip pat rūšių, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 III priede apibrėžtas mažiausias dydis, sužvejotų vykdant žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivais ne Sąjungos vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų šalių jurisdikcijai, toliau nurodytų rūšių žvejybos atvejais ir toliau nurodytuose geografiniuose rajonuose, išskyrus tuos atvejus, kai naudojamas gyvam jaukui, įkeliamas į žvejybos laivus, juose laikomas, registruojamas, iš jų iškraunamas ir įskaičiuojamas į kvotas, jei tokios taikomos, laikantis šio tvarkaraščio:

| a) | vėliausiai nuo 2015 m. sausio 1 d.:






  — | žvejojant mažas pelagines žuvis (t. y. skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, mažąsias argentinas, sardines, šprotus); |
| --- | --- | --- |

a)

vėliausiai nuo 2015 m. sausio 1 d.:

—

žvejojant mažas pelagines žuvis (t. y. skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, mažąsias argentinas, sardines, šprotus);

| — | žvejojant dideles pelagines žuvis (t. y. paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, atlantinius marlinus ir atlantinius baltuosius marlinus); |
| --- | --- |

—

žvejojant dideles pelagines žuvis (t. y. paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, atlantinius marlinus ir atlantinius baltuosius marlinus);

| — | žvejojant pramoniniais tikslais (be kita ko, žvejojant paprastąsias stintenes, tobines ir norvegines menkutes); |
| --- | --- |

—

žvejojant pramoniniais tikslais (be kita ko, žvejojant paprastąsias stintenes, tobines ir norvegines menkutes);

| — | žvejojant lašišas Baltijos jūroje. |
| --- | --- |

—

žvejojant lašišas Baltijos jūroje.

| b) | vėliausiai nuo 2015 m. sausio 1 d. – rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, atveju ir ne vėliau kaip 2017 m. sausio 1 d. – visų kitų rūšių atveju, žvejojant Baltijos jūros Sąjungos vandenyse rūšis, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, išskyrus nurodytuosius a punkte. |
| --- | --- |

b)

vėliausiai nuo 2015 m. sausio 1 d. – rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, atveju ir ne vėliau kaip 2017 m. sausio 1 d. – visų kitų rūšių atveju, žvejojant Baltijos jūros Sąjungos vandenyse rūšis, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, išskyrus nurodytuosius a punkte.

| c) | vėliausiai nuo 2016 m. sausio 1 d. – rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, atveju ir ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. – visų kitų rūšių atveju:






  i) | Šiaurės jūra






  — | žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, ledjūrio menkes; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

vėliausiai nuo 2016 m. sausio 1 d. – rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, atveju ir ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. – visų kitų rūšių atveju:

i)

Šiaurės jūra

—

žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, ledjūrio menkes;

| — | žvejojant norveginius omarus; |
| --- | --- |

—

žvejojant norveginius omarus;

| — | žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes; |
| --- | --- |

—

žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes;

| — | žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas; |
| --- | --- |

—

žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas;

| — | žvejojant šiaurines paprastąsias krevetes; |
| --- | --- |

—

žvejojant šiaurines paprastąsias krevetes;

| ii) | Šiaurės Vakarų vandenys






  — | žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, ledjūrio menkes; |
| --- | --- | --- |

ii)

Šiaurės Vakarų vandenys

—

žvejojant menkes, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, ledjūrio menkes;

| — | žvejojant norveginius omarus; |
| --- | --- |

—

žvejojant norveginius omarus;

| — | žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes; |
| --- | --- |

—

žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes;

| — | žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas; |
| --- | --- |

—

žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas;

| iii) | Pietvakarių vandenys






  — | žvejojant norveginius omarus; |
| --- | --- | --- |

iii)

Pietvakarių vandenys

—

žvejojant norveginius omarus;

| — | žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes; |
| --- | --- |

—

žvejojant europinius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes;

| — | žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas; |
| --- | --- |

—

žvejojant europines paprastąsias jūrines lydekas;

| iv) | vykdant kitą rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žvejybą. |
| --- | --- |

iv)

vykdant kitą rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žvejybą.

| d) | vėliausiai nuo 2017 m. sausio 1 d. – rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, atveju ir ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. – visų kitų rūšių atveju, vykdant žvejybą, kuriai netaikomas a punktas, Viduržemio jūroje, Juodojoje jūroje ir visuose kituose Sąjungos vandenyse ir ne Sąjungos vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų šalių jurisdikcijai. |
| --- | --- |

d)

vėliausiai nuo 2017 m. sausio 1 d. – rūšių, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis, atveju ir ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. – visų kitų rūšių atveju, vykdant žvejybą, kuriai netaikomas a punktas, Viduržemio jūroje, Juodojoje jūroje ir visuose kituose Sąjungos vandenyse ir ne Sąjungos vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso trečiųjų šalių jurisdikcijai.

2.   1 dalis taikoma nedarant poveikio Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams. Komisijai pagal 46 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, skirtus įgyvendinti tokius tarptautinius įsipareigojimus Sąjungos teisėje, įskaitant visų pirma nuo šiame straipsnyje nustatyto įpareigojimo iškrauti laimikį nukrypti leidžiančias nuostatas.

3.   Tais atvejais, kai visos valstybės narės, turinčios tiesioginių valdymo interesų tam tikros žvejybos atžvilgiu, susitaria, kad įpareigojimas iškrauti laimikį turėtų būti taikomas kitoms nei 1 dalyje nurodytos rūšims, jos gali pateikti bendrą rekomendaciją įpareigojimą iškrauti laimikį taikyti ir toms kitoms rūšims. Šiuo tikslu mutatis mutandis taikomos 18 straipsnio 1–6 dalys. Jeigu tokia bendra rekomendacija pateikiama, Komisija gali pagal 46 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais patvirtina priemones.

4.   1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas:

| a) | rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra nurodytos bendros žuvininkystės politikos srityje priimtame Sąjungos teisės akte; |
| --- | --- |

a)

rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra nurodytos bendros žuvininkystės politikos srityje priimtame Sąjungos teisės akte;

| b) | rūšims, kurių atveju moksliniai įrodymai rodo aukštą išgyvenimo koeficientą, atsižvelgiant į žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas; |
| --- | --- |

b)

rūšims, kurių atveju moksliniai įrodymai rodo aukštą išgyvenimo koeficientą, atsižvelgiant į žvejybos įrankių, žvejybos praktikos ir ekosistemos charakteristikas;

| c) | sužvejotiems kiekiams, kuriems taikomos de minimis išimtys. |
| --- | --- |

c)

sužvejotiems kiekiams, kuriems taikomos de minimis išimtys.

5.   1 dalyje nustatyto įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimas išsamiai apibūdinamas 9 ir 10 straipsniuose nurodytuose daugiamečiuose planuose ir atitinkamais atvejais detaliau apibūdinamas pagal 18 straipsnį, įskaitant:

| a) | konkrečias nuostatas dėl žvejybos arba rūšių, kurioms taikomas 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį; |
| --- | --- |

a)

konkrečias nuostatas dėl žvejybos arba rūšių, kurioms taikomas 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį;

| b) | įpareigojimo iškrauti 4 dalies b punkte nurodytų rūšių laimikį taikymo išimčių išsamų apibūdinimą; |
| --- | --- |

b)

įpareigojimo iškrauti 4 dalies b punkte nurodytų rūšių laimikį taikymo išimčių išsamų apibūdinimą;

| c) | nuostatas dėl de minimis išimčių, kurios sudaro ne daugiau kaip 5 % viso per metus sužvejojamo visų rūšių, kurių atžvilgiu taikomas 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, kiekio. De minimis išimtis taikoma tokiais atvejais:






  i) | kai iš mokslinių rekomendacijų galima spręsti, kad labai sunku padidinti selektyvumą, arba |
| --- | --- | --- |

c)

nuostatas dėl de minimis išimčių, kurios sudaro ne daugiau kaip 5 % viso per metus sužvejojamo visų rūšių, kurių atžvilgiu taikomas 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, kiekio. De minimis išimtis taikoma tokiais atvejais:

i)

kai iš mokslinių rekomendacijų galima spręsti, kad labai sunku padidinti selektyvumą, arba

| ii) | siekiant vengti neproporcingų nepageidaujamos priegaudostvarkymo išlaidų tų žvejybos įrankių atveju, kai atitinkamu žvejybos įrankiu sužvejojama nepageidaujama priegauda sudaro ne daugiau kaip tam tikrą daugiamečiame plane nustatytiną procentinę dalį viso tuo įrankiu sužvejojamo metinio kiekio. |
| --- | --- |

ii)

siekiant vengti neproporcingų nepageidaujamos priegaudostvarkymo išlaidų tų žvejybos įrankių atveju, kai atitinkamu žvejybos įrankiu sužvejojama nepageidaujama priegauda sudaro ne daugiau kaip tam tikrą daugiamečiame plane nustatytiną procentinę dalį viso tuo įrankiu sužvejojamo metinio kiekio.

Pagal šiame punkte nurodytas nuostatas sužvejotas kiekis į atitinkamas kvotas neįskaičiuojamas; tačiau visas toks sužvejotas kiekis išsamiai registruojamas.

Pereinamuoju ketverių metų laikotarpiu šiame punkte nurodytas viso per metus sužvejojamo kiekio procentinis dydis didinamas:

| i) | dviem procententiniais punktais per pirmuosius dvejus įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo metus; ir |
| --- | --- |

i)

dviem procententiniais punktais per pirmuosius dvejus įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo metus; ir

| ii) | vienu procentiniu punktu per dvejus paskesnius metus; |
| --- | --- |

ii)

vienu procentiniu punktu per dvejus paskesnius metus;

| d) | nuostatas dėl laimikių dokumentavimo; |
| --- | --- |

d)

nuostatas dėl laimikių dokumentavimo;

| e) | atitinkamais atvejais – mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių nustatymą pagal 10 dalį. |
| --- | --- |

e)

atitinkamais atvejais – mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių nustatymą pagal 10 dalį.

6.   Tais atvejais, kai dėl tam tikros rūšies žvejybos nėra priimtas daugiametis planas arba valdymo planas pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 18 straipsnį, Komisija gali vadovaudamasi šio reglamento 18 straipsniu priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 46 straipsnį, laikinai ir ne ilgesniam kaip trejų metų terminui nustatančius specialų įpareigojimo iškrauti laimikį planą, kuriame būtų šios straipsnio 5 dalies a–e punktuose nurodytos specifikacijos. Valstybės narės gali bendradarbiauti pagal šio reglamento 18 straipsnį rengdamos tokį planą, siekdamos, kad Komisija priimtų tokius aktus ar pateiktų pasiūlymą, laikydamasi įprastos teisėkūros procedūros.

7.   Nepatvirtinus priemonių, siekiant apibrėžti de minimis išimtį daugiamečiame plane pagal 5 dalį arba pagal 6 dalį specialiame išmetimų plane, Komisija pagal 46 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustato de minimis išimtį, nurodytą 4 dalies c punkte, kuri, laikantis 5 dalies c punkto i arba ii papunktyje nustatytų sąlygų, neviršija 5 % viso per metus sužvejojamo visų rūšių, kurių atžvilgiu pagal 1 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, kiekio. Ta de minimis išimtis nustatoma taip, kad būtų taikoma nuo atitinkamo įpareigojimo iškrauti laimikį taikymo pradžios dienos.

8.   Nukrypstant nuo įpareigojimo įskaičiuoti sužvejotus kiekius į atitinkamas kvotas pagal 1 dalį, sužvejojami rūšių, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, kiekiai, kurie sužvejoti viršijant atitinkamų išteklių kvotas arba sužvejojamų rūšių, kurioms valstybė narė neturi kvotų, kiekiai gali būti atimti iš tikslinės rūšies kvotos, jei jie neviršija 9 % tikslinės rūšies kvotos. Ši nuostata taikoma tik tuo atveju, kai netikslinių rūšių ištekliai atitinka saugias biologines ribas.

9.   Išteklių, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju valstybės narės gali pasinaudoti metų sandūros lankstumo priemonėmis, kurios negali viršyti 10 % jų leidžiamo iškrauti kiekio. Šiuo tikslu valstybė narė gali leisti iškrauti papildomą kiekį tų išteklių, kurių atžvilgiu taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, jei toks kiekis neviršija 10 % tai valstybei narei paskirtos kvotos. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnis.

10.   Siekiant užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą, gali būti nustatomi mažiausi išteklių išsaugojimą užtikrinantys orientaciniai dydžiai.

11.   Rūšių, kurioms taikomas 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju sužvejojamus tų rūšių vandens organizmus, nesiekiančius mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, galima naudoti kitiems nei tiesioginio žmonių vartojimo maistui tikslams, įskaitant smulkinimui į žuvų miltus, žuvų taukams, naminių gyvūnų ėdalui, maisto priedams, farmacijos produktams ir kosmetikai gaminti.

12.   Rūšių, kurioms netaikomas 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju sužvejoti mažesni nei nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio vandens organizmai nelaikomi laive, o nedelsiant paleidžiami į jūrą.

13.   Kad galėtų stebėti, ar laikomasi įpareigojimo iškrauti visą laimikį, valstybės narės užtikrina išsamų ir tikslų visų žvejybos reisų dokumentavimą ir tinkamus pajėgumus bei priemones, tokias kaip stebėtojai, vaizdo stebėjimo sistemos (CCTV) ir kita. Tai darydamos, valstybės narės vadovaujasi veiksmingumo ir proporcingumo principais.

16 straipsnis

Žvejybos galimybės

1.   Valstybėms narėms paskirtomis žvejybos galimybėmis užtikrinamas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu. Skiriant naujas žvejybos galimybes atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės interesus.

2.   Tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį, pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį, remiantis tuo, kad pirmaisiais ir paskesniais metais to ištekliaus išmetimas į jūrą nebebus leidžiamas.

3.   Tais atvejais, kai nauji moksliniai įrodymai rodo, kad žvejybos galimybės, kurios buvo nustatytos konkretaus ištekliaus atžvilgiu, labai neatitinka faktinės to ištekliaus būklės, tiesiogiai suinteresuotos valstybės narės gali pateikti Komisijai motyvuotą prašymą, kad ji pateiktų pasiūlymą dėl šio neatitikimo sumažinimo, kartu laikantis 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų.

4.   Žvejybos galimybės nustatomos atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus ir jos atitinka kiekybinius tikslus, tvarkaraštį ir ribas, nustatytus pagal 9 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 1 dalies b bei c punktus.

5.   Trečiosioms šalims Sąjungos vandenyse suteikiamų žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemonės nustatomos pagal Sutartį.

6.   Kiekviena valstybė narė nusprendžia, kaip su jos vėliava plaukiojantiems laivams gali būti paskirstomos jai paskirtos žvejybos galimybės, kurioms netaikoma perleidžiamųjų žvejybos teisių sistema (pavyzdžiui, nustatant individualias žvejybos galimybes). Apie paskirstymo būdą ji informuoja Komisiją.

7.   Paskirstydamos mišriosios žvejybos atveju taikomas žvejybos galimybes, valstybės narės atsižvelgia į tokioje žvejyboje dalyvaujančių laivų tikėtiną sužvejotų kiekių sudėtį.

8.   Pranešusios Komisijai, valstybės narės gali apsikeisti visomis arba dalimi joms paskirtų žvejybos galimybių.

17 straipsnis

Valstybių narių vykdomo žvejybos galimybių paskirstymo kriterijai

Skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, kaip nurodyta 16 straipsnyje, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus. Taikytini kriterijai gali būti, inter alia, žvejybos poveikis aplinkai, ankstesni duomenys apie nuostatų laikymąsi, indėlis į vietos ekonomiką ir ankstesni duomenys apie sužvejotus kiekius. Atsižvelgdamos į joms skirtas žvejybos galimybes, valstybės narės siekia teikti paskatas žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius arba žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, pavyzdžiui, sunaudojama mažiau energijos ar daroma mažesnė žala buveinėms.

III   ANTRAŠTINĖ DALIS

Regionalizavimas

18 straipsnis

Regioninis bendradarbiavimas išsaugojimo priemonių srityje

1.   Tais atvejais, kai Komisijai suteikiami su atitinkamam geografiniam rajonui taikoma Sąjungos išsaugojimo priemone susiję įgaliojimai, įskaitant numatytus daugiamečiame plane, nustatytame pagal 9 ir 10 straipsnius, bei 11 straipsnyje ir 15 straipsnio 6 dalyje numatytus atvejus, priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos priemonės, valstybės narės, turinčios tiesioginių valdymo interesų, kuriems daro poveikį šios priemonės, gali per atitinkamoje išsaugojimo priemonėje ir (arba) daugiamečiame plane nustatytiną terminą susitarti pateikti bendras rekomendacijas, kuriomis siekiama atitinkamų Sąjungos išsaugojimo priemonių, daugiamečių planų arba specialių išmetimų planų tikslų. Komisija nepriima tokių deleguotųjų arba įgyvendinimo aktų nepasibaigus valstybių narių bendrų rekomendacijų pateikimo terminui.

2.   1 dalies tikslais valstybės narės, turinčios tiesioginių valdymo interesų, kuriems 1 dalyje nurodytos priemonės daro poveikį, rengdamos bendras rekomendacijas, tarpusavyje bendradarbiauja. Jos taip pat konsultuojasi su atitinkama (-omis) patariamąja (-osiomis) taryba (-omis). Komisija sudaro palankesnes sąlygas valstybių narių bendradarbiavimui, be kita ko, prireikus užtikrindama, kad iš atitinkamų mokslo įstaigų būtų galima gauti mokslinę informaciją.

3.   Tais atvejais, kai pagal 1 dalį pateikiama bendra rekomendacija dėl priemonių, Komisijai gali priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos tos priemonės, jeigu tokia rekomendacija yra suderinama su atitinkama išsaugojimo priemone ir (arba) daugiamečiu planu.

4.   Tais atvejais, kai išsaugojimo priemonė taikoma konkrečiam žuvų ištekliui, kuris yra bendras su trečiosiomis šalimis ir kurį valdo daugiašalės žvejybos organizacijos arba kuris yra valdomas pagal dvišalius ar daugiašalius susitarimus, Sąjunga stengiasi susitarti su atitinkamais partneriais dėl 2 straipsnyje nustatytiems tikslams pasiekti būtinų priemonių.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad bendros rekomendacijos dėl pagal 1 dalį patvirtintų išsaugojimo priemonių būtų grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atitiktų visus šiuos reikalavimus:

| a) | būtų suderinamos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

a)

būtų suderinamos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais;

| b) | būtų suderinamos su atitinkamos išteklių išsaugojimo priemonės taikymo sritimi ir tikslais; |
| --- | --- |

b)

būtų suderinamos su atitinkamos išteklių išsaugojimo priemonės taikymo sritimi ir tikslais;

| c) | būtų suderinamos su atitinkamo daugiamečio plano taikymo sritimi ir padėtų veiksmingai pasiekti jame nustatytus tikslus ir kiekybinius tikslus; |
| --- | --- |

c)

būtų suderinamos su atitinkamo daugiamečio plano taikymo sritimi ir padėtų veiksmingai pasiekti jame nustatytus tikslus ir kiekybinius tikslus;

| d) | būtų bent ne mažiau griežtos nei pagal Sąjungos teisę nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

d)

būtų bent ne mažiau griežtos nei pagal Sąjungos teisę nustatytos priemonės.

6.   Jei visoms valstybėms narėms nepavyksta per nustatytą terminą susitarti dėl bendrų rekomendacijų, kurios turi būti pateiktos Komisijai pagal 1 dalį, arba jei manoma, kad bendros rekomendacijos dėl išsaugojimo priemonių nėra suderinamos su atitinkamų išsaugojimo priemonių tikslais ir kiekybiniais tikslais, Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl tinkamų priemonių pagal Sutartį.

7.   Be 1 dalyje nurodytų atvejų, valstybės narės, turinčios tiesioginių valdymo interesų žvejybos atitinkamame geografiškai apibrėžtame rajone atžvilgiu, taip pat gali parengti bendras rekomendacijas Komisijai dėl priemonių, kurias Komisija pasiūlys arba patvirtins.

8.   Kaip papildomas ar alternatyvus regioninio bendradarbiavimo metodas valstybėms narėms atitinkamam geografiniam rajonui taikomoje Sąjungos išsaugojimo priemonėje, įskaitant daugiametį planą, nustatytą pagal 9 ir 10 straipsnius, suteikiami įgaliojimai per nustatytą terminą patvirtinti priemones, kuriomis konkrečiau apibrėžiama ta išsaugojimo priemonė. Tvirtindamos tokias priemones, atitinkamos valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja. Mutatis mutandis taikomos šio straipsnio 2, 4 ir 5 dalys. Į šį darbą įtraukiama Komisija, ir atsižvelgiama į jos pastabas. Valstybė narė savo atitinkamas nacionalines priemones patvirtina tik tuo atveju, jei visos atitinkamos valstybės narės susitaria dėl tų priemonių turinio. Tais atvejais, kai Komisija mano, kad valstybės narės priemonė neatitinka atitinkamoje išsaugojimo priemonėje nustatytų sąlygų, ji gali, pateikusi atitinkamas priežastis, prašyti, kad atitinkama valstybė narė iš dalies pakeistų arba panaikintų tą priemonę.

IV   ANTRAŠTINĖ DALIS

Nacionalinės priemonės

19 straipsnis

Valstybių narių priemonės, taikomos su jų vėliava plaukiojantiems laivams arba jų teritorijoje įsikūrusiems asmenims

1.   Valstybė narė gali patvirtinti priemones, skirtas žuvų ištekliams Sąjungos vandenyse išsaugoti, jei tos priemonės atitinka visus šiuos reikalavimus:

| a) | jos taikomos tik su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams arba, kai žvejybos veikla vykdoma ne žvejybos laivu, jų teritorijos dalyje, kuriai taikoma Sutartis, įsikūrusiems asmenims; |
| --- | --- |

a)

jos taikomos tik su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams arba, kai žvejybos veikla vykdoma ne žvejybos laivu, jų teritorijos dalyje, kuriai taikoma Sutartis, įsikūrusiems asmenims;

| b) | jos yra suderinamos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

b)

jos yra suderinamos su 2 straipsnyje nustatytais tikslais;

| c) | jos yra bent ne mažiau griežtos nei pagal Sąjungos teisę nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

c)

jos yra bent ne mažiau griežtos nei pagal Sąjungos teisę nustatytos priemonės.

2.   Valstybė narė kontrolės tikslais informuoja kitas atitinkamas valstybes nares apie pagal 1 dalį priimtas nuostatas.

3.   Valstybės narės viešai paskelbia turimą tinkamą informaciją apie pagal šį straipsnį patvirtintas priemones.

20 straipsnis

Valstybių narių priemonės, taikomos 12 jūrmylių zonoje

1.   Valstybė narė gali imtis nediskriminuojančių priemonių, skirtų žuvų išteklių išsaugojimui bei valdymui ir jūrų ekosistemų išsaugojimo būklės išlaikymui ir gerinimui 12 jūrmylių nuo jos bazinių linijų zonoje, jei Sąjunga dar nėra patvirtinusi specialiai tam rajonui skirtų išsaugojimo ir valdymo priemonių ar konkrečiai nesprendžia problemos, kurią nurodė atitinkama valstybė narė. Valstybės narės priemonės turi būti suderinamos su 3 straipsnyje nustatytais tikslais ir bent ne mažiau griežtos nei pagal Sąjungos teisę nustatytos priemonės.

2.   Tais atvejais, kai išsaugojimo ir valdymo priemonės, kurias ketina patvirtinti valstybė narė, gali turėti poveikio kitų valstybių narių žvejybos laivams, tokios priemonės patvirtinamos tik po to, kai su Komisija, atitinkamomis valstybėmis narėmis ir atitinkamomis patariamosiomis tarybomis pasikonsultuojama dėl priemonių projekto, su kuriuo pateikiamas aiškinamasis memorandumas, kuriame būtų, inter alia, įrodyta, kad tos priemonės yra nediskriminuojančios. Tokio konsultavimosi tikslu besikonsultuojanti valstybė narė gali nustatyti pagrįstą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei du mėnesiai.

3.   Valstybės narės viešai paskelbia turimą tinkamą informaciją apie pagal šį straipsnį patvirtintas priemones.

4.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad pagal šį straipsnį patvirtinta priemonė neatitinka 1 dalyje išdėstytų sąlygų, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis, prašyti, kad atitinkama valstybė narė iš dalies pakeistų arba panaikintų atitinkamą priemonę.

IV   DALIS

ŽVEJYBOS PAJĖGUMŲ VALDYMAS

21 straipsnis

Perleidžiamųjų žvejybos teisių sistemos nustatymas

Valstybės narės gali nustatyti perleidžiamųjų žvejybos teisių sistemą. Tokią sistemą turinčios valstybės narės sukuria ir tvarko perleidžiamųjų žvejybos teisių registrą.

22 straipsnis

Žvejybos pajėgumų reguliavimas ir valdymas

1.   Valstybės narės ilgainiui nustato priemones savo laivynų žvejybos pajėgumui reguliuoti pagal jų žvejybos galimybes, atsižvelgdamos į tendencijas ir remdamosi patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, kad būtų pasiekta stabili ir tvari jų pusiausvyra.

2.   Kad pasiektų 1 dalyje nurodytą tikslą, valstybės narės iki kiekvienų metų gegužės 31 d. nusiunčia Komisijai ataskaitą apie pusiausvyrą tarp jų laivynų žvejybos pajėgumų ir jų žvejybos galimybių. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas visoje Sąjungoje laikytis bendro požiūrio, ta ataskaita rengiama vadovaujantis bendrosiomis gairėmis, kurias gali parengti Komisija, jose nurodydama atitinkamus techninius, socialinius ir ekonominius parametrus.

Ataskaitoje pateikiamas metinis kiekvienos valstybės narės nacionalinio laivyno ir visų jos laivyno segmentų pajėgumų įvertinimas. Ataskaitoje siekiama nustatyti struktūrinį pajėgumų perteklių kiekviename segmente ir įvertinti kiekvieno segmento ilgalaikį pelningumą. Tokios ataskaitos skelbiamos viešai.

3.   Kalbant apie 2 dalies antroje pastraipoje nurodytus įvertinimus, valstybės narės savo analizę pagrindžia jų laivynų žvejybos pajėgumų ir jų žvejybos galimybių pusiausvyra. Atskiri įvertinimai rengiami laivynams, žvejojantiems atokiausiuose regionuose, ir laivams, žvejojantiems išimtinai ne Sąjungos vandenyse.

4.   Jei atlikus įvertinimą aiškiai matyti, kad žvejybos pajėgumai nėra veiksmingai subalansuoti su žvejybos galimybėmis, valstybė narė parengia laivyno segmentams, kuriuose nustatytas struktūrinių pajėgumų perteklius, skirtą veiksmų planą ir jį įtraukia į savo ataskaitą. Veiksmų plane nurodomi reguliavimo tikslai ir priemonės pusiausvyrai pasiekti, taip pat aiškus jo įgyvendinimo tvarkaraštis.

Komisija kasmet parengia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie valstybių narių laivynų žvejybos pajėgumų ir jų žvejybos galimybių pusiausvyrą, laikydamasi 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų gairių. Ataskaitoje pateikiami veiksmų planai nurodyti šios dalies pirmoje pastraipoje. Pirma ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2015 m. kovo 31 d.

Neparengus 2 dalyje nurodytos ataskaitos ir (arba) neįgyvendinus šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyto veiksmų plano, gali būti proporcingai sustabdytas arba nutrauktas atitinkamos Sąjungos finansinės paramos, skirtos investicijoms į atitinkamą laivyno segmentą ar segmentus pagal būsimą Sąjungos teisės aktą, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014 – 2020 m. laikotarpiu sąlygos, mokėjimas tai valstybei narei.

5.   Pasitraukti iš laivyno gaunant viešąją pagalbą leidžiama tik tuomet, jei prieš tai buvo panaikinta žvejybos licencija ir žvejybos leidimai.

6.   Žvejybos pajėgumai, atitinkantys iš laivyno gaunant viešąją pagalbą pasitraukusių žvejybos laivų pajėgumus, nepakeičiami kitais.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. jų laivynų žvejybos pajėgumai niekada neviršytų II priede nustatytų viršutinių žvejybos pajėgumų ribų.

23 straipsnis

Įtraukimo į laivyną / pasitraukimo iš laivyno programa

1.   Valstybės narės įtraukimą į savo laivynus ir pasitraukimą iš savo laivynų tvarko taip, kad naujų pajėgumų įtraukimas į laivyną negaunant viešosios pagalbos būtų kompensuojamas prieš tai atliktu bent tokios pat apimties pajėgumų pašalinimu iš laivyno be viešosios pagalbos.

2.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, nustatančius šio straipsnio taikymo įgyvendinimo taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 47 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 30 d. Komisija įvertina įtraukimo į laivyną / pasitraukimo iš laivyno programą, atsižvelgdama į laivyno pajėgumų ir numatomų žvejybos galimybių santykio raidą ir atitinkamais atvejais siūlo tos programos pakeitimų.

24 straipsnis

Žvejybos laivynų registrai

1.   Valstybės narės registruoja šiame reglamente nustatytoms priemonėms valdyti būtiną informaciją apie su jų vėliavomis plaukiojančių Sąjungos žvejybos laivų savininkus, laivo bei įrankių charakteristikas ir veiklą.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytą informaciją.

3.   Komisija tvarko Sąjungos žvejybos laivyno registrą, į kurį įtraukiama pagal 2 dalį gaunama informacija. Ji sudaro galimybes visuomenei susipažinti su Sąjungos žvejybos laivyno registru ir kartu užtikrina, kad asmens duomenys būtų tinkamai apsaugoti.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato techninius veiklos reikalavimus, susijusius su 1, 2 ir 3 dalyse nurodytos informacijos registravimu, forma ir perdavimo būdais. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 47 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

V   DALIS

MOKSLINIS ŽUVININKYSTĖS VALDYMO PAGRINDAS

25 straipsnis

Žuvininkystės valdymui skirtų duomenų reikalavimai

1.   Valstybės narės, laikydamosi duomenų rinkimo srityje priimtų taisyklių, renka biologinius, aplinkosaugos, techninius ir socialinius bei ekonominius duomenis, būtinus žuvininkystės valdymui, tuos duomenis tvarko ir galutiniams naudotojams, įskaitant Komisijos paskirtas įstaigas, užtikrina galimybę juos gauti. Tokių duomenų įsigijimui ir tvarkymui gali būti skiriamas finansavimas iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo laikantis būsimo Sąjungos teisės akto, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos. Tais duomenimis visų pirma suteikiama galimybė įvertinti:

| a) | naudojamų jūrų biologinių išteklių būklę; |
| --- | --- |

a)

naudojamų jūrų biologinių išteklių būklę;

| b) | žvejybos lygį ir žvejybos veiklos poveikį jūrų biologiniams ištekliams bei jūrų ekosistemoms; ir |
| --- | --- |

b)

žvejybos lygį ir žvejybos veiklos poveikį jūrų biologiniams ištekliams bei jūrų ekosistemoms; ir

| c) | žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektorių veiklos Sąjungos ir ne Sąjungos vandenyse socialinius bei ekonominius rezultatus. |
| --- | --- |

c)

žvejybos, akvakultūros ir perdirbimo sektorių veiklos Sąjungos ir ne Sąjungos vandenyse socialinius bei ekonominius rezultatus.

2.   Duomenų rinkimas, tvarkymas ir naudojimas grindžiami šiais principais:

| a) | tikslumas, patikimumas ir rinkimas laiku; |
| --- | --- |

a)

tikslumas, patikimumas ir rinkimas laiku;

| b) | naudojami koordinavimo mechanizmai siekiant išvengti įvairiems tikslams renkamų duomenų dubliavimosi; |
| --- | --- |

b)

naudojami koordinavimo mechanizmai siekiant išvengti įvairiems tikslams renkamų duomenų dubliavimosi;

| c) | surinkti duomenys laikomi saugiai ir yra apsaugoti kompiuterizuotose duomenų bazėse ir atitinkamais atvejais yra prieinami visuomenei, be kita ko, apibendrinti, užtikrinant konfidencialumą; |
| --- | --- |

c)

surinkti duomenys laikomi saugiai ir yra apsaugoti kompiuterizuotose duomenų bazėse ir atitinkamais atvejais yra prieinami visuomenei, be kita ko, apibendrinti, užtikrinant konfidencialumą;

| d) | Komisija arba jos paskirtos įstaigos turi prieigą prie nacionalinių duomenų bazių ir surinktų duomenų tvarkymo sistemų, kad galėtų patikrinti, ar duomenys surinkti ir ar jie kokybiški; |
| --- | --- |

d)

Komisija arba jos paskirtos įstaigos turi prieigą prie nacionalinių duomenų bazių ir surinktų duomenų tvarkymo sistemų, kad galėtų patikrinti, ar duomenys surinkti ir ar jie kokybiški;

| e) | svarbūs duomenys ir atitinkama jų gavimo metodika laiku teikiami subjektams, kurie mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domisi moksline žuvininkystės sektoriaus duomenų analize, arba suinteresuotosioms šalims, išskyrus tomis aplinkybėmis, kai pagal taikytiną Sąjungos teisę reikalaujama apsauga ir konfidencialumas. |
| --- | --- |

e)

svarbūs duomenys ir atitinkama jų gavimo metodika laiku teikiami subjektams, kurie mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domisi moksline žuvininkystės sektoriaus duomenų analize, arba suinteresuotosioms šalims, išskyrus tomis aplinkybėmis, kai pagal taikytiną Sąjungos teisę reikalaujama apsauga ir konfidencialumas.

3.   Kiekvienais metais valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie savo nacionalinių duomenų rinkimo programų vykdymą ir ją padaro viešai prieinama.

Komisija įvertina metinę ataskaitą apie duomenų rinkimą pasikonsultavusi su savo moksline patariamąja įstaiga ir atitinkamais atvejais regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis, kuriose Sąjunga yra susitariančioji šalis arba stebėtoja, ir atitinkamomis tarptautinėmis mokslo įstaigomis.

4.   Valstybės narės užtikrina mokslinių žuvininkystės valdymo duomenų, be kita ko, socialinių bei ekonominių duomenų, rinkimo ir tvarkymo koordinavimą nacionaliniu lygiu. Šiuo tikslu jos paskiria nacionalinius korespondentus ir rengia metinius nacionalinius koordinavimo posėdžius. Komisijai pranešama apie nacionalinę koordinavimo veiklą, ji kviečiama į koordinavimo posėdžius.

5.   Glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, valstybės narės savo duomenų rinkimo veiklą derina su kitų to paties regiono valstybių narių duomenų rinkimo veikla ir deda visas pastangas suderinti savo veiksmus su trečiosiomis šalimis, kurios turi suverenias teises į tame pačiame regione esančius vandenis arba kurių jurisdikcijai tokie vandenys priklauso.

6.   Duomenys renkami, tvarkomi ir naudojami ekonomiškai efektyviu būdu.

7.   Valstybei narei nesurinkus ir (arba) nepateikus duomenų laiku galutiniams naudotojams, gali būti proporcingai sustabdytas arba nutrauktas atitinkamos Sąjungos finansinės paramos mokėjimas tai valstybei narei pagal būsimą Sąjungos teisės aktą, kuriuo nustatomos finansinės paramos jūrų reikalų ir žuvininkystės politikai 2014–2020 m. laikotarpiu sąlygos.

26 straipsnis

Patariamosios mokslo įstaigos

Komisija konsultuojasi su atitinkamomis mokslo įstaigomis. Su ŽMTEK atitinkamais atvejais konsultuojamasi gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimo ir valdymo klausimais, įskaitant biologinius, ekonominius, aplinkosauginius, socialinius ir techninius aspektus. Konsultuojantis su mokslo įstaigomis atsižvelgiama į tinkamą viešųjų lėšų valdymą siekiant išvengti tokių įstaigų darbo dubliavimosi.

27 straipsnis

Moksliniai tyrimai ir mokslinės rekomendacijos

1.   Valstybės narės vykdo žvejybos ir akvakultūros srities mokslinių tyrimų ir inovacijų programas. Savo žvejybos srities mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokslinių rekomendacijų teikimo programas, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, jos derina su kitomis valstybėmis narėmis pagal Sąjungos mokslinių tyrimų bei inovacijų programas, atitinkamais atvejais įtraukdamos atitinkamas patariamąsias tarybas. Ta veikla gali būti finansuojama iš Sąjungos biudžeto pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

2.   Valstybės narės, dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, naudodamosi, inter alia, turimais Sąjungos finansiniais ištekliais ir tarpusavyje derindamos veiksmus, užtikrina, kad mokslinių rekomendacijų teikimo procese dalyvautų pakankamai atitinkamą kompetenciją turinčių specialistų.

VI   DALIS

IŠORĖS POLITIKA

28 straipsnis

Tikslai

1.   Kad būtų užtikrintas tausus jūrų biologinių išteklių ir jūrų aplinkos naudojimas, valdymas bei išsaugojimas, Sąjunga žuvininkystės išorės santykiuose laikosi savo tarptautinių įsipareigojimų ir politikos tikslų, taip pat 2 ir 3 straipsniuose išdėstytų tikslų bei principų.

2.   Sąjunga visų pirma:

| a) | aktyviai remia mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą ir prie jo prisideda; |
| --- | --- |

a)

aktyviai remia mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą ir prie jo prisideda;

| b) | didina Sąjungos iniciatyvų politikos suderinamumą, ypač daug dėmesio skirdama aplinkosaugos, prekybos ir vystymosi veiklai, ir didina veiksmų, kurių imamasi vykdant vystomąjį bendradarbiavimą ir mokslinį, techninį bei ekonominį bendradarbiavimą, nuoseklumą; |
| --- | --- |

b)

didina Sąjungos iniciatyvų politikos suderinamumą, ypač daug dėmesio skirdama aplinkosaugos, prekybos ir vystymosi veiklai, ir didina veiksmų, kurių imamasi vykdant vystomąjį bendradarbiavimą ir mokslinį, techninį bei ekonominį bendradarbiavimą, nuoseklumą;

| c) | prisideda prie tausios žvejybos veiklos, kuri yra ekonomiškai perspektyvi ir kuria skatinamas užimtumas Sąjungoje; |
| --- | --- |

c)

prisideda prie tausios žvejybos veiklos, kuri yra ekonomiškai perspektyvi ir kuria skatinamas užimtumas Sąjungoje;

| d) | užtikrina, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal bendros žuvininkystės politikos srities Sąjungos teisę, ir kartu skatina Sąjungos veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas kitų trečiųjų šalių veiklos vykdytojų atžvilgiu; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal bendros žuvininkystės politikos srities Sąjungos teisę, ir kartu skatina Sąjungos veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas kitų trečiųjų šalių veiklos vykdytojų atžvilgiu;

| e) | visose tarptautinėse srityse skatina ir remia veiksmus, reikalingus NNN žvejybai panaikinti; |
| --- | --- |

e)

visose tarptautinėse srityse skatina ir remia veiksmus, reikalingus NNN žvejybai panaikinti;

| f) | skatina regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) atitikties komitetų steigimą ir stiprinimą, periodinių nepriklausomų veiklos rezultatų peržiūrų ir atitinkamų taisomųjų veiksmų vykdymą, įskaitant veiksmingas ir atgrasomas sankcijas, kurios turi būti taikomos remiantis skaidrumo ir nediskriminavimo principais. |
| --- | --- |

f)

skatina regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) atitikties komitetų steigimą ir stiprinimą, periodinių nepriklausomų veiklos rezultatų peržiūrų ir atitinkamų taisomųjų veiksmų vykdymą, įskaitant veiksmingas ir atgrasomas sankcijas, kurios turi būti taikomos remiantis skaidrumo ir nediskriminavimo principais.

3.   Šios dalies nuostatos nedaro poveikio specialioms tarptautinių susitarimų nuostatoms pagal Sutarties 218 straipsnį.

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

Tarptautinės žuvininkystės organizacijos

29 straipsnis

Sąjungos veikla tarptautinėse žuvininkystės organizacijose

1.   Sąjunga aktyviai remia žuvininkystės srityje veikiančių tarptautinių organizacijų, įskaitant RŽVO, veiklą ir prie jos prisideda.

2.   Sąjungos pozicija žuvininkystės srityje veikiančiose tarptautinėse organizacijose ir RŽVO grindžiama patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žuvų ištekliai būtų valdomi laikantis 2 straipsnyje nustatytų tikslų, ypač jo 2 dalies ir 5 dalies c punkto. Sąjunga stengiasi vadovauti RŽVO veiklos rezultatų gerinimo procesui, kad jos galėtų geriau išsaugoti ir valdyti jų kompetencijai priklausančius gyvuosius jūrų išteklius.

3.   Sąjunga aktyviai remia tinkamų ir skaidrių mechanizmų, skirtų žvejybos galimybėms skirstyti, rengimą.

4.   Sąjunga skatina RŽVO tarpusavio bendradarbiavimą, jų atitinkamų reguliavimo sistemų suderinamumą ir remia mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą siekdama užtikrinti, kad jų rekomendacijos būtų grindžiamos tokiomis mokslinėmis rekomendacijomis.

30 straipsnis

Tarptautinių nuostatų laikymasis

Sąjunga, be kita ko, per Europos žuvininkystės kontrolės agentūrą (toliau – agentūra), bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis ir žuvininkystės srityje veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant RŽVO, kad būtų sustiprintas priemonių, ypač skirtų kovoti su NNN žvejyba, laikymasis, siekiant užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi tokių tarptautinių organizacijų patvirtintų priemonių.

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

Tausios žvejybospartnerystės susitarimai

31 straipsnis

Tausios žvejybos partnerystės susitarimų principai ir tikslai

1.   Tausios žvejybos partnerystės susitarimais su trečiosiomis šalimis nustatoma teisinio, aplinkosauginio, ekonominio ir socialinio trečiųjų šalių vandenyse Sąjungos žvejybos laivais vykdomos žvejybos veiklos valdymo sistema.

Tokia sistema gali apimti:

| a) | būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtojimą ir rėmimą; |
| --- | --- |

a)

būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtojimą ir rėmimą;

| b) | stebėsenos, kontrolės bei priežiūros gebėjimus; |
| --- | --- |

b)

stebėsenos, kontrolės bei priežiūros gebėjimus;

| c) | kitus gebėjimų stiprinimo elementus, susijusius su trečiosios šalies tausios žuvininkystės politikos plėtojimu. |
| --- | --- |

c)

kitus gebėjimų stiprinimo elementus, susijusius su trečiosios šalies tausios žuvininkystės politikos plėtojimu.

2.   Siekiant užtikrinti tausų jūrų biologinių išteklių perviršio naudojimą, Sąjunga stengiasi užtikrinti, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimai su trečiosiomis šalimis būtų abipusiškai naudingi Sąjungai ir atitinkamai trečiajai šaliai, įskaitant jos vietos gyventojus ir žvejybos sektorių, ir kad jais būtų prisidedama prie Sąjungos laivynų veiklos tęstinumo ir būtų siekiama gauti tinkamą esamo perviršio dalį, atitinkančią Sąjungos laivynų interesus.

3.   Siekiant užtikrinti, kad pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus žvejojantys Sąjungos laivai tam tikrais atvejais laikytųsi panašių standartų, kaip taikomi Sąjungos vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, Sąjunga stengiasi į tausios žvejybos partnerystės susitarimus įtraukti atitinkamas nuostatas dėl įpareigojimo iškrauti žuvis ir žvejybos produktus.

4.   Sąjungos žvejybos laivai gali žvejoti tik leidžiamo sužvejoti kiekio perviršį, kaip nurodyta UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalyse, kuris aiškiai bei skaidriai nustatomas remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atitinkama informacija apie bendras visų laivynų konkrečių išteklių žvejybos pastangas, kuria keičiasi Sąjunga ir trečioji šalis. Kelių valstybių teritorijoje esančių arba toli migruojančių žuvų išteklių atveju nustatant galimus žvejoti išteklius turėtų būti deramai atsižvelgiama į regionų lygiu atliktus mokslinius įvertinimus, taip pat į atitinkamų RŽVO patvirtintas išsaugojimo ir valdymo priemones.

5.   Sąjungos žvejybos laivai nevykdo veiklos trečiosios šalies, su kuria galioja tausios žvejybos partnerystės susitarimas, vandenyse, išskyrus atvejus, kai jie turi žvejybos leidimą, kuris buvo išduotas laikantis tokio susitarimo.

6.   Sąjunga užtikrina, kad į tausios žvejybos partnerystės susitarimus būtų įtraukta nuostata dėl pagarbos demokratijos principams ir žmogaus teisėms, kuri yra esminis tokio susitarimo elementas.

Į tuos susitarimus, kiek įmanoma, taip pat įtraukiama:

| a) | nuostata, pagal kurią draudžiama sudaryti palankesnes sąlygas tuose vandenyse žvejojantiems kitiems laivynams, nei tas, kurios suteiktos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant sąlygas dėl išteklių išsaugojimo, plėtojimo ir valdymo bei finansinių susitarimų, rinkliavų ir teisių, susijusių su žvejybos leidimų išdavimu; |
| --- | --- |

a)

nuostata, pagal kurią draudžiama sudaryti palankesnes sąlygas tuose vandenyse žvejojantiems kitiems laivynams, nei tas, kurios suteiktos Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant sąlygas dėl išteklių išsaugojimo, plėtojimo ir valdymo bei finansinių susitarimų, rinkliavų ir teisių, susijusių su žvejybos leidimų išdavimu;

| b) | išimtinė nuostata, susijusi su 5 dalyje nustatyta taisykle. |
| --- | --- |

b)

išimtinė nuostata, susijusi su 5 dalyje nustatyta taisykle.

7.   Sąjungos lygmeniu dedamos pastangos stebėti Sąjungos žvejybos laivų, žvejojančių ne Sąjungos vandenyse ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus, veiklą.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantys ir ne Sąjungos vandenyse žvejojantys Sąjungos žvejybos laivai, galėtų pateikti išsamius ir tikslius dokumentus apie visą žvejybos ir perdirbimo veiklą.

9.   5 dalyje nurodytas žvejybos leidimas išduodamas laivui, kuris buvo išbrauktas iš Sąjungos žvejybos laivynų registro ir po to per 24 mėnesius vėl buvo į jį įtrauktas, tik tuo atveju, kai to laivo savininkas vėliavos valstybės narės kompetentingoms valdžios institucijoms pateikė visus duomenis, kurių reikia nustatyti, kad tuo laikotarpiu laivo vykdoma žvejyba visiškai atitiko standartus, taikytinus su Sąjungos vėliava plaukiojančiam laivui.

Kai valstybė, suteikusi teisę plaukioti su jos vėliava laikotarpiu, kai laivas nebuvo Sąjungos žvejybos laivynų registre, pagal Sąjungos teisę buvo pripažinta kaip nebendradarbiaujanti valstybė kovos su NNN žvejyba, atgrasymo nuo jos ir jos panaikinimo srityje arba kaip valstybė, leidžianti netausiai naudoti gyvuosius jūrų išteklius, toks žvejybos leidimas išduodamas tik jei nustatoma, kad laivo žvejybos operacijos buvo nutrauktos ir savininkas nedelsiant ėmėsi veiksmų, kad laivas būtų pašalintas iš tos valstybės registro.

10.   Komisija užtikrina, kad būtų atlikti nepriklausomi tausios žvejybos partnerystės susitarimo kiekvieno protokolo ex ante ir ex post įvertinimai, ir pateikia juos Europos Parlamentui ir Tarybai pakankamai iš anksto prieš tai, kai Tarybai pateikia rekomendaciją suteikti įgaliojimus pradėti derybas dėl pakeisiančio protokolo. Tokių įvertinimų santrauka padaroma viešai prieinama.

32 straipsnis

Finansinė parama

1.   Sąjunga, įgyvendindama tausios žvejybos partnerystės susitarimus, teikia trečiosioms šalims finansinę paramą, kuria siekiama:

| a) | padengti dalį prieigos prie žvejybos išteklių trečiosios šalies vandenyse suteikimo išlaidų; prieigos prie žvejybos išteklių išlaidų dalis, kurią turi sumokėti Sąjungos laivų savininkai, įvertinama kiekviename tausios žvejybos partnerystės susitarime arba jo protokole ir turi būti teisinga, nediskriminacinė bei atitikti naudojantis prieigos sąlygomis gaunamą naudą; |
| --- | --- |

a)

padengti dalį prieigos prie žvejybos išteklių trečiosios šalies vandenyse suteikimo išlaidų; prieigos prie žvejybos išteklių išlaidų dalis, kurią turi sumokėti Sąjungos laivų savininkai, įvertinama kiekviename tausios žvejybos partnerystės susitarime arba jo protokole ir turi būti teisinga, nediskriminacinė bei atitikti naudojantis prieigos sąlygomis gaunamą naudą;

| b) | nustatyti valdymo sistemą, įskaitant būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtojimą ir išlaikymą, skatinti konsultacijų su interesų grupėmis procesus ir stebėsenos, kontrolės bei priežiūros ir kitų gebėjimų, susijusių su trečiosios šalies įgyvendinamos tausios žuvininkystės politikos plėtojimu, stiprinimą. Tokia finansinė parama teikiama su sąlyga, kad būtų pasiekti konkretūs rezultatai ir ji papildytų atitinkamoje trečiojoje šalyje įgyvendinamus plėtojimo projektus ir programas bei būtų su jais suderinama. |
| --- | --- |

b)

nustatyti valdymo sistemą, įskaitant būtinų mokslo ir mokslinių tyrimų institucijų plėtojimą ir išlaikymą, skatinti konsultacijų su interesų grupėmis procesus ir stebėsenos, kontrolės bei priežiūros ir kitų gebėjimų, susijusių su trečiosios šalies įgyvendinamos tausios žuvininkystės politikos plėtojimu, stiprinimą. Tokia finansinė parama teikiama su sąlyga, kad būtų pasiekti konkretūs rezultatai ir ji papildytų atitinkamoje trečiojoje šalyje įgyvendinamus plėtojimo projektus ir programas bei būtų su jais suderinama.

2.   Pagal kiekvieną tausios žvejybos partnerystės susitarimą sektoriams teikiama finansinė parama atsiejama nuo mokėjimų už prieigą prie žvejybos išteklių. Sąjunga reikalauja pasiekti konkrečius rezultatus, kurie yra finansinės paramos mokėjimų sąlyga, ir atidžiai stebi pažangą.

III   ANTRAŠTINĖ DALIS

Bendro intereso išteklių valdymas

33 straipsnis

Bendro Sąjungos ir trečiųjų šalių intereso išteklių valdymo principai bei tikslai ir susitarimai dėl keitimosi ir bendro valdymo

1.   Tais atvejais, kai bendro intereso išteklius naudoja ir trečiosios šalys, Sąjunga bendradarbiauja su tomis trečiosiomis šalimis siekdama užtikrinti, kad tie ištekliai būtų valdomi tausiu būdu, kuris atitinka šį reglamentą, ir visų pirma 2 straipsnio 2 dalyje nustatytą tikslą. Jeigu nepasiekiama oficialaus susitarimo, Sąjunga kiek įmanoma stengiasi pasiekti bendrą susitarimą dėl tokių išteklių žvejybos, kad būtų įmanoma juos valdyti tausiai, visų pirma dėl 2 straipsnio 2 dalyje nurodyto tikslo, tokiu būdu skatindama Sąjungos veiklos vykdytojams sudaryti tokias pačias sąlygas.

2.   Kad būtų užtikrintas išteklių, kurie yra bendri su trečiosiomis šalimis, tausus naudojimas ir garantuojamas Sąjungos laivynų žvejybos operacijų stabilumas, Sąjunga, laikydamasi UNCLOS, deda pastangas, kad nustatytų dvišalius arba daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis, bendram išteklių valdymui, įskaitant, atitinkamais atvejais galimybes naudotis vandenimis bei ištekliais ir tokio naudojimosi sąlygų nustatymą, išsaugojimo priemonių derinimą ir keitimąsi žvejybos galimybėmis.

VII   DALIS

AKVAKULTŪRA

34 straipsnis

Tvarios akvakultūros skatinimas

1.   Kad būtų skatinamas tvarumas ir padedama užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ir maisto tiekimą, ekonomikos augimą ir užimtumą, Komisija nustato neprivalomas Sąjungos strategines gaires dėl bendrų tvarios akvakultūros veiklos plėtojimo prioritetų ir tikslų. Tose strateginėse gairėse atsižvelgiama į atitinkamą pradinę padėtį bei skirtingas aplinkybes visoje Sąjungoje ir jos sudaro daugiamečių nacionalinių strateginių planų pagrindą ir jomis siekiama:

| a) | padidinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą ir remti jo plėtojimą bei inovacijas; |
| --- | --- |

a)

padidinti akvakultūros sektoriaus konkurencingumą ir remti jo plėtojimą bei inovacijas;

| b) | mažinti administracinę naštą ir siekti, kad Sąjungos teisė būtų veiksmingiau įgyvendinama ir ja būtų geriau atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų poreikius; |
| --- | --- |

b)

mažinti administracinę naštą ir siekti, kad Sąjungos teisė būtų veiksmingiau įgyvendinama ir ja būtų geriau atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų poreikius;

| c) | skatinti ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

c)

skatinti ekonominę veiklą;

| d) | įvairinti ir gerinti gyvenimo kokybę pakrantės regionuose ir krašto gilumos vietovėse; |
| --- | --- |

d)

įvairinti ir gerinti gyvenimo kokybę pakrantės regionuose ir krašto gilumos vietovėse;

| e) | integruoti akvakultūros veiklą į jūrų, pakrančių ir krašto gilumos teritorijų planavimą. |
| --- | --- |

e)

integruoti akvakultūros veiklą į jūrų, pakrančių ir krašto gilumos teritorijų planavimą.

2.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2014 m. juin 30 d. parengia akvakultūros veiklos plėtojimo jų teritorijoje daugiamečius nacionalinius strateginius planus.

3.   Daugiamečiame nacionaliniame strateginiame plane nustatomi valstybės narės tikslai ir priemonės bei tvarkaraščiai jiems pasiekti.

4.   Daugiamečiais nacionaliniais strateginiais planais visų pirma siekiama:

| a) | supaprastinti administracinę tvarką, ypač susijusią su įvertinimais, poveikio įvertinimais ir licencijomis; |
| --- | --- |

a)

supaprastinti administracinę tvarką, ypač susijusią su įvertinimais, poveikio įvertinimais ir licencijomis;

| b) | užtikrinti akvakultūros veiklos vykdytojams pakankamą tikrumą galimybės naudotis vandenimis ir erdve srityje; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti akvakultūros veiklos vykdytojams pakankamą tikrumą galimybės naudotis vandenimis ir erdve srityje;

| c) | nustatyti aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo rodiklius; |
| --- | --- |

c)

nustatyti aplinkos, ekonominio ir socialinio tvarumo rodiklius;

| d) | įvertinti kitą galimą tarpvalstybinį poveikį, ypač jūrų biologiniams ištekliams ir jūrų ekosistemoms, kaimyninėse valstybėse narėse; |
| --- | --- |

d)

įvertinti kitą galimą tarpvalstybinį poveikį, ypač jūrų biologiniams ištekliams ir jūrų ekosistemoms, kaimyninėse valstybėse narėse;

| e) | sukurti nacionalinių tyrimų programų sinergijas ir užmegzti sektoriaus ir mokslo bendruomenės bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

e)

sukurti nacionalinių tyrimų programų sinergijas ir užmegzti sektoriaus ir mokslo bendruomenės bendradarbiavimą;

| f) | skatinti tvaraus geros kokybės maisto konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

f)

skatinti tvaraus geros kokybės maisto konkurencinį pranašumą;

| g) | skatinti akvakultūros veiklą ir tyrimus siekiant didinti teigiamą poveikį aplinkai bei žuvų ištekliams ir mažinti neigiamą poveikį, be kita ko, mažinti spaudimą pašarų gamybai naudojamiems žuvų ištekliams, ir didinti efektyvų išteklių naudojimą. |
| --- | --- |

g)

skatinti akvakultūros veiklą ir tyrimus siekiant didinti teigiamą poveikį aplinkai bei žuvų ištekliams ir mažinti neigiamą poveikį, be kita ko, mažinti spaudimą pašarų gamybai naudojamiems žuvų ištekliams, ir didinti efektyvų išteklių naudojimą.

5.   Valstybės narės keičiasi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais taikydamos daugiamečiuose nacionaliniuose strateginiuose planuose numatytų nacionalinių priemonių atvirąjį koordinavimo metodą.

6.   Komisija skatina valstybes nares keistis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais ir sudaro palankias sąlygas koordinuoti daugiamečiame nacionaliniame strateginiame plane numatytas nacionalines priemones.

VIII   DALIS

BENDRAS RINKOS ORGANIZAVIMAS

35 straipsnis

Tikslai

1.   Nustatomas bendras žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas (bendras rinkų organizavimas), kuriuo siekiama:

| a) | padėti siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų, visų pirma tausaus gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

a)

padėti siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų, visų pirma tausaus gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo;

| b) | sudaryti žvejybos ir akvakultūros sektoriui sąlygas tinkamu lygiu taikyti bendrą žuvininkystės politiką; |
| --- | --- |

b)

sudaryti žvejybos ir akvakultūros sektoriui sąlygas tinkamu lygiu taikyti bendrą žuvininkystės politiką;

| c) | stiprinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus, ypač gamintojų, konkurencingumą; |
| --- | --- |

c)

stiprinti Sąjungos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus, ypač gamintojų, konkurencingumą;

| d) | didinti rinkų skaidrumą ir stabilumą, ypač susijusį su ekonominėmis žiniomis ir informacija apie Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkas visoje tiekimo grandinėje, užtikrinti geresnį pridėtinės vertės paskirstymą visoje sektoriaus tiekimo grandinėje, gerinti vartotojų informavimą bei informuotumą platinant pranešimus ir ženklinant etiketėmis, kuriose pateikiama suprantama informacija; |
| --- | --- |

d)

didinti rinkų skaidrumą ir stabilumą, ypač susijusį su ekonominėmis žiniomis ir informacija apie Sąjungos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkas visoje tiekimo grandinėje, užtikrinti geresnį pridėtinės vertės paskirstymą visoje sektoriaus tiekimo grandinėje, gerinti vartotojų informavimą bei informuotumą platinant pranešimus ir ženklinant etiketėmis, kuriose pateikiama suprantama informacija;

| e) | padėti užtikrinti vienodas visų Sąjungoje parduodamų produktų pardavimo sąlygas skatinant tausų žvejybos išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

e)

padėti užtikrinti vienodas visų Sąjungoje parduodamų produktų pardavimo sąlygas skatinant tausų žvejybos išteklių naudojimą;

| f) | padėti užtikrinti, kad vartotojams būtų tiekiami įvairūs žvejybos ir akvakultūros produktai; |
| --- | --- |

f)

padėti užtikrinti, kad vartotojams būtų tiekiami įvairūs žvejybos ir akvakultūros produktai;

| g) | teikti vartotojams patikrinamą ir tikslią informaciją apie produkto kilmę ir jo pagaminimo būdą, visų pirma žymint ir ženklinant. |
| --- | --- |

g)

teikti vartotojams patikrinamą ir tikslią informaciją apie produkto kilmę ir jo pagaminimo būdą, visų pirma žymint ir ženklinant.

2.   Bendras rinkų organizavimas taikomas Europos parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (24) I priede išvardytiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriais prekiaujama Sąjungoje.

3.   Bendrą rinkų organizavimą visų pirma sudaro:

| a) | sektoriaus organizavimas, įskaitant rinkos stabilizavimo priemones; |
| --- | --- |

a)

sektoriaus organizavimas, įskaitant rinkos stabilizavimo priemones;

| b) | žvejybos ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijų gamybos ir prekybos planai; |
| --- | --- |

b)

žvejybos ir akvakultūros produktų gamintojų organizacijų gamybos ir prekybos planai;

| c) | bendri prekybos standartai; |
| --- | --- |

c)

bendri prekybos standartai;

| d) | vartotojų informavimas. |
| --- | --- |

d)

vartotojų informavimas.

IX   DALIS

KONTROLĖ IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

36 straipsnis

Tikslai

1.   Bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis užtikrinamas taikant veiksmingą Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemą, įskaitant kovą su NNN žvejyba.

2.   Bendros žuvininkystės politikos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema visų pirma grindžiama ir ją sudaro šie principai:

| a) | visuotinis, integruotas ir bendras požiūris; |
| --- | --- |

a)

visuotinis, integruotas ir bendras požiūris;

| b) | valstybių narių, Komisijos ir Agentūros bendradarbiavimas ir veiksmų derinimas; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių, Komisijos ir Agentūros bendradarbiavimas ir veiksmų derinimas;

| c) | ekonominis efektyvumas ir proporcingumas; |
| --- | --- |

c)

ekonominis efektyvumas ir proporcingumas;

| d) | efektyvių kontrolės technologijų naudojimas žuvininkystės duomenų prieinamumui ir kokybei užtikrinti; |
| --- | --- |

d)

efektyvių kontrolės technologijų naudojimas žuvininkystės duomenų prieinamumui ir kokybei užtikrinti;

| e) | Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema; |
| --- | --- |

e)

Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema;

| f) | rizika grindžiama strategija, kurioje daugiausia dėmesio skiriama sistemingiems ir automatiniams visų turimų susijusių duomenų kryžminiams patikrinimams; |
| --- | --- |

f)

rizika grindžiama strategija, kurioje daugiausia dėmesio skiriama sistemingiems ir automatiniams visų turimų susijusių duomenų kryžminiams patikrinimams;

| g) | taisyklių laikymosi ir bendradarbiavimo kultūros diegimas tarp visų veiklos vykdytojų ir žvejų; |
| --- | --- |

g)

taisyklių laikymosi ir bendradarbiavimo kultūros diegimas tarp visų veiklos vykdytojų ir žvejų;

Sąjunga patvirtina tinkamas priemones trečiųjų šalių, leidžiančių vykdyti netausią žvejybą, atžvilgiu.

3.   Valstybės narės patvirtina tinkamas priemones, skirtas užtikrinti bendros žuvininkystės politikos srities veiklos kontrolę, tikrinimą ir vykdymą, įskaitant veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų sankcijų nustatymą.

37 straipsnis

Įsipareigojimų laikymosi ekspertų grupė

1.   Komisija įsteigia įsipareigojimų laikymosi ekspertų grupę, kuri vertina įsipareigojimų pagal Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemą įgyvendinimą ir laikymąsi, sudaro tam palankesnes sąlygas ir stiprina tų įsipareigojimų įgyvendinimą bei laikymąsi.

2.   Įsipareigojimų laikymosi ekspertų grupę sudaro Komisijos ir valstybių narių atstovai. Europos Parlamento prašymu Komisija gali paprašyti Europos Parlamento atsiųsti ekspertus dalyvauti ekspertų grupės posėdžiuose. Agentūra gali dalyvauti įsipareigojimų laikymosi ekspertų grupės posėdžiuose kaip stebėtoja.

3.   Ekspertų grupė visų pirma:

| a) | reguliariai peržiūri klausimus dėl įsipareigojimų pagal Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemą laikymosi ir įgyvendinimo ir nustato galimus bendro intereso sunkumus įgyvendinant bendrosios žuvininkystės politikos taisykles; |
| --- | --- |

a)

reguliariai peržiūri klausimus dėl įsipareigojimų pagal Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemą laikymosi ir įgyvendinimo ir nustato galimus bendro intereso sunkumus įgyvendinant bendrosios žuvininkystės politikos taisykles;

| b) | rengia rekomendacijas dėl bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių įgyvendinimo, įskaitant Sąjungos finansinės paramos prioritetų nustatymą; ir |
| --- | --- |

b)

rengia rekomendacijas dėl bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių įgyvendinimo, įskaitant Sąjungos finansinės paramos prioritetų nustatymą; ir

| c) | keičiasi informacija apie kontrolės ir tikrinimo veiklą, įskaitant kovą su NNN žvejyba. |
| --- | --- |

c)

keičiasi informacija apie kontrolės ir tikrinimo veiklą, įskaitant kovą su NNN žvejyba.

4.   Ekspertų grupė reguliariai visapusiškai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie 3 dalyje nurodytą su įsipareigojimų laikymusi susijusią veiklą.

38 straipsnis

Naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomieji projektai

Komisija ir valstybės narės gali įgyvendinti naujų kontrolės technologijų ir duomenų tvarkymo sistemų bandomuosius projektus.

39 straipsnis

Prisidėjimas prie kontrolės, tikrinimo, vykdymo užtikrinimo ir duomenų rinkimo išlaidų padengimo

Valstybės narės gali reikalauti, kad jų veiklos vykdytojai proporcingai prisidėtų prie Sąjungos žuvininkystės kontrolės sistemos įgyvendinimo veiklos ir duomenų rinkimo išlaidų padengimo.

X   DALIS

FINANSINĖS PRIEMONĖS

40 straipsnis

Tikslai

Gali būti teikiama Sąjungos finansinė parama, kuria padedama siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų.

41 straipsnis

Finansinės paramos teikimo valstybėms narėms sąlygos

1.   Laikantis taikytinuose Sąjungos teisės aktuose apibrėžtinų sąlygų, Sąjungos finansinė parama valstybėms narėms teikiama tik tuo atveju, jei jos laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių.

2.   Jei valstybės narės nesilaiko bendros žuvininkystės politikos taisyklių, pagal bendrą žuvininkystės politiką skiriamos Sąjungos finansinės paramos mokėjimas gali būti nutrauktas, laikinai sustabdytas arba išmokoms gali būti taikomas finansinis koregavimas. Tokios priemonės turi būti proporcingos atsižvelgiant į taisyklių nesilaikymo pobūdį, sunkumą, trukmę ir pasikartojimą.

42 straipsnis

Finansinės paramos teikimo veiklos vykdytojams sąlygos

1.   Laikantis taikytinuose Sąjungos teisės aktuose apibrėžtinų sąlygų, Sąjungos finansinė parama veiklos vykdytojams teikiama tik tuo atveju, jei jie laikosi bendros žuvininkystės politikos taisyklių.

2.   Taikant specialias taisykles, kurios turi būti priimtos, veiklos vykdytojams padarius sunkių bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimų, jie laikinai arba visam laikui netenka galimybės gauti Sąjungos finansinę paramą ir (arba) ta parama jiems gali būti sumažinta. Tokios priemonės, kurių imasi valstybė narė, yra atgrasomos, veiksmingos ir proporcingos atsižvelgiant į sunkių pažeidimų pobūdį, sunkumą, trukmę ir pasikartojimą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad Sąjungos finansinė parama būtų skirta tik tais atvejais, jei vienerius metus prieš paraiškos gauti Sąjungos finansinę paramą pateikimo dieną atitinkamam veiklos vykdytojui nebuvo taikytos sankcijos už sunkius pažeidimus.

XI   DALIS

PATARIAMOSIOS TARYBOS

43 straipsnis

Patariamųjų tarybų steigimas

1.   Siekiant paskatinti proporcingą atstovavimą visiems suinteresuotiesiems subjektams pagal 45 straipsnio 1 dalį ir padėti įgyvendinti 2 straipsnyje nustatytus tikslus, kiekvienam III priede nurodytam geografiniam rajonui arba kompetencijos zonai įsteigiamos patariamosios tarybos.

2.   Laikantis III priedo, visų pirma įsteigiamos šios naujos patariamosios tarybos:

| a) | Atokiausių regionų patariamoji taryba, suskirstyta į tris skyrius kiekvienam iš šių jūros baseinų (Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno); |
| --- | --- |

a)

Atokiausių regionų patariamoji taryba, suskirstyta į tris skyrius kiekvienam iš šių jūros baseinų (Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno);

| b) | Akvakultūros patariamoji taryba; |
| --- | --- |

b)

Akvakultūros patariamoji taryba;

| c) | Rinkų patariamoji taryba; |
| --- | --- |

c)

Rinkų patariamoji taryba;

| d) | Juodosios jūros patariamoji taryba. |
| --- | --- |

d)

Juodosios jūros patariamoji taryba.

3.   Kiekviena patariamoji taryba nustato savo darbo tvarkos taisykles.

44 straipsnis

Patariamųjų tarybų užduotys

1.   Taikydama šį reglamentą, Komisija prireikus konsultuojasi su patariamosiomis tarybomis.

2.   Patariamosios tarybos gali:

| a) | teikti Komisijai ir atitinkamai valstybei narei rekomendacijas ir pasiūlymus dėl žuvininkystės valdymo ir socialinių bei ekonominių ir išsaugojimo aspektų, susijusių su žvejyba bei akvakultūra, ir, visų pirma, rekomendacijas dėl to, kaip supaprastinti žuvininkystės valdymo taisykles; |
| --- | --- |

a)

teikti Komisijai ir atitinkamai valstybei narei rekomendacijas ir pasiūlymus dėl žuvininkystės valdymo ir socialinių bei ekonominių ir išsaugojimo aspektų, susijusių su žvejyba bei akvakultūra, ir, visų pirma, rekomendacijas dėl to, kaip supaprastinti žuvininkystės valdymo taisykles;

| b) | informuoti Komisiją ir valstybes nares apie problemas, susijusias su žuvininkystės ir, atitinkamais atvejais, akvakultūros valdymu ir socialiniais bei ekonominiais ir išsaugojimo aspektais jų geografiniame rajone ar kompetencijos zonoje, ir siūlyti sprendimus toms problemoms įveikti; |
| --- | --- |

b)

informuoti Komisiją ir valstybes nares apie problemas, susijusias su žuvininkystės ir, atitinkamais atvejais, akvakultūros valdymu ir socialiniais bei ekonominiais ir išsaugojimo aspektais jų geografiniame rajone ar kompetencijos zonoje, ir siūlyti sprendimus toms problemoms įveikti;

| c) | glaudžiai bendradarbiaudamos su mokslininkais padėti rinkti, teikti ir analizuoti duomenis, būtinus išsaugojimo priemonėms plėtoti. |
| --- | --- |

c)

glaudžiai bendradarbiaudamos su mokslininkais padėti rinkti, teikti ir analizuoti duomenis, būtinus išsaugojimo priemonėms plėtoti.

Jeigu tam tikru klausimu bendrai suinteresuotos dvi ar daugiau patariamųjų tarybų, jos derina savo pozicijas, kad priimtų bendras rekomendacijas tuo klausimu.

3.   Su patariamosiomis tarybomis dėl bendrų rekomendacijų konsultuojamasi pagal 18 straipsnį. Komisija ir valstybės narės gali su jomis konsultuotis ir dėl kitų priemonių. Į jų rekomendacijas atsižvelgiama. Tos konsultacijos nedaro poveikio konsultacijoms su ŽMTEK arba kitomis mokslo įstaigomis. Patariamųjų tarybų nuomonės gali būti teikiamos visoms susijusioms valstybėms narėms ir Komisijai.

4.   Komisija ir atitinkamais atvejais atitinkamos valstybės narės per du mėnesius atsako į kiekvieną pagal 1 dalį gautą rekomendaciją, pasiūlymą arba informaciją. Jeigu galutinės patvirtintos priemonės neatitinka pagal 1 dalį gautų patariamųjų tarybų nuomonių, rekomendacijų ir pasiūlymų, Komisija arba atitinkama valstybė narė išsamiai išdėsto neatitikimo priežastis.

45 straipsnis

Patariamųjų tarybų sudėtis, veikimas ir finansavimas

1.   Patariamąsias tarybas sudaro:

| a) | organizacijos, atstovaujančios žvejybos ir, atitinkamais atvejais, akvakultūros veiklos vykdytojams, ir perdirbimo bei prekybos sektorių atstovai; |
| --- | --- |

a)

organizacijos, atstovaujančios žvejybos ir, atitinkamais atvejais, akvakultūros veiklos vykdytojams, ir perdirbimo bei prekybos sektorių atstovai;

| b) | kitos interesų grupės, kurioms bendra žuvininkystės politika daro poveikį, pavyzdžiui, aplinkosaugos organizacijos ir vartotojų grupės. |
| --- | --- |

b)

kitos interesų grupės, kurioms bendra žuvininkystės politika daro poveikį, pavyzdžiui, aplinkosaugos organizacijos ir vartotojų grupės.

2.   Kiekvieną patariamąją tarybą sudaro generalinė asamblėja ir vykdomasis komitetas, įskaitant atitinkamais atvejais sekretoriatą ir darbo grupes, kurios sprendžia regioninio bendradarbiavimo klausimus pagal 18 straipsnį ir nustato savo veikimui būtinas priemones.

3.   Patariamosios tarybos veikia ir gauna finansavimą kaip nustatyta III priede.

4.   Komisijai pagal 46 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nustatančiusišsamias patariamųjų tarybų veikimo taisykles.

XII   DALIS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS

46 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   11 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 2, 3, 6, 7 dalyse ir 45 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. gruodžio 29 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 11 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 2, 3, 6, 7 dalyse ir 45 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 11 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 2, 3, 6, 7 dalis ir 45 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

47 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jei komitetas nuomonės dėl įgyvendinimo akto projekto, kuris turi būti priimtas pagal 23 straipsnį, nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima, ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

XIII   DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

48 straipsnis

Panaikinimas ir daliniai pakeitimai

1.   Reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

2.   Sprendimas 2004/585/EB panaikinamas nuo pagal šio reglamento 45 straipsnio 4 dalį priimtų taisyklių įsigaliojimo dienos.

3.   Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 (25) 5 straipsnis išbraukiamas.

4.   Tarybos reglamentas (EB) Nr. 639/2004 (26) panaikinamas.

5.   Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3a.   Nukrypstant nuo 2 ir 3 dalių, sužvejotam kiekiui, kuriam taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį pagal 2013 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (27) 15 straipsnį, netaikomas joks daugiklis, jei pereikvotų išteklių kiekio ir leidžiamo iškrovimo santykis neviršija 10 %.

49 straipsnis

Peržiūra

Komisija ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl bendros žuvininkystės politikos veikimo.

50 straipsnis

Metinė ataskaita

Komisija kasmet kuo anksčiau po to, kai priimamas tų metų Tarybos reglamentas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės Sąjungos vandenyse ir Sąjungos laivams tam tikruose ne Sąjungos vandenyse, teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl pažangos siekiant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslų ir dėl žuvų išteklių padėties.

51 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. gruodžio 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 183.

1

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 20.

2

(3)  2013 m. vasario 6 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. spalio 17 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2013 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002, dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (OL L 358, 2002 12 31, p. 59).

4

(5)  Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija (OL L 179, 1998 6 23, p. 3).

5

(6)  1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

6

(7)  1998 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, ratifikavimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 14).

7

(8)  Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu įgyvendinimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 16).

8

(9)  1996 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas 96/428/EB dėl Bendrijos Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių patvirtinimo (OJ L 177, 1996 7 16, p. 24).

9

(10)  Susitarimas dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių (OL L 177, 1996 7 16, p. 26).

10

(11)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

11

(12)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

12

(13)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

13

(14)  1976 m. lapkričio 3 d. Rezoliucija dėl 200 mylių žvejybos zonos Bendrijoje įkūrimo tam tikrų išorinių aspektų, įsigaliojusi 1977 m. sausio 1 d. (OL C 105, 1981 5 7, p. 1).

14

(15)  2005 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos sprendimas 2005/629/EB dėl Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto įsteigimo (OL L 225, 2005 8 31, p. 18)

15

(16)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

16

(17)  2004 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimas 2004/585/EB, įsteigiantis regionines patariamąsias tarybas pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (OL L 256, 2004 8 3, p. 17).

17

(18)  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

18

(19)  1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2930/86 nustatantis žvejybinių laivų charakteristikas (OL L 274, 1986 9 25, p. 1).

19

(20)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1.).

20

(21)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

21

(22)  ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo taryba) zonos, kaip apibrėžta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

22

(23)  CECAF (Rytų Vidurio Atlantas arba FAO 34 pagrindinis žvejybos rajonas) 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1).

23

(24)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

24

(25)  2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo ir pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 bei panaikinantis Reglamentus (EB) Nr. 685/95 bei (EB) Nr. 2027/95 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).

25

(26)  2004 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 639/2004, dėl atokiausiuose Bendrijos regionuose registruoto žvejybos laivyno valdymo (OL L 102, 2004 4 7, p. 9).

26

(27)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 23)“.

27

---

I PRIEDAS

GALIMYBĖS ŽVEJOTI PAKRANTĖS VANDENYSE, KAIP APIBRĖŽTA 5 STRAIPSNIO 2 DALYJE

1.   Jungtinės karalystės pakrantės vandenys

A.   PRANCŪZIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido
  Į rytus nuo Coquet salos |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido

Į rytus nuo Coquet salos

Silkės

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Flamboro kyšulio
  Į rytus nuo Spurn kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Flamboro kyšulio

Į rytus nuo Spurn kyšulio

Silkės

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo Loustofto
  Į pietus nuo Laim Ridžiso |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo Loustofto

Į pietus nuo Laim Ridžiso

Visos rūšys

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo Laim Ridžiso
  Į pietus nuo Edistouno |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo Laim Ridžiso

Į pietus nuo Edistouno

Priedugnio žuvys

Neribojama

| 5. | Į pietus nuo Edistouno
  Į pietvakarius nuo Longships |
| --- | --- |

5.

Į pietus nuo Edistouno

Į pietvakarius nuo Longships

Priedugnio žuvys

Neribojama

Šukuotės

Neribojama

Omarai

Neribojama

Vėžiai

Neribojama

| 6. | Į pietvakarius nuo Longships
  Į šiaurės vakarus nuo Hartlando kyšulio |
| --- | --- |

6.

Į pietvakarius nuo Longships

Į šiaurės vakarus nuo Hartlando kyšulio

Priedugnio žuvys

Neribojama

Vėžiai

Neribojama

Omarai

Neribojama

| 7. | Nuo Hartlando kyšulio iki linijos nuo Landžio salos šiaurinės dalies |
| --- | --- |

7.

Nuo Hartlando kyšulio iki linijos nuo Landžio salos šiaurinės dalies

Priedugnio žuvys

Neribojama

| 8. | Nuo linijos į vakarus nuo Landžio salos iki Kardigano uosto |
| --- | --- |

8.

Nuo linijos į vakarus nuo Landžio salos iki Kardigano uosto

Visos rūšys

Neribojama

| 9. | Į šiaurę nuo Lynas kyšulio
  Į rytus nuo Morkamo įlankos laivo švyturio |
| --- | --- |

9.

Į šiaurę nuo Lynas kyšulio

Į rytus nuo Morkamo įlankos laivo švyturio

Visos rūšys

Neribojama

| 10. | Dauno grafystė |
| --- | --- |

10.

Dauno grafystė

Priedugnio žuvys

Neribojama

| 11. | Į šiaurės rytus nuo New Island
  Į pietvakarius nuo Sanda salos |
| --- | --- |

11.

Į šiaurės rytus nuo New Island

Į pietvakarius nuo Sanda salos

Visos rūšys

Neribojama

| 12. | Į šiaurę nuo Portstiuarto
  Į vakarus nuo Baros kyšulio |
| --- | --- |

12.

Į šiaurę nuo Portstiuarto

Į vakarus nuo Baros kyšulio

Visos rūšys

Neribojama

| 13. | 57°40' šiaurės platumos
  Į vakarus nuo Luiso kyšulio |
| --- | --- |

13.

57°40' šiaurės platumos

Į vakarus nuo Luiso kyšulio

Visos rūšys, išskyrus kiaukutinius

Neribojama

| 14. | St. Kilda, Flannan salos |
| --- | --- |

14.

St. Kilda, Flannan salos

Visos rūšys

Neribojama

| 15. | Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59°30'šiaurės platumos, 5°45' vakarų ilgumos |
| --- | --- |

15.

Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59°30'šiaurės platumos, 5°45' vakarų ilgumos

Visos rūšys

Neribojama

B.   AIRIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į šiaurę nuo Lynas kyšulio
  Į pietus nuo Mull of Galloway |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į šiaurę nuo Lynas kyšulio

Į pietus nuo Mull of Galloway

Priedugnio žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

| 2. | Į vakarus nuo Mull of Oa
  Į vakarus nuo Baros kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į vakarus nuo Mull of Oa

Į vakarus nuo Baros kyšulio

Priedugnio žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

C.   VOKIETIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į rytus nuo Šetlando salų ir Fair salos tarp linijų, nubrėžtų į pietvakarius nuo Sumbrugh kyšulio švyturio į šiaurės rytus nuo Skroo švyturio ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Šetlando salų ir Fair salos tarp linijų, nubrėžtų į pietvakarius nuo Sumbrugh kyšulio švyturio į šiaurės rytus nuo Skroo švyturio ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio

Silkės

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Whitby High švyturio |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Whitby High švyturio

Silkės

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo North Foreland švyturio, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo North Foreland švyturio, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio

Silkės

Neribojama

| 4. | Zona aplink St. Kilda |
| --- | --- |

4.

Zona aplink St. Kilda

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

| 5. | Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59°30' šiaurės platumos, 5°45'vakarų ilgumos |
| --- | --- |

5.

Į vakarus nuo linijos, jungiančios Luiso kyšulio švyturį su tašku 59°30' šiaurės platumos, 5°45'vakarų ilgumos

Silkės

Neribojama

| 6. | Zona aplink North Rona ir Sulisker (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Zona aplink North Rona ir Sulisker (Sulasgeir)

Silkės

Neribojama

D.   NYDERLANDŲ GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į rytus nuo Šetlando salų ir Fair salos tarp linijų, nubrėžtų į pietvakarius nuo Sumburgh kyšulio švyturio į šiaurės rytus nuo Skroo švyturio ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Šetlando salų ir Fair salos tarp linijų, nubrėžtų į pietvakarius nuo Sumburgh kyšulio švyturio į šiaurės rytus nuo Skroo švyturio ir į pietvakarius nuo Skadan švyturio

Silkės

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Flamboro kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido, į rytus nuo Flamboro kyšulio

Silkės

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo North Foreland, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo North Foreland, į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio

Silkės

Neribojama

E.   BELGIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į rytus nuo Beriko prie Tvido
  Į rytus nuo Coquet salos |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Jungtinės Karalystės pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į rytus nuo Beriko prie Tvido

Į rytus nuo Coquet salos

Silkės

Neribojama

| 2. | Į šiaurę nuo Kromerio
  Į rytus nuo North Foreland |
| --- | --- |

2.

Į šiaurę nuo Kromerio

Į rytus nuo North Foreland

Priedugnio žuvys

Neribojama

| 3. | Į rytus nuo North Foreland
  Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio |
| --- | --- |

3.

Į rytus nuo North Foreland

Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio

Priedugnio žuvys

Neribojama

Silkės

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio, į pietus nuo Selsiokyšulio |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo naujojo Dandženeso švyturio, į pietus nuo Selsiokyšulio

Priedugnio žuvys

Neribojama

| 5. | Į pietryčius nuo Straight Point, į šiaurės vakarus nuo South Bishop |
| --- | --- |

5.

Į pietryčius nuo Straight Point, į šiaurės vakarus nuo South Bishop

Priedugnio žuvys

Neribojama

2.   Airijos pakrantės vandenys

A.   PRANCŪZIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į šiaurės vakarus nuo Erris Head
  Į vakarus nuo Sybil Point |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į šiaurės vakarus nuo Erris Head

Į vakarus nuo Sybil Point

Priedugnio žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

| 2. | Į pietus nuo Mizen Head
  Į pietus nuo Stags |
| --- | --- |

2.

Į pietus nuo Mizen Head

Į pietus nuo Stags

Priedugnio žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

| 3. | Į pietus nuo Stags
  Į pietus nuo Korko |
| --- | --- |

3.

Į pietus nuo Stags

Į pietus nuo Korko

Priedugnio žuvys

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Silkės

Neribojama

| 4. | Į pietus nuo Korko, į pietus nuo Karnsoro kyšulio |
| --- | --- |

4.

Į pietus nuo Korko, į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Visos rūšys

Neribojama

| 5. | Į pietus nuo Karnsoro kyšulio, į pietryčius nuo Haulbowline |
| --- | --- |

5.

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio, į pietryčius nuo Haulbowline

Visos rūšys, išskyrus kiaukutinius

Neribojama

B.   JUNGTINĖS KARALYSTĖS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Mine Head
  Huko kyšulys |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Mine Head

Huko kyšulys

Priedugnio žuvys

Neribojama

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

| 2. | Huko kyšulys
  Karlingfordo įlanka |
| --- | --- |

2.

Huko kyšulys

Karlingfordo įlanka

Priedugnio žuvys

Neribojama

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Šukuotės

Neribojama

C.   NYDERLANDŲ GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Stags
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Stags

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Silkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

D.   VOKIETIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Old Head of Kinsale
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Old Head of Kinsale

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Silkės

Neribojama

| 2. | Į pietus nuo Korko
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |
| --- | --- |

2.

Į pietus nuo Korko

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Skumbrės

Neribojama

E.   BELGIJOS GALIMYBĖS ŽVEJOTI

| Geografinis rajonas | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- |
| Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | |
| 1. | Į pietus nuo Korko
  Į pietus nuo Karnsoro kyšulio |

Geografinis rajonas

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Airijos pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

1.

Į pietus nuo Korko

Į pietus nuo Karnsoro kyšulio

Priedugnio žuvys

Neribojama

| 2. | Į rytus nuo Viklou kyšulio
  Į pietryčius nuo Karlingfordo įlankos |
| --- | --- |

2.

Į rytus nuo Viklou kyšulio

Į pietryčius nuo Karlingfordo įlankos

Priedugnio žuvys

Neribojama

3.   Belgijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Nuo 3 iki 12 jūrmylių | Nyderlandai | Visos rūšys | Neribojama |
| | Prancūzija | Silkės | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Nuo 3 iki 12 jūrmylių

Nyderlandai

Visos rūšys

Neribojama

Prancūzija

Silkės

Neribojama

4.   Danijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės jūros pakrantė (Danijos ir Vokietijos siena iki Hanstholmo) (nuo 6 iki 15 jūrmylių) | | | |
| | |
| Danijos ir Vokietijos siena iki Blovando kyšulio | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Nyderlandai | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Pailgosios žuvys | Neribojama |
| Nuo Blovando kyšulio iki Bovbjerg | Belgija | Menkės | Neribojama tik nuo birželio 1d. iki liepos 31 d. |
| Juodadėmės menkės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Nyderlandai | Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Nuo Tiuboriono iki Hanstholmo | Belgija | Paprastieji merlangai | Neribojama tik nuo birželio 1d. iki liepos 31 d. |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Menkės | Neribojama |
| Ledjūrio menkės | Neribojama |
| Juodadėmės menkės | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Nyderlandai | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Skagerakas
  (nuo Hanstholmo iki Skageno)
  (nuo 4 iki 12 jūrmylių) | Belgija | Jūrinės plekšnės | Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |
| Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Menkės | Neribojama |
| Ledjūrio menkės | Neribojama |
| Juodadėmės menkės | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Nyderlandai | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Jūrų liežuviai | Neribojama |
| Kategato sąsiauris (nuo 3 iki 12 mylių) | Vokietija | Menkės | Neribojama |
| Plekšniažuvės | Neribojama |
| Norveginiai omarai | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Į šiaurę nuo Zelandijos iki lygiagretės, einančios per Forsneso švyturį | Vokietija | Šprotai | Neribojama |
| Baltijos jūros
  (įskaitant Beltų ir Zundo sąsiaurius, Bornholmo salą)
  (nuo 3 iki 12 jūrmylių) | Vokietija | Plekšniažuvės | Neribojama |
| Menkės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Unguriai | Neribojama |
| Lašišos | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |
| Skagerakas
  (nuo 4 iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |
| Kategato sąsiauris
  (nuo 3 iki 12 mylių (1)) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |
| Baltijos jūros
  (nuo 3 iki 12 mylių) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės jūros pakrantė (Danijos ir Vokietijos siena iki Hanstholmo) (nuo 6 iki 15 jūrmylių)

Danijos ir Vokietijos siena iki Blovando kyšulio

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Nyderlandai

Plekšniažuvės

Neribojama

Pailgosios žuvys

Neribojama

Nuo Blovando kyšulio iki Bovbjerg

Belgija

Menkės

Neribojama tik nuo birželio 1d. iki liepos 31 d.

Juodadėmės menkės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Nyderlandai

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Nuo Tiuboriono iki Hanstholmo

Belgija

Paprastieji merlangai

Neribojama tik nuo birželio 1d. iki liepos 31 d.

Jūrinės plekšnės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Menkės

Neribojama

Ledjūrio menkės

Neribojama

Juodadėmės menkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Nyderlandai

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Skagerakas

(nuo Hanstholmo iki Skageno)

(nuo 4 iki 12 jūrmylių)

Belgija

Jūrinės plekšnės

Neribojama tik nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Menkės

Neribojama

Ledjūrio menkės

Neribojama

Juodadėmės menkės

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Nyderlandai

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Jūrų liežuviai

Neribojama

Kategato sąsiauris (nuo 3 iki 12 mylių)

Vokietija

Menkės

Neribojama

Plekšniažuvės

Neribojama

Norveginiai omarai

Neribojama

Silkės

Neribojama

Į šiaurę nuo Zelandijos iki lygiagretės, einančios per Forsneso švyturį

Vokietija

Šprotai

Neribojama

Baltijos jūros

(įskaitant Beltų ir Zundo sąsiaurius, Bornholmo salą)

(nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Vokietija

Plekšniažuvės

Neribojama

Menkės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Unguriai

Neribojama

Lašišos

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

Skagerakas

(nuo 4 iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

Kategato sąsiauris

(nuo 3 iki 12 mylių (1))

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

Baltijos jūros

(nuo 3 iki 12 mylių)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

5.   Vokietijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės jūros pakrantė
  (nuo 3 iki 12 jūrmylių)
  Visa pakrantė | Danija | Priedugnio žuvys | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Tobiniai | Neribojama |
| Nyderlandai | Priedugnio žuvys | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Danijos ir Vokietijos siena iki Amrumo šiaurinio galo ties 54°43′ šiaurės platumos | Danija | Krevetės | Neribojama |
| Zona aplink Helgolandą | Jungtinė Karalystė | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Baltijos pakrantė
  (nuo 3 iki 12 mylių) | Danija | Menkės | Neribojama |
| Jūrinės plekšnės | Neribojama |
| Silkės | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Unguriai | Neribojama |
| Paprastieji merlangai | Neribojama |
| Skumbrės | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės jūros pakrantė

(nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Visa pakrantė

Danija

Priedugnio žuvys

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Tobiniai

Neribojama

Nyderlandai

Priedugnio žuvys

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Danijos ir Vokietijos siena iki Amrumo šiaurinio galo ties 54°43′ šiaurės platumos

Danija

Krevetės

Neribojama

Zona aplink Helgolandą

Jungtinė Karalystė

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Baltijos pakrantė

(nuo 3 iki 12 mylių)

Danija

Menkės

Neribojama

Jūrinės plekšnės

Neribojama

Silkės

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Unguriai

Neribojama

Paprastieji merlangai

Neribojama

Skumbrės

Neribojama

6.   Prancūzijos ir jos užjūrio departamentų pakrančių vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Šiaurės rytų Atlanto pakrantė
  (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Belgijos ir Prancūzijos siena į rytus nuo Manšo departamento (Vire-Grandcamp les Bains žiotys 49° 23' 30" šiaurės platumos, į šiaurės rytus nuo 1° 2' vakarų ilgumos) | Belgija | Priedugnio žuvys | Neribojama |
| Šukuotės | Neribojama |
| Nyderlandai | Visos rūšys | Neribojama |
| Nuo Diunkerko (2° 20' rytų ilgumos) iki Cap d'Antifer (0° 10' rytų ilgumos) | Vokietija | Silkės | Neribojama tik nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31d. |
| Belgijos ir Prancūzijos siena į vakarus nuo Cap d'Alprech
  (50° 42' 30" šiaurės platumos — 1° 33' 30" rytų ilgumos) | Jungtinė Karalystė | Silkės | Neribojama |
| Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Ispanijos ir Prancūzijos siena iki 46° 08′ šiaurės platumos | Ispanija | Ančiuviai | Specializuota žvejyba, neribojama tik nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d. |
| Žvejyba gyvam jaukui tik nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. |
| Sardinės | Neribojama tik nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. |
| Be to, su pirmiau išvardytomis rūšimis susijusi veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų. |
| Viduržemio jūros pakrantė
  (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Ispanijos siena Cap Leucate | Ispanija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Šiaurės rytų Atlanto pakrantė

(nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Belgijos ir Prancūzijos siena į rytus nuo Manšo departamento (Vire-Grandcamp les Bains žiotys 49° 23' 30" šiaurės platumos, į šiaurės rytus nuo 1° 2' vakarų ilgumos)

Belgija

Priedugnio žuvys

Neribojama

Šukuotės

Neribojama

Nyderlandai

Visos rūšys

Neribojama

Nuo Diunkerko (2° 20' rytų ilgumos) iki Cap d'Antifer (0° 10' rytų ilgumos)

Vokietija

Silkės

Neribojama tik nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31d.

Belgijos ir Prancūzijos siena į vakarus nuo Cap d'Alprech

(50° 42' 30" šiaurės platumos — 1° 33' 30" rytų ilgumos)

Jungtinė Karalystė

Silkės

Neribojama

Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Ispanijos ir Prancūzijos siena iki 46° 08′ šiaurės platumos

Ispanija

Ančiuviai

Specializuota žvejyba, neribojama tik nuo kovo 1 d. iki birželio 30 d.

Žvejyba gyvam jaukui tik nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d.

Sardinės

Neribojama tik nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

Be to, su pirmiau išvardytomis rūšimis susijusi veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų.

Viduržemio jūros pakrantė

(nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Ispanijos siena Cap Leucate

Ispanija

Visos rūšys

Neribojama

7.   Ispanijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Prancūzijos ir Ispanijos siena iki Cap Mayor švyturio (3° 47' vakarų ilgumos) | Prancūzija | Pelaginės žuvys | Neribojama atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų |
| Viduržemio jūros pakrantė
  (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | | | |
| Prancūzijos siena / Kreuso kyšulys | Prancūzija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Atlanto pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzijos ir Ispanijos siena iki Cap Mayor švyturio (3° 47' vakarų ilgumos)

Prancūzija

Pelaginės žuvys

Neribojama atsižvelgiant į 1984 m. vykdytą veiklą ir laikantis jos ribų

Viduržemio jūros pakrantė

(nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzijos siena / Kreuso kyšulys

Prancūzija

Visos rūšys

Neribojama

8.   Kroatijos pakrantės vandenys
   (2)

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 mylių tik jūros rajone, į kurį Kroatija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei Vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą Vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana) | Slovėnija | Priedugnio ir smulkios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius | 100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su dugniniais tralais |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

12 mylių tik jūros rajone, į kurį Kroatija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei Vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą Vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana)

Slovėnija

Priedugnio ir smulkios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius

100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su dugniniais tralais

9.   Nyderlandų pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių) | Belgija | Visos rūšys | Neribojama |
| Danija | Priedugnio žuvys | Neribojama |
| Šprotai | Neribojama |
| Tobiniai | Neribojama |
| Paprastosios stauridės | Neribojama |
| Vokietija | Menkės | Neribojama |
| Krevetės | Neribojama |
| Visa pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių) | Prancūzija | Visos rūšys | Neribojama |
| Tekselio pietinis taškas, į vakarus nuo Olandijos ir Vokietijos sienos | Jungtinė Karalystė | Priedugnio žuvys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Visa pakrantė (nuo 3 iki 12 jūrmylių)

Belgija

Visos rūšys

Neribojama

Danija

Priedugnio žuvys

Neribojama

Šprotai

Neribojama

Tobiniai

Neribojama

Paprastosios stauridės

Neribojama

Vokietija

Menkės

Neribojama

Krevetės

Neribojama

Visa pakrantė (nuo 6 iki 12 jūrmylių)

Prancūzija

Visos rūšys

Neribojama

Tekselio pietinis taškas, į vakarus nuo Olandijos ir Vokietijos sienos

Jungtinė Karalystė

Priedugnio žuvys

Neribojama

10.   Slovėnijos pakrantės vandenys
   (3)

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 mylių tik jūros rajone, į kurį Slovėnija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei Vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą Vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana) | Kroatija | Priedugnio ir smulkios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius | 100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su dugniniais tralais |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

12 mylių tik jūros rajone, į kurį Slovėnija turi suverenias teises, esančiame į šiaurę nuo 45 laipsnių ir 10 minučių šiaurės platumos lygiagretės palei Vakarų Istrijos pakrantę nuo išorinės Kroatijos teritorinių vandenų ribos, kur ši lygiagretė kerta sausumos ribą Vakarų Istrijos pakrantėje (Grgatovo kyšulys, Funtana)

Kroatija

Priedugnio ir smulkios pelaginės rūšys, įskaitant sardines ir ančiuvius

100 tonų ne daugiau kaip 25 žvejybos laivams, įskaitant 5 žvejybos laivus su dugniniais tralais

11.   Suomijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 jūrmylių) (4) | Švedija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 jūrmylių) (4)

Švedija

Visos rūšys

Neribojama

12.   Švedijos pakrantės vandenys

| Geografinis rajonas | Valstybė narė | Rūšys | Svarba arba ypatingos savybės |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerakas (nuo 4 iki 12 jūrmylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) (5) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių) | Danija | Visos rūšys | Neribojama |
| Suomija | Visos rūšys | Neribojama |

Geografinis rajonas

Valstybė narė

Rūšys

Svarba arba ypatingos savybės

Skagerakas (nuo 4 iki 12 jūrmylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Kategatas (nuo 3 iki 12 mylių) (5)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Baltijos jūra (nuo 4 iki 12 mylių)

Danija

Visos rūšys

Neribojama

Suomija

Visos rūšys

Neribojama

---

(1)  Matuojama nuo kranto linijos.

(2)  Pirmiau nurodytas režimas taikomas nuo tada, kai bus visiškai įgyvendintas arbitražo sprendimas pagal 2009 m. lapkričio 4 d. Stokholme pasirašytą Slovėnijos Respublikos Vyriausybės ir Kroatijos Respublikos Vyriausybės arbitražo susitarimą.

(3)  Pirmiau nurodytas režimas taikomas nuo tada, kai bus visiškai įgyvendintas arbitražo sprendimas pagal 2009 m. lapkričio 4 d. Stokholme pasirašytą Slovėnijos Respublikos Vyriausybės ir Kroatijos Respublikos Vyriausybės arbitražo susitarimą.

(4)  Nuo 3 iki 12 mylių aplink Bogskär salas.

(5)  Matuojama nuo kranto linijos.

---

II PRIEDAS

VIRŠUTINĖS ŽVEJYBOS PAJĖGUMŲ RIBOS

Viršutinės pajėgumų ribos

| Valstybė narė | Bruto tonos | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 18 962 | 51 586 |
| Bulgarija | 7 250 | 62 708 |
| Danija | 88 762 | 313 333 |
| Vokietija | 71 117 | 167 078 |
| Estija | 21 677 | 52 566 |
| Airija | 77 568 | 210 083 |
| Graikija | 84 123 | 469 061 |
| Ispanija (įskaitant atokiausius regionus) | 423 550 | 964 826 |
| Prancūzija (įskaitant atokiausius regionus) | 214 282 | 1 166 328 |
| Kroatija | 53 452 | 426 064 |
| Italija | 173 506 | 1 070 028 |
| Kipras | 11 021 | 47 803 |
| Latvija | 46 418 | 58 496 |
| Lietuva | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Nyderlandai | 166 859 | 350 736 |
| Lenkija | 38 270 | 90 650 |
| Portugalija (įskaitant atokiausius regionus) | 114 549 | 386 539 |
| Rumunija | 1 908 | 6 356 |
| Slovėnija | 675 | 8 867 |
| Suomija | 18 066 | 181 717 |
| Švedija | 43 386 | 210 829 |
| Jungtinė Karalystė | 231 106 | 909 141 |

Valstybė narė

Bruto tonos

kW

Belgija

18 962

51 586

Bulgarija

7 250

62 708

Danija

88 762

313 333

Vokietija

71 117

167 078

Estija

21 677

52 566

Airija

77 568

210 083

Graikija

84 123

469 061

Ispanija (įskaitant atokiausius regionus)

423 550

964 826

Prancūzija (įskaitant atokiausius regionus)

214 282

1 166 328

Kroatija

53 452

426 064

Italija

173 506

1 070 028

Kipras

11 021

47 803

Latvija

46 418

58 496

Lietuva

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Nyderlandai

166 859

350 736

Lenkija

38 270

90 650

Portugalija (įskaitant atokiausius regionus)

114 549

386 539

Rumunija

1 908

6 356

Slovėnija

675

8 867

Suomija

18 066

181 717

Švedija

43 386

210 829

Jungtinė Karalystė

231 106

909 141

Viršutinės pajėgumų ribos

| Atokiausi Sąjungos regionai | Bruto tonos | kW |
| --- | --- | --- |
| Ispanija |
| Kanarų salos: ilgis (1) < 12 m, Sąjungos vandenys | 2 617 | 20 863 |
| Kanarų salos: ilgis > 12 m, Sąjungos vandenys | 3 059 | 10 364 |
| Kanarų salos: ilgis > 12 m, tarptautiniai ir trečiųjų šalių vandenys | 28 823 | 45 593 |
| Prancūzija |
| Reunjono sala: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunjono sala: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Prancūzijos Gviana: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 903 | 11 644 |
| Prancūzijos Gviana: krevetes žvejojantys laivai | 7 560 | 19 726 |
| Prancūzijos Gviana: pelaginės rūšys, atviros jūros laivai | 3 500 | 5 000 |
| Martinika: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinika: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Gvadelupa: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Gvadelupa: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugalija |
| Madeira: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelaginės rūšys, velkamasis tinklas, ilgis > 12 m | 181 | 777 |
| Azorų salos: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Azorų salos: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis > 12 m | 12 979 | 25 721 |

Atokiausi Sąjungos regionai

Bruto tonos

kW

Ispanija

Kanarų salos: ilgis (1) < 12 m, Sąjungos vandenys

2 617

20 863

Kanarų salos: ilgis > 12 m, Sąjungos vandenys

3 059

10 364

Kanarų salos: ilgis > 12 m, tarptautiniai ir trečiųjų šalių vandenys

28 823

45 593

Prancūzija

Reunjono sala: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

1 050

19 320

Reunjono sala: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

10 002

31 465

Prancūzijos Gviana: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

903

11 644

Prancūzijos Gviana: krevetes žvejojantys laivai

7 560

19 726

Prancūzijos Gviana: pelaginės rūšys, atviros jūros laivai

3 500

5 000

Martinika: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

5 409

142 116

Martinika: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

1 046

3 294

Gvadelupa: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

6 188

162 590

Gvadelupa: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

500

1 750

Portugalija

Madeira: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m

604

3 969

Madeira: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis < 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelaginės rūšys, velkamasis tinklas, ilgis > 12 m

181

777

Azorų salos: priedugnio rūšys, ilgis < 12 m

2 617

29 870

Azorų salos: priedugnio ir pelaginės rūšys, ilgis > 12 m

12 979

25 721

---

(1)  Ilgis – bendras laivo ilgis.

---

III PRIEDAS

PATARIAMOSIOS TARYBOS

1.   Patariamųjų tarybų pavadinimas ir kompetencijos zona

| Pavadinimas | Kompetencijos zonos |
| --- | --- |
| Baltijos jūros | ICES IIIb, IIIc ir IIId zonos |
| Juodosios jūros | Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas rezoliucijoje GFCM/33/2009/2 |
| Viduržemio jūros | Viduržemio jūros vandenys į rytus nuo linijos 5°36′ vakarų ilgumos |
| Šiaurės jūros | ICES IV ir IIIa zonos |
| Šiaurės Vakarų vandenų | ICES V zona (išskyrus Va zoną ir Vb zonos tik Sąjungos vandenis), VI ir VII zonos |
| Pietvakarių vandenų | ICES VIII, IX ir X zonos (vandenys aplink Azorų salas) ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonos (vandenys aplink Madeirą ir Kanarų salas) |
| Atokiausių regionų | Sąjungos vandenys aplink atokiausius regionus, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje, suskirstyti į tris jūros baseinus: Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno |
| Pelaginių rūšių (šiauriniai žydrieji merlangai, skumbrės, paprastosios stauridės, silkės, smulkiadyglės saulažuvės) išteklių | Visi geografiniai rajonai, išskyrus Baltijos jūrą ir Viduržemio jūrą |
| Atviros jūros / tolimojo plaukiojimo laivyno | Visi ne Sąjungos vandenys |
| Akvakultūros | Akvakultūra, kaip apibrėžta 4 straipsnyje |
| Rinkų | Visos rinkos zonos |

Pavadinimas

Kompetencijos zonos

Baltijos jūros

ICES IIIb, IIIc ir IIId zonos

Juodosios jūros

Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos reguliuojamas geografinis parajonis, apibrėžtas rezoliucijoje GFCM/33/2009/2

Viduržemio jūros

Viduržemio jūros vandenys į rytus nuo linijos 5°36′ vakarų ilgumos

Šiaurės jūros

ICES IV ir IIIa zonos

Šiaurės Vakarų vandenų

ICES V zona (išskyrus Va zoną ir Vb zonos tik Sąjungos vandenis), VI ir VII zonos

Pietvakarių vandenų

ICES VIII, IX ir X zonos (vandenys aplink Azorų salas) ir CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2.0 zonos (vandenys aplink Madeirą ir Kanarų salas)

Atokiausių regionų

Sąjungos vandenys aplink atokiausius regionus, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje, suskirstyti į tris jūros baseinus: Vakarų Atlanto, Rytų Atlanto ir Indijos vandenyno

Pelaginių rūšių (šiauriniai žydrieji merlangai, skumbrės, paprastosios stauridės, silkės, smulkiadyglės saulažuvės) išteklių

Visi geografiniai rajonai, išskyrus Baltijos jūrą ir Viduržemio jūrą

Atviros jūros / tolimojo plaukiojimo laivyno

Visi ne Sąjungos vandenys

Akvakultūros

Akvakultūra, kaip apibrėžta 4 straipsnyje

Rinkų

Visos rinkos zonos

2.   Patariamųjų tarybų veikimas ir finansavimas

| a) | Generalinėje asamblėjoje ir vykdomajame komitete 60 % vietų skiriama žvejų atstovams, Akvakultūros patariamajai tarybai, akvakultūros veiklos vykdytojams ir perdirbimo bei prekybos sektorių atstovams, 40 % – kitų interesų grupių, susijusių su bendra žuvininkystės politika, pavyzdžiui, aplinkosaugos organizacijų ir vartotojų grupių, atstovams. |
| --- | --- |

a)

Generalinėje asamblėjoje ir vykdomajame komitete 60 % vietų skiriama žvejų atstovams, Akvakultūros patariamajai tarybai, akvakultūros veiklos vykdytojams ir perdirbimo bei prekybos sektorių atstovams, 40 % – kitų interesų grupių, susijusių su bendra žuvininkystės politika, pavyzdžiui, aplinkosaugos organizacijų ir vartotojų grupių, atstovams.

| b) | Išskyrus Akvakultūros patariamąją tarybą ir Rinkų patariamąją tarybą, bent vienas kiekvienos atitinkamos valstybės narės žvejybos subsektoriaus atstovas turi būti vykdomojo komiteto narys. |
| --- | --- |

b)

Išskyrus Akvakultūros patariamąją tarybą ir Rinkų patariamąją tarybą, bent vienas kiekvienos atitinkamos valstybės narės žvejybos subsektoriaus atstovas turi būti vykdomojo komiteto narys.

| c) | Jeigu įmanoma, vykdomojo komiteto nariai rekomendacijas priima bendru sutarimu. Jeigu bendras sutarimas negali būti pasiektas, narių pareikštos skirtingos nuomonės įrašomos į rekomendacijas, kurios priimamos dalyvavusių ir balsavusių narių dauguma. |
| --- | --- |

c)

Jeigu įmanoma, vykdomojo komiteto nariai rekomendacijas priima bendru sutarimu. Jeigu bendras sutarimas negali būti pasiektas, narių pareikštos skirtingos nuomonės įrašomos į rekomendacijas, kurios priimamos dalyvavusių ir balsavusių narių dauguma.

| d) | Kiekviena patariamoji taryba bendru sutarimu skiria pirmininką. Pirmininkas veikia nešališkai. |
| --- | --- |

d)

Kiekviena patariamoji taryba bendru sutarimu skiria pirmininką. Pirmininkas veikia nešališkai.

| e) | Kiekviena patariamoji taryba patvirtina priemones, būtinas skaidrumui ir pagarbai visoms pareikštoms nuomonėms užtikrinti. |
| --- | --- |

e)

Kiekviena patariamoji taryba patvirtina priemones, būtinas skaidrumui ir pagarbai visoms pareikštoms nuomonėms užtikrinti.

| f) | Generalinei asamblėjai, Komisijai, atitinkamoms valstybėms narėms ir paprašius – bet kuriam visuomenės nariui nedelsiant suteikiama galimybė susipažinti su vykdomojo komiteto priimtomis rekomendacijomis. |
| --- | --- |

f)

Generalinei asamblėjai, Komisijai, atitinkamoms valstybėms narėms ir paprašius – bet kuriam visuomenės nariui nedelsiant suteikiama galimybė susipažinti su vykdomojo komiteto priimtomis rekomendacijomis.

| g) | Generalinės asamblėjos posėdžiai yra vieši. Vykdomojo komiteto posėdžiai yra vieši, nebent išimtiniais atvejais vykdomojo komiteto nariai balsų dauguma nuspręstų kitaip. |
| --- | --- |

g)

Generalinės asamblėjos posėdžiai yra vieši. Vykdomojo komiteto posėdžiai yra vieši, nebent išimtiniais atvejais vykdomojo komiteto nariai balsų dauguma nuspręstų kitaip.

| h) | Narius atitinkamoms valstybėms narėms gali siūlyti žuvininkystės sektoriui bei kitoms interesų grupėms atstovaujančios Europos ir nacionalinės organizacijos. Tos valstybės narės susitaria dėl generalinės asamblėjos narių. |
| --- | --- |

h)

Narius atitinkamoms valstybėms narėms gali siūlyti žuvininkystės sektoriui bei kitoms interesų grupėms atstovaujančios Europos ir nacionalinės organizacijos. Tos valstybės narės susitaria dėl generalinės asamblėjos narių.

| i) | Nacionalinių bei regioninių administracijų, turinčių žuvininkystės interesų atitinkamame rajone, atstovai ir valstybių narių mokslo bei žuvininkystės srities mokslinių tyrimų institutų ir tarptautinių mokslo institucijų tyrėjai, teikiantys rekomendacijas Komisijai, gali dalyvauti patariamųjų tarybų posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai. Taip pat gali būti kviečiami ir bet kurie kiti kvalifikuoti mokslininkai. |
| --- | --- |

i)

Nacionalinių bei regioninių administracijų, turinčių žuvininkystės interesų atitinkamame rajone, atstovai ir valstybių narių mokslo bei žuvininkystės srities mokslinių tyrimų institutų ir tarptautinių mokslo institucijų tyrėjai, teikiantys rekomendacijas Komisijai, gali dalyvauti patariamųjų tarybų posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai. Taip pat gali būti kviečiami ir bet kurie kiti kvalifikuoti mokslininkai.

| j) | Europos Parlamento ir Komisijos atstovai gali dalyvauti patariamųjų tarybų posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai. |
| --- | --- |

j)

Europos Parlamento ir Komisijos atstovai gali dalyvauti patariamųjų tarybų posėdžiuose kaip aktyvūs stebėtojai.

| k) | Trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus ir kitų interesų grupių atstovai, įskaitant RŽVO, turinčių žvejybos interesą, susijusį su rajonu ar žvejyba, kurie yra patariamosios tarybos žinioje, atstovus, gali būti kviečiami dalyvauti kaip aktyvūs stebėtojai, kai svarstomi su jais susiję klausimai. |
| --- | --- |

k)

Trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus ir kitų interesų grupių atstovai, įskaitant RŽVO, turinčių žvejybos interesą, susijusį su rajonu ar žvejyba, kurie yra patariamosios tarybos žinioje, atstovus, gali būti kviečiami dalyvauti kaip aktyvūs stebėtojai, kai svarstomi su jais susiję klausimai.

| l) | Patariamosios tarybos, kaip bendro Europos intereso siekiančios organizacijos, gali prašyti Sąjungos finansinės paramos. |
| --- | --- |

l)

Patariamosios tarybos, kaip bendro Europos intereso siekiančios organizacijos, gali prašyti Sąjungos finansinės paramos.

| m) | Komisija su kiekviena patariamąja taryba pasirašo susitarimą dėl dotacijos, kad prisidėtų prie jos veiklos išlaidų, įskaitant vertimo raštu ir žodžiu išlaidas. |
| --- | --- |

m)

Komisija su kiekviena patariamąja taryba pasirašo susitarimą dėl dotacijos, kad prisidėtų prie jos veiklos išlaidų, įskaitant vertimo raštu ir žodžiu išlaidas.

| n) | Komisija gali atlikti visus, jos manymu, būtinus patikrinimus, kad užtikrintų patariamosioms taryboms paskirtų užduočių vykdymą. |
| --- | --- |

n)

Komisija gali atlikti visus, jos manymu, būtinus patikrinimus, kad užtikrintų patariamosioms taryboms paskirtų užduočių vykdymą.

| o) | Kiekviena patariamoji taryba kasmet pateikia Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms savo biudžetą ir savo veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

o)

Kiekviena patariamoji taryba kasmet pateikia Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms savo biudžetą ir savo veiklos ataskaitą.

| p) | Komisija arba Audito Rūmai gali bet kuriuo metu surengti auditą, kurį atliktų jų pasirinkta išorės įstaiga arba pačios Komisijos ar Audito Rūmų padaliniai. |
| --- | --- |

p)

Komisija arba Audito Rūmai gali bet kuriuo metu surengti auditą, kurį atliktų jų pasirinkta išorės įstaiga arba pačios Komisijos ar Audito Rūmų padaliniai.

| q) | Kiekviena patariamoji taryba laikotarpiui, kurį ji naudojasi Sąjungos lėšomis, paskiria atestuotą auditorių. |
| --- | --- |

q)

Kiekviena patariamoji taryba laikotarpiui, kurį ji naudojasi Sąjungos lėšomis, paskiria atestuotą auditorių.

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/62

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1381/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 19 straipsnio 2 dalį, 21 straipsnio 2 dalį, 114, 168, 169 ir 197 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms vertybėmis. Tos vertybės yra bendros valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. Asmenys Sąjungoje gali naudotis teisėmis, kurios jiems suteiktos Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos sutartimi (ES sutartis). Be to, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), kuri, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tapo teisiškai privaloma visoje Sąjungoje, nurodytos pagrindinės teisės ir laisvės, kuriomis Sąjungoje gali naudotis asmenys. Tos teisės turėtų būti propaguojamos ir gerbiamos. Turėtų būti užtikrinama galimybė visapusiškai naudotis tomis teisėmis, taip pat teisėmis, kylančiomis iš tarptautinių konvencijų, prie kurių yra prisijungusi Sąjunga, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, ir turėtų būti pašalintos visos tam trukdančios kliūtys. Be to, naudojimasis tomis teisėmis apima atsakomybę ir pareigas kitų asmenų, žmonių bendruomenės ir būsimų kartų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjunga yra grindžiama pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms vertybėmis. Tos vertybės yra bendros valstybėms narėms, kurių visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. Asmenys Sąjungoje gali naudotis teisėmis, kurios jiems suteiktos Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos sutartimi (ES sutartis). Be to, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), kuri, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tapo teisiškai privaloma visoje Sąjungoje, nurodytos pagrindinės teisės ir laisvės, kuriomis Sąjungoje gali naudotis asmenys. Tos teisės turėtų būti propaguojamos ir gerbiamos. Turėtų būti užtikrinama galimybė visapusiškai naudotis tomis teisėmis, taip pat teisėmis, kylančiomis iš tarptautinių konvencijų, prie kurių yra prisijungusi Sąjunga, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, ir turėtų būti pašalintos visos tam trukdančios kliūtys. Be to, naudojimasis tomis teisėmis apima atsakomybę ir pareigas kitų asmenų, žmonių bendruomenės ir būsimų kartų atžvilgiu;

| (2) | Stokholmo programoje (4) Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo prioritetą ir konkrečiai nurodė, kad vienas iš jos politikos prioritetų – teisių Europos sukūrimas. Finansavimas buvo nurodytas kaip viena svarbiausių priemonių Stokholmo programos politikos prioritetams sėkmingai įgyvendinti. Sutartyse ir Stokholmo programoje nustatytų ambicingų tikslų turėtų būti siekiama, inter alia, sukuriant lanksčią ir veiksmingą Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą 2014–2020 m. laikotarpiu (toliau – Programa), kuri padėtų vykdyti planavimą ir įgyvendinimą. Programos bendrieji ir konkretūs tikslai turėtų būti aiškinami laikantis Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų atitinkamų strateginių gairių; |
| --- | --- |

(2)

Stokholmo programoje (4) Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo prioritetą ir konkrečiai nurodė, kad vienas iš jos politikos prioritetų – teisių Europos sukūrimas. Finansavimas buvo nurodytas kaip viena svarbiausių priemonių Stokholmo programos politikos prioritetams sėkmingai įgyvendinti. Sutartyse ir Stokholmo programoje nustatytų ambicingų tikslų turėtų būti siekiama, inter alia, sukuriant lanksčią ir veiksmingą Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą 2014–2020 m. laikotarpiu (toliau – Programa), kuri padėtų vykdyti planavimą ir įgyvendinimą. Programos bendrieji ir konkretūs tikslai turėtų būti aiškinami laikantis Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų atitinkamų strateginių gairių;

| (3) | 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ nustatyta pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. Asmenų Sąjungoje teisių rėmimas ir propagavimas, kova su diskriminacija bei nelygybe ir Sąjungos pilietiškumo skatinimas prisideda prie strategijoje „Europa 2020“ nustatytų konkrečių tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų propagavimo; |
| --- | --- |

(3)

2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ nustatyta pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. Asmenų Sąjungoje teisių rėmimas ir propagavimas, kova su diskriminacija bei nelygybe ir Sąjungos pilietiškumo skatinimas prisideda prie strategijoje „Europa 2020“ nustatytų konkrečių tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų propagavimo;

| (4) | nediskriminavimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos principų. SESV 19 straipsnyje numatomi veiksmai, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas yra įtvirtintas ir Chartijos 21 straipsnyje, kuris turėtų būti taikomas neviršijant ir laikantis Chartijos 51 straipsnio. Siekiant vykdyti diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevenciją ir su ja kovoti, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius ir turėtų būti kartu parengti tinkami veiksmai; |
| --- | --- |

(4)

nediskriminavimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos principų. SESV 19 straipsnyje numatomi veiksmai, kuriais siekiama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas yra įtvirtintas ir Chartijos 21 straipsnyje, kuris turėtų būti taikomas neviršijant ir laikantis Chartijos 51 straipsnio. Siekiant vykdyti diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevenciją ir su ja kovoti, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius ir turėtų būti kartu parengti tinkami veiksmai;

| (5) | Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas savitarpio papildomumas su kita tais pačiais tikslais vykdoma Sąjungos veikla, visų pirma su veikla, nurodyta 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai iki 2020 m.“ (5) ir 2011 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadose dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų iki 2020 m., kuriose valstybės narės raginamos spręsti socialinės ir ekonominės romų atskirties problemą keturiose pagrindinėse – švietimo, užimtumo, sveikatos ir aprūpinimo būstu – srityse, užtikrinant, kad romai nebūtų diskriminuojami ir būtų lygiai taip pat pripažįstamos jų pagrindinės teisės, ir imtis priemonių, kuriomis būtų panaikinta segregacija, jei ji yra, visų pirma švietimo ir aprūpinimo būstu srityse; |
| --- | --- |

(5)

Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas savitarpio papildomumas su kita tais pačiais tikslais vykdoma Sąjungos veikla, visų pirma su veikla, nurodyta 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai iki 2020 m.“ (5) ir 2011 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadose dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų iki 2020 m., kuriose valstybės narės raginamos spręsti socialinės ir ekonominės romų atskirties problemą keturiose pagrindinėse – švietimo, užimtumo, sveikatos ir aprūpinimo būstu – srityse, užtikrinant, kad romai nebūtų diskriminuojami ir būtų lygiai taip pat pripažįstamos jų pagrindinės teisės, ir imtis priemonių, kuriomis būtų panaikinta segregacija, jei ji yra, visų pirma švietimo ir aprūpinimo būstu srityse;

| (6) | rasizmu, ksenofobija, homofobija ir kitų formų netolerancija tiesiogiai pažeidžiami laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principai, t. y. principai, kuriais grindžiama Sąjunga ir kurie yra bendri valstybėms narėms. Todėl kova su tais reiškiniais yra nuolatinis tikslas, kurio turi būti siekiama koordinuotais veiksmais, įskaitant finansavimo skyrimą. Tie reiškiniai apima, be kita ko, viešą smurto ar neapykantos, nukreiptos prieš asmenų grupę ar tokiai grupei priklausantį asmenį, kurstymą, taip pat kitas nusikalstamas veikas, įvykdytas vadovaujantis rasistiniais, ksenofobiniais ar homofobiniais motyvais. Tame kontekste itin daug dėmesio turėtų būti skiriama ir visų formų smurto, neapykantos, segregacijos bei niekinimo prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat kovai su patyčiomis, priekabiavimu ir netolerantišku elgesiu, pavyzdžiui, viešojo administravimo institucijose, policijos įstaigose, teismuose, mokyklose ir darbo vietose; |
| --- | --- |

(6)

rasizmu, ksenofobija, homofobija ir kitų formų netolerancija tiesiogiai pažeidžiami laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principai, t. y. principai, kuriais grindžiama Sąjunga ir kurie yra bendri valstybėms narėms. Todėl kova su tais reiškiniais yra nuolatinis tikslas, kurio turi būti siekiama koordinuotais veiksmais, įskaitant finansavimo skyrimą. Tie reiškiniai apima, be kita ko, viešą smurto ar neapykantos, nukreiptos prieš asmenų grupę ar tokiai grupei priklausantį asmenį, kurstymą, taip pat kitas nusikalstamas veikas, įvykdytas vadovaujantis rasistiniais, ksenofobiniais ar homofobiniais motyvais. Tame kontekste itin daug dėmesio turėtų būti skiriama ir visų formų smurto, neapykantos, segregacijos bei niekinimo prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat kovai su patyčiomis, priekabiavimu ir netolerantišku elgesiu, pavyzdžiui, viešojo administravimo institucijose, policijos įstaigose, teismuose, mokyklose ir darbo vietose;

| (7) | moterų ir vyrų lygybė yra viena iš pagrindinių Sąjungos vertybių. Nevienodas požiūris į moteris ir vyrus yra pagrindinių teisių pažeidimas. Be to, moterų ir vyrų lygybės skatinimu taip pat prisidedama prie to, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai. Moterų ir vyrų lygybės skatinimo tikslas turėtų būti įgyvendinamas taip, kad būtų užtikrintas savitarpio papildomumas su kita tuo pačiu tikslu vykdoma Sąjungos ar valstybių narių veikla, visų pirma su veikla, nurodyta Europos lyčių lygybės pakte (2011–2020 m.); |
| --- | --- |

(7)

moterų ir vyrų lygybė yra viena iš pagrindinių Sąjungos vertybių. Nevienodas požiūris į moteris ir vyrus yra pagrindinių teisių pažeidimas. Be to, moterų ir vyrų lygybės skatinimu taip pat prisidedama prie to, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai. Moterų ir vyrų lygybės skatinimo tikslas turėtų būti įgyvendinamas taip, kad būtų užtikrintas savitarpio papildomumas su kita tuo pačiu tikslu vykdoma Sąjungos ar valstybių narių veikla, visų pirma su veikla, nurodyta Europos lyčių lygybės pakte (2011–2020 m.);

| (8) | pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką diskriminacija dėl lyties apima, be kita ko, diskriminaciją, susijusią su lyties pakeitimu. Įgyvendinant Programą taip pat reikėtų atsižvelgti į Sąjungos teisės ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos raidą kitų su lyties klausimais susijusių aspektų, įskaitant lytinę tapatybę, atžvilgiu; |
| --- | --- |

(8)

pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką diskriminacija dėl lyties apima, be kita ko, diskriminaciją, susijusią su lyties pakeitimu. Įgyvendinant Programą taip pat reikėtų atsižvelgti į Sąjungos teisės ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos raidą kitų su lyties klausimais susijusių aspektų, įskaitant lytinę tapatybę, atžvilgiu;

| (9) | asmens teisė, kad darbo vietoje ir apskritai visuomenėje su juo būtų elgiamasi nepažeidžiant jo orumo, yra Sąjungos pamatinių vertybių išraiška, todėl reikia imtis suderintų veiksmų siekiant užtikrinti tikslinę veiklą užimtumo rinkos atžvilgiu. Todėl veiksmus lyčių lygybės ir nediskriminacijos srityje turėtų sudaryti, be kita ko, moterų ir vyrų lygybės skatinimas ir kova su diskriminacija darbo vietoje ir užimtumo rinkoje; |
| --- | --- |

(9)

asmens teisė, kad darbo vietoje ir apskritai visuomenėje su juo būtų elgiamasi nepažeidžiant jo orumo, yra Sąjungos pamatinių vertybių išraiška, todėl reikia imtis suderintų veiksmų siekiant užtikrinti tikslinę veiklą užimtumo rinkos atžvilgiu. Todėl veiksmus lyčių lygybės ir nediskriminacijos srityje turėtų sudaryti, be kita ko, moterų ir vyrų lygybės skatinimas ir kova su diskriminacija darbo vietoje ir užimtumo rinkoje;

| (10) | visų formų smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris, taip pat prieš kitas rizikos grupes, pažeidžiamos pagrindinės teisės ir sunkiai žalojama sveikata. Su tokiu smurtu susiduriama visoje Sąjungoje, o jo pasekmės aukų fizinei ir psichologinei sveikatai, taip pat visai visuomenei, yra itin sunkios. Siekiant spręsti šią problemą ir apsaugoti aukas reikia tvirtos politinės valios ir suderintų veiksmų, grindžiamų Daphne programų (6) metodais ir rezultatais. Imantis kovos su smurtu prieš moteris veiksmų prisidedama prie moterų ir vyrų lygybės skatinimo. Daphne programos nuo pat jų pradžios 1997 m. buvo labai sėkmingos – populiarios tarp suinteresuotųjų asmenų (valdžios ir akademinių institucijų bei nevyriausybinių organizacijų (NVO)), o finansuoti projektai veiksmingi – todėl įgyvendinant Programą yra svarbu ir toliau sieti „Daphne“ pavadinimą su konkrečiu tikslu, kuriuo siekiama užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, jaunimą ir moteris ir kovoti su tokiu smurtu, kad Daphne programos tebebūtų kuo pastebimesnės; |
| --- | --- |

(10)

visų formų smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris, taip pat prieš kitas rizikos grupes, pažeidžiamos pagrindinės teisės ir sunkiai žalojama sveikata. Su tokiu smurtu susiduriama visoje Sąjungoje, o jo pasekmės aukų fizinei ir psichologinei sveikatai, taip pat visai visuomenei, yra itin sunkios. Siekiant spręsti šią problemą ir apsaugoti aukas reikia tvirtos politinės valios ir suderintų veiksmų, grindžiamų Daphne programų (6) metodais ir rezultatais. Imantis kovos su smurtu prieš moteris veiksmų prisidedama prie moterų ir vyrų lygybės skatinimo. Daphne programos nuo pat jų pradžios 1997 m. buvo labai sėkmingos – populiarios tarp suinteresuotųjų asmenų (valdžios ir akademinių institucijų bei nevyriausybinių organizacijų (NVO)), o finansuoti projektai veiksmingi – todėl įgyvendinant Programą yra svarbu ir toliau sieti „Daphne“ pavadinimą su konkrečiu tikslu, kuriuo siekiama užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, jaunimą ir moteris ir kovoti su tokiu smurtu, kad Daphne programos tebebūtų kuo pastebimesnės;

| (11) | ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad kovodama su diskriminacija Sąjunga skatina užtikrinti vaiko teisių apsaugą. Vaikai yra pažeidžiami, visų pirma patiriantys skurdą, socialinę atskirtį, neįgalūs arba atsidūrę kitoje konkrečioje padėtyje, kurioje jiems gresia toks pavojus kaip apleistumas, pagrobimas ir dingimas be žinios. Turėtų būti imamasi veiksmų, siekiant propaguoti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo žalos ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei arba psichikos sveikatai ir pažeidžiančių jų teises į vystymąsi, apsaugą ir orumą; |
| --- | --- |

(11)

ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad kovodama su diskriminacija Sąjunga skatina užtikrinti vaiko teisių apsaugą. Vaikai yra pažeidžiami, visų pirma patiriantys skurdą, socialinę atskirtį, neįgalūs arba atsidūrę kitoje konkrečioje padėtyje, kurioje jiems gresia toks pavojus kaip apleistumas, pagrobimas ir dingimas be žinios. Turėtų būti imamasi veiksmų, siekiant propaguoti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo žalos ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei arba psichikos sveikatai ir pažeidžiančių jų teises į vystymąsi, apsaugą ir orumą;

| (12) | nuolatinės technologijų plėtros ir globalizacijos sąlygomis turėtų būti toliau užtikrinama veiksminga asmens duomenų apsauga. Sąjungos duomenų apsaugos teisinė sistema turėtų būti veiksmingai ir nuosekliai taikoma Sąjungoje. Norėdama tai pasiekti Sąjunga turėtų galėti remti valstybių narių pastangas įgyvendinant tą teisinę sistemą, ypač daug dėmesio skirdama tam, kad būtų užtikrintos asmenų galimybės veiksmingai naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

(12)

nuolatinės technologijų plėtros ir globalizacijos sąlygomis turėtų būti toliau užtikrinama veiksminga asmens duomenų apsauga. Sąjungos duomenų apsaugos teisinė sistema turėtų būti veiksmingai ir nuosekliai taikoma Sąjungoje. Norėdama tai pasiekti Sąjunga turėtų galėti remti valstybių narių pastangas įgyvendinant tą teisinę sistemą, ypač daug dėmesio skirdama tam, kad būtų užtikrintos asmenų galimybės veiksmingai naudotis savo teisėmis;

| (13) | piliečiai turėtų geriau išmanyti apie savo kaip Sąjungos piliečių teises, visų pirma apie teisę laisvai judėti ir gyventi Sąjungoje, teisę balsuoti ir kandidatuoti Europos Parlamento ir savivaldos rinkimuose jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje pagal tas pačias sąlygas kaip ir tos valstybės piliečiai, teisę teikti peticijas Europos Parlamentui bet kuria oficialia Sutarčių kalba, teisę siūlyti piliečių iniciatyvas ir teisę teikti skundus Europos ombudsmenui dėl netinkamo institucinio administravimo, ir turėtų turėti galimybę tomis teisėmis naudotis. Skatinant piliečius imtis aktyvesnio vaidmens užtikrinant demokratiją Sąjungos lygiu bus sustiprinta Europos pilietinė visuomenė ir paspartintas europinės tapatybės plėtojimas. Piliečiai turėtų laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų; |
| --- | --- |

(13)

piliečiai turėtų geriau išmanyti apie savo kaip Sąjungos piliečių teises, visų pirma apie teisę laisvai judėti ir gyventi Sąjungoje, teisę balsuoti ir kandidatuoti Europos Parlamento ir savivaldos rinkimuose jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje pagal tas pačias sąlygas kaip ir tos valstybės piliečiai, teisę teikti peticijas Europos Parlamentui bet kuria oficialia Sutarčių kalba, teisę siūlyti piliečių iniciatyvas ir teisę teikti skundus Europos ombudsmenui dėl netinkamo institucinio administravimo, ir turėtų turėti galimybę tomis teisėmis naudotis. Skatinant piliečius imtis aktyvesnio vaidmens užtikrinant demokratiją Sąjungos lygiu bus sustiprinta Europos pilietinė visuomenė ir paspartintas europinės tapatybės plėtojimas. Piliečiai turėtų laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų;

| (14) | asmenys, kaip vartotojai arba verslininkai vidaus rinkoje, turėtų galėti tarpvalstybiniame kontekste naudotis savo teisėmis, kylančiomis iš Sąjungos teisės; |
| --- | --- |

(14)

asmenys, kaip vartotojai arba verslininkai vidaus rinkoje, turėtų galėti tarpvalstybiniame kontekste naudotis savo teisėmis, kylančiomis iš Sąjungos teisės;

| (15) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas. Siekiant nustatyti, kaip vykdant Programos veiklą sprendžiami lyčių lygybės ir nediskriminacijos klausimai, turėtų būti vykdoma nuolatinė stebėsena ir vertinimas; |
| --- | --- |

(15)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas. Siekiant nustatyti, kaip vykdant Programos veiklą sprendžiami lyčių lygybės ir nediskriminacijos klausimai, turėtų būti vykdoma nuolatinė stebėsena ir vertinimas;

| (16) | patirtis, įgyta vykdant veiksmus Sąjungos lygiu, parodė, kad siekiant Programos tikslų praktikoje reikia derinti priemones, įskaitant teisės aktus, politines iniciatyvas ir finansavimą. Finansavimas yra svarbi teisėkūros priemones papildanti priemonė; |
| --- | --- |

(16)

patirtis, įgyta vykdant veiksmus Sąjungos lygiu, parodė, kad siekiant Programos tikslų praktikoje reikia derinti priemones, įskaitant teisės aktus, politines iniciatyvas ir finansavimą. Finansavimas yra svarbi teisėkūros priemones papildanti priemonė;

| (17) | be to, kad Programos lėšomis finansuojami veiksmai yra naudingi paramos gavėjams, jie gali suteikti įrodymų, kuriais būtų grindžiamas patobulintas politikos formavimas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Pavyzdžiui, Daphne programomis visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant valstybes nares, buvo sudarytos sąlygos iš tiesų keistis žiniomis ir gerąja patirtimi smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir kovos su juo srityje; |
| --- | --- |

(17)

be to, kad Programos lėšomis finansuojami veiksmai yra naudingi paramos gavėjams, jie gali suteikti įrodymų, kuriais būtų grindžiamas patobulintas politikos formavimas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Pavyzdžiui, Daphne programomis visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant valstybes nares, buvo sudarytos sąlygos iš tiesų keistis žiniomis ir gerąja patirtimi smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir kovos su juo srityje;

| (18) | 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiamas poreikis racionalizuoti ir supaprastinti Sąjungos finansavimą. Ypač dėl dabartinės ekonomikos krizės yra itin svarbu, kad Sąjungos lėšos būtų kuo kruopščiau struktūriškai skirstomos ir valdomos. Iš esmės supaprastinti finansavimą ir užtikrinti veiksmingą jo valdymą galima mažinant programų skaičių ir racionalizuojant, supaprastinant ir derinant finansavimo taisykles ir procedūras; |
| --- | --- |

(18)

2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiamas poreikis racionalizuoti ir supaprastinti Sąjungos finansavimą. Ypač dėl dabartinės ekonomikos krizės yra itin svarbu, kad Sąjungos lėšos būtų kuo kruopščiau struktūriškai skirstomos ir valdomos. Iš esmės supaprastinti finansavimą ir užtikrinti veiksmingą jo valdymą galima mažinant programų skaičių ir racionalizuojant, supaprastinant ir derinant finansavimo taisykles ir procedūras;

| (19) | atsižvelgiant į poreikį supaprastinti, veiksmingai valdyti finansavimą ir palengvinti galimybes jį gauti, Programa turėtų būti tęsiama ir plėtojama veikla, vykdyta remiantis „Progress“ programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1672/2006/EB (7) 4 skirsniu (Nediskriminacija ir įvairovė) ir 5 skirsniu (Lyčių lygybė), Pagrindinių teisių ir pilietybės programa, nustatyta Tarybos sprendimu 2007/252/EB (8) bei „Daphne III“ programa. Tų programų laikotarpio vidurio įvertinimuose pateikiamos rekomendacijos, kurių tikslas – geriau įgyvendinti tas programas. Įgyvendinant Programą turėtų būti atsižvelgta į tų laikotarpio vidurio įvertinimų ir atitinkamų ex-post įvertinimų išvadas; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į poreikį supaprastinti, veiksmingai valdyti finansavimą ir palengvinti galimybes jį gauti, Programa turėtų būti tęsiama ir plėtojama veikla, vykdyta remiantis „Progress“ programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1672/2006/EB (7) 4 skirsniu (Nediskriminacija ir įvairovė) ir 5 skirsniu (Lyčių lygybė), Pagrindinių teisių ir pilietybės programa, nustatyta Tarybos sprendimu 2007/252/EB (8) bei „Daphne III“ programa. Tų programų laikotarpio vidurio įvertinimuose pateikiamos rekomendacijos, kurių tikslas – geriau įgyvendinti tas programas. Įgyvendinant Programą turėtų būti atsižvelgta į tų laikotarpio vidurio įvertinimų ir atitinkamų ex-post įvertinimų išvadas;

| (20) | pagrindiniai principai, kuriais remiantis būtų siekiama Programos tikslų, turėtų būti optimalus finansinių išteklių naudojimas ir išlaidų veiksmingumo didinimas. Siekiant remti pastangas sukurti teisių Europą turėtų būti garantuojamas atitinkamas finansavimas. Svarbu užtikrinti, kad Programa būtų įgyvendinama kuo veiksmingiausiu ir vartotojui kuo patogiausiu būdu, kartu užtikrinant teisinį aiškumą ir Programos prieinamumą visiems dalyviams. Tam, kad visiems galimiems paramos gavėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti finansavimą, turėtų būti supaprastintos paraiškų teikimo procedūros ir finansinio valdymo reikalavimai, taip pat turėtų būti pašalinta administracinė našta; |
| --- | --- |

(20)

pagrindiniai principai, kuriais remiantis būtų siekiama Programos tikslų, turėtų būti optimalus finansinių išteklių naudojimas ir išlaidų veiksmingumo didinimas. Siekiant remti pastangas sukurti teisių Europą turėtų būti garantuojamas atitinkamas finansavimas. Svarbu užtikrinti, kad Programa būtų įgyvendinama kuo veiksmingiausiu ir vartotojui kuo patogiausiu būdu, kartu užtikrinant teisinį aiškumą ir Programos prieinamumą visiems dalyviams. Tam, kad visiems galimiems paramos gavėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti finansavimą, turėtų būti supaprastintos paraiškų teikimo procedūros ir finansinio valdymo reikalavimai, taip pat turėtų būti pašalinta administracinė našta;

| (21) | 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ ir 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiama, kad labai svarbu visų pirma finansuoti tuos veiksmus, kurie teikia aiškios Europos pridėtinės vertės, t. y. kai Sąjungos intervencija gali suteikti papildomos vertės, palyginti su tik valstybių narių veiksmais. Veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo didinimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė. Finansavimo veikla taip pat turėtų padėti siekiant užtikrinti veiksmingas ir geresnes visų susijusių subjektų žinias apie Sąjungos teisę ir politikos sritis ir suteikti patikimą analitinį pagrindą siekiant remti ir plėtoti Sąjungos teisę ir politikos sritis, taip prisidedant prie jų vykdymo užtikrinimo ir tinkamo įgyvendinimo. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti tuos veiksmus nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga turi geresnes nei valstybės narės sąlygas spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus ir sukurti tarpusavio mokymosi Europos platformą; |
| --- | --- |

(21)

2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ ir 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiama, kad labai svarbu visų pirma finansuoti tuos veiksmus, kurie teikia aiškios Europos pridėtinės vertės, t. y. kai Sąjungos intervencija gali suteikti papildomos vertės, palyginti su tik valstybių narių veiksmais. Veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo didinimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė. Finansavimo veikla taip pat turėtų padėti siekiant užtikrinti veiksmingas ir geresnes visų susijusių subjektų žinias apie Sąjungos teisę ir politikos sritis ir suteikti patikimą analitinį pagrindą siekiant remti ir plėtoti Sąjungos teisę ir politikos sritis, taip prisidedant prie jų vykdymo užtikrinimo ir tinkamo įgyvendinimo. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti tuos veiksmus nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga turi geresnes nei valstybės narės sąlygas spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus ir sukurti tarpusavio mokymosi Europos platformą;

| (22) | atrinkdama finansuotinus veiksmus pagal Programą, Komisija turėtų įvertinti pasiūlymus pagal iš anksto nustatytus kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti siūlomų veiksmų Europos pridėtinės vertės įvertinimą. Nacionaliniai projektai ir mažos apimties projektai taip pat gali turėti Europos pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

(22)

atrinkdama finansuotinus veiksmus pagal Programą, Komisija turėtų įvertinti pasiūlymus pagal iš anksto nustatytus kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti siūlomų veiksmų Europos pridėtinės vertės įvertinimą. Nacionaliniai projektai ir mažos apimties projektai taip pat gali turėti Europos pridėtinės vertės;

| (23) | įstaigos ir subjektai, kurie siekia bendro Europos intereso tikslo srityse, kurioms taikoma Programa, turėtų būti laikomos pagrindiniais subjektais, jei jos įrodė arba galima numatyti, kad įrodys, kad jų poveikis įgyvendinant tą tikslą yra didelis, ir turėtų gauti finansavimą taikant procedūras ir kriterijus, nustatytus metinėse darbo programose, kurias Komisija priima pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(23)

įstaigos ir subjektai, kurie siekia bendro Europos intereso tikslo srityse, kurioms taikoma Programa, turėtų būti laikomos pagrindiniais subjektais, jei jos įrodė arba galima numatyti, kad įrodys, kad jų poveikis įgyvendinant tą tikslą yra didelis, ir turėtų gauti finansavimą taikant procedūras ir kriterijus, nustatytus metinėse darbo programose, kurias Komisija priima pagal šį reglamentą;

| (24) | suderintos socialinės paslaugos turėtų būti aiškinamos taip, kaip apibrėžta Komisijos sprendimo Nr. 116/2007/EB (9) 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

(24)

suderintos socialinės paslaugos turėtų būti aiškinamos taip, kaip apibrėžta Komisijos sprendimo Nr. 116/2007/EB (9) 2 straipsnyje;

| (25) | įstaigos ir subjektai, kurie gali naudotis Programa, turėtų apimti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

(25)

įstaigos ir subjektai, kurie gali naudotis Programa, turėtų apimti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas;

| (26) | šiuo reglamentu nustatomas viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai vykdant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą turi būti svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (10) 17 punkte; |
| --- | --- |

(26)

šiuo reglamentu nustatomas viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai vykdant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą turi būti svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (10) 17 punkte;

| (27) | siekiant užtikrinti, kad Programa būtų pakankamai lanksčiai reaguojama į jos įgyvendinimo laikotarpiu besikeičiančius poreikius ir atitinkamus politikos prioritetus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais keičiamos šio reglamento priede kiekvienai specialiųjų tikslų grupei nustatytos procentinės dalys, kai pakeitimais tos procentinės dalys viršijamos daugiau nei 5 procentiniais punktais. Siekiant įvertinti tokio deleguotojo akto būtinybę, procentinės dalys turėtų būti skaičiuojamos remiantis viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansiniu paketu, o ne metiniais asignavimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti, kad Programa būtų pakankamai lanksčiai reaguojama į jos įgyvendinimo laikotarpiu besikeičiančius poreikius ir atitinkamus politikos prioritetus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais keičiamos šio reglamento priede kiekvienai specialiųjų tikslų grupei nustatytos procentinės dalys, kai pakeitimais tos procentinės dalys viršijamos daugiau nei 5 procentiniais punktais. Siekiant įvertinti tokio deleguotojo akto būtinybę, procentinės dalys turėtų būti skaičiuojamos remiantis viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansiniu paketu, o ne metiniais asignavimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (28) | šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11) (toliau – Finansinis reglamentas). Kalbant visų pirma apie dotacijos gavėjų sumokėto pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atitikties reikalavimams sąlygas, vykdant veiklą, kurią tokiomis pačiomis teisinėmis sąlygomis gali vykdyti privačiojo ir viešojo sektorių įstaigos bei subjektai, PVM atitiktis reikalavimams neturėtų priklausyti nuo paramos gavėjų teisinio statuso. Atsižvelgiant į specifinį šio reglamento tikslų ir veiklos, kuriai šis reglamentas taikomas, pobūdį, kvietimuose teikti paraiškas turėtų būti paaiškinta, kad veiklos, kurią gali vykdyti tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus įstaigos ir subjektai, atveju neatskaitomas PVM viešojo sektoriaus subjektų atžvilgiu atitinka reikalavimus finansavimui gauti, jei jis sumokėtas dėl tokios veiklos kaip mokymas ar informuotumo didinimas, kuri negali būti laikoma viešosios valdžios funkcijų vykdymu, įgyvendinimo. Šiame reglamente taip pat turėtų būti pasinaudota supaprastinimo priemonėmis, nustatytomis Finansiniu reglamentu. Be to, kriterijai, kurie naudojami nustatant remtinus veiksmus, turėtų padėti paskirstyti turimus finansinius išteklius taip, kad jais būtų finansuojami veiksmai, turintys didžiausią poveikį siekiant politinio tikslo; |
| --- | --- |

(28)

šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11) (toliau – Finansinis reglamentas). Kalbant visų pirma apie dotacijos gavėjų sumokėto pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atitikties reikalavimams sąlygas, vykdant veiklą, kurią tokiomis pačiomis teisinėmis sąlygomis gali vykdyti privačiojo ir viešojo sektorių įstaigos bei subjektai, PVM atitiktis reikalavimams neturėtų priklausyti nuo paramos gavėjų teisinio statuso. Atsižvelgiant į specifinį šio reglamento tikslų ir veiklos, kuriai šis reglamentas taikomas, pobūdį, kvietimuose teikti paraiškas turėtų būti paaiškinta, kad veiklos, kurią gali vykdyti tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus įstaigos ir subjektai, atveju neatskaitomas PVM viešojo sektoriaus subjektų atžvilgiu atitinka reikalavimus finansavimui gauti, jei jis sumokėtas dėl tokios veiklos kaip mokymas ar informuotumo didinimas, kuri negali būti laikoma viešosios valdžios funkcijų vykdymu, įgyvendinimo. Šiame reglamente taip pat turėtų būti pasinaudota supaprastinimo priemonėmis, nustatytomis Finansiniu reglamentu. Be to, kriterijai, kurie naudojami nustatant remtinus veiksmus, turėtų padėti paskirstyti turimus finansinius išteklius taip, kad jais būtų finansuojami veiksmai, turintys didžiausią poveikį siekiant politinio tikslo;

| (29) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti metines darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12); |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti metines darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12);

| (30) | metinėmis darbo programomis, kurias Komisija priima pagal šį reglamentą, turėtų būti užtikrinamas tinkamas finansavimo paskirstymas dotacijoms ir viešojo pirkimo sutartims. Pagal Programą lėšos pirmiausia turėtų būti skiriamos dotacijoms, tačiau kartu turėtų būti išlaikytas pakankamo lygio finansavimas viešiesiems pirkimams vykdyti. Metinėse darbo programose turėtų būti nustatyta minimali metinių išlaidų procentinė dalis, kuri turi būti skiriama dotacijoms, ir ji turėtų būti ne mažesnė kaip 65 %. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir bendrai finansuoti projektus, Komisija turėtų nustatyti aiškų kvietimų teikti paraiškas, projektų atrankos ir skyrimo sprendimų priėmimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

(30)

metinėmis darbo programomis, kurias Komisija priima pagal šį reglamentą, turėtų būti užtikrinamas tinkamas finansavimo paskirstymas dotacijoms ir viešojo pirkimo sutartims. Pagal Programą lėšos pirmiausia turėtų būti skiriamos dotacijoms, tačiau kartu turėtų būti išlaikytas pakankamo lygio finansavimas viešiesiems pirkimams vykdyti. Metinėse darbo programose turėtų būti nustatyta minimali metinių išlaidų procentinė dalis, kuri turi būti skiriama dotacijoms, ir ji turėtų būti ne mažesnė kaip 65 %. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir bendrai finansuoti projektus, Komisija turėtų nustatyti aiškų kvietimų teikti paraiškas, projektų atrankos ir skyrimo sprendimų priėmimo tvarkaraštį;

| (31) | siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys, nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos, visų pirma tarp Programos ir Teisingumo programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1382/2013 (13), Programos „Europa piliečiams“, Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1296/2013 (14), ir kitų programų, įgyvendinamų užimtumo ir socialinių reikalų, vidaus reikalų, sveikatos ir vartotojų apsaugos, švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto, informacinės visuomenės, plėtros, visų pirma Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA II), ir Europos struktūrinių ir investicinių fondų, kurių bendrosios nuostatos nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 (15), srityse; |
| --- | --- |

(31)

siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys, nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos, visų pirma tarp Programos ir Teisingumo programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1382/2013 (13), Programos „Europa piliečiams“, Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1296/2013 (14), ir kitų programų, įgyvendinamų užimtumo ir socialinių reikalų, vidaus reikalų, sveikatos ir vartotojų apsaugos, švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto, informacinės visuomenės, plėtros, visų pirma Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA II), ir Europos struktūrinių ir investicinių fondų, kurių bendrosios nuostatos nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 (15), srityse;

| (32) | Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, pavyzdžiui, Europos lyčių lygybės instituto ir Pagrindinių teisių agentūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa; |
| --- | --- |

(32)

Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, pavyzdžiui, Europos lyčių lygybės instituto ir Pagrindinių teisių agentūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa;

| (33) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracinių bei finansinių sankcijų skyrimą pagal Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

(33)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracinių bei finansinių sankcijų skyrimą pagal Finansinį reglamentą;

| (34) | siekiant įgyvendinti patikimo finansų valdymo principą, šiame reglamente turėtų būti numatytos tinkamos jo taikymo vertinimo priemonės. Tuo tikslu jame turėtų būti apibrėžti bendrieji ir konkretūs tikslai. Siekiant įvertinti, kokiu lygiu pasiekti tie konkretūs tikslai, turėtų būti nustatytas konkrečių ir kiekybinių rodiklių, kurie turėtų galioti visą Programos įgyvendinimo laiką, rinkinys. Komisija kasmet turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai stebėsenos ataskaitą, grindžiamą, inter alia, šiame reglamente nustatytais rodikliais, ir kurioje būtų pateikiama informacija apie turimų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

(34)

siekiant įgyvendinti patikimo finansų valdymo principą, šiame reglamente turėtų būti numatytos tinkamos jo taikymo vertinimo priemonės. Tuo tikslu jame turėtų būti apibrėžti bendrieji ir konkretūs tikslai. Siekiant įvertinti, kokiu lygiu pasiekti tie konkretūs tikslai, turėtų būti nustatytas konkrečių ir kiekybinių rodiklių, kurie turėtų galioti visą Programos įgyvendinimo laiką, rinkinys. Komisija kasmet turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai stebėsenos ataskaitą, grindžiamą, inter alia, šiame reglamente nustatytais rodikliais, ir kurioje būtų pateikiama informacija apie turimų lėšų panaudojimą;

| (35) | įgyvendindama Programą Komisija turėtų atsižvelgti į teisingo geografinio lėšų paskirstymo tikslą ir teikti pagalbą tose valstybėse narėse, kuriose finansuojamų veiksmų yra palyginti nedaug. Įgyvendindama Programą Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, ar remiantis tarptautiniu mastu pripažintais rodikliais / stebėsenos įstaigų reikalavimais tam tikrose valstybėse narėse turi būti imamasi veiksmų, kad būtų užtikrintas veiksmingas Programos tikslų įgyvendinimas ir padėta valstybių narių ar pilietinės visuomenės veiksmams tose srityse; |
| --- | --- |

(35)

įgyvendindama Programą Komisija turėtų atsižvelgti į teisingo geografinio lėšų paskirstymo tikslą ir teikti pagalbą tose valstybėse narėse, kuriose finansuojamų veiksmų yra palyginti nedaug. Įgyvendindama Programą Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į tai, ar remiantis tarptautiniu mastu pripažintais rodikliais / stebėsenos įstaigų reikalavimais tam tikrose valstybėse narėse turi būti imamasi veiksmų, kad būtų užtikrintas veiksmingas Programos tikslų įgyvendinimas ir padėta valstybių narių ar pilietinės visuomenės veiksmams tose srityse;

| (36) | pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (16) (toliau – Taikymo taisyklės) 180 straipsnio 1 dalies l punktą, susitarimuose dėl dotacijų turėtų būti nustatytos Sąjungos finansinės paramos matomumą reglamentuojančios nuostatos, išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais, kai viešas skelbimas nėra įmanomas ar tinkamas; |
| --- | --- |

(36)

pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (16) (toliau – Taikymo taisyklės) 180 straipsnio 1 dalies l punktą, susitarimuose dėl dotacijų turėtų būti nustatytos Sąjungos finansinės paramos matomumą reglamentuojančios nuostatos, išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais, kai viešas skelbimas nėra įmanomas ar tinkamas;

| (37) | pagal Finansinio reglamento 35 straipsnio 2 ir 3 dalis bei jo Taikymo taisyklių 21 straipsnį Komisija turėtų laiku ir tinkamai pateikti informaciją apie paramos gavėjus ir iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamų priemonių pobūdį bei tikslą. Ta informacija teikiama tinkamai laikantis konfidencialumo ir saugumo reikalavimų, visų pirma dėl asmens duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

(37)

pagal Finansinio reglamento 35 straipsnio 2 ir 3 dalis bei jo Taikymo taisyklių 21 straipsnį Komisija turėtų laiku ir tinkamai pateikti informaciją apie paramos gavėjus ir iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamų priemonių pobūdį bei tikslą. Ta informacija teikiama tinkamai laikantis konfidencialumo ir saugumo reikalavimų, visų pirma dėl asmens duomenų apsaugos;

| (38) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. prisidėti prie erdvės, kurioje propaguojami, saugomi ir veiksmingai įgyvendinamas ES sutartyje, SESV, Chartijoje ir tarptautinėse žmogaus teisių konvencijose, prie kurių Sąjunga yra prisijungusi, įtvirtintas lygybės principas ir asmenų teisės, tolesnio plėtojimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. prisidėti prie erdvės, kurioje propaguojami, saugomi ir veiksmingai įgyvendinamas ES sutartyje, SESV, Chartijoje ir tarptautinėse žmogaus teisių konvencijose, prie kurių Sąjunga yra prisijungusi, įtvirtintas lygybės principas ir asmenų teisės, tolesnio plėtojimo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (39) | siekiant užtikrinti veiklos, ankščiau vykdytos remiantis Sprendimo Nr. 1672/2006/EB 4 ir 5 skirsniais, Sprendimu 2007/252/EB ir Sprendimu Nr. 779/2007/EB, finansavimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(39)

siekiant užtikrinti veiklos, ankščiau vykdytos remiantis Sprendimo Nr. 1672/2006/EB 4 ir 5 skirsniais, Sprendimu 2007/252/EB ir Sprendimu Nr. 779/2007/EB, finansavimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Programos nustatymas ir trukmė

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa (toliau – Programa).

2.   Programa įgyvendinama 2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu.

2 straipsnis

Europos pridėtinė vertė

1.   Programa finansuojami Europos pridėtinės vertės suteikiantys veiksmai. Tuo tikslu Komisija užtikrina, kad finansavimui atrinktais veiksmais būtų siekiama gauti Europos pridėtinės vertės teikiančių rezultatų.

2.   Veiksmų, įskaitant mažos apimties ir nacionalinius veiksmus, Europos pridėtinė vertė vertinama atsižvelgiant į kriterijus, pavyzdžiui, jų įnašą nuosekliai ir darniai įgyvendinant Sąjungos teisės aktus ir informuojant plačiąją visuomenę apie jais suteiktas teises, jų teikiamas galimybes stiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir gerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, jų tarpvalstybinį poveikį, jų įnašą plėtojant ir platinant geriausią patirtį ar jų teikiamas galimybes prisidėti kuriant minimalius standartus, praktines priemones ir priimant sprendimus, kuriais būtų sprendžiami tarpvalstybiniai ar Sąjungos masto uždaviniai.

3 straipsnis

Bendrasis tikslas

Bendrasis Programos tikslas – pagal 4 straipsnį prisidėti prie erdvės, kurioje propaguojami, saugomi ir veiksmingai įgyvendinamas ES sutartyje, SESV, Chartijoje ir tarptautinėse žmogaus teisių konvencijose, prie kurių Sąjunga yra prisijungusi, įtvirtintas lygybės principas ir asmenų teisės, tolesnio plėtojimo.

4 straipsnis

Konkretūs tikslai

1.   Siekiant 3 straipsnyje nurodyto bendrojo tikslo, nustatomi šie konkretūs Programos tikslai:

| a) | propaguoti veiksmingai įgyvendinti nediskriminavimo dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos principą ir skatinti laikytis nediskriminavimo dėl Chartijos 21 straipsnyje nurodytų priežasčių principo; |
| --- | --- |

a)

propaguoti veiksmingai įgyvendinti nediskriminavimo dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos principą ir skatinti laikytis nediskriminavimo dėl Chartijos 21 straipsnyje nurodytų priežasčių principo;

| b) | vykdyti rasizmo, ksenofobijos, homofobijos bei kitų formų netolerancijos prevenciją ir kovoti su šiais reiškiniais; |
| --- | --- |

b)

vykdyti rasizmo, ksenofobijos, homofobijos bei kitų formų netolerancijos prevenciją ir kovoti su šiais reiškiniais;

| c) | propaguoti ir saugoti neįgaliųjų teises; |
| --- | --- |

c)

propaguoti ir saugoti neįgaliųjų teises;

| d) | skatinti moterų ir vyrų lygybę ir geriau integruoti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

d)

skatinti moterų ir vyrų lygybę ir geriau integruoti lyčių aspektą;

| e) | vykdyti visų formų smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes, visų pirma rizikos dėl artimųjų smurto grupes, prevenciją ir apsaugoti tokio smurto aukas; |
| --- | --- |

e)

vykdyti visų formų smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes, visų pirma rizikos dėl artimųjų smurto grupes, prevenciją ir apsaugoti tokio smurto aukas;

| f) | propaguoti ir saugoti vaiko teises; |
| --- | --- |

f)

propaguoti ir saugoti vaiko teises;

| g) | padėti užtikrinti aukščiausio lygio privatumo ir asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

g)

padėti užtikrinti aukščiausio lygio privatumo ir asmens duomenų apsaugą;

| h) | skatinti ir gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės teikiamomis teisėmis; |
| --- | --- |

h)

skatinti ir gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės teikiamomis teisėmis;

| i) | sudaryti sąlygas asmenims, kaip vartotojams arba verslininkams vidaus rinkoje, naudotis Sąjungos teisės aktais jiems suteiktomis teisėmis, atsižvelgiant į projektus, finansuojamus pagal Vartotojų programą. |
| --- | --- |

i)

sudaryti sąlygas asmenims, kaip vartotojams arba verslininkams vidaus rinkoje, naudotis Sąjungos teisės aktais jiems suteiktomis teisėmis, atsižvelgiant į projektus, finansuojamus pagal Vartotojų programą.

2.   Konkrečių Programos tikslų visų pirma siekiama:

| a) | didinant visuomenės informuotumą ir žinias apie Sąjungos teisę ir politiką, taip pat apie teises, vertybes ir principus, kuriais grindžiama Sąjunga; |
| --- | --- |

a)

didinant visuomenės informuotumą ir žinias apie Sąjungos teisę ir politiką, taip pat apie teises, vertybes ir principus, kuriais grindžiama Sąjunga;

| b) | remiant veiksmingą, visapusišką ir nuoseklų Sąjungos teisės priemonių ir politikos įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse bei jų stebėseną ir vertinimą; |
| --- | --- |

b)

remiant veiksmingą, visapusišką ir nuoseklų Sąjungos teisės priemonių ir politikos įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse bei jų stebėseną ir vertinimą;

| c) | skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, gerinant visų suinteresuotųjų subjektų tarpusavio pažinimą ir stiprinant jų tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

c)

skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, gerinant visų suinteresuotųjų subjektų tarpusavio pažinimą ir stiprinant jų tarpusavio pasitikėjimą;

| d) | didinant žinias ir supratimą apie galimas kliūtis, trukdančias naudotis teisėmis ir taikyti principus, kurie užtikrinami SESV, ES sutartyje, Chartijoje, tarptautinėse konvencijose, prie kurių Sąjunga yra prisijungusi, ir Sąjungos antrinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

d)

didinant žinias ir supratimą apie galimas kliūtis, trukdančias naudotis teisėmis ir taikyti principus, kurie užtikrinami SESV, ES sutartyje, Chartijoje, tarptautinėse konvencijose, prie kurių Sąjunga yra prisijungusi, ir Sąjungos antrinės teisės aktuose.

5 straipsnis

Veiksmų rūšys

1.   Pagal Programą, inter alia, finansuojami toliau nurodytų rūšių veiksmai:

| a) | analitinė veikla, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas; bendros metodikos ir, atitinkamais atvejais, rodiklių arba kriterijų rengimas; tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos; įvertinimai; vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas; praktiniai seminarai, seminarai, ekspertų susitikimai ir konferencijos; |
| --- | --- |

a)

analitinė veikla, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas; bendros metodikos ir, atitinkamais atvejais, rodiklių arba kriterijų rengimas; tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos; įvertinimai; vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas; praktiniai seminarai, seminarai, ekspertų susitikimai ir konferencijos;

| b) | mokymo veikla, pavyzdžiui, darbuotojų mainai, praktiniai seminarai, seminarai, mokytojų mokymo renginiai, internetinių mokymo priemonių ar kitokių mokymo modulių rengimas; |
| --- | --- |

b)

mokymo veikla, pavyzdžiui, darbuotojų mainai, praktiniai seminarai, seminarai, mokytojų mokymo renginiai, internetinių mokymo priemonių ar kitokių mokymo modulių rengimas;

| c) | tarpusavio mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo ir informacijos platinimo veikla, pavyzdžiui, gerosios patirties, novatoriškų metodų ir patirties nustatymas bei keitimasis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais ir patirtimi; tarpusavio vertinimo ir tarpusavio mokymosi organizavimas; konferencijų, seminarų, žiniasklaidos, įskaitant internetinę žiniasklaidą, kampanijų, informavimo kampanijų, įskaitant institucinę komunikaciją dėl politinių Sąjungos prioritetų, jeigu jie yra susiję su Programos tikslais, organizavimas; medžiagos, skirtos informacijai apie programą ir jos rezultatus platinti, rinkimas ir skelbimas; informacinių ir ryšių technologijų sistemų ir priemonių plėtojimas, naudojimas ir priežiūra; |
| --- | --- |

c)

tarpusavio mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo ir informacijos platinimo veikla, pavyzdžiui, gerosios patirties, novatoriškų metodų ir patirties nustatymas bei keitimasis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais ir patirtimi; tarpusavio vertinimo ir tarpusavio mokymosi organizavimas; konferencijų, seminarų, žiniasklaidos, įskaitant internetinę žiniasklaidą, kampanijų, informavimo kampanijų, įskaitant institucinę komunikaciją dėl politinių Sąjungos prioritetų, jeigu jie yra susiję su Programos tikslais, organizavimas; medžiagos, skirtos informacijai apie programą ir jos rezultatus platinti, rinkimas ir skelbimas; informacinių ir ryšių technologijų sistemų ir priemonių plėtojimas, naudojimas ir priežiūra;

| d) | parama pagrindiniams subjektams, kurių vykdoma veikla prisidedama prie Programos tikslų įgyvendinimo, pavyzdžiui, parama NVO įgyvendinant Europos pridėtinės vertės suteikiančius veiksmus, parama pagrindiniams Europos dalyviams, Europos lygio tinklams ir suderintoms socialinėms paslaugoms; parama valstybėms narėms įgyvendinant Sąjungos teisę ir politiką; ir parama specializuotų įstaigų ir subjektų, taip pat nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei NVO tinklų kūrimo veiklai Europos lygiu, įskaitant paramą teikiant dotacijas veiksmams ar dotacijas veiklai. |
| --- | --- |

d)

parama pagrindiniams subjektams, kurių vykdoma veikla prisidedama prie Programos tikslų įgyvendinimo, pavyzdžiui, parama NVO įgyvendinant Europos pridėtinės vertės suteikiančius veiksmus, parama pagrindiniams Europos dalyviams, Europos lygio tinklams ir suderintoms socialinėms paslaugoms; parama valstybėms narėms įgyvendinant Sąjungos teisę ir politiką; ir parama specializuotų įstaigų ir subjektų, taip pat nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei NVO tinklų kūrimo veiklai Europos lygiu, įskaitant paramą teikiant dotacijas veiksmams ar dotacijas veiklai.

2.   Siekiant užtikrinti įtraukią perspektyvą, paramos gavėjai turi skatinti Programos lėšomis finansuojamuose veiksmuose dalyvauti atitinkamas tikslines grupes.

6 straipsnis

Dalyvavimas

1.   Programoje gali dalyvauti visos įstaigos ir subjektai, teisiškai įsteigti:

| a) | valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

valstybėse narėse;

| b) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalyse, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys pagal tą susitarimą; |
| --- | --- |

b)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalyse, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys pagal tą susitarimą;

| c) | šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir į Sąjungą stojančiosiose šalyse, laikantis bendrųjų principų ir bendrųjų reikalavimų bei sąlygų, nustatytų atitinkamuose pagrindų susitarimuose dėl tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose, taip pat Asociacijos tarybų sprendimuose ar panašiuose susitarimuose. |
| --- | --- |

c)

šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir į Sąjungą stojančiosiose šalyse, laikantis bendrųjų principų ir bendrųjų reikalavimų bei sąlygų, nustatytų atitinkamuose pagrindų susitarimuose dėl tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose, taip pat Asociacijos tarybų sprendimuose ar panašiuose susitarimuose.

2.   Pelno siekiančios įstaigos ir subjektai gali dalyvauti programoje tik kartu su pelno nesiekiančiomis arba viešojo sektoriaus organizacijomis.

3.   Įstaigos ir subjektai, teisiškai įsteigti kitose trečiosiose šalyse nei tos, kurios dalyvauja Programoje pagal 1 dalies b ir c punktus, ypač šalyse, kuriose taikoma Europos kaimynystės politika, gali prisijungti prie Programos veiksmų savo sąskaita, jei tuo prisidedama siekiant tų veiksmų tikslo.

4.   Komisija gali bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis laikydamasi atitinkamoje metinėje darbo programoje nustatytų sąlygų. Programoje gali dalyvauti tarptautinės organizacijos, veikiančios programos lėšomis finansuojamose srityse, pagal Finansinį reglamentą ir atitinkamą metinę darbo programą.

7 straipsnis

Biudžetas

1.   Programai įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu skirtas finansinis paketas yra 439 473 000 EUR.

2.   Programai skirta finansavimo suma taip pat gali būti naudojama padengti išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kuri yra reikalinga programai valdyti ir jos tikslų pasiekimui įvertinti. Skirta finansavimo suma gali būti naudojama padengti išlaidoms, susijusioms su reikiamais tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir komunikacijos veiksmams, įskaitant institucinę komunikaciją dėl politinių Sąjungos prioritetų, jeigu jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais, taip pat išlaidoms, susijusioms su informacinių technologijų tinklais, skirtais visų pirma informacijai apdoroti ir ja keistis; ir kita technine bei administracine pagalba, kuri reikalinga Komisijai vykdant Programos valdymą.

3.   Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje, nustatytoje Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (17), nustatytų ribų.

4.   Programos finansiniame pakete sumos kiekvienai konkrečių tikslų grupei paskirstomos pagal priede nustatytas procentines dalis.

5.   Komisija nenukrypsta nuo paskirtų finansinio paketo procentinių dalių, kaip nustatyta priede, daugiau kaip 5 procentiniais punktais kiekvienos konkrečių tikslų grupės atveju. Jei paaiškėtų, kad tą ribą būtina viršyti, Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais kiekvienas priede nustatytas skaičius gali būti keičiamas daugiau kaip 5 procentiniais punktais, bet neviršijant 10 procentinių punktų.

8 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   7 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami visam Programos laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 7 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

9 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Komisija įgyvendina Programą laikydamasi Finansinio reglamento.

2.   Siekdama įgyvendinti Programą Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Pagal kiekvieną metinę darbo programą Programos tikslai įgyvendinami nustatant:

| a) | veiksmus, kurių turi būti imtasi pagal 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus bendruosius ir konkrečius tikslus, įskaitant orientacinį finansinių išteklių paskirstymą; |
| --- | --- |

a)

veiksmus, kurių turi būti imtasi pagal 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus bendruosius ir konkrečius tikslus, įskaitant orientacinį finansinių išteklių paskirstymą;

| b) | pagrindinius atitikties reikalavimams, atrankos ir skyrimo kriterijus, kuriais remiantis atrenkami pasiūlymai, kuriems skiriami finansiniai įnašai, pagal Finansinio reglamento 84 straipsnį ir jo Taikymo taisyklių 94 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

pagrindinius atitikties reikalavimams, atrankos ir skyrimo kriterijus, kuriais remiantis atrenkami pasiūlymai, kuriems skiriami finansiniai įnašai, pagal Finansinio reglamento 84 straipsnį ir jo Taikymo taisyklių 94 straipsnį;

| c) | minimalią metinių išlaidų procentinę dalį, kuri turi būti skiriama dotacijoms. |
| --- | --- |

c)

minimalią metinių išlaidų procentinę dalį, kuri turi būti skiriama dotacijoms.

4.   Užtikrinama, kad finansinė parama būtų tinkamai ir teisingai paskirstyta įvairioms sritims, kurioms taikomi 4 straipsnio 1 dalyje nurodyti konkretūs tikslai, kartu atsižvelgiant į finansavimo, jau paskirto pagal ankstesnes 2007–2013 m. programas, nustatytas 15 straipsnyje nurodytais sprendimais, dydį. Priimdama sprendimą dėl lėšų skyrimo toms sritims metinėse darbo programose, Komisija atsižvelgia į poreikį išlaikyti pakankamo dydžio finansavimą ir užtikrinti veiksmų tęstinumą bei finansavimo nuspėjamumą visose srityse, kuriose įgyvendinami 4 straipsnio 1 dalyje nustatyti konkretūs tikslai.

5.   Kvietimai teikti paraiškas skelbiami kasmet.

10 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

11 straipsnis

Papildomumas

1.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su kitomis Sąjungos priemonėmis, įskaitant, inter alia, su Teisingumo programa, programa „Europa piliečiams“ ir Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa, taip pat su kitomis programomis, įgyvendinamomis užimtumo ir socialinių reikalų, vidaus reikalų, sveikatos ir vartotojų apsaugos, švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto, informacinės visuomenės, plėtros, visų pirma Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA II) ir Europos struktūrinių ir investicinių fondų srityse.

2.   Komisija taip pat užtikrina bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, dirbančių tose srityse, kuriose įgyvendinami Programos tikslai, darbu.

3.   Programos ištekliais gali būti dalijamasi su kitomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma su Teisingumo programa, siekiant įgyvendinti veiksmus, atitinkančius abiejų programų tikslus. Veiksmui, kuriam skirtas Programos finansavimas, gali būti skirtas finansavimas ir iš Teisingumo programos lėšų, jeigu abiejų programų lėšomis nėra finansuojami tie patys išlaidų elementai.

12 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija imasi tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal Programą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir atitinkamais atvejais skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.

2.   Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal Programą, auditą remiantis dokumentais ir auditą vietoje.

3.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus vietoje ir inspektavimus, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (18) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (19) nuostatų ir juose nustatytų procedūrų, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą arba pagal Programą finansuojamą sutartį nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos atvejų.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis bei su tarptautinėmis organizacijomis, dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromuose įgyvendinant Programą, įrašomos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tose dalyse numatytus auditus ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.

13 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija kasmet stebi Programą siekdama sekti pagal ją vykdomų veiksmų įgyvendinimo eigą ir 4 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį. Stebint Programą taip pat įvertinama, kaip Programos veiksmais sprendžiami lyčių lygybės, nediskriminavimo ir vaikų apsaugos klausimai.

2.   Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia:

| a) | metinę stebėsenos ataskaitą, grindžiamą 14 straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais, ir turimų lėšų panaudojimo metinę stebėsenos ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

metinę stebėsenos ataskaitą, grindžiamą 14 straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais, ir turimų lėšų panaudojimo metinę stebėsenos ataskaitą;

| b) | ne vėliau kaip 2018 m. birželio 30 d. – tarpinę vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2018 m. birželio 30 d. – tarpinę vertinimo ataskaitą;

| c) | ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. – ex post vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. – ex post vertinimo ataskaitą.

3.   Tarpinio vertinimo ataskaitoje įvertinamas programos tikslų pasiekimo lygis, lėšų naudojimo efektyvumas ir Programos Europos pridėtinė vertė, siekiant nustatyti, ar finansavimas srityse, kuriose įgyvendinama Programa, po 2020 m. turėtų būti atnaujintas, koreguojamas arba sustabdytas. Joje taip pat aptariamos visos Programos supaprastinimo galimybės, jos vidinis ir išorinis nuoseklumas, taip pat visų jos tikslų ir veiksmų tolesnis aktualumas. Joje atsižvelgiama į ankstesnių 2007–2013 m. programų, nustatytų 15 straipsnyje nurodytais sprendimais, ex post vertinimų rezultatus.

4.   Ex post vertinimo ataskaitoje įvertinamas ilgalaikis Programos poveikis ir jos rezultatų tvarumas, taip siekiant prisidėti prie sprendimo dėl vėlesnės programos priėmimo.

14 straipsnis

Rodikliai

1.   Pagal 13 straipsnį stebint ir vertinant, kokiu mastu, vykdant 5 straipsnyje numatytus veiksmus, buvo pasiektas kiekvienas iš 4 straipsnyje nustatytų konkrečių programos tikslų, remiamasi šio straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais. Jie vertinami lyginant su iš anksto nustatytais baziniais lygiais, atspindinčiais padėtį iki Programos įgyvendinimo. Atitinkamais atvejais rodikliai išskaidomi, inter alia, pagal lytį, amžių ir negalią.

2.   1 dalyje nurodyti rodikliai, inter alia, apima:

| a) | tikslinei grupei priklausančių asmenų, kuriuos aprėpė jiems skirta pagal Programą finansuota informuotumo didinimo veikla, skaičius ir procentinė dalis; |
| --- | --- |

a)

tikslinei grupei priklausančių asmenų, kuriuos aprėpė jiems skirta pagal Programą finansuota informuotumo didinimo veikla, skaičius ir procentinė dalis;

| b) | suinteresuotųjų subjektų, dalyvavusių, inter alia, pagal Programą finansuojamoje mokymo veikloje, mainuose, mokomosiose kelionėse, praktiniuose seminaruose ir seminaruose, skaičius; |
| --- | --- |

b)

suinteresuotųjų subjektų, dalyvavusių, inter alia, pagal Programą finansuojamoje mokymo veikloje, mainuose, mokomosiose kelionėse, praktiniuose seminaruose ir seminaruose, skaičius;

| c) | pagal Programą finansuotoje veikloje dalyvavusių asmenų grupių informuotumo ir žinių apie Sąjungos teisę ir politikos sritis, ir atitinkamais atvejais apie teises, vertybes ir principus, kuriais grindžiama Sąjunga, pagerėjimas, palyginti su visa tiksline grupe; |
| --- | --- |

c)

pagal Programą finansuotoje veikloje dalyvavusių asmenų grupių informuotumo ir žinių apie Sąjungos teisę ir politikos sritis, ir atitinkamais atvejais apie teises, vertybes ir principus, kuriais grindžiama Sąjunga, pagerėjimas, palyginti su visa tiksline grupe;

| d) | tarpvalstybinio bendradarbiavimo atvejų skaičius, veikla ir rezultatai; |
| --- | --- |

d)

tarpvalstybinio bendradarbiavimo atvejų skaičius, veikla ir rezultatai;

| e) | dalyvių nuomonė apie veiklą, kurioje jie dalyvavo, ir apie jos (numatomą) tvarumą; |
| --- | --- |

e)

dalyvių nuomonė apie veiklą, kurioje jie dalyvavo, ir apie jos (numatomą) tvarumą;

| f) | pagal Programą finansuotos veiklos geografinė aprėptis; |
| --- | --- |

f)

pagal Programą finansuotos veiklos geografinė aprėptis;

| g) | su kiekvienu konkrečiu tikslu susijusių paraiškų ir dotacijų skaičius; |
| --- | --- |

g)

su kiekvienu konkrečiu tikslu susijusių paraiškų ir dotacijų skaičius;

| h) | su kiekvienu konkrečiu tikslu susijusio pareiškėjų prašyto finansavimo ir suteikto finansavimo dydi. |
| --- | --- |

h)

su kiekvienu konkrečiu tikslu susijusio pareiškėjų prašyto finansavimo ir suteikto finansavimo dydi.

3.   Be 2 dalyje nustatytų rodiklių, tarpinėje ir ex post Programos vertinimo ataskaitose, inter alia, įvertinama:

| a) | Programos Europos pridėtinė vertė, įskaitant veiklos pagal Programą įvertinimą atsižvelgiant į panašias iniciatyvas, kurios buvo parengtos nacionaliniu ar Europos lygiu be Sąjungos paramos, ir tos veiklos (numatomų) rezultatų įvertinimą; taip pat Sąjungos finansavimo privalumai ir (arba) trūkumai, palyginti su atitinkamos rūšies veiklai taikomu nacionaliniu finansavimu; |
| --- | --- |

a)

Programos Europos pridėtinė vertė, įskaitant veiklos pagal Programą įvertinimą atsižvelgiant į panašias iniciatyvas, kurios buvo parengtos nacionaliniu ar Europos lygiu be Sąjungos paramos, ir tos veiklos (numatomų) rezultatų įvertinimą; taip pat Sąjungos finansavimo privalumai ir (arba) trūkumai, palyginti su atitinkamos rūšies veiklai taikomu nacionaliniu finansavimu;

| b) | finansavimo dydis pagal pasiektus rezultatus (efektyvumas); |
| --- | --- |

b)

finansavimo dydis pagal pasiektus rezultatus (efektyvumas);

| c) | galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam programos įgyvendinimui (supaprastinimo galimybės). |
| --- | --- |

c)

galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam programos įgyvendinimui (supaprastinimo galimybės).

15 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Veiksmai, kuriuos pradėta įgyvendinti remiantis Sprendimo Nr. 1672/2006/EB 4 skirsniu („Nediskriminacija ir įvairovė“) ir 5 skirsniu („Lyčių lygybė“), Sprendimu 2007/252/EB arba Sprendimu Nr. 779/2007/EB, toliau reglamentuojami tų sprendimų nuostatomis, kol bus užbaigti. Tų veiksmų atveju nuorodos į komitetus, nurodytus Sprendimo Nr. 1672/2006/EB 13 straipsnyje, Sprendimo 2007/252/EB 10 straipsnyje ir Sprendimo Nr. 779/2007/EB 10 straipsnyje, laikomos nuorodomis į šio reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 108.

1

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 43.

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

4

(5)  OL C 258, 2011 9 2, p. 6.

5

(6)  2000 m. sausio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 293/2000/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų programą (2000–2003 m.) dėl prevencinių priemonių ir kovos su smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris (Daphne programa) (OL L 34, 2000 2 9, p. 1); 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 803/2004/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų programą (2004–2008 m.) dėl prevencinių priemonių ir kovos su smurtu prieš vaikus, jaunimą, moteris ir aukų bei rizikos grupių apsaugos (Daphne II programa) (OL L 143, 2004 4 30, p. 1); 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 779/2007/EB, 2007–2013 m. laikotarpiui nustatantis smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir kovos su juo bei aukų ir rizikos grupių apsaugos specialiąją programą (Daphne III programa) – Bendrosios programos Pagrindinės teisės ir teisingumas dalį (OL L 173, 2007 7 3, p. 19).

6

Daphne

Daphne

Daphne

(7)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1672/2006/EB, nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress (OL L 315, 2006 11 15, p. 1).

7

Progress

(8)  2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimas 2007/252/EB dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialiosios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą nustatymo (OL L 110, 2007 4 27, p. 33).

8

(9)  2007 m. vasario 15 d. Komisijos sprendimas Nr. 116/2007/EB dėl nacionalinio skaitmenimis „116“ prasidedančio numerių intervalo rezervavimo suderintų socialinių paslaugų suderintiems numeriams (OL L 49, 2007 2 17, p. 30).

9

(10)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

10

(11)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

11

(12)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

12

(13)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1382/2013, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 73).

13

(14)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę Progress (OL L 347, 2013 12 20, p. 238).

14

Progress

(15)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui bei Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

15

(16)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

16

(17)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, nustatantis daugiametę finansinę programą 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

17

(18)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

18

(19)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

19

---

PRIEDAS

LĖŠŲ PASKIRSTYMAS

Programos finansiniame pakete lėšos 4 straipsnio 1 dalyje nustatytų konkrečių tikslų grupėms paskirstomos taip:

| Konkrečių tikslų grupė | Finansinio paketo dalis (%) |
| --- | --- |
| 1 grupė | 57 % |

Konkrečių tikslų grupė

Finansinio paketo dalis (%)

1 grupė

57 %

| — | propaguoti veiksmingai įgyvendinti nediskriminavimo dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos principą ir skatinti laikytis nediskriminavimo dėl Chartijos 21 straipsnyje nurodytų priežasčių principo; |
| --- | --- |

—

propaguoti veiksmingai įgyvendinti nediskriminavimo dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos principą ir skatinti laikytis nediskriminavimo dėl Chartijos 21 straipsnyje nurodytų priežasčių principo;

| — | vykdyti rasizmo, ksenofobijos, homofobijos bei kitų formų netolerancijos prevenciją ir kovoti su šiais reiškiniais; |
| --- | --- |

—

vykdyti rasizmo, ksenofobijos, homofobijos bei kitų formų netolerancijos prevenciją ir kovoti su šiais reiškiniais;

| — | propaguoti ir saugoti neįgaliųjų teises; |
| --- | --- |

—

propaguoti ir saugoti neįgaliųjų teises;

| — | skatinti moterų ir vyrų lygybę ir geriau integruoti lyčių aspektą. |
| --- | --- |

—

skatinti moterų ir vyrų lygybę ir geriau integruoti lyčių aspektą.

| 2 grupė | 43 % |
| --- | --- |

2 grupė

43 %

| — | vykdyti visų formų smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes, visų pirma rizikos dėl artimųjų smurto grupes, prevenciją ir apsaugoti tokio smurto aukas; |
| --- | --- |

—

vykdyti visų formų smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes, visų pirma rizikos dėl artimųjų smurto grupes, prevenciją ir apsaugoti tokio smurto aukas;

| — | propaguoti ir saugoti vaiko teises; |
| --- | --- |

—

propaguoti ir saugoti vaiko teises;

| — | padėti užtikrinti aukščiausio lygio privatumo ir asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

—

padėti užtikrinti aukščiausio lygio privatumo ir asmens duomenų apsaugą;

| — | skatinti ir gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės teikiamomis teisėmis; |
| --- | --- |

—

skatinti ir gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės teikiamomis teisėmis;

| — | sudaryti sąlygas asmenims, kaip vartotojams arba verslininkams vidaus rinkoje, naudotis Sąjungos teisės aktais jiems suteiktomis teisėmis, atsižvelgiant į projektus, finansuojamus pagal Vartotojų programą. |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas asmenims, kaip vartotojams arba verslininkams vidaus rinkoje, naudotis Sąjungos teisės aktais jiems suteiktomis teisėmis, atsižvelgiant į projektus, finansuojamus pagal Vartotojų programą.

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/73

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1382/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 1 ir 2 dalis, 82 straipsnio 1 dalį ir į 84 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regiono komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) numatoma sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje asmenys gali laisvai judėti. Tuo tikslu Sąjunga gali patvirtinti priemones, kad plėtotų teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir skatintų bei remtų valstybių narių veiksmus nusikaltimų prevencijos srityje. Toliau kuriant Europos teisingumo erdvę turėtų būti užtikrinta, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų principų, pavyzdžiui, nediskriminavimo, lyčių lygybės, visiems veiksmingos teisės kreiptis į teismą, teisinės valstybės ir tinkamai veikiančios teismų sistemos; |
| --- | --- |

(1)

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) numatoma sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje asmenys gali laisvai judėti. Tuo tikslu Sąjunga gali patvirtinti priemones, kad plėtotų teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir skatintų bei remtų valstybių narių veiksmus nusikaltimų prevencijos srityje. Toliau kuriant Europos teisingumo erdvę turėtų būti užtikrinta, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi bendrųjų principų, pavyzdžiui, nediskriminavimo, lyčių lygybės, visiems veiksmingos teisės kreiptis į teismą, teisinės valstybės ir tinkamai veikiančios teismų sistemos;

| (2) | Stokholmo programoje (4) Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo prioritetą ir konkrečiai nurodė, kad vienas iš jos politikos prioritetų – teisės ir teisingumo Europos sukūrimas. Finansavimas buvo nurodytas kaip viena iš svarbių priemonių Stokholmo programos politikos prioritetams sėkmingai įgyvendinti. Sutartyse ir Stokholmo programoje nustatyti ambicingi tikslai turėtų būti įgyvendinami, inter alia, nustačius lanksčią ir veiksmingą Teisingumo programą (toliau – Programa), pagal kurią būtų lengviau juos planuoti ir įgyvendinti. Programos bendrieji ir konkretūs tikslai turėtų būti aiškinami laikantis atitinkamų Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų strateginių gairių; |
| --- | --- |

(2)

Stokholmo programoje (4) Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo prioritetą ir konkrečiai nurodė, kad vienas iš jos politikos prioritetų – teisės ir teisingumo Europos sukūrimas. Finansavimas buvo nurodytas kaip viena iš svarbių priemonių Stokholmo programos politikos prioritetams sėkmingai įgyvendinti. Sutartyse ir Stokholmo programoje nustatyti ambicingi tikslai turėtų būti įgyvendinami, inter alia, nustačius lanksčią ir veiksmingą Teisingumo programą (toliau – Programa), pagal kurią būtų lengviau juos planuoti ir įgyvendinti. Programos bendrieji ir konkretūs tikslai turėtų būti aiškinami laikantis atitinkamų Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų strateginių gairių;

| (3) | 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ nustatyta pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. Siekiant remti strategijos „Europa 2020“ konkrečius tikslus ir pavyzdines iniciatyvas bei sudaryti palankesnes sąlygas mechanizmams, skirtiems ekonomikos augimui skatinti, vienas iš svarbiausių elementų yra gerai veikiančios teisingumo erdvės, kurioje panaikintos tarpvalstybinių teismo procesų ir teisės kreiptis į teismą sprendžiant tarpvalstybinius klausimus kliūtys, sukūrimas; |
| --- | --- |

(3)

2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate dėl strategijos „Europa 2020“ nustatyta pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. Siekiant remti strategijos „Europa 2020“ konkrečius tikslus ir pavyzdines iniciatyvas bei sudaryti palankesnes sąlygas mechanizmams, skirtiems ekonomikos augimui skatinti, vienas iš svarbiausių elementų yra gerai veikiančios teisingumo erdvės, kurioje panaikintos tarpvalstybinių teismo procesų ir teisės kreiptis į teismą sprendžiant tarpvalstybinius klausimus kliūtys, sukūrimas;

| (4) | šiame reglamente terminas „teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai“ turėtų būti aiškinamas kaip apimantis teisėjus, prokurorus ir teismo pareigūnus, taip pat kitus su teismų sistema susijusius praktikuojančius teisininkus, pavyzdžiui, advokatus, notarus, teismo antstolius, probuotojus, taikintojus ir teismo vertėjus žodžiu; |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente terminas „teisėjai ir teisminių institucijų darbuotojai“ turėtų būti aiškinamas kaip apimantis teisėjus, prokurorus ir teismo pareigūnus, taip pat kitus su teismų sistema susijusius praktikuojančius teisininkus, pavyzdžiui, advokatus, notarus, teismo antstolius, probuotojus, taikintojus ir teismo vertėjus žodžiu;

| (5) | teisėjų mokymas yra itin svarbi priemonė siekiant užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą ir gerinti teisminių institucijų ir praktikuojančių teisininkų įvairiose valstybėse narėse bendradarbiavimą. Teisėjų mokymas turėtų būti laikomas vienu iš esminių aspektų propaguojant tinkamą Europos teismų kultūrą pagal 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“, Tarybos rezoliuciją dėl teisėjų, prokurorų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo Europos Sąjungoje (5), 2011 m. spalio 27–28 d. Tarybos išvadas dėl Europos teisininkų mokymo ir 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl teisėjų mokymo; |
| --- | --- |

(5)

teisėjų mokymas yra itin svarbi priemonė siekiant užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą ir gerinti teisminių institucijų ir praktikuojančių teisininkų įvairiose valstybėse narėse bendradarbiavimą. Teisėjų mokymas turėtų būti laikomas vienu iš esminių aspektų propaguojant tinkamą Europos teismų kultūrą pagal 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“, Tarybos rezoliuciją dėl teisėjų, prokurorų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo Europos Sąjungoje (5), 2011 m. spalio 27–28 d. Tarybos išvadas dėl Europos teisininkų mokymo ir 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl teisėjų mokymo;

| (6) | teisėjų mokymo veikloje gali dalyvauti įvairūs subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių teisinės, teisminės ir administracinės institucijos, akademinės įstaigos, nacionalinės įstaigos, atsakingos už teisėjų mokymą, Europos lygio mokymo organizacijos ar tinklai arba Sąjungos teisės teismų koordinatorių tinklai. Įstaigos ir subjektai, užtikrinantys bendrą Europos interesą teisėjų mokymo srityje, pavyzdžiui, Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), Europos teisės akademija (ETA), Europos teismų tarybų tinklas, Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija, Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (RPCSJUE) ir Europos viešojo administravimo institutas, turėtų toliau atlikti savo vaidmenį propaguojant išties Europos masto mokymo programas teisėjams ir teismų darbuotojams, ir todėl joms galėtų būtų teikiama atitinkama finansinė parama laikantis Komisijos pagal šį reglamentą priimamose metinėse darbo programose nustatytų procedūrų ir kriterijų; |
| --- | --- |

(6)

teisėjų mokymo veikloje gali dalyvauti įvairūs subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių teisinės, teisminės ir administracinės institucijos, akademinės įstaigos, nacionalinės įstaigos, atsakingos už teisėjų mokymą, Europos lygio mokymo organizacijos ar tinklai arba Sąjungos teisės teismų koordinatorių tinklai. Įstaigos ir subjektai, užtikrinantys bendrą Europos interesą teisėjų mokymo srityje, pavyzdžiui, Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), Europos teisės akademija (ETA), Europos teismų tarybų tinklas, Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija, Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas (RPCSJUE) ir Europos viešojo administravimo institutas, turėtų toliau atlikti savo vaidmenį propaguojant išties Europos masto mokymo programas teisėjams ir teismų darbuotojams, ir todėl joms galėtų būtų teikiama atitinkama finansinė parama laikantis Komisijos pagal šį reglamentą priimamose metinėse darbo programose nustatytų procedūrų ir kriterijų;

| (7) | Sąjunga turėtų sudaryti palankesnes sąlygas mokymo veiklai, susijusiai su Sąjungos teisės įgyvendinimu, valstybių narių mokamą užmokestį dalyvaujantiems teisėjams ir teisminių institucijų darbuotojams laikant reikalavimus finansavimui gauti atitinkančiomis išlaidomis arba teikiant bendrą finansavimą natūra pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6) (toliau – Finansinis reglamentas); |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga turėtų sudaryti palankesnes sąlygas mokymo veiklai, susijusiai su Sąjungos teisės įgyvendinimu, valstybių narių mokamą užmokestį dalyvaujantiems teisėjams ir teisminių institucijų darbuotojams laikant reikalavimus finansavimui gauti atitinkančiomis išlaidomis arba teikiant bendrą finansavimą natūra pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6) (toliau – Finansinis reglamentas);

| (8) | teisę kreiptis į teismą turėtų sudaryti, be kita ko, teisė kreiptis į teismus, teisė naudotis alternatyviais ginčų sprendimo metodais, taip pat teisė kreiptis į valstybės tarnautojus, kurie teisės aktais yra įpareigoti teikti šalims nepriklausomas ir nešališkas teisines konsultacijas; |
| --- | --- |

(8)

teisę kreiptis į teismą turėtų sudaryti, be kita ko, teisė kreiptis į teismus, teisė naudotis alternatyviais ginčų sprendimo metodais, taip pat teisė kreiptis į valstybės tarnautojus, kurie teisės aktais yra įpareigoti teikti šalims nepriklausomas ir nešališkas teisines konsultacijas;

| (9) | 2012 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino ES kovos su narkotikais strategiją (2013–2020 m.) (7), kurios tikslas – laikytis suderinto požiūrio, grindžiamo narkotikų paklausos ir narkotikų pasiūlos mažinimu tuo pačiu metu, suvokiant, kad narkotikų paklausos ir narkotikų pasiūlos mažinimas yra vienas kitą papildantys elementai kovos su neteisėtais narkotikais politikoje. Ir toliau vienas iš pagrindinių tos strategijos tikslų – padėti išmatuojamai sumažinti narkotikų paklausą, priklausomybę nuo narkotikų ir su narkotikais susijusį pavojų ir žalą sveikatai bei visuomenei. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1150/2007/EB (8) nustatyta programa „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“ buvo grindžiama visuomenės sveikatos srities teisės aktais ir apėmė tuos aspektus, o Programa grindžiama kitu teisiniu pagrindu ir ja turėtų būti siekiama toliau kurti Europos teisingumo erdvę, remiantis tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu, visų pirma skatinant teisminį bendradarbiavimą. Todėl reaguojant į poreikį supaprastinti ir laikantis kiekvienos programos teisinio pagrindo, programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ gali būti remiamos priemonės, kuriomis būtų papildyti valstybių narių veiksmai siekiant tikslo sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, įskaitant informacijos teikimą ir prevenciją; |
| --- | --- |

(9)

2012 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino ES kovos su narkotikais strategiją (2013–2020 m.) (7), kurios tikslas – laikytis suderinto požiūrio, grindžiamo narkotikų paklausos ir narkotikų pasiūlos mažinimu tuo pačiu metu, suvokiant, kad narkotikų paklausos ir narkotikų pasiūlos mažinimas yra vienas kitą papildantys elementai kovos su neteisėtais narkotikais politikoje. Ir toliau vienas iš pagrindinių tos strategijos tikslų – padėti išmatuojamai sumažinti narkotikų paklausą, priklausomybę nuo narkotikų ir su narkotikais susijusį pavojų ir žalą sveikatai bei visuomenei. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1150/2007/EB (8) nustatyta programa „Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“ buvo grindžiama visuomenės sveikatos srities teisės aktais ir apėmė tuos aspektus, o Programa grindžiama kitu teisiniu pagrindu ir ja turėtų būti siekiama toliau kurti Europos teisingumo erdvę, remiantis tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu, visų pirma skatinant teisminį bendradarbiavimą. Todėl reaguojant į poreikį supaprastinti ir laikantis kiekvienos programos teisinio pagrindo, programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ gali būti remiamos priemonės, kuriomis būtų papildyti valstybių narių veiksmai siekiant tikslo sumažinti su narkotikais susijusią žalą sveikatai, įskaitant informacijos teikimą ir prevenciją;

| (10) | kitas svarbus ES kovos su narkotikais strategijos (2013–2020 m.) elementas – narkotikų pasiūlos sumažinimas. Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonės, kaip Vidaus saugumo fondo dalies, lėšomis turėtų būti remiami veiksmai, skirti neteisėtos prekybos narkotikais ir kitų rūšių nusikaltimų prevencijai vykdyti ir su tuo kovoti, visų pirma priemonės, kuriomis kovojama su neteisėtų narkotikų kūrimu, gamyba, išgavimu, pardavimu, transportavimu, importu ir eksportu, įskaitant laikymą ir įsigijimą turint ketinimą užsiimti neteisėtos prekybos narkotikais veikla, o Programa turėtų apimti tuos kovos su narkotikais politikos aspektus, kurių neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ ir kurie glaudžiai susiję su jos bendruoju tikslu; |
| --- | --- |

(10)

kitas svarbus ES kovos su narkotikais strategijos (2013–2020 m.) elementas – narkotikų pasiūlos sumažinimas. Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonės, kaip Vidaus saugumo fondo dalies, lėšomis turėtų būti remiami veiksmai, skirti neteisėtos prekybos narkotikais ir kitų rūšių nusikaltimų prevencijai vykdyti ir su tuo kovoti, visų pirma priemonės, kuriomis kovojama su neteisėtų narkotikų kūrimu, gamyba, išgavimu, pardavimu, transportavimu, importu ir eksportu, įskaitant laikymą ir įsigijimą turint ketinimą užsiimti neteisėtos prekybos narkotikais veikla, o Programa turėtų apimti tuos kovos su narkotikais politikos aspektus, kurių neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ ir kurie glaudžiai susiję su jos bendruoju tikslu;

| (11) | bet kuriuo atveju turėtų būti užtikrintas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio prioritetų, kurie yra ir naujos ES kovos su narkotikais strategijos (2013–2020 m.) tikslai, tęstinis finansavimas, todėl programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“, Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonės, kaip Vidaus saugumo fondo dalies, ir Programos lėšos turėtų būti skiriamos atsižvelgiant į jų atitinkamus prioritetus ir teisinius pagrindus, kartu vengiant dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

(11)

bet kuriuo atveju turėtų būti užtikrintas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio prioritetų, kurie yra ir naujos ES kovos su narkotikais strategijos (2013–2020 m.) tikslai, tęstinis finansavimas, todėl programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“, Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonės, kaip Vidaus saugumo fondo dalies, ir Programos lėšos turėtų būti skiriamos atsižvelgiant į jų atitinkamus prioritetus ir teisinius pagrindus, kartu vengiant dvigubo finansavimo;

| (12) | pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalį, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 24 straipsnį ir 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją programa turėtų būti remiama vaiko teisių, įskaitant teisę į tinkamą teismo procesą, teisę suprasti teismo procesą, teisę į privatų bei šeimos gyvenimą ir teisę į asmens bei orumo neliečiamybę, apsauga. Programa visų pirma turėtų būti siekiama didinti vaiko apsaugą teisingumo sistemose bei sudaryti daugiau galimybių vaikams kreiptis į teismą ir integruoti vaiko teisių propagavimą įgyvendinant visus jos veiksmus; |
| --- | --- |

(12)

pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnio 3 dalį, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 24 straipsnį ir 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją programa turėtų būti remiama vaiko teisių, įskaitant teisę į tinkamą teismo procesą, teisę suprasti teismo procesą, teisę į privatų bei šeimos gyvenimą ir teisę į asmens bei orumo neliečiamybę, apsauga. Programa visų pirma turėtų būti siekiama didinti vaiko apsaugą teisingumo sistemose bei sudaryti daugiau galimybių vaikams kreiptis į teismą ir integruoti vaiko teisių propagavimą įgyvendinant visus jos veiksmus;

| (13) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, įgyvendinant visus Programos veiksmus turėtų būti remiamas moterų ir vyrų lygybės ir kovos su diskriminacija tikslų integravimas. Siekiant nustatyti, kaip vykdant Programos veiklą sprendžiami lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai, turėtų būti vykdoma nuolatinė stebėsena ir vertinimas; |
| --- | --- |

(13)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, įgyvendinant visus Programos veiksmus turėtų būti remiamas moterų ir vyrų lygybės ir kovos su diskriminacija tikslų integravimas. Siekiant nustatyti, kaip vykdant Programos veiklą sprendžiami lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai, turėtų būti vykdoma nuolatinė stebėsena ir vertinimas;

| (14) | patirtis, įgyta vykdant veiksmus Sąjungos lygiu, parodė, kad siekiant Programos tikslų praktikoje reikia derinti priemones, įskaitant teisės aktus, politines iniciatyvas ir finansavimą. Finansavimas yra svarbi teisėkūros priemones papildanti priemonė; |
| --- | --- |

(14)

patirtis, įgyta vykdant veiksmus Sąjungos lygiu, parodė, kad siekiant Programos tikslų praktikoje reikia derinti priemones, įskaitant teisės aktus, politines iniciatyvas ir finansavimą. Finansavimas yra svarbi teisėkūros priemones papildanti priemonė;

| (15) | 2011 m. rugsėjo 22–23 d. išvadose dėl būsimų Sąjungos finansinių programų, kuriomis remiamas teisminis bendradarbiavimas, veiksmingumo didinimo Taryba pabrėžė svarbų vaidmenį, kurį atlieka Sąjungos finansavimo programos veiksmingai įgyvendinant Sąjungos acquis, ir pakartojo, kad reikia skaidresnės, lankstesnės, nuoseklesnės ir paprastesnės prieigos prie tų programų; |
| --- | --- |

(15)

2011 m. rugsėjo 22–23 d. išvadose dėl būsimų Sąjungos finansinių programų, kuriomis remiamas teisminis bendradarbiavimas, veiksmingumo didinimo Taryba pabrėžė svarbų vaidmenį, kurį atlieka Sąjungos finansavimo programos veiksmingai įgyvendinant Sąjungos acquis, ir pakartojo, kad reikia skaidresnės, lankstesnės, nuoseklesnės ir paprastesnės prieigos prie tų programų;

| (16) | 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiamas poreikis racionalizuoti ir supaprastinti Sąjungos finansavimą. Ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę itin svarbu, kad Sąjungos lėšos būtų kuo kruopščiau struktūriškai skirstomos ir valdomos. Iš esmės supaprastinti finansavimą ir užtikrinti veiksmingą jo valdymą galima mažinant programų skaičių ir racionalizuojant, supaprastinant ir derinant finansavimo taisykles bei procedūras; |
| --- | --- |

(16)

2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiamas poreikis racionalizuoti ir supaprastinti Sąjungos finansavimą. Ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę itin svarbu, kad Sąjungos lėšos būtų kuo kruopščiau struktūriškai skirstomos ir valdomos. Iš esmės supaprastinti finansavimą ir užtikrinti veiksmingą jo valdymą galima mažinant programų skaičių ir racionalizuojant, supaprastinant ir derinant finansavimo taisykles bei procedūras;

| (17) | atsižvelgiant į poreikį supaprastinti, veiksmingai valdyti finansavimą ir sudaryti galimybes lengviau jį gauti, įgyvendinant Programą turėtų būti toliau vykdoma ir plėtojama veikla, anksčiau vykdyta remiantis trimis programomis, nustatytomis Tarybos sprendimu 2007/126/TVR (9), Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1149/2007/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1150/2007/EB. Tų programų vidurio laikotarpio vertinimas turėtų apimti rekomendacijas dėl tų programų įgyvendinimo tobulinimo. Įgyvendinant Programą, reikėtų atsižvelgti į tų vidurio laikotarpio vertinimų išvadas, taip pat į atitinkamų ex-post vertinimų išvadas; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į poreikį supaprastinti, veiksmingai valdyti finansavimą ir sudaryti galimybes lengviau jį gauti, įgyvendinant Programą turėtų būti toliau vykdoma ir plėtojama veikla, anksčiau vykdyta remiantis trimis programomis, nustatytomis Tarybos sprendimu 2007/126/TVR (9), Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1149/2007/EB (10) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1150/2007/EB. Tų programų vidurio laikotarpio vertinimas turėtų apimti rekomendacijas dėl tų programų įgyvendinimo tobulinimo. Įgyvendinant Programą, reikėtų atsižvelgti į tų vidurio laikotarpio vertinimų išvadas, taip pat į atitinkamų ex-post vertinimų išvadas;

| (18) | 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ ir 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiama, kad labai svarbu visų pirma finansuoti tuos veiksmus, kurie turi aiškios Europos pridėtinės vertės, t. y. kai Sąjungos intervencija gali suteikti papildomos vertės, palyginti su tik valstybių narių veiksmais. Veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės kūrimo, propaguojant tarpusavio pripažinimo principą, stiprinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, intensyvinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą ir siekiant, kad Sąjungos teisė būtų taikoma tinkamai, darniai ir nuosekliai. Finansavimo veikla taip pat turėtų būti padedama siekiant užtikrinti veiksmingas ir geresnes visų susijusių subjektų žinias apie Sąjungos teisę ir politikos sritis ir suteikti patikimą analitinį pagrindą siekiant remti ir plėtoti Sąjungos teisę ir politikos sritis, tuo būdu prisidedant prie jų vykdymo užtikrinimo ir tinkamo įgyvendinimo. Sąjungos intervencija leidžia tuos veiksmus nuosekliai vykdyti visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi; |
| --- | --- |

(18)

2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ ir 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiama, kad labai svarbu visų pirma finansuoti tuos veiksmus, kurie turi aiškios Europos pridėtinės vertės, t. y. kai Sąjungos intervencija gali suteikti papildomos vertės, palyginti su tik valstybių narių veiksmais. Veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės kūrimo, propaguojant tarpusavio pripažinimo principą, stiprinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, intensyvinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą ir siekiant, kad Sąjungos teisė būtų taikoma tinkamai, darniai ir nuosekliai. Finansavimo veikla taip pat turėtų būti padedama siekiant užtikrinti veiksmingas ir geresnes visų susijusių subjektų žinias apie Sąjungos teisę ir politikos sritis ir suteikti patikimą analitinį pagrindą siekiant remti ir plėtoti Sąjungos teisę ir politikos sritis, tuo būdu prisidedant prie jų vykdymo užtikrinimo ir tinkamo įgyvendinimo. Sąjungos intervencija leidžia tuos veiksmus nuosekliai vykdyti visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi;

| (19) | atrinkdama finansuotinus veiksmus pagal Programą, Komisija turėtų įvertinti pasiūlymus pagal iš anksto nustatytus kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti siūlomų veiksmų Europos pridėtinės vertės įvertinimą. Nacionaliniai projektai ir mažos apimties projektai taip pat gali turėti Europos pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

(19)

atrinkdama finansuotinus veiksmus pagal Programą, Komisija turėtų įvertinti pasiūlymus pagal iš anksto nustatytus kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti siūlomų veiksmų Europos pridėtinės vertės įvertinimą. Nacionaliniai projektai ir mažos apimties projektai taip pat gali turėti Europos pridėtinės vertės;

| (20) | įstaigos ir subjektai, kurie gali naudotis Programa, turėtų apimti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

(20)

įstaigos ir subjektai, kurie gali naudotis Programa, turėtų apimti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas;

| (21) | šiuo reglamentu nustatomas viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai vykdant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą turi būti svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (11) 17 punkte; |
| --- | --- |

(21)

šiuo reglamentu nustatomas viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai vykdant kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą turi būti svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (11) 17 punkte;

| (22) | siekiant užtikrinti, kad Programa būtų pakankamai lanksčiai reaguojama į jos įgyvendinimo laikotarpiu besikeičiančius poreikius ir atitinkamus politikos prioritetus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais keičiamos šio reglamento priede kiekvienai specialiųjų tikslų grupei nustatytos procentinės dalys, kai pakeitimais tos procentinės dalys viršijamos daugiau nei 5 procentiniais punktais. Siekiant įvertinti tokio deleguotojo akto būtinybę, procentinės dalys turėtų būti skaičiuojamos remiantis viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansiniu paketu, o ne metiniais asignavimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti, kad Programa būtų pakankamai lanksčiai reaguojama į jos įgyvendinimo laikotarpiu besikeičiančius poreikius ir atitinkamus politikos prioritetus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais keičiamos šio reglamento priede kiekvienai specialiųjų tikslų grupei nustatytos procentinės dalys, kai pakeitimais tos procentinės dalys viršijamos daugiau nei 5 procentiniais punktais. Siekiant įvertinti tokio deleguotojo akto būtinybę, procentinės dalys turėtų būti skaičiuojamos remiantis viso Programos įgyvendinimo laikotarpio finansiniu paketu, o ne metiniais asignavimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (23) | šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai laikantis Finansinio reglamento. Kalbant visų pirma apie dotacijos gavėjų sumokėto pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atitikties reikalavimams sąlygas, vykdant veiklą, kurią tokiomis pačiomis teisinėmis sąlygomis gali vykdyti privačiojo ir viešojo sektorių įstaigos bei subjektai, PVM atitiktis reikalavimams neturėtų priklausyti nuo paramos gavėjų teisinio statuso. Atsižvelgiant į specifinį šio reglamento tikslų ir veiklos, kuriai šis reglamentas taikomas, pobūdį, kvietimuose teikti paraiškas turėtų būti paaiškinta, kad veiklos, kurią gali vykdyti tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus įstaigos ir subjektai, atveju neatskaitomas PVM viešojo sektoriaus subjektų atžvilgiu atitinka reikalavimus finansavimui gauti, jei jis sumokėtas dėl tokios veiklos kaip mokymas ar informuotumo didinimas, kuri negali būti laikoma viešosios valdžios funkcijų vykdymu, įgyvendinimo. Šiame reglamente taip pat turėtų būti pasinaudota supaprastinimo priemonėmis, nustatytomis Finansiniu reglamentu. Be to, kriterijais, kurie taikomi nustatant remtinus veiksmus, turėtų būti siekiama paskirstyti turimus finansinius išteklius taip, kad jais būtų finansuojami veiksmai, turintys didžiausią poveikį siekiant politinio tikslo; |
| --- | --- |

(23)

šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai laikantis Finansinio reglamento. Kalbant visų pirma apie dotacijos gavėjų sumokėto pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atitikties reikalavimams sąlygas, vykdant veiklą, kurią tokiomis pačiomis teisinėmis sąlygomis gali vykdyti privačiojo ir viešojo sektorių įstaigos bei subjektai, PVM atitiktis reikalavimams neturėtų priklausyti nuo paramos gavėjų teisinio statuso. Atsižvelgiant į specifinį šio reglamento tikslų ir veiklos, kuriai šis reglamentas taikomas, pobūdį, kvietimuose teikti paraiškas turėtų būti paaiškinta, kad veiklos, kurią gali vykdyti tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus įstaigos ir subjektai, atveju neatskaitomas PVM viešojo sektoriaus subjektų atžvilgiu atitinka reikalavimus finansavimui gauti, jei jis sumokėtas dėl tokios veiklos kaip mokymas ar informuotumo didinimas, kuri negali būti laikoma viešosios valdžios funkcijų vykdymu, įgyvendinimo. Šiame reglamente taip pat turėtų būti pasinaudota supaprastinimo priemonėmis, nustatytomis Finansiniu reglamentu. Be to, kriterijais, kurie taikomi nustatant remtinus veiksmus, turėtų būti siekiama paskirstyti turimus finansinius išteklius taip, kad jais būtų finansuojami veiksmai, turintys didžiausią poveikį siekiant politinio tikslo;

| (24) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti metines darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12); |
| --- | --- |

(24)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti metines darbo programas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (12);

| (25) | metinėmis darbo programomis, kurias Komisija priima pagal šį reglamentą, turėtų būti užtikrintas tinkamas finansavimo paskirstymas dotacijoms ir viešojo pirkimo sutartims. Pagal Programą lėšos pirmiausia turėtų būti skiriamos dotacijoms, tačiau kartu turėtų būti išlaikytas pakankamo lygio finansavimas viešiesiems pirkimams vykdyti. Metinėse darbo programose turėtų būti nustatyta minimali metinių išlaidų, kurios turi būti skiriamos dotacijoms, procentinė dalis, ir ji turėtų būti ne mažesnė kaip 65 %. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir bendrai finansuoti projektus, Komisija turėtų nustatyti aiškų kvietimų teikti paraiškas, projektų atrankos ir skyrimo sprendimų priėmimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

(25)

metinėmis darbo programomis, kurias Komisija priima pagal šį reglamentą, turėtų būti užtikrintas tinkamas finansavimo paskirstymas dotacijoms ir viešojo pirkimo sutartims. Pagal Programą lėšos pirmiausia turėtų būti skiriamos dotacijoms, tačiau kartu turėtų būti išlaikytas pakankamo lygio finansavimas viešiesiems pirkimams vykdyti. Metinėse darbo programose turėtų būti nustatyta minimali metinių išlaidų, kurios turi būti skiriamos dotacijoms, procentinė dalis, ir ji turėtų būti ne mažesnė kaip 65 %. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir bendrai finansuoti projektus, Komisija turėtų nustatyti aiškų kvietimų teikti paraiškas, projektų atrankos ir skyrimo sprendimų priėmimo tvarkaraštį;

| (26) | siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys, nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos, visų pirma tarp Programos ir Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (13), Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonės, kaip Vidaus saugumo fondo dalies, programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“, „Erasmus +“ programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1288/2013 (14), bendrosios programos „Horizontas 2020“, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (15), ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA II) srityse; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos bendrojo biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai susijusios politikos sritys, nuoseklumo, papildomumo ir sinergijos, visų pirma tarp Programos ir Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (13), Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonės, kaip Vidaus saugumo fondo dalies, programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“, „Erasmus +“ programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1288/2013 (14), bendrosios programos „Horizontas 2020“, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 (15), ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA II) srityse;

| (27) | Sąjungos finansiniai interesai visą išlaidų ciklą turėtų būti saugomi proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracinių bei finansinių sankcijų skyrimą pagal Finansinį reglamentą; |
| --- | --- |

(27)

Sąjungos finansiniai interesai visą išlaidų ciklą turėtų būti saugomi proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracinių bei finansinių sankcijų skyrimą pagal Finansinį reglamentą;

| (28) | siekiant įgyvendinti patikimo finansų valdymo principą, šiame reglamente turėtų būti numatytos tinkamos jo taikymo vertinimo priemonės. Tuo tikslu jame turėtų būti apibrėžti bendrieji ir konkretūs tikslai. Siekiant išmatuoti šių konkrečių tikslų pasiekimo lygį, turėtų būti nustatytas konkrečių ir kiekybinių rodiklių, kurie turėtų galioti visą programos įgyvendinimo laikotarpį, rinkinys. Komisija kasmet turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai stebėsenos ataskaitą, grindžiamą, inter alia, šiame reglamente nustatytais rodikliais, ir kurioje būtų pateikiama informacija apie turimų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

(28)

siekiant įgyvendinti patikimo finansų valdymo principą, šiame reglamente turėtų būti numatytos tinkamos jo taikymo vertinimo priemonės. Tuo tikslu jame turėtų būti apibrėžti bendrieji ir konkretūs tikslai. Siekiant išmatuoti šių konkrečių tikslų pasiekimo lygį, turėtų būti nustatytas konkrečių ir kiekybinių rodiklių, kurie turėtų galioti visą programos įgyvendinimo laikotarpį, rinkinys. Komisija kasmet turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai stebėsenos ataskaitą, grindžiamą, inter alia, šiame reglamente nustatytais rodikliais, ir kurioje būtų pateikiama informacija apie turimų lėšų panaudojimą;

| (29) | Programa turėtų būti įgyvendinama veiksmingai, laikantis patikimo finansų valdymo ir tuo pačiu sudarant veiksmingas galimybes potencialiems pareiškėjams joje dalyvauti. Siekdama paremti veiksmingas galimybes dalyvauti programoje Komisija turėtų stengtis kuo labiau supaprastinti ir suderinti paraiškų teikimo procedūras bei dokumentus, administracinius formalumus ir finansų valdymo reikalavimus, pašalinti administracines kliūtis ir skatinti, kad paraiškas skirti dotaciją teiktų subjektai, įsikūrę tose valstybėse narėse, kurioms programoje atstovaujama nepakankamai. Informaciją apie Programą, jos tikslus, įvairius kvietimus teikti paraiškas ir jų tvarkaraščius Komisija turėtų skelbti tam skirtame tinklalapyje. Su kvietimais teikti paraiškas susiję pagrindiniai dokumentai ir gairės turėtų būti prieinami visomis Sąjungos institucijų oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

(29)

Programa turėtų būti įgyvendinama veiksmingai, laikantis patikimo finansų valdymo ir tuo pačiu sudarant veiksmingas galimybes potencialiems pareiškėjams joje dalyvauti. Siekdama paremti veiksmingas galimybes dalyvauti programoje Komisija turėtų stengtis kuo labiau supaprastinti ir suderinti paraiškų teikimo procedūras bei dokumentus, administracinius formalumus ir finansų valdymo reikalavimus, pašalinti administracines kliūtis ir skatinti, kad paraiškas skirti dotaciją teiktų subjektai, įsikūrę tose valstybėse narėse, kurioms programoje atstovaujama nepakankamai. Informaciją apie Programą, jos tikslus, įvairius kvietimus teikti paraiškas ir jų tvarkaraščius Komisija turėtų skelbti tam skirtame tinklalapyje. Su kvietimais teikti paraiškas susiję pagrindiniai dokumentai ir gairės turėtų būti prieinami visomis Sąjungos institucijų oficialiosiomis kalbomis;

| (30) | pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (16) (toliau – Taikymo taisyklės) 180 straipsnio 1 dalies l punktą, dotacijos susitarime turėtų būti nustatytos Sąjungos finansinės paramos matomumą reglamentuojančios nuostatos, išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais, kai viešas skelbimas nėra įmanomas ar tinkamas; |
| --- | --- |

(30)

pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 (16) (toliau – Taikymo taisyklės) 180 straipsnio 1 dalies l punktą, dotacijos susitarime turėtų būti nustatytos Sąjungos finansinės paramos matomumą reglamentuojančios nuostatos, išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais, kai viešas skelbimas nėra įmanomas ar tinkamas;

| (31) | pagal Finansinio reglamento 35 straipsnio 2 ir 3 dalis ir Taikymo taisyklių 21 straipsnį Komisija turėtų tinkamai ir laiku pateikti informaciją apie gavėjus, taip pat apie Sąjungos bendrojo biudžeto lėšomis finansuojamų priemonių pobūdį ir tikslą. Ta informacija turėtų būti pateikiama deramai laikantis konfidencialumo ir saugumo reikalavimų, visų pirma asmens duomenų apsaugos reikalavimo; |
| --- | --- |

(31)

pagal Finansinio reglamento 35 straipsnio 2 ir 3 dalis ir Taikymo taisyklių 21 straipsnį Komisija turėtų tinkamai ir laiku pateikti informaciją apie gavėjus, taip pat apie Sąjungos bendrojo biudžeto lėšomis finansuojamų priemonių pobūdį ir tikslą. Ta informacija turėtų būti pateikiama deramai laikantis konfidencialumo ir saugumo reikalavimų, visų pirma asmens duomenų apsaugos reikalavimo;

| (32) | kadangi šio reglamento tikslo – prisidėti prie Europos teisingumo erdvės, grindžiamos tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimų, tolesnio kūrimo, visų pirma skatinant teismų bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose – valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(32)

kadangi šio reglamento tikslo – prisidėti prie Europos teisingumo erdvės, grindžiamos tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimų, tolesnio kūrimo, visų pirma skatinant teismų bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose – valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (33) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija pranešė, kad pageidauja dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą; |
| --- | --- |

(33)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija pranešė, kad pageidauja dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą;

| (34) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(34)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (35) | pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(35)

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (36) | siekiant užtikrinti veiklos, ankščiau vykdytos remiantis Sprendimu 2007/126/TVR, Sprendimu Nr. 1149/2007/EB ir Sprendimu Nr. 1150/2007/EB, finansavimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti veiklos, ankščiau vykdytos remiantis Sprendimu 2007/126/TVR, Sprendimu Nr. 1149/2007/EB ir Sprendimu Nr. 1150/2007/EB, finansavimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Programos nustatymas ir trukmė

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Teisingumo programa (toliau – Programa).

2.   Programa įgyvendinama 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu.

2 straipsnis

Europos pridėtinė vertė

1.   Programa finansuojami Europos pridėtinės vertės teikiantys veiksmai, kuriais prisidedama prie tolesnio Europos teisingumo erdvės kūrimo. Tuo tikslu Komisija užtikrina, kad finansavimui atrinktais veiksmais būtų siekiama gauti Europos pridėtinės vertės teikiančių rezultatų.

2.   Veiksmų, įskaitant mažos apimties ir nacionalinius veiksmus, Europos pridėtinė vertė vertinama atsižvelgiant į kriterijus, pavyzdžiui, jų įnašą nuosekliai ir darniai įgyvendinant Sąjungos teisės aktus ir informuojant plačiąją visuomenę apie tais aktais suteiktas teises, jų teikiamas galimybes stiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir gerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, jų tarpvalstybinį poveikį, jų įnašą plėtojant ir platinant geriausią patirtį ar jų teikiamas galimybes prisidėti kuriant praktines priemones ir priimant sprendimus, kuriais būtų sprendžiami tarpvalstybiniai ar Sąjungos masto uždaviniai.

3 straipsnis

Bendrasis tikslas

Bendrasis Programos tikslas – padėti toliau kurti Europos teisingumo erdvę, grindžiamą tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu, visų pirma skatinant teismų bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose.

4 straipsnis

Konkretūs tikslai

1.   Siekiant 3 straipsnyje nurodyto bendrojo tikslo, nustatomi šie konkretūs Programos tikslai:

| a) | sudaryti palankesnes sąlygas teismų bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir jį remti; |
| --- | --- |

a)

sudaryti palankesnes sąlygas teismų bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir jį remti;

| b) | remti ir skatinti teisėjų mokymą, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, siekiant ugdyti bendrą teisinę ir teismų kultūrą; |
| --- | --- |

b)

remti ir skatinti teisėjų mokymą, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, siekiant ugdyti bendrą teisinę ir teismų kultūrą;

| c) | sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą, be kita ko, propaguoti ir remti nusikaltimų aukų teises, kartu gerbiant teises į gynybą; |
| --- | --- |

c)

sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą, be kita ko, propaguoti ir remti nusikaltimų aukų teises, kartu gerbiant teises į gynybą;

| d) | remti iniciatyvas kovos su narkotikais politikos srityje teisminio bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos aspektais, glaudžiai susijusiais su bendruoju Programos tikslu, jei jų neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“. |
| --- | --- |

d)

remti iniciatyvas kovos su narkotikais politikos srityje teisminio bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos aspektais, glaudžiai susijusiais su bendruoju Programos tikslu, jei jų neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“.

2.   Konkrečių Programos tikslų visų pirma siekiama:

| a) | didinant visuomenės informuotumą ir žinias apie Sąjungos teisę ir politiką; |
| --- | --- |

a)

didinant visuomenės informuotumą ir žinias apie Sąjungos teisę ir politiką;

| b) | gerinant žinias apie Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, teisminio bendradarbiavimo priemones ir susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, taip pat lyginamosios teisės žinias, siekiant užtikrinti veiksmingą teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

b)

gerinant žinias apie Sąjungos teisę, įskaitant materialinę ir procesinę teisę, teisminio bendradarbiavimo priemones ir susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, taip pat lyginamosios teisės žinias, siekiant užtikrinti veiksmingą teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose;

| c) | remiant veiksmingą, visapusišką ir nuoseklų Sąjungos priemonių įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse ir jų stebėseną bei vertinimą; |
| --- | --- |

c)

remiant veiksmingą, visapusišką ir nuoseklų Sąjungos priemonių įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse ir jų stebėseną bei vertinimą;

| d) | skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, gerinant civilinės ir baudžiamosios teisės bei valstybių narių teisinių ir teismų sistemų tarpusavio pažinimą bei supratimą ir didinant tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

d)

skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, gerinant civilinės ir baudžiamosios teisės bei valstybių narių teisinių ir teismų sistemų tarpusavio pažinimą bei supratimą ir didinant tarpusavio pasitikėjimą;

| e) | gerinant žinias ir supratimą apie kliūtis, galinčias trukdyti sklandžiam Europos teisingumo erdvės veikimui; |
| --- | --- |

e)

gerinant žinias ir supratimą apie kliūtis, galinčias trukdyti sklandžiam Europos teisingumo erdvės veikimui;

| f) | didinant teismų sistemų veiksmingumą ir gerinant jų bendradarbiavimą pasitelkus informacines ir ryšių technologijas, įskaitant sistemų ir taikomųjų programų tarpvalstybinę sąveiką. |
| --- | --- |

f)

didinant teismų sistemų veiksmingumą ir gerinant jų bendradarbiavimą pasitelkus informacines ir ryšių technologijas, įskaitant sistemų ir taikomųjų programų tarpvalstybinę sąveiką.

5 straipsnis

Aspektų integravimas

Įgyvendinant visus programos veiksmus siekiama propaguoti moterų ir vyrų lygybę ir vaiko teises, be kita ko, vykdant vaiko interesus atitinkantį teisingumą. Pagal Chartijos 51 straipsnį ir laikantis jame nustatytų ribų Programa taip pat laikomasi diskriminacijos dėl visų priežasčių, išvardytų Chartijos 21 straipsnyje, draudimo.

6 straipsnis

Veiksmų rūšys

1.   Pagal Programą, inter alia, finansuojami toliau nurodytų rūšių veiksmai:

| a) | analitinė veikla, pavyzdžiui, duomenų ir statistinių duomenų rinkimas; bendros metodikos ir, atitinkamais atvejais, rodiklių arba kriterijų rengimas; tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos; įvertinimai; vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas; praktiniai seminarai, seminarai, ekspertų susitikimai ir konferencijos; |
| --- | --- |

a)

analitinė veikla, pavyzdžiui, duomenų ir statistinių duomenų rinkimas; bendros metodikos ir, atitinkamais atvejais, rodiklių arba kriterijų rengimas; tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos; įvertinimai; vadovų, ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas; praktiniai seminarai, seminarai, ekspertų susitikimai ir konferencijos;

| b) | mokymo veikla, pavyzdžiui, darbuotojų mainai, praktiniai seminarai, seminarai, mokytojų mokymo renginiai, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, ir internetinių mokymo priemonių ar kitokių teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo modulių plėtojimas; |
| --- | --- |

b)

mokymo veikla, pavyzdžiui, darbuotojų mainai, praktiniai seminarai, seminarai, mokytojų mokymo renginiai, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, ir internetinių mokymo priemonių ar kitokių teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo modulių plėtojimas;

| c) | tarpusavio mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo ir informacijos platinimo veikla, pavyzdžiui, gerosios patirties, novatoriškų metodų ir patirties nustatymas bei keitimasis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais ir patirtimi; tarpusavio vertinimo ir tarpusavio mokymosi organizavimas; konferencijų, seminarų, informacinių kampanijų organizavimas, įskaitant institucinę komunikaciją apie politinius Sąjungos prioritetus, jei jie yra susiję su Programos tikslais; informacijai apie programą ir jos rezultatams platinti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas; informacinių ir ryšių technologijų sistemų ir priemonių plėtojimas, naudojimas ir priežiūra, įskaitant tolesnį Europos e. teisingumo portalo, kuris yra priemonė, skirta suteikti piliečiams geresnes galimybes pasinaudoti teise kreiptis į teismą, plėtojimą; |
| --- | --- |

c)

tarpusavio mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo ir informacijos platinimo veikla, pavyzdžiui, gerosios patirties, novatoriškų metodų ir patirties nustatymas bei keitimasis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais ir patirtimi; tarpusavio vertinimo ir tarpusavio mokymosi organizavimas; konferencijų, seminarų, informacinių kampanijų organizavimas, įskaitant institucinę komunikaciją apie politinius Sąjungos prioritetus, jei jie yra susiję su Programos tikslais; informacijai apie programą ir jos rezultatams platinti skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas; informacinių ir ryšių technologijų sistemų ir priemonių plėtojimas, naudojimas ir priežiūra, įskaitant tolesnį Europos e. teisingumo portalo, kuris yra priemonė, skirta suteikti piliečiams geresnes galimybes pasinaudoti teise kreiptis į teismą, plėtojimą;

| d) | parama pagrindiniams subjektams, kurių veikla prisideda prie Programos tikslų įgyvendinimo, pavyzdžiui, parama valstybėms narėms įgyvendinant Sąjungos teisę ir įvairių sričių politiką, parama pagrindiniams Europos subjektams ir Europos lygio tinklams, įskaitant teisėjų mokymo srityje; parama specializuotų įstaigų ir subjektų, taip pat nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų bei nevyriausybinių organizacijų tinklų kūrimo veiklai Europos lygiu. |
| --- | --- |

d)

parama pagrindiniams subjektams, kurių veikla prisideda prie Programos tikslų įgyvendinimo, pavyzdžiui, parama valstybėms narėms įgyvendinant Sąjungos teisę ir įvairių sričių politiką, parama pagrindiniams Europos subjektams ir Europos lygio tinklams, įskaitant teisėjų mokymo srityje; parama specializuotų įstaigų ir subjektų, taip pat nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų bei nevyriausybinių organizacijų tinklų kūrimo veiklai Europos lygiu.

2.   Europos teisėjų mokymo tinklui suteikiama dotacija veiklai, kuria bendrai finansuojamos išlaidos, susijusios su jo nuolatine darbo programa.

7 straipsnis

Dalyvavimas

1.   Programoje gali dalyvauti visos įstaigos ir subjektai, teisiškai įsteigti:

| a) | valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

valstybėse narėse;

| b) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalyse, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys pagal tą susitarimą; |
| --- | --- |

b)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalyse, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys pagal tą susitarimą;

| c) | šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir į Sąjungą stojančiosiose šalyse, laikantis bendrųjų principų ir bendrųjų reikalavimų bei sąlygų, nustatytų atitinkamuose pagrindų susitarimuose dėl tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose, taip pat Asociacijos tarybų sprendimuose ar panašiuose susitarimuose. |
| --- | --- |

c)

šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir į Sąjungą stojančiosiose šalyse, laikantis bendrųjų principų ir bendrųjų reikalavimų bei sąlygų, nustatytų atitinkamuose pagrindų susitarimuose dėl tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose, taip pat Asociacijos tarybų sprendimuose ar panašiuose susitarimuose.

2.   Pelno siekiančios įstaigos ir subjektai gali dalyvauti programoje tik kartu su pelno nesiekiančiomis arba viešojo sektoriaus organizacijomis.

3.   Įstaigos ir subjektai, teisiškai įsteigti kitose trečiosiose šalyse nei tos, kurios dalyvauja Programoje pagal 1 dalies b ir c punktus, ypač šalyse, kuriose taikoma Europos kaimynystės politika, gali prisijungti prie Programos veiksmų savo sąskaita, jei tuo prisidedama siekiant tų veiksmų tikslo.

4.   Komisija gali bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis laikydamasi atitinkamoje metinėje darbo programoje nustatytų sąlygų. Programoje gali dalyvauti tarptautinės organizacijos, veikiančios srityse, kurioms taikoma Programa, pagal Finansinį reglamentą ir atitinkamą metinę darbo programą.

8 straipsnis

Biudžetas

1.   Programai įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu skirtas finansinis paketas yra 377 604 000 EUR.

2.   Programai skirta finansavimo suma taip pat gali būti naudojama padengti išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kuri yra reikalinga programai valdyti ir jos tikslų pasiekimui įvertinti. Skirta finansavimo suma gali būti naudojama padengti išlaidoms, susijusioms su reikiamais tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir komunikacijos veikla, įskaitant institucinę komunikaciją dėl politinių Sąjungos prioritetų, jeigu jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais, taip pat išlaidoms, susijusioms su informacinių technologijų tinklais, skirtais visų pirma informacijai apdoroti ir ja keistis, ir kita technine bei administracine pagalba, kuri reikalinga Komisijai vykdant Programos valdymą.

3.   Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje, nustatytoje Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (17), nustatytų ribų.

4.   Programos finansiniame pakete sumos kiekvienam konkrečiam tikslui paskirstomos pagal priede nustatytas procentines dalis.

5.   Komisija nenukrypsta nuo paskirtų finansinio paketo procentinių dalių, kaip nustatyta priede, daugiau kaip 5 procentiniais punktais kiekvieno konkretaus tikslo atveju. Jei paaiškėtų, kad tą ribą būtina viršyti, Komisijai pagal 9 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais kiekvienas priede nustatytas skaičius gali būti keičiamas daugiau kaip 5 procentiniais punktais, bet neviršijant 10 procentinių punktų.

9 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami Programos įgyvendinimo laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 8 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

10 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Komisija įgyvendina Programą laikydamasi Finansinio reglamento.

2.   Siekdama įgyvendinti Programą, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Pagal kiekvieną metinę darbo programą Programos tikslai įgyvendinami nustatant:

| a) | veiksmus, kurių turi būti imtasi pagal 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus bendruosius ir konkrečius tikslus, įskaitant orientacinį finansinių išteklių paskirstymą; |
| --- | --- |

a)

veiksmus, kurių turi būti imtasi pagal 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus bendruosius ir konkrečius tikslus, įskaitant orientacinį finansinių išteklių paskirstymą;

| b) | pagrindinius atitikties reikalavimams, atrankos ir skyrimo kriterijus, kuriais remiantis atrenkami pasiūlymai, kuriems skiriami finansiniai įnašai, pagal Finansinio reglamento 84 straipsnį ir jo Taikymo taisyklių 94 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

pagrindinius atitikties reikalavimams, atrankos ir skyrimo kriterijus, kuriais remiantis atrenkami pasiūlymai, kuriems skiriami finansiniai įnašai, pagal Finansinio reglamento 84 straipsnį ir jo Taikymo taisyklių 94 straipsnį;

| c) | minimalią metinių išlaidų procentinę dalį, kuri turi būti skiriama dotacijoms. |
| --- | --- |

c)

minimalią metinių išlaidų procentinę dalį, kuri turi būti skiriama dotacijoms.

4.   Užtikrinama, kad finansinė parama būtų tinkamai ir teisingai paskirstyta įvairioms sritims, kurioms taikomas šis reglamentas. Priimdama sprendimą dėl lėšų skyrimo toms sritims metinėse darbo programose, Komisija atsižvelgia į poreikį išlaikyti pakankamo lygio finansavimą tiek civilinės teisenos, tiek baudžiamosios teisenos srityse, taip pat teisėjų mokymui ir kovos su narkotikais politikos iniciatyvoms, kurioms taikoma ši Programa.

5.   Kvietimai teikti paraiškas skelbiami kasmet.

6.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas teisėjų mokymo veiklai, teikiant atitinkamą finansavimą pagal Finansinį reglamentą turi būti atsižvelgta į su teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų dalyvavimu toje veikloje susijusias ir valstybių narių valdžios institucijų patirtas išlaidas.

11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

12 straipsnis

Papildomumas

1.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su kitomis Sąjungos priemonėmis, įskaitant, inter alia, su Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo krizių valdymo finansinės paramos priemone, kaip Vidaus saugumo fondo dalimi, programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“, programa „Erasmus +“, bendrąja programa „Horizontas 2020“ ir Pasirengimo narystei pagalbos priemone (IPA II).

2.   Komisija taip pat užtikrina bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sinergiją su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, dirbančių tose srityse, kurioms taikomi Programos tikslai, pavyzdžiui Eurojusto, įsteigto Tarybos sprendimu 2002/187/TVR (18), ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1920/2006 (19), darbu.

3.   Programos ištekliais gali būti dalijamasi su kitomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma su Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, siekiant įgyvendinti veiksmus, atitinkančius abiejų programų tikslus. Veiksmui, kuriam skirtas finansavimas pagal Programą, gali būti skirtas finansavimas ir iš Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos lėšų, jeigu abiejų programų lėšomis nėra finansuojami tie patys išlaidų elementai.

13 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija imasi tinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal Programą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir atitinkamais atvejais skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.

2.   Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal Programą, auditą remiantis dokumentais ir auditą vietoje.

3.   Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus vietoje ir inspektavimus, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20) ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (21) nuostatų ir juose nustatytų procedūrų, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą arba pagal Programą finansuojamą sutartį, nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veikos atvejų.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, įgyvendinant Programą sudaromuose bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei su tarptautinėmis organizacijomis, dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse įrašomos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tose dalyse numatytus auditus ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.

14 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Komisija kasmet stebi Programą siekdama sekti pagal ją vykdomų veiksmų įgyvendinimo eigą ir 4 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį. Stebint Programą taip pat suteikiamos galimybės įvertinti, kaip Programos veiksmais sprendžiami lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai.

2.   Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia:

| a) | metinę stebėsenos ataskaitą, grindžiamą 15 straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais, ir turimų lėšų panaudojimo metinę stebėsenos ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

metinę stebėsenos ataskaitą, grindžiamą 15 straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais, ir turimų lėšų panaudojimo metinę stebėsenos ataskaitą;

| b) | ne vėliau kaip 2018 m. birželio 30 d. – tarpinio vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2018 m. birželio 30 d. – tarpinio vertinimo ataskaitą;

| c) | ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. – ex post vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. – ex post vertinimo ataskaitą.

3.   Tarpinio vertinimo ataskaitoje įvertinamas Programos tikslų pasiekimo lygis, išteklių naudojimo efektyvumas ir Programos Europos pridėtinė vertė, siekiant nustatyti, ar finansavimas srityse, kuriose įgyvendinama Programa, po 2020 m. turėtų būti atnaujintas, koreguojamas arba sustabdytas. Joje taip pat aptariamos visos Programos supaprastinimo galimybės, jos vidinis ir išorinis nuoseklumas, taip pat visų jos tikslų ir veiksmų tolesnis aktualumas. Joje atsižvelgiama į 16 straipsnyje nurodytais sprendimais sukurtų ankstesnių 2007–2013 m. programų ex post įvertinimų rezultatus.

4.   Ex post vertinimo ataskaitoje įvertinamas ilgalaikis Programos poveikis ir jos rezultatų tvarumas, taip siekiant prisidėti prie sprendimo dėl vėlesnės programos priėmimo.

5.   Atliekant programos įvertinimus taip pat vertinama, kaip visais Programos veiksmais sprendžiami lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai.

15 straipsnis

Rodikliai

1.   Pagal 14 straipsnį stebint ir vertinant, kokiu mastu, vykdant 6 straipsnyje numatytus veiksmus, buvo pasiektas kiekvienas iš 4 straipsnyje nustatytų konkrečių programos tikslų, remiamasi šio straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais. Jie vertinami lyginant su iš anksto nustatytais baziniais lygiais, atspindinčiais padėtį iki Programos įgyvendinimo. Atitinkamais atvejais rodikliai išskaidomi, inter alia, pagal lytį, amžių ir negalią.

2.   1 dalyje nurodyti rodikliai, inter alia, apima:

| a) | tikslinei grupei priklausančių asmenų, kuriuos aprėpė jiems skirta pagal Programą finansuota informuotumo didinimo veikla, skaičius ir procentinė dalis; |
| --- | --- |

a)

tikslinei grupei priklausančių asmenų, kuriuos aprėpė jiems skirta pagal Programą finansuota informuotumo didinimo veikla, skaičius ir procentinė dalis;

| b) | tikslinei grupei priklausančių teisėjų ir teismų darbuotojų, dalyvavusių pagal Programą finansuotuose mokymuose, darbuotojų mainuose, studijų vizituose, praktiniuose užsiėmimuose ir seminaruose, skaičius ir procentinė dalis; |
| --- | --- |

b)

tikslinei grupei priklausančių teisėjų ir teismų darbuotojų, dalyvavusių pagal Programą finansuotuose mokymuose, darbuotojų mainuose, studijų vizituose, praktiniuose užsiėmimuose ir seminaruose, skaičius ir procentinė dalis;

| c) | pagal Programą finansuotoje veikloje dalyvavusių asmenų grupių informuotumo ir žinių apie Sąjungos teisę ir politikos sritis pagerėjimas, palyginti su visa tiksline grupe; |
| --- | --- |

c)

pagal Programą finansuotoje veikloje dalyvavusių asmenų grupių informuotumo ir žinių apie Sąjungos teisę ir politikos sritis pagerėjimas, palyginti su visa tiksline grupe;

| d) | tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant bendradarbiavimą naudojant Sąjungos lygiu nustatytas informacinių technologijų priemones ir procedūras, atvejų bei veiksmų skaičius ir rezultatai; |
| --- | --- |

d)

tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant bendradarbiavimą naudojant Sąjungos lygiu nustatytas informacinių technologijų priemones ir procedūras, atvejų bei veiksmų skaičius ir rezultatai;

| e) | dalyvių nuomonė apie veiklą, kurioje jie dalyvavo, ir apie jos (numatomą) tvarumą; |
| --- | --- |

e)

dalyvių nuomonė apie veiklą, kurioje jie dalyvavo, ir apie jos (numatomą) tvarumą;

| f) | pagal Programą finansuotos veiklos geografinė aprėptis. |
| --- | --- |

f)

pagal Programą finansuotos veiklos geografinė aprėptis.

3.   Be 2 dalyje nustatytų rodiklių, tarpinėje ir ex post programos vertinimo ataskaitose, inter alia, įvertinama:

| a) | nustatytas Programos poveikis galimybėms pasinaudoti teise kreiptis į teismą, grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais duomenimis, surinktais Europos lygiu; |
| --- | --- |

a)

nustatytas Programos poveikis galimybėms pasinaudoti teise kreiptis į teismą, grindžiamas kokybiniais ir kiekybiniais duomenimis, surinktais Europos lygiu;

| b) | priemonių, parengtų pasitelkiant pagal Programą finansuotus veiksmus, skaičius ir kokybė; |
| --- | --- |

b)

priemonių, parengtų pasitelkiant pagal Programą finansuotus veiksmus, skaičius ir kokybė;

| c) | Programos Europos pridėtinė vertė, įskaitant veiklos pagal Programą įvertinimą atsižvelgiant į panašias iniciatyvas, kurios buvo parengtos nacionaliniu ar Europos lygiu be Sąjungos paramos, ir tos veiklos (numatomų) rezultatų ir Sąjungos finansavimo privalumų ir (arba) trūkumų, palyginti su atitinkamos rūšies veiklai taikomu nacionaliniu finansavimu, vertinimą; |
| --- | --- |

c)

Programos Europos pridėtinė vertė, įskaitant veiklos pagal Programą įvertinimą atsižvelgiant į panašias iniciatyvas, kurios buvo parengtos nacionaliniu ar Europos lygiu be Sąjungos paramos, ir tos veiklos (numatomų) rezultatų ir Sąjungos finansavimo privalumų ir (arba) trūkumų, palyginti su atitinkamos rūšies veiklai taikomu nacionaliniu finansavimu, vertinimą;

| d) | finansavimo lygis pagal pasiektus rezultatus (efektyvumas); |
| --- | --- |

d)

finansavimo lygis pagal pasiektus rezultatus (efektyvumas);

| e) | galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam programos įgyvendinimui (supaprastinimo galimybės). |
| --- | --- |

e)

galimos administracinės, organizacinės ir (arba) struktūrinės kliūtys sklandesniam, veiksmingesniam ir efektyvesniam programos įgyvendinimui (supaprastinimo galimybės).

16 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Veiksmai, kuriuos pradėta įgyvendinti remiantis Sprendimu 2007/126/TVR, Sprendimu 1149/2007/EB arba Sprendimu 1150/2007/EB, toliau reglamentuojami tų sprendimų nuostatomis, kol bus užbaigti. Atsižvelgiant į tuos veiksmus, nuorodos į komitetus, pateiktos Sprendimo 2007/126/TVR 9 straipsnyje, Sprendimo 1149/2007/EB 10 ir 11 straipsniuose bei Sprendimo 1150/2007/EB 10 straipsnyje, laikomos nuorodomis į šio reglamento 11 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą.

17 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 103.

1

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 43.

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

4

(5)  OL C 299, 2008 11 22, p. 1.

5

(6)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

6

(7)  OL C 402, 2012 12 29, p. 1.

7

(8)  2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1150/2007/EB dėl Specialiosios programos Narkotikų prevencija ir informacija apie juos kaip Bendrosios programos Pagrindinės teisės ir teisingumas dalies sukūrimo 2007–2013 m. laikotarpiui (OL L 257, 2007 10 3, p. 23).

8

(9)  2007 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimas 2007/126/TVR, 2007–2013 m. laikotarpiui įkuriantis specialiąją programą „Baudžiamasis teisingumas“ kaip pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalį (OL L 58, 2007 2 24, p. 13).

9

(10)  2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1149/2007/EB, 2007–2013 m. laikotarpiui patvirtinantis specialiąją programą „Civilinė teisena“ kaip pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalį (OL L 257, 2007 10 3, p. 16).

10

(11)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

11

(12)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

12

(13)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 62).

13

(14)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

14

(15)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

15

(16)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

16

(17)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, nustatantis daugiametę finansinę programą 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

17

(18)  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/187/TVR, įkuriantis Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (OL L 63, 2002 3 6, p. 1).

18

(19)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1920/2006 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (OL L 376, 2006 12 27, p. 1).

19

(20)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

20

(21)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

21

---

PRIEDAS

LĖŠŲ PASKIRSTYMAS

Programos finansiniame pakete lėšos kiekvienam konkrečiam 4 straipsnio 1 dalyje nustatytam tikslui paskirstomos taip:

| | Konkretūs tikslai | Finansinio paketo dalis (%) |
| --- | --- | --- |
| a) | sudaryti palankesnes sąlygas teismų bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir jį remti | 30 % |
| b) | remti ir skatinti teisėjų mokymą, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, siekiant ugdyti bendrą teisinę ir teismų kultūrą | 35 % |
| c) | sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą, be kita ko, propaguoti ir remti nusikaltimų aukų teises, kartu gerbiant teises į gynybą | 30 % |
| d) | remti iniciatyvas kovos su narkotikais politikos srityje teisminio bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos aspektais, glaudžiai susijusiais su bendruoju Programos tikslu, jei jų neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ | 5 % |

Konkretūs tikslai

Finansinio paketo dalis (%)

a)

sudaryti palankesnes sąlygas teismų bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir jį remti

30 %

b)

remti ir skatinti teisėjų mokymą, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, siekiant ugdyti bendrą teisinę ir teismų kultūrą

35 %

c)

sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą, be kita ko, propaguoti ir remti nusikaltimų aukų teises, kartu gerbiant teises į gynybą

30 %

d)

remti iniciatyvas kovos su narkotikais politikos srityje teisminio bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos aspektais, glaudžiai susijusiais su bendruoju Programos tikslu, jei jų neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“

5 %

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/84

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1383/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos

(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 99/2013 (2) nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, tikslai bei rezultatai 2013–2017 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 99/2013 (2) nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, tikslai bei rezultatai 2013–2017 m. laikotarpiu;

| (2) | Reglamente (ES) Nr. 99/2013 nustatytas tik 2013 m. finansinis paketas, kuris finansuojamas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio lėšomis, o Komisija raginama ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos priėmimo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl 2014–2017 m. finansinių asignavimų; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (ES) Nr. 99/2013 nustatytas tik 2013 m. finansinis paketas, kuris finansuojamas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio lėšomis, o Komisija raginama ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos priėmimo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl 2014–2017 m. finansinių asignavimų;

| (3) | 2013 m. gruodžio 2 d. priimtas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1311/2013 (3); |
| --- | --- |

(3)

2013 m. gruodžio 2 d. priimtas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1311/2013 (3);

| (4) | todėl Reglamentą (ES) Nr. 99/2013 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentą (ES) Nr. 99/2013 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (5) | siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, jis turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, jis turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 99/2013 7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Finansavimas

1.   Sąjungos finansinis paketas programai įgyvendinti 2013 m., kuris finansuojamas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio lėšomis, yra 57,3 mln. EUR. Sąjungos finansinis paketas programai įgyvendinti 2014–2017 m., kuris finansuojamas 2014–2017 m. programavimo laikotarpio lėšomis, yra 234,8 mln. EUR.

2.   Komisija Sąjungos finansinę paramą naudoja laikydamasi Finansinio reglamento.

3.   Komisija priima sprendimą dėl metinių asignavimų, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos prerogatyvų.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (OL L 39, 2013 2 9, p. 12).

2

(3)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

3

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/85

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1384/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 55/2008 (2) Moldovos Respublikai (toliau – Moldova) nustatyta speciali autonominių prekybos lengvatų sistema. Taikant tą sistemą, visi Moldovos kilmės produktai (išskyrus tam tikrus žemės ūkio produktus, išvardytus to reglamento I priede, kuriems nustatytos ribotos lengvatos – atleidimas nuo muitų neviršijant tarifinių kvotų arba muitų sumažinimas) gali laisvai patekti į Sąjungos rinką; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 55/2008 (2) Moldovos Respublikai (toliau – Moldova) nustatyta speciali autonominių prekybos lengvatų sistema. Taikant tą sistemą, visi Moldovos kilmės produktai (išskyrus tam tikrus žemės ūkio produktus, išvardytus to reglamento I priede, kuriems nustatytos ribotos lengvatos – atleidimas nuo muitų neviršijant tarifinių kvotų arba muitų sumažinimas) gali laisvai patekti į Sąjungos rinką;

| (2) | remdamasi Europos kaimynystės politika, ES ir Moldovos Europos kaimynystės politikos veiksmų planu ir Rytų partnerystės projektu, Moldova priėmė plataus užmojo politinės asociacijos ir tolesnės ekonominės integracijos su Sąjunga darbotvarkę. Moldova taip pat padarė didelę pažangą derindama savo teisės aktų nuostatas su Sąjungos teisės aktais ir standartais; |
| --- | --- |

(2)

remdamasi Europos kaimynystės politika, ES ir Moldovos Europos kaimynystės politikos veiksmų planu ir Rytų partnerystės projektu, Moldova priėmė plataus užmojo politinės asociacijos ir tolesnės ekonominės integracijos su Sąjunga darbotvarkę. Moldova taip pat padarė didelę pažangą derindama savo teisės aktų nuostatas su Sąjungos teisės aktais ir standartais;

| (3) | 2013 m. birželio mėn. baigtos nuo 2010 m. sausio mėn. vykusios derybos dėl naujo asociacijos susitarimo, kuris apima Sąjungos ir Moldovos išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimą. Tame susitarime numatyta visiškai liberalizuoti dvišalę prekybą vynu; |
| --- | --- |

(3)

2013 m. birželio mėn. baigtos nuo 2010 m. sausio mėn. vykusios derybos dėl naujo asociacijos susitarimo, kuris apima Sąjungos ir Moldovos išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimą. Tame susitarime numatyta visiškai liberalizuoti dvišalę prekybą vynu;

| (4) | siekiant paremti Moldovos pastangas pagal Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystės projektą ir Moldovai atverti patrauklią bei patikimą rinką jos vyno eksportui, vyno importas iš Moldovos į Sąjungą turėtų būti liberalizuotas nedelsiant; |
| --- | --- |

(4)

siekiant paremti Moldovos pastangas pagal Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystės projektą ir Moldovai atverti patrauklią bei patikimą rinką jos vyno eksportui, vyno importas iš Moldovos į Sąjungą turėtų būti liberalizuotas nedelsiant;

| (5) | siekiant užtikrinti nenutrūkstamus prekybos srautus iš Moldovos ir teisinį aiškumą ūkinės veiklos vykdytojams, būtina, kad autonominės prekybos lengvatos būtų taikomos be pertraukų iki Reglamente (EB) Nr. 55/2008 numatytos jų galiojimo pabaigos datos; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti nenutrūkstamus prekybos srautus iš Moldovos ir teisinį aiškumą ūkinės veiklos vykdytojams, būtina, kad autonominės prekybos lengvatos būtų taikomos be pertraukų iki Reglamente (EB) Nr. 55/2008 numatytos jų galiojimo pabaigos datos;

| (6) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 55/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 55/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 55/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 16 straipsnio trečia, ketvirta ir penkta pastraipos išbraukiamos; |
| --- | --- |

1)

16 straipsnio trečia, ketvirta ir penkta pastraipos išbraukiamos;

| 2) | I priedo 1 punkto lentelėje išbraukiama paskutinė eilutė (eilės Nr. 09.0514) „Šviežių vynuogių vynas, išskyrus putojantį vyną“. |
| --- | --- |

2)

I priedo 1 punkto lentelėje išbraukiama paskutinė eilutė (eilės Nr. 09.0514) „Šviežių vynuogių vynas, išskyrus putojantį vyną“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2013 m. gruodžio 10 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  2008 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 55/2008, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 bei Komisijos sprendimą 2005/924/EB (OL L 20, 2008 1 24, p. 1).

2

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/86

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1385/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1069/2009, (ES) Nr. 1379/2013 ir (ES) Nr. 1380/2013

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 349 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavusi su Regionų komitetu,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2012/419/ES (3) Europos Vadovų Taryba nusprendė iš dalies pakeisti Majoto statusą Sąjungos atžvilgiu nuo 2014 m. sausio 1 d. Nuo tos dienos Majotas nebebus užjūrio šalis ar teritorija ir taps Sąjungos atokiausiu regionu, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 349 straipsnyje ir 355 straipsnio 1 dalyje. Taip iš dalies pakeitus Majoto teisinį statusą, nuo 2014 m. sausio 1 d. Majotui bus taikoma Sąjungos teisė. Atsižvelgiant į Majoto konkrečią socialinės ir ekonominės struktūros padėtį, kurią sunkina jo atokumas, izoliuotumas, mažas dydis, sudėtingos topografijos ir klimato sąlygos, kai kuriose srityse turėtų būti numatytos tam tikros specifinės priemonės; |
| --- | --- |

(1)

Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2012/419/ES (3) Europos Vadovų Taryba nusprendė iš dalies pakeisti Majoto statusą Sąjungos atžvilgiu nuo 2014 m. sausio 1 d. Nuo tos dienos Majotas nebebus užjūrio šalis ar teritorija ir taps Sąjungos atokiausiu regionu, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 349 straipsnyje ir 355 straipsnio 1 dalyje. Taip iš dalies pakeitus Majoto teisinį statusą, nuo 2014 m. sausio 1 d. Majotui bus taikoma Sąjungos teisė. Atsižvelgiant į Majoto konkrečią socialinės ir ekonominės struktūros padėtį, kurią sunkina jo atokumas, izoliuotumas, mažas dydis, sudėtingos topografijos ir klimato sąlygos, kai kuriose srityse turėtų būti numatytos tam tikros specifinės priemonės;

| (2) | žuvininkystės ir gyvūnų sveikatos srityje turėtų būti iš dalies pakeisti toliau nurodyti reglamentai; |
| --- | --- |

(2)

žuvininkystės ir gyvūnų sveikatos srityje turėtų būti iš dalies pakeisti toliau nurodyti reglamentai;

| (3) | kalbant apie Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 (4), vandenys aplink Majotą, kuris yra naujas atokiausias regionas, turėtų būti įtraukti į to reglamento taikymo sritį ir turėtų būti uždrausta gaubiamaisiais tinklais žvejoti tunų ir tunams giminingų žuvų būrius 24 mylių zonoje nuo salos bazinių linijų, siekiant apsaugoti stambių migruojančių žuvų būrius prie Majoto salos; |
| --- | --- |

(3)

kalbant apie Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 (4), vandenys aplink Majotą, kuris yra naujas atokiausias regionas, turėtų būti įtraukti į to reglamento taikymo sritį ir turėtų būti uždrausta gaubiamaisiais tinklais žvejoti tunų ir tunams giminingų žuvų būrius 24 mylių zonoje nuo salos bazinių linijų, siekiant apsaugoti stambių migruojančių žuvų būrius prie Majoto salos;

| (4) | kalbant apie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 (5), atsižvelgiant į labai suskaidytas ir nepakankamai išplėtotas Majoto prekybos schemas, žuvininkystės produktų ženklinimo taisyklių taikymas mažmenininkams taptų našta, kuri būtų neproporcinga, atsižvelgiant į informacijos, kuri būtų perduodama vartotojui, kiekį. Todėl yra tikslinga numatyti laikiną nukrypti nuo mažmeninei prekybai pateikiamų ir galutiniams vartotojams Majote skirtų žuvininkystės produktų ženklinimo taisyklių leidžiančią nuostatą; |
| --- | --- |

(4)

kalbant apie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1379/2013 (5), atsižvelgiant į labai suskaidytas ir nepakankamai išplėtotas Majoto prekybos schemas, žuvininkystės produktų ženklinimo taisyklių taikymas mažmenininkams taptų našta, kuri būtų neproporcinga, atsižvelgiant į informacijos, kuri būtų perduodama vartotojui, kiekį. Todėl yra tikslinga numatyti laikiną nukrypti nuo mažmeninei prekybai pateikiamų ir galutiniams vartotojams Majote skirtų žuvininkystės produktų ženklinimo taisyklių leidžiančią nuostatą;

| (5) | kalbant apie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 (6), turėtų būti nustatytos konkrečios priemonės, susijusios su žvejybos pajėgumais ir laivyno registru; |
| --- | --- |

(5)

kalbant apie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 (6), turėtų būti nustatytos konkrečios priemonės, susijusios su žvejybos pajėgumais ir laivyno registru;

| (6) | didelę iš Prancūzijos departamento Majoto eksploatuojamo su Prancūzijos vėliava plaukiojančių laivų laivyno dalį sudaro trumpesni negu 10 m laivai, kurie yra išsidėstę aplink salą, neturi konkrečių iškrovimo vietų, vis dar turi būti identifikuoti ir išmatuoti, ir juose nėra pagrindinės saugos įrangos, kad juos būtų galima įtraukti į Sąjungos žvejybos laivų registrą. Dėl to Prancūzija negalės užbaigti pildyti šio registro iki 2021 m. gruodžio 31 d. Tačiau Prancūzija turėtų sudaryti laikiną laivyno registrą, kuris užtikrintų būtiniausią šio segmento laivų identifikavimą, kad būtų išvengta neoficialių žvejybos laivų plitimo; |
| --- | --- |

(6)

didelę iš Prancūzijos departamento Majoto eksploatuojamo su Prancūzijos vėliava plaukiojančių laivų laivyno dalį sudaro trumpesni negu 10 m laivai, kurie yra išsidėstę aplink salą, neturi konkrečių iškrovimo vietų, vis dar turi būti identifikuoti ir išmatuoti, ir juose nėra pagrindinės saugos įrangos, kad juos būtų galima įtraukti į Sąjungos žvejybos laivų registrą. Dėl to Prancūzija negalės užbaigti pildyti šio registro iki 2021 m. gruodžio 31 d. Tačiau Prancūzija turėtų sudaryti laikiną laivyno registrą, kuris užtikrintų būtiniausią šio segmento laivų identifikavimą, kad būtų išvengta neoficialių žvejybos laivų plitimo;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad Prancūzija Indijos vandenyno tunų komisijai (toliau – IOTC) pristatė plėtros planą, kuriame apibūdinamas Majoto laivyno orientacinis dydis ir numatomi Majote, kuris yra naujas atokiausias regionas, įkurto nepakankamai išplėtoto mažesnių nei 23 metrų ilgio mechaninėmis ūdomis žvejojančių laivų ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivyno pokyčiai, kuriam nė viena IOTC susitariančioji šalis, įskaitant Sąjungą, neprieštaravo, tikslinga to plano atskaitos lygiais remtis kaip Majoto uostuose registruoto mažesnių nei 23 metrų ilgio mechaninėmis ūdomis žvejojančių laivų ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivyno pajėgumo viršutine riba. Nukrypstant nuo bendrai taikomų Sąjungos taisyklių ir dėl Majoto dabartinės specialios socialinės ir ekonominės padėties Prancūzijai turėtų būti suteikta pakankamai laiko, kad ji iki 2025 m. galėtų padidinti savo mažesnių laivų laivyno nepakankamai išplėtoto segmento pajėgumus; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad Prancūzija Indijos vandenyno tunų komisijai (toliau – IOTC) pristatė plėtros planą, kuriame apibūdinamas Majoto laivyno orientacinis dydis ir numatomi Majote, kuris yra naujas atokiausias regionas, įkurto nepakankamai išplėtoto mažesnių nei 23 metrų ilgio mechaninėmis ūdomis žvejojančių laivų ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivyno pokyčiai, kuriam nė viena IOTC susitariančioji šalis, įskaitant Sąjungą, neprieštaravo, tikslinga to plano atskaitos lygiais remtis kaip Majoto uostuose registruoto mažesnių nei 23 metrų ilgio mechaninėmis ūdomis žvejojančių laivų ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų laivyno pajėgumo viršutine riba. Nukrypstant nuo bendrai taikomų Sąjungos taisyklių ir dėl Majoto dabartinės specialios socialinės ir ekonominės padėties Prancūzijai turėtų būti suteikta pakankamai laiko, kad ji iki 2025 m. galėtų padidinti savo mažesnių laivų laivyno nepakankamai išplėtoto segmento pajėgumus;

| (8) | kalbant apie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (7), reikėtų pažymėti, kad Majotas neturi pramonės pajėgumų perdirbti gyvūninius šalutinius produktus. Todėl tikslinga Prancūzijai suteikti penkerių metų laikotarpį, kad ji galėtų sukurti šalutinių gyvūninių produktų identifikavimo, tvarkymo, vežimo, apdorojimo ir šalinimo infrastruktūrą visapusiškai laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1069/2009; |
| --- | --- |

(8)

kalbant apie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 (7), reikėtų pažymėti, kad Majotas neturi pramonės pajėgumų perdirbti gyvūninius šalutinius produktus. Todėl tikslinga Prancūzijai suteikti penkerių metų laikotarpį, kad ji galėtų sukurti šalutinių gyvūninių produktų identifikavimo, tvarkymo, vežimo, apdorojimo ir šalinimo infrastruktūrą visapusiškai laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1069/2009;

| (9) | kalbant apie Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (8), panašu, kad Prancūzija negalės laikytis visų Sąjungos kontrolės įpareigojimų, kiek tai susiję su segmentu „Majotas. Pelaginės ir priedugnio rūšių žuvys. Ilgis < 10 metrų“, iki dienos, kurią Majotas taps atokiausiu regionu. To segmento laivai, išsidėstę aplink salą, neturi konkrečių iškrovimo vietų ir juos vis dar reikia identifikuoti. Be to, būtina rengti žvejus ir kontrolierius, taip pat nustatyti tinkamą administracinę ir fizinę infrastruktūrą. Todėl reikia numatyti laikiną nukrypti nuo tam tikrų taisyklių, susijusių su žvejybos laivų ir jų požymių, jų veiklos jūroje, jų įrankių ir jų laimikių visais etapais nuo laivo iki rinkos kontrole, leidžiančią nuostatą, kiek tai susiję su tuo laivyno segmentu. Tačiau norėdama pasiekti bent kai kuriuos iš svarbiausių Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 tikslų, Prancūzija turėtų nustatyti nacionalinę kontrolės sistemą, kuri suteiktų jai galimybę kontroliuoti ir stebėti to laivyno segmento veiklą ir laikytis Sąjungos tarptautinių ataskaitų teikimo įpareigojimų; |
| --- | --- |

(9)

kalbant apie Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 (8), panašu, kad Prancūzija negalės laikytis visų Sąjungos kontrolės įpareigojimų, kiek tai susiję su segmentu „Majotas. Pelaginės ir priedugnio rūšių žuvys. Ilgis < 10 metrų“, iki dienos, kurią Majotas taps atokiausiu regionu. To segmento laivai, išsidėstę aplink salą, neturi konkrečių iškrovimo vietų ir juos vis dar reikia identifikuoti. Be to, būtina rengti žvejus ir kontrolierius, taip pat nustatyti tinkamą administracinę ir fizinę infrastruktūrą. Todėl reikia numatyti laikiną nukrypti nuo tam tikrų taisyklių, susijusių su žvejybos laivų ir jų požymių, jų veiklos jūroje, jų įrankių ir jų laimikių visais etapais nuo laivo iki rinkos kontrole, leidžiančią nuostatą, kiek tai susiję su tuo laivyno segmentu. Tačiau norėdama pasiekti bent kai kuriuos iš svarbiausių Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 tikslų, Prancūzija turėtų nustatyti nacionalinę kontrolės sistemą, kuri suteiktų jai galimybę kontroliuoti ir stebėti to laivyno segmento veiklą ir laikytis Sąjungos tarptautinių ataskaitų teikimo įpareigojimų;

| (10) | todėl reglamentai (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1224/2009, (ES) Nr. 1379/2013 ir (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(10)

todėl reglamentai (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1224/2009, (ES) Nr. 1379/2013 ir (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 850/98 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 850/98 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 dalies h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | 8 regionas
  Visi Reunjono ir Majoto, Prancūzijos departamentų, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.“. |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 dalies h punktas pakeičiamas taip:

„h)

8 regionas

Visi Reunjono ir Majoto, Prancūzijos departamentų, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.“.

| 2) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „34g straipsnis
  Žvejybos apribojimai 24 mylių zonoje aplink Majotą
  Laivams draudžiama gaubiamaisiais tinklais žvejoti tunų ir tunams giminingų žuvų būrius 24 mylių zonoje prie Majoto, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, pakrantės, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys.“. |
| --- | --- |

2)

Įterpiamas šis straipsnis:

„34g straipsnis

Žvejybos apribojimai 24 mylių zonoje aplink Majotą

Laivams draudžiama gaubiamaisiais tinklais žvejoti tunų ir tunams giminingų žuvų būrius 24 mylių zonoje prie Majoto, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, pakrantės, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys.“.

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 35 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„6.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. 1, 2 ir 3 dalys netaikomos mažmeninei prekybai pateikiamiems ir galutiniams vartotojams Majote, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta SESV 349 straipsnyje, skirtiems produktams.“.

3 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 23 straipsnis papildomas šia dalimi
  „4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Prancūzijai leidžiama iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti naujus pajėgumus nepanaikinant lygiaverčių pajėgumų II priede nurodytiems įvairiems segmentams Majote, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje (toliau – Majotas).“ |
| --- | --- |

1)

23 straipsnis papildomas šia dalimi

„4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Prancūzijai leidžiama iki 2025 m. gruodžio 31 d. nustatyti naujus pajėgumus nepanaikinant lygiaverčių pajėgumų II priede nurodytiems įvairiems segmentams Majote, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje (toliau – Majotas).“

| 2) | 36 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „5.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Prancūzijai iki 2021 m. gruodžio 31 d. netaikoma prievolė į savo Sąjungos žvejybos laivų registrą įtraukti laivus, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto.
  6.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. Prancūzija tvarko laikiną žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto, registrą. Tame registre pateikiamas bent jau kiekvieno laivo pavadinimas, bendras ilgis ir identifikavimo kodas. Laikiname registre įregistruoti laivai laikomi Majote registruotais laivais.“ |
| --- | --- |

2)

36 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„5.   Nukrypstant nuo 1 dalies, Prancūzijai iki 2021 m. gruodžio 31 d. netaikoma prievolė į savo Sąjungos žvejybos laivų registrą įtraukti laivus, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto.

6.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. Prancūzija tvarko laikiną žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto, registrą. Tame registre pateikiamas bent jau kiekvieno laivo pavadinimas, bendras ilgis ir identifikavimo kodas. Laikiname registre įregistruoti laivai laikomi Majote registruotais laivais.“

| 3) | Šio reglamento priede esantys su Majotu susiję įrašai įterpiami į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede esančią lentelę po įrašo „Gvadelupa: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m“. |
| --- | --- |

3)

Šio reglamento priede esantys su Majotu susiję įrašai įterpiami į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede esančią lentelę po įrašo „Gvadelupa: pelaginės rūšys, ilgis > 12 m“.

4 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 56 straipsnis pakeičiamas taip:

„56 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. kovo 4 d.

Tačiau 4 straipsnis Majotui, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje (toliau – Majotas), taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai, pagaminti Majote anksčiau nei 2021 m. sausio 1 d., yra pašalinami pagal šio reglamento 19 straipsnio 1 dalies b punktą.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.“.

5 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 pakeitimas

Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 įterpiamas šis straipsnis:

„2a straipsnis

Sąjungos kontrolės sistemos taikymas tam tikriems Majoto, kuris yra atokiausias regionas, laivyno segmentams

1.   Iki 2021 m. gruodžio 31 d. 5 straipsnio 3 dalis ir 6, 8, 41, 56, 58–62, 66, 68 ir 109 straipsniai netaikomi Prancūzijai, kiek tai susiję su žvejybos laivais, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto, kuris yra atokiausias regionas, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje (toliau – Majotas), bei tokių žvejybos laivų veiklai ir laimikiui.

2.   Ne vėliau kaip 2014 m. rugsėjo 30 d. Prancūzija nustato žvejybos laivams, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto, taikomą supaprastintą ir laikiną kontrolės sistemą. Tą sistemą sudaro šie elementai:

| a) | žinios apie žvejybos pajėgumus; |
| --- | --- |

a)

žinios apie žvejybos pajėgumus;

| b) | galimybės naudotis Majoto vandenimis; |
| --- | --- |

b)

galimybės naudotis Majoto vandenimis;

| c) | deklaravimo prievolių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

c)

deklaravimo prievolių įgyvendinimas;

| d) | institucijų, atsakingų už kontrolės veiksmus, paskyrimas; |
| --- | --- |

d)

institucijų, atsakingų už kontrolės veiksmus, paskyrimas;

| e) | priemonės, kuriomis užtikrinama, kad bet koks vykdymo užtikrinimas ilgesnių nei 10 m laivų atžvilgiu vyktų nediskriminavimo pagrindu. |
| --- | --- |

e)

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad bet koks vykdymo užtikrinimas ilgesnių nei 10 m laivų atžvilgiu vyktų nediskriminavimo pagrindu.

Ne vėliau kaip 2020 m. rugsėjo 30 d. Prancūzija pateikia Komisijai veiksmų planą, kuriame išdėstomos priemonės, kurių reikia imtis siekiant užtikrinti visapusišką Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimą nuo 2022 m. sausio 1 d., kiek tai susiję su žvejybos laivais, kurių bendras ilgis yra mažesnis negu 10 m ir kurie eksploatuojami iš Majoto. Prancūzija ir Komisija aptaria tą veiksmų planą. Prancūzija imasi visų būtinų to veiksmų plano įgyvendinimo priemonių.“.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2013 m. gruodžio 12 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL C 341, 2013 11 21, p. 97.

2

(3)  2012 m. liepos 11 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas 2012/419/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Majoto statusas Europos Sąjungos atžvilgiu (OL L 204, 2012 7 31, p. 131).

3

(4)  1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4 27, p. 1).

4

(5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

5

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 22.

6

(7)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

7

(8)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

8

---

PRIEDAS

MAJOTE, KURIS YRA ATOKIAUSIAS REGIONAS, KAIP APIBRĖŽTA SESV 349 STRAIPSNYJE, ĮREGISTRUOTŲ LAIVYNŲ VIRŠUTINĖS ŽVEJYBOS PAJĖGUMŲ RIBOS

| Majotas. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai | 13 916 (1) | 24 000 (1) |
| --- | --- | --- |
| Majotas.
  Mechaninėmis ūdomis žvejojantys laivai, mažesni nei 23 m | 2 500 (1) | 8 500 (1) |
| Majotas.
  Priedugnio ir pelaginės rūšys. Mažesni nei 10 m laivai | p.m. (2) | p.m. (2) |

Majotas. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai

13 916 (1)

24 000 (1)

Majotas.

Mechaninėmis ūdomis žvejojantys laivai, mažesni nei 23 m

2 500 (1)

8 500 (1)

Majotas.

Priedugnio ir pelaginės rūšys. Mažesni nei 10 m laivai

p.m. (2)

p.m. (2)

---

(1)  Vadovaujantis 2011 m. sausio 7 d. Indijos vandenyno tunų komisijai pateiktu plėtros planu.

(2)  Viršutinės ribos nurodomos šioje lentelėje, kai jos bus parengtos ir ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d.

---

DIREKTYVOS

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/90

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2013/53/ES

2013 m. lapkričio 20 d.

dėl pramoginių ir asmeninių laivų, kuria panaikinama direktyva 94/25/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | kuriant vidaus rinką buvo priimta 1994 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/25/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su pramoginiais laivais, suderinimo (3), kuria siekta suderinti pramoginių laivų saugos charakteristikas visose valstybėse narėse ir panaikinti kliūtis prekybai pramoginiais laivais tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

(1)

kuriant vidaus rinką buvo priimta 1994 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/25/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su pramoginiais laivais, suderinimo (3), kuria siekta suderinti pramoginių laivų saugos charakteristikas visose valstybėse narėse ir panaikinti kliūtis prekybai pramoginiais laivais tarp valstybių narių;

| (2) | iš pradžių Direktyva 94/25/EB buvo taikoma tik pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis ne mažesnis kaip 2,5 m ir ne didesnis kaip 24 m. 2003 birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvą 94/25/EB (4), Direktyvos 94/25/EB taikymo sritis buvo išplėsta, į iš dalies keičiančią direktyvą įtraukiant asmeninius laivus ir integruotus aplinkos apsaugos reikalavimus, nustačius varomųjų variklių (tiek slėginio uždegimo variklių, tiek kibirkštinio uždegimo variklių) išmetalų (CO, HC, NOx ir dalelių) ribas ir skleidžiamo triukšmo ribas; |
| --- | --- |

(2)

iš pradžių Direktyva 94/25/EB buvo taikoma tik pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis ne mažesnis kaip 2,5 m ir ne didesnis kaip 24 m. 2003 birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/44/EB, iš dalies keičiančia Direktyvą 94/25/EB (4), Direktyvos 94/25/EB taikymo sritis buvo išplėsta, į iš dalies keičiančią direktyvą įtraukiant asmeninius laivus ir integruotus aplinkos apsaugos reikalavimus, nustačius varomųjų variklių (tiek slėginio uždegimo variklių, tiek kibirkštinio uždegimo variklių) išmetalų (CO, HC, NOx ir dalelių) ribas ir skleidžiamo triukšmo ribas;

| (3) | Direktyva 94/25/EB yra grindžiama naujojo požiūrio principais, išdėstytais 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujojo požiūrio į techninį derinimą ir standartus (5).Todėl joje pateikiami tik esminiai reikalavimai, taikomi pramoginiams laivams, o išsamius techninius reikalavimus tvirtina Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (6). Užtikrinus atitiktį taip nustatytiems darniesiems standartams, kurių nuorodos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, galima laikytis prielaidos, kad laikomasi ir Direktyvos 94/25/EB reikalavimų. Patirtis parodė, kad šiame sektoriuje tokie pagrindiniai principai pasiteisino, tad reikėtų jų toliau laikytis ir netgi papildomai skatinti jų taikymą; |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 94/25/EB yra grindžiama naujojo požiūrio principais, išdėstytais 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujojo požiūrio į techninį derinimą ir standartus (5).Todėl joje pateikiami tik esminiai reikalavimai, taikomi pramoginiams laivams, o išsamius techninius reikalavimus tvirtina Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (6). Užtikrinus atitiktį taip nustatytiems darniesiems standartams, kurių nuorodos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, galima laikytis prielaidos, kad laikomasi ir Direktyvos 94/25/EB reikalavimų. Patirtis parodė, kad šiame sektoriuje tokie pagrindiniai principai pasiteisino, tad reikėtų jų toliau laikytis ir netgi papildomai skatinti jų taikymą;

| (4) | tačiau dėl technologinių pokyčių rinkoje kilo naujų klausimų, susijusių su Direktyvos 94/25/EB aplinkosaugos reikalavimais. Siekiant atsižvelgti į tuos pokyčius ir aiškiau išdėstyti tvarką, kurios turi būti laikomasi prekiaujant gaminiais, kuriems taikoma ši direktyva, tam tikri Direktyvos 94/25/EB aspektai turėtų būti patikslinti ir patobulinti, o pati direktyva siekiant aiškumo turėtų būti panaikinta ir pakeista šia direktyva; |
| --- | --- |

(4)

tačiau dėl technologinių pokyčių rinkoje kilo naujų klausimų, susijusių su Direktyvos 94/25/EB aplinkosaugos reikalavimais. Siekiant atsižvelgti į tuos pokyčius ir aiškiau išdėstyti tvarką, kurios turi būti laikomasi prekiaujant gaminiais, kuriems taikoma ši direktyva, tam tikri Direktyvos 94/25/EB aspektai turėtų būti patikslinti ir patobulinti, o pati direktyva siekiant aiškumo turėtų būti panaikinta ir pakeista šia direktyva;

| (5) | 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 765/2008, nustatančiame su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (7), nustatytos horizontaliosios nuostatos dėl atitikties vertinimo įstaigų akreditavimo, ženklinimo CE ženklu ir į Sąjungos rinką patenkantiems gaminiams skirtos Sąjungos rinkos priežiūros sistemos bei tų gaminių tikrinimo, kurios taip pat taikomos gaminiams, kuriems taikoma ši direktyva; |
| --- | --- |

(5)

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 765/2008, nustatančiame su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (7), nustatytos horizontaliosios nuostatos dėl atitikties vertinimo įstaigų akreditavimo, ženklinimo CE ženklu ir į Sąjungos rinką patenkantiems gaminiams skirtos Sąjungos rinkos priežiūros sistemos bei tų gaminių tikrinimo, kurios taip pat taikomos gaminiams, kuriems taikoma ši direktyva;

| (6) | 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos (8) nustatyti bendrieji principai ir orientacinės nuostatos, taikomi teisėkūros procedūra priimamiems aktams, kurie grindžiami naujojo požiūrio principais. Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitais sektorių gaminius reglamentuojančiais teisės aktais, tikslinga tam tikras šios direktyvos nuostatas suderinti su minėtu sprendimu, jei atsižvelgiant į sektoriaus specifiškumą nebūtinas kitoks sprendimas. Todėl tam tikros apibrėžtys, bendros ekonominės veiklos vykdytojų prievolės, atitikties prielaida, ženklinimo CE ženklu taisyklės, reikalavimai, taikomi atitikties vertinimo įstaigoms bei pranešimo procedūroms, ir su procedūromis, kurios taikomos pavojų keliantiems gaminiams, susijusios nuostatos turėtų būti suderintos su minėtu sprendimu. 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos (9) numatyta prieštaravimų darniesiems standartams procedūra, taikoma, kai tie standartai ne visiškai atitinka šios direktyvos reikalavimus; |
| --- | --- |

(6)

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos (8) nustatyti bendrieji principai ir orientacinės nuostatos, taikomi teisėkūros procedūra priimamiems aktams, kurie grindžiami naujojo požiūrio principais. Siekiant užtikrinti suderinamumą su kitais sektorių gaminius reglamentuojančiais teisės aktais, tikslinga tam tikras šios direktyvos nuostatas suderinti su minėtu sprendimu, jei atsižvelgiant į sektoriaus specifiškumą nebūtinas kitoks sprendimas. Todėl tam tikros apibrėžtys, bendros ekonominės veiklos vykdytojų prievolės, atitikties prielaida, ženklinimo CE ženklu taisyklės, reikalavimai, taikomi atitikties vertinimo įstaigoms bei pranešimo procedūroms, ir su procedūromis, kurios taikomos pavojų keliantiems gaminiams, susijusios nuostatos turėtų būti suderintos su minėtu sprendimu. 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos (9) numatyta prieštaravimų darniesiems standartams procedūra, taikoma, kai tie standartai ne visiškai atitinka šios direktyvos reikalavimus;

| (7) | kad ekonominės veiklos vykdytojams ir nacionalinėms valdžios institucijoms ši direktyva būtų suprantamesnė ir jiems būtų lengviau ją vienodai taikyti, Direktyvos 94/25/EB taikymo sritis ir apibrėžtys turėtų būti patikslintos. Visų pirma reikėtų patikslinti, kad ši direktyva netaikoma laivams amfibijoms. Be to, būtina nurodyti, kokios rūšies kanojoms ir baidarėms ši direktyva netaikoma, ir patikslinti, kad ji taikoma tik sportui ir laisvalaikiui skirtiems asmeniniams laivams; |
| --- | --- |

(7)

kad ekonominės veiklos vykdytojams ir nacionalinėms valdžios institucijoms ši direktyva būtų suprantamesnė ir jiems būtų lengviau ją vienodai taikyti, Direktyvos 94/25/EB taikymo sritis ir apibrėžtys turėtų būti patikslintos. Visų pirma reikėtų patikslinti, kad ši direktyva netaikoma laivams amfibijoms. Be to, būtina nurodyti, kokios rūšies kanojoms ir baidarėms ši direktyva netaikoma, ir patikslinti, kad ji taikoma tik sportui ir laisvalaikiui skirtiems asmeniniams laivams;

| (8) | kad direktyva būtų suprantamesnė ir ją būtų lengviau vienodai taikyti, taip pat tikslinga pateikti šiam sektoriui būdingų terminų „asmeniniam naudojimui pastatytas laivas“, „korpuso ilgis“ ir „privatus importuotojas“ apibrėžtis. Dabartinę termino „varomasis variklis“ apibrėžtį būtina išplėsti, kad ji apimtų ir inovacinius varomųjų sistemų sprendimus; |
| --- | --- |

(8)

kad direktyva būtų suprantamesnė ir ją būtų lengviau vienodai taikyti, taip pat tikslinga pateikti šiam sektoriui būdingų terminų „asmeniniam naudojimui pastatytas laivas“, „korpuso ilgis“ ir „privatus importuotojas“ apibrėžtis. Dabartinę termino „varomasis variklis“ apibrėžtį būtina išplėsti, kad ji apimtų ir inovacinius varomųjų sistemų sprendimus;

| (9) | Sąjungos rinkai pateikiami arba pradedami eksploatuoti gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, turėtų atitikti atitinkamus Sąjungos teisės aktus, o ekonominės veiklos vykdytojai turėtų būti atsakingi už gaminių atitiktį, atsižvelgiant į atitinkamą jų vaidmenį tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrinta aukšto lygio visuomenės interesų apsauga, pavyzdžiui, sveikatos ir saugos ir vartotojų bei aplinkos apsaugos, ir užtikrinta sąžininga konkurencija Sąjungos rinkoje; |
| --- | --- |

(9)

Sąjungos rinkai pateikiami arba pradedami eksploatuoti gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, turėtų atitikti atitinkamus Sąjungos teisės aktus, o ekonominės veiklos vykdytojai turėtų būti atsakingi už gaminių atitiktį, atsižvelgiant į atitinkamą jų vaidmenį tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrinta aukšto lygio visuomenės interesų apsauga, pavyzdžiui, sveikatos ir saugos ir vartotojų bei aplinkos apsaugos, ir užtikrinta sąžininga konkurencija Sąjungos rinkoje;

| (10) | visi tiekimo ir platinimo grandinėje veikiantys ekonominės veiklos vykdytojai turėtų imtis atitinkamų priemonių užtikrinti, kad gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, būdami teisingai sukonstruoti ir techniškai prižiūrimi, nekeltų pavojaus žmonių sveikatai ir saugai, turtui ar aplinkai, ir kad jie tiektų rinkai tik tuos gaminius, kurie atitinka atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Šioje direktyvoje turėtų būti aiškiai ir proporcingai paskirstytos prievolės, nustatytos atsižvelgiant į kiekvieno tiekimo ir platinimo grandinėje dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo vaidmenį; |
| --- | --- |

(10)

visi tiekimo ir platinimo grandinėje veikiantys ekonominės veiklos vykdytojai turėtų imtis atitinkamų priemonių užtikrinti, kad gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, būdami teisingai sukonstruoti ir techniškai prižiūrimi, nekeltų pavojaus žmonių sveikatai ir saugai, turtui ar aplinkai, ir kad jie tiektų rinkai tik tuos gaminius, kurie atitinka atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Šioje direktyvoje turėtų būti aiškiai ir proporcingai paskirstytos prievolės, nustatytos atsižvelgiant į kiekvieno tiekimo ir platinimo grandinėje dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo vaidmenį;

| (11) | kadangi tam tikras užduotis gali atlikti tik gamintojas, būtina aiškiai skirti gamintoją ir ekonominės veiklos vykdytojus, dalyvaujančius tolesnėje platinimo grandinėje. Taip pat reikia aiškiai skirti importuotoją ir platintoją, nes importuotojas pateikia Sąjungos rinkai gaminius iš trečiųjų šalių. Todėl importuotojas turėtų užtikrinti, kad tie gaminiai atitiktų taikytinus Sąjungos reikalavimus; |
| --- | --- |

(11)

kadangi tam tikras užduotis gali atlikti tik gamintojas, būtina aiškiai skirti gamintoją ir ekonominės veiklos vykdytojus, dalyvaujančius tolesnėje platinimo grandinėje. Taip pat reikia aiškiai skirti importuotoją ir platintoją, nes importuotojas pateikia Sąjungos rinkai gaminius iš trečiųjų šalių. Todėl importuotojas turėtų užtikrinti, kad tie gaminiai atitiktų taikytinus Sąjungos reikalavimus;

| (12) | kadangi gamintojas yra išsamiai susipažinęs su projektavimo ir gamybos procesu, jis gali geriausiai atlikti visą atitikties vertinimo procedūrą. Todėl atitikties vertinimas turėtų likti tik gamintojo prievolė; |
| --- | --- |

(12)

kadangi gamintojas yra išsamiai susipažinęs su projektavimo ir gamybos procesu, jis gali geriausiai atlikti visą atitikties vertinimo procedūrą. Todėl atitikties vertinimas turėtų likti tik gamintojo prievolė;

| (13) | būtina užtikrinti, kad gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, į Sąjungos rinką patenkantys iš trečiųjų šalių, atitiktų visus taikytinus Sąjungos reikalavimus, visų pirma, kad gamintojai būtų įvykdę atitinkamas tų gaminių vertinimo procedūras. Todėl reikėtų numatyti, kad importuotojai turėtų užtikrinti, kad gaminiai, kuriuos jie pateikia rinkai, atitiktų taikytinus reikalavimus, ir kad jie neteiktų rinkai gaminių, kurie neatitinka tokių reikalavimų arba kurie kelia pavojų. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad importuotojai turėtų užtikrinti, kad buvo atliktos atitikties vertinimo procedūros ir kad priežiūros institucijos galėtų patikrinti ženklinimą CE ženklu ir gamintojų parengtus dokumentus; |
| --- | --- |

(13)

būtina užtikrinti, kad gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, į Sąjungos rinką patenkantys iš trečiųjų šalių, atitiktų visus taikytinus Sąjungos reikalavimus, visų pirma, kad gamintojai būtų įvykdę atitinkamas tų gaminių vertinimo procedūras. Todėl reikėtų numatyti, kad importuotojai turėtų užtikrinti, kad gaminiai, kuriuos jie pateikia rinkai, atitiktų taikytinus reikalavimus, ir kad jie neteiktų rinkai gaminių, kurie neatitinka tokių reikalavimų arba kurie kelia pavojų. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad importuotojai turėtų užtikrinti, kad buvo atliktos atitikties vertinimo procedūros ir kad priežiūros institucijos galėtų patikrinti ženklinimą CE ženklu ir gamintojų parengtus dokumentus;

| (14) | jei platintojas tiekia rinkai gaminį, kuriam taikoma ši direktyva, po to, kai gamintojas ar importuotojas jį pateikė rinkai, jis turėtų rūpestingai užtikrinti, kad tvarkydamas gaminį nepadarytų neigiamo poveikio gaminio atitikčiai. Tiek iš importuotojų, tiek iš platintojų reikalaujama, kad jie rūpestingai laikytųsi reikalavimų, taikomų pateikiant ar tiekiant gaminius rinkai; |
| --- | --- |

(14)

jei platintojas tiekia rinkai gaminį, kuriam taikoma ši direktyva, po to, kai gamintojas ar importuotojas jį pateikė rinkai, jis turėtų rūpestingai užtikrinti, kad tvarkydamas gaminį nepadarytų neigiamo poveikio gaminio atitikčiai. Tiek iš importuotojų, tiek iš platintojų reikalaujama, kad jie rūpestingai laikytųsi reikalavimų, taikomų pateikiant ar tiekiant gaminius rinkai;

| (15) | pateikdami rinkai gaminį, kuriam taikoma ši direktyva, importuotojai turėtų ant gaminio nurodyti savo pavadinimą ir adresą, kuriuo galima į juos kreiptis. Išimtys turėtų būti numatomos tais atvejais, kai to negalima padaryti dėl sudedamosios dalies dydžio ar pobūdžio; |
| --- | --- |

(15)

pateikdami rinkai gaminį, kuriam taikoma ši direktyva, importuotojai turėtų ant gaminio nurodyti savo pavadinimą ir adresą, kuriuo galima į juos kreiptis. Išimtys turėtų būti numatomos tais atvejais, kai to negalima padaryti dėl sudedamosios dalies dydžio ar pobūdžio;

| (16) | ekonominės veiklos vykdytojas, kuris pateikia gaminius rinkai savo vardu ar su savo prekės ženklu arba pakeičia gaminį taip, kad gali pasikeisti gaminio atitiktis taikytiniems reikalavimams, turėtų būti laikomas gamintoju ir turėtų prisiimti gamintojo prievoles; |
| --- | --- |

(16)

ekonominės veiklos vykdytojas, kuris pateikia gaminius rinkai savo vardu ar su savo prekės ženklu arba pakeičia gaminį taip, kad gali pasikeisti gaminio atitiktis taikytiniems reikalavimams, turėtų būti laikomas gamintoju ir turėtų prisiimti gamintojo prievoles;

| (17) | kadangi platintojai ir importuotojai yra glaudžiai susiję su rinka, jie turėtų būti įtraukti į rinkos priežiūros užduotis, kurias atlieka nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos, ir turėtų būti pasirengę aktyviai jose dalyvauti, šioms institucijoms teikdami visą reikalingą informaciją apie atitinkamus gaminius; |
| --- | --- |

(17)

kadangi platintojai ir importuotojai yra glaudžiai susiję su rinka, jie turėtų būti įtraukti į rinkos priežiūros užduotis, kurias atlieka nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos, ir turėtų būti pasirengę aktyviai jose dalyvauti, šioms institucijoms teikdami visą reikalingą informaciją apie atitinkamus gaminius;

| (18) | šiam sektoriui būdingas ypatumas – fizinių ar juridinių asmenų, įsisteigusių Sąjungoje, vykdomas pramoginių ir asmeninių laivų importas į Sąjungą iš trečiųjų šalių. Tačiau Direktyvoje 94/25/EB numatytos tik nedidelis nuostatų, kurios taikomos arba galėtų būti laikomos taikomomis privatiems importuotojams, kiek tai susiję su prievolėmis atlikti atitikties vertinimą (įvertinimą po statybos), skaičius. Todėl būtina patikslinti kitas privačių importuotojų prievoles, kurios iš esmės turėtų būti suderintos su gamintojų prievolėmis, numatant tam tikras išimtis, susijusias su nekomerciniu jų veiklos pobūdžiu; |
| --- | --- |

(18)

šiam sektoriui būdingas ypatumas – fizinių ar juridinių asmenų, įsisteigusių Sąjungoje, vykdomas pramoginių ir asmeninių laivų importas į Sąjungą iš trečiųjų šalių. Tačiau Direktyvoje 94/25/EB numatytos tik nedidelis nuostatų, kurios taikomos arba galėtų būti laikomos taikomomis privatiems importuotojams, kiek tai susiję su prievolėmis atlikti atitikties vertinimą (įvertinimą po statybos), skaičius. Todėl būtina patikslinti kitas privačių importuotojų prievoles, kurios iš esmės turėtų būti suderintos su gamintojų prievolėmis, numatant tam tikras išimtis, susijusias su nekomerciniu jų veiklos pobūdžiu;

| (19) | gaminio atsekamumo užtikrinimas visoje tiekimo grandinėje padeda rinkos priežiūrą padaryti paprastesne ir veiksmingesne. Veiksminga atsekamumo sistema palengvina rinkos priežiūros institucijų užduotį atsekti ekonominės veiklos vykdytojus, kurie tiekė rinkai reikalavimų neatitinkančius gaminius; |
| --- | --- |

(19)

gaminio atsekamumo užtikrinimas visoje tiekimo grandinėje padeda rinkos priežiūrą padaryti paprastesne ir veiksmingesne. Veiksminga atsekamumo sistema palengvina rinkos priežiūros institucijų užduotį atsekti ekonominės veiklos vykdytojus, kurie tiekė rinkai reikalavimų neatitinkančius gaminius;

| (20) | siekiant aiškumo ir nuoseklumo su kitomis naujojo požiūrio direktyvomis būtina aiškiai nurodyti, kad gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, gali būti pateikiami rinkai arba pradedami eksploatuoti tik tuo atveju, jei jie atitinka bendrąjį reikalavimą nekelti pavojaus žmonių sveikatai ir saugai, turtui arba aplinkai, ir tik tuo atveju, jei jie atitinka šioje direktyvoje išdėstytus esminius reikalavimus; |
| --- | --- |

(20)

siekiant aiškumo ir nuoseklumo su kitomis naujojo požiūrio direktyvomis būtina aiškiai nurodyti, kad gaminiai, kuriems taikoma ši direktyva, gali būti pateikiami rinkai arba pradedami eksploatuoti tik tuo atveju, jei jie atitinka bendrąjį reikalavimą nekelti pavojaus žmonių sveikatai ir saugai, turtui arba aplinkai, ir tik tuo atveju, jei jie atitinka šioje direktyvoje išdėstytus esminius reikalavimus;

| (21) | kalbant apie variklius, pritaikytus naudoti jūroje kaip laivų varomuosius variklius, kai pirminio variklio tipas jau patvirtintas pagal 1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo (10), ar 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija (11), variklius pritaikantiems asmenims turėtų būti galima remtis pirminio variklio gamintojo išduotu atitikties įrodymu, jei dėl tų pakeitimų išmetalų ypatybės nepasikeitė; |
| --- | --- |

(21)

kalbant apie variklius, pritaikytus naudoti jūroje kaip laivų varomuosius variklius, kai pirminio variklio tipas jau patvirtintas pagal 1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo (10), ar 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija (11), variklius pritaikantiems asmenims turėtų būti galima remtis pirminio variklio gamintojo išduotu atitikties įrodymu, jei dėl tų pakeitimų išmetalų ypatybės nepasikeitė;

| (22) | ataskaitoje dėl tolesnio pramoginių jūrų laivų variklių aplinkosaugos charakteristikų gerinimo galimybių, pateiktoje pagal Direktyvos 2003/44/EB 2 straipsnį, įvertintos tolesnio pramoginių laivų variklių išmetalų ribų mažinimo galimybės. Toje ataskaitoje padaryta išvada, kad tikslinga nustatyti griežtesnes ribas nei nustatytosios Direktyvoje 2003/44/EB. Turėtų būti nustatytas toks ribų lygis, kad būtų atsižvelgiama į švaresnių jūrų laivų variklių technologijų plėtrą ir sudaromos sąlygos suderinti variklio išmetalų ribas visame pasaulyje. Tačiau anglies monoksido (CO) ribos turėtų būti padidintos, kad būtų galima smarkiai sumažinti kitų oro teršalų kiekius, siekiant atsižvelgti į technologines galimybes ir užtikrinti kuo spartesnį įgyvendinimą, kartu užtikrinant, kad socialinis ir ekonominis poveikis šiam ekonomikos sektoriui būtų priimtinas; |
| --- | --- |

(22)

ataskaitoje dėl tolesnio pramoginių jūrų laivų variklių aplinkosaugos charakteristikų gerinimo galimybių, pateiktoje pagal Direktyvos 2003/44/EB 2 straipsnį, įvertintos tolesnio pramoginių laivų variklių išmetalų ribų mažinimo galimybės. Toje ataskaitoje padaryta išvada, kad tikslinga nustatyti griežtesnes ribas nei nustatytosios Direktyvoje 2003/44/EB. Turėtų būti nustatytas toks ribų lygis, kad būtų atsižvelgiama į švaresnių jūrų laivų variklių technologijų plėtrą ir sudaromos sąlygos suderinti variklio išmetalų ribas visame pasaulyje. Tačiau anglies monoksido (CO) ribos turėtų būti padidintos, kad būtų galima smarkiai sumažinti kitų oro teršalų kiekius, siekiant atsižvelgti į technologines galimybes ir užtikrinti kuo spartesnį įgyvendinimą, kartu užtikrinant, kad socialinis ir ekonominis poveikis šiam ekonomikos sektoriui būtų priimtinas;

| (23) | atsižvelgiant į degalų ir galios kategorijas, turėtų būti naudojami jūrų laivams skirtų variklių bandymų ciklai, aprašyti atitinkamame darniajame standarte (o kol tokių darniųjų standartų nėra – atitinkamame ISO standarte), atsižvelgiant į I priedo B dalies 2.3. punkte nustatytus dydžius. Bandymų ciklai turėtų būti parengti visiems vidaus degimo varikliams, kurie sudaro varymo sistemos dalį, įskaitant hibridinius galios įrenginius; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgiant į degalų ir galios kategorijas, turėtų būti naudojami jūrų laivams skirtų variklių bandymų ciklai, aprašyti atitinkamame darniajame standarte (o kol tokių darniųjų standartų nėra – atitinkamame ISO standarte), atsižvelgiant į I priedo B dalies 2.3. punkte nustatytus dydžius. Bandymų ciklai turėtų būti parengti visiems vidaus degimo varikliams, kurie sudaro varymo sistemos dalį, įskaitant hibridinius galios įrenginius;

| (24) | bandomieji degalai, naudojami vertinant laivo atitiktį variklio išmetalų riboms, turėtų atspindėti atitinkamoje rinkoje naudojamų degalų sudėtį, todėl tipo patvirtinimui Sąjungoje turėtų būti naudojami europiniai bandomieji degalai. Tačiau, kadangi gamintojams iš trečiųjų šalių europiniai etaloniniai degalai gali būti neprieinami, būtina numatyti galimybę patvirtinimo institucijoms neprieštarauti tam, kad varikliai būtų išbandomi naudojant kitus etaloninius degalus. Tačiau, siekiant užtikrinti kokybiškus bandymų rezultatus ir jų palyginamumą, etaloniniai degalai turėtų būti pasirenkami tik iš specifikacijų, nurodytų atitinkamame ISO standarte; |
| --- | --- |

(24)

bandomieji degalai, naudojami vertinant laivo atitiktį variklio išmetalų riboms, turėtų atspindėti atitinkamoje rinkoje naudojamų degalų sudėtį, todėl tipo patvirtinimui Sąjungoje turėtų būti naudojami europiniai bandomieji degalai. Tačiau, kadangi gamintojams iš trečiųjų šalių europiniai etaloniniai degalai gali būti neprieinami, būtina numatyti galimybę patvirtinimo institucijoms neprieštarauti tam, kad varikliai būtų išbandomi naudojant kitus etaloninius degalus. Tačiau, siekiant užtikrinti kokybiškus bandymų rezultatus ir jų palyginamumą, etaloniniai degalai turėtų būti pasirenkami tik iš specifikacijų, nurodytų atitinkamame ISO standarte;

| (25) | siekiant prisidėti prie jūrų aplinkos apsaugos, tikslinga nustatyti reikalavimą, pagal kurį laivuose, kuriuose įrengti tualetai, būtų privaloma įrengti surinkimo bakus; |
| --- | --- |

(25)

siekiant prisidėti prie jūrų aplinkos apsaugos, tikslinga nustatyti reikalavimą, pagal kurį laivuose, kuriuose įrengti tualetai, būtų privaloma įrengti surinkimo bakus;

| (26) | iš nelaimingų atsitikimų statistikos matyti, kad daugiakorpusinių su kajutėmis pramoginių laivų apsivertimo rizika yra maža. Nepaisant to, kad ši rizika yra maža, verta manyti, kad daugiakorpusinių su kajutėmis pramoginių laivų apsivertimo rizika egzistuoja, ir jei apsivertimas yra įmanomas, toks laivas turėtų išsilaikyti vandens paviršiuje ir iš jo turėtų būti galima ištrūkti; |
| --- | --- |

(26)

iš nelaimingų atsitikimų statistikos matyti, kad daugiakorpusinių su kajutėmis pramoginių laivų apsivertimo rizika yra maža. Nepaisant to, kad ši rizika yra maža, verta manyti, kad daugiakorpusinių su kajutėmis pramoginių laivų apsivertimo rizika egzistuoja, ir jei apsivertimas yra įmanomas, toks laivas turėtų išsilaikyti vandens paviršiuje ir iš jo turėtų būti galima ištrūkti;

| (27) | vadovaujantis subsidiarumo principu, šios direktyvos nuostatos neturėtų daryti poveikio valstybių narių teisėms nustatyti tokius navigacijos tam tikruose vandenyse reikalavimus, kokius jos mano esant reikalingus, kad būtų apsaugota aplinka, įskaitant nuo skleidžiamo triukšmo, vandens kelių struktūra ir užtikrinta vandens kelių sauga, jeigu dėl tų nuostatų nereikia modifikuoti šios direktyvos nuostatas atitinkančio laivo ir jeigu tos nuostatos yra pagrįstos ir proporcingos atsižvelgiant į siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

(27)

vadovaujantis subsidiarumo principu, šios direktyvos nuostatos neturėtų daryti poveikio valstybių narių teisėms nustatyti tokius navigacijos tam tikruose vandenyse reikalavimus, kokius jos mano esant reikalingus, kad būtų apsaugota aplinka, įskaitant nuo skleidžiamo triukšmo, vandens kelių struktūra ir užtikrinta vandens kelių sauga, jeigu dėl tų nuostatų nereikia modifikuoti šios direktyvos nuostatas atitinkančio laivo ir jeigu tos nuostatos yra pagrįstos ir proporcingos atsižvelgiant į siekiamus tikslus;

| (28) | CE ženklas, kuriuo nurodoma gaminio atitiktis, yra matomas viso proceso, apimančio atitikties vertinimą plačiąja prasme, rezultatas. Bendrieji ženklinimo CE ženklu principai yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 765/2008. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatytos laivų, sudedamųjų dalių ir varomųjų variklių ženklinimo CE ženklu taisyklės. Tikslinga išplėsti ženklinimo CE ženklu prievolę, kad taip būtų ženklinami ir visi bortiniai varikliai, ir laivagalio varikliai be integruotos išmetimo sistemos, laikomi atitinkančiais šioje direktyvoje išdėstytus esminius reikalavimus; |
| --- | --- |

(28)

CE ženklas, kuriuo nurodoma gaminio atitiktis, yra matomas viso proceso, apimančio atitikties vertinimą plačiąja prasme, rezultatas. Bendrieji ženklinimo CE ženklu principai yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 765/2008. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatytos laivų, sudedamųjų dalių ir varomųjų variklių ženklinimo CE ženklu taisyklės. Tikslinga išplėsti ženklinimo CE ženklu prievolę, kad taip būtų ženklinami ir visi bortiniai varikliai, ir laivagalio varikliai be integruotos išmetimo sistemos, laikomi atitinkančiais šioje direktyvoje išdėstytus esminius reikalavimus;

| (29) | labai svarbu, kad gamintojai, privatūs importuotojai ir vartotojai aiškiai suprastų, jog CE ženklu gaminį paženklinęs gamintojas taip deklaruoja, kad gaminys atitinka visus taikytinus reikalavimus, ir už jį prisiima visą atsakomybę; |
| --- | --- |

(29)

labai svarbu, kad gamintojai, privatūs importuotojai ir vartotojai aiškiai suprastų, jog CE ženklu gaminį paženklinęs gamintojas taip deklaruoja, kad gaminys atitinka visus taikytinus reikalavimus, ir už jį prisiima visą atsakomybę;

| (30) | CE ženklas turėtų būti vienintelis atitikties ženklas, parodantis, kad gaminys, kuriam taikoma ši direktyva, atitinka Sąjungos derinimo teisės aktus. Tačiau turėtų būti leidžiama naudoti ir kitus ženklus, jei jie padeda gerinti vartotojų apsaugą ir jiems nėra taikomi Sąjungos derinimo teisės aktai; |
| --- | --- |

(30)

CE ženklas turėtų būti vienintelis atitikties ženklas, parodantis, kad gaminys, kuriam taikoma ši direktyva, atitinka Sąjungos derinimo teisės aktus. Tačiau turėtų būti leidžiama naudoti ir kitus ženklus, jei jie padeda gerinti vartotojų apsaugą ir jiems nėra taikomi Sąjungos derinimo teisės aktai;

| (31) | kad būtų užtikrinta atitiktis esminiams reikalavimams, būtina nustatyti tinkamas atitikties vertinimo procedūras, kurių turi laikytis gamintojas. Tos procedūros turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į atitikties vertinimo modulius, nustatytus Sprendime Nr. 768/2008/EB. Tos procedūros turėtų būti parengtos atsižvelgiant į laivams, varikliams ir sudedamosioms dalims galimai būdingą rizikos lygį. Todėl kiekvienai atitikties kategorijai reikėtų nustatyti atitinkamą procedūrą arba galimybę pasirinkti iš kelių lygiaverčių procedūrų; |
| --- | --- |

(31)

kad būtų užtikrinta atitiktis esminiams reikalavimams, būtina nustatyti tinkamas atitikties vertinimo procedūras, kurių turi laikytis gamintojas. Tos procedūros turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į atitikties vertinimo modulius, nustatytus Sprendime Nr. 768/2008/EB. Tos procedūros turėtų būti parengtos atsižvelgiant į laivams, varikliams ir sudedamosioms dalims galimai būdingą rizikos lygį. Todėl kiekvienai atitikties kategorijai reikėtų nustatyti atitinkamą procedūrą arba galimybę pasirinkti iš kelių lygiaverčių procedūrų;

| (32) | patirtis parodė, kad sudedamųjų dalių atveju tikslinga leisti nustatyti įvairesnių atitikties vertinimo modulių. Vertinant atitiktį variklio išmetalų ir skleidžiamo triukšmo reikalavimams, reikėtų skirti atvejus, kai buvo naudoti darnieji standartai, ir atvejus, kai jie nebuvo naudoti, nes pastaruoju atveju galima pagrįstai reikalauti griežtesnės atitikties vertinimo procedūros. Be to, galimybė atliekant skleidžiamo triukšmo bandymus naudoti etaloninius laivo duomenis turėtų būti panaikinta kaip nereikalinga, nes praktikoje ji nebuvo naudojama; |
| --- | --- |

(32)

patirtis parodė, kad sudedamųjų dalių atveju tikslinga leisti nustatyti įvairesnių atitikties vertinimo modulių. Vertinant atitiktį variklio išmetalų ir skleidžiamo triukšmo reikalavimams, reikėtų skirti atvejus, kai buvo naudoti darnieji standartai, ir atvejus, kai jie nebuvo naudoti, nes pastaruoju atveju galima pagrįstai reikalauti griežtesnės atitikties vertinimo procedūros. Be to, galimybė atliekant skleidžiamo triukšmo bandymus naudoti etaloninius laivo duomenis turėtų būti panaikinta kaip nereikalinga, nes praktikoje ji nebuvo naudojama;

| (33) | kad būtų pateikiama aiški informacija apie priimtinas laivo eksploatavimo sąlygas, laivų projektavimo kategorijų pavadinimai turėtų būti pagrįsti tik svarbiausiomis įtaką navigacijai darančiomis aplinkos sąlygomis, konkrečiai, vėjo stiprumu ir kontroliniu bangų aukščiu. Projektavimo tikslais vėjo stiprumo ir kontrolinio bangų aukščio intervalai apibūdinami keturiomis projektavimo kategorijomis (A, B, C ir D), pateikiant aiškinamąsias pastabas; |
| --- | --- |

(33)

kad būtų pateikiama aiški informacija apie priimtinas laivo eksploatavimo sąlygas, laivų projektavimo kategorijų pavadinimai turėtų būti pagrįsti tik svarbiausiomis įtaką navigacijai darančiomis aplinkos sąlygomis, konkrečiai, vėjo stiprumu ir kontroliniu bangų aukščiu. Projektavimo tikslais vėjo stiprumo ir kontrolinio bangų aukščio intervalai apibūdinami keturiomis projektavimo kategorijomis (A, B, C ir D), pateikiant aiškinamąsias pastabas;

| (34) | Direktyvoje 94/25/EB nustatytos taisyklės, reglamentuojančios pramoginių laivų įvertinimą po statybos, kurį atlieka bet koks Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jo eksploataciją, tais atvejais, kai gamintojas nevykdo prievolių, susijusių su gaminio atitiktimi direktyvai. Siekiant nuoseklumo tikslinga į įvertinimo po statybos taikymo sritį įtraukti ne tik pramoginius, bet ir asmeninius laivus. Dėl aiškumo reikėtų nurodyti, kokiais atvejais būtų galima taikyti įvertinimą po statybos. Be to, importo atveju ji turėtų būti taikoma tik privatiems importuotojams importuojant gaminį nekomerciniais tikslais, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui ir įvertinimas po statybos nebūtų taikomas komerciniais tikslais. Be to, siekiant užtikrinti patikimą notifikuotosios įstaigos atliekamą gaminio atitikties vertinimą, būtina išplėsti asmens, prašančio atlikti įvertinimą po statybos, dokumentų teikimo notifikuotajai įstaigai prievolę; |
| --- | --- |

(34)

Direktyvoje 94/25/EB nustatytos taisyklės, reglamentuojančios pramoginių laivų įvertinimą po statybos, kurį atlieka bet koks Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jo eksploataciją, tais atvejais, kai gamintojas nevykdo prievolių, susijusių su gaminio atitiktimi direktyvai. Siekiant nuoseklumo tikslinga į įvertinimo po statybos taikymo sritį įtraukti ne tik pramoginius, bet ir asmeninius laivus. Dėl aiškumo reikėtų nurodyti, kokiais atvejais būtų galima taikyti įvertinimą po statybos. Be to, importo atveju ji turėtų būti taikoma tik privatiems importuotojams importuojant gaminį nekomerciniais tikslais, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui ir įvertinimas po statybos nebūtų taikomas komerciniais tikslais. Be to, siekiant užtikrinti patikimą notifikuotosios įstaigos atliekamą gaminio atitikties vertinimą, būtina išplėsti asmens, prašančio atlikti įvertinimą po statybos, dokumentų teikimo notifikuotajai įstaigai prievolę;

| (35) | kadangi visoje Sąjungoje būtina užtikrinti gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, vienodai aukštą atitikties vertinimą atliekančių įstaigų veikimo lygį ir kadangi visos tokios įstaigos turėtų vykdyti savo funkcijas tuo pačiu lygiu ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis, reikėtų nustatyti privalomus reikalavimus, skirtus atitikties vertinimo įstaigoms, kurios pageidauja būti notifikuotos, kad galėtų pagal šią direktyvą teikti atitikties vertinimo paslaugas; |
| --- | --- |

(35)

kadangi visoje Sąjungoje būtina užtikrinti gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, vienodai aukštą atitikties vertinimą atliekančių įstaigų veikimo lygį ir kadangi visos tokios įstaigos turėtų vykdyti savo funkcijas tuo pačiu lygiu ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis, reikėtų nustatyti privalomus reikalavimus, skirtus atitikties vertinimo įstaigoms, kurios pageidauja būti notifikuotos, kad galėtų pagal šią direktyvą teikti atitikties vertinimo paslaugas;

| (36) | kad būtų užtikrintas pastovus gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, atitikties vertinimo kokybės lygis, būtina ne tik konsoliduoti reikalavimus, kuriuos turi atitikti atitikties vertinimo įstaigos, pageidaujančios būti notifikuotomis, bet ir lygiagrečiai nustatyti reikalavimus, kuriuos turi atitikti notifikuojančiosios institucijos ir kitos įstaigos, dalyvaujančios vertinant notifikuotąsias įstaigas, notifikuojant jas ir atliekant jų stebėseną; |
| --- | --- |

(36)

kad būtų užtikrintas pastovus gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, atitikties vertinimo kokybės lygis, būtina ne tik konsoliduoti reikalavimus, kuriuos turi atitikti atitikties vertinimo įstaigos, pageidaujančios būti notifikuotomis, bet ir lygiagrečiai nustatyti reikalavimus, kuriuos turi atitikti notifikuojančiosios institucijos ir kitos įstaigos, dalyvaujančios vertinant notifikuotąsias įstaigas, notifikuojant jas ir atliekant jų stebėseną;

| (37) | Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 papildo ir sustiprina esamą gaminių, kuriems taikomi Sąjungos derinimo teisės aktai, įskaitant gaminius, kuriems taikoma ši direktyva, rinkos priežiūros sistemą. Todėl valstybės narės turėtų organizuoti ir vykdyti tų gaminių rinkos stebėseną pagal tą reglamentą ir, jei taikytina, pagal 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (12); |
| --- | --- |

(37)

Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 papildo ir sustiprina esamą gaminių, kuriems taikomi Sąjungos derinimo teisės aktai, įskaitant gaminius, kuriems taikoma ši direktyva, rinkos priežiūros sistemą. Todėl valstybės narės turėtų organizuoti ir vykdyti tų gaminių rinkos stebėseną pagal tą reglamentą ir, jei taikytina, pagal 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (12);

| (38) | tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir sutrumpintas dokumentų nagrinėjimo laikas, būtina patobulinti galiojančią apsaugos sąlygos taikymo procedūrą, leidžiančią Komisijai nagrinėti valstybės narės patvirtintos priemonės, taikomos gaminiams, kuriuos ta valstybė narė laiko neatitinkančiais reikalavimų, pagrįstumą, siekiant padaryti ją veiksmingesnę ir pasinaudoti valstybių narių patirtimi; |
| --- | --- |

(38)

tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir sutrumpintas dokumentų nagrinėjimo laikas, būtina patobulinti galiojančią apsaugos sąlygos taikymo procedūrą, leidžiančią Komisijai nagrinėti valstybės narės patvirtintos priemonės, taikomos gaminiams, kuriuos ta valstybė narė laiko neatitinkančiais reikalavimų, pagrįstumą, siekiant padaryti ją veiksmingesnę ir pasinaudoti valstybių narių patirtimi;

| (39) | dabartinę sistemą reikėtų papildyti procedūra, kuri suteiktų galimybę informuoti suinteresuotąsias šalis apie priemones, kurių buvo imtasi gaminių, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie kelia grėsmę žmonių sveikatai ir saugai ar kitiems su visuomenės interesų apsauga susijusiems aspektams, atžvilgiu. Ji taip pat turėtų suteikti galimybę rinkos priežiūroms institucijoms, bendradarbiaujant su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais, ankstesniame etape imtis veiksmų tokių gaminių atžvilgiu; |
| --- | --- |

(39)

dabartinę sistemą reikėtų papildyti procedūra, kuri suteiktų galimybę informuoti suinteresuotąsias šalis apie priemones, kurių buvo imtasi gaminių, kuriems taikoma ši direktyva ir kurie kelia grėsmę žmonių sveikatai ir saugai ar kitiems su visuomenės interesų apsauga susijusiems aspektams, atžvilgiu. Ji taip pat turėtų suteikti galimybę rinkos priežiūroms institucijoms, bendradarbiaujant su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais, ankstesniame etape imtis veiksmų tokių gaminių atžvilgiu;

| (40) | tuo atveju, kai valstybė narė ir Komisija laikosi tos pačios nuomonės dėl valstybės narės taikomų priemonių pagrįstumo, Komisijos tolesnis dalyvavimas neturėtų būti reikalingas; |
| --- | --- |

(40)

tuo atveju, kai valstybė narė ir Komisija laikosi tos pačios nuomonės dėl valstybės narės taikomų priemonių pagrįstumo, Komisijos tolesnis dalyvavimas neturėtų būti reikalingas;

| (41) | siekiant atsižvelgti į techninių žinių pažangą ir naujus mokslinius įrodymus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami I priedo B dalies 2.3, 2.4 ir 2.5 punktai ir 3 skirsnis bei C dalies 3 skirsnis ir V, VII ir IX priedai. Tokiu būdu Komisija ateityje turės galimybę įtraukti hibridinių variklių bandymų ciklus ir į bandomųjų degalų lentelę įtraukti bandomuosius degalus su įmaišytais biodegalais, kai tie bandomieji degalai bus pripažinti tarptautiniu lygiu. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(41)

siekiant atsižvelgti į techninių žinių pažangą ir naujus mokslinius įrodymus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami I priedo B dalies 2.3, 2.4 ir 2.5 punktai ir 3 skirsnis bei C dalies 3 skirsnis ir V, VII ir IX priedai. Tokiu būdu Komisija ateityje turės galimybę įtraukti hibridinių variklių bandymų ciklus ir į bandomųjų degalų lentelę įtraukti bandomuosius degalus su įmaišytais biodegalais, kai tie bandomieji degalai bus pripažinti tarptautiniu lygiu. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (42) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (13); |
| --- | --- |

(42)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (13);

| (43) | patariamoji procedūra turėtų būti taikoma priimant įgyvendinimo aktus, kuriais iš notifikuojančiosios valstybės narės reikalaujama imtis būtinų taisomųjų priemonių notifikavimui taikomų reikalavimų neatitinkančių arba nebeatitinkančių notifikuotųjų įstaigų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(43)

patariamoji procedūra turėtų būti taikoma priimant įgyvendinimo aktus, kuriais iš notifikuojančiosios valstybės narės reikalaujama imtis būtinų taisomųjų priemonių notifikavimui taikomų reikalavimų neatitinkančių arba nebeatitinkančių notifikuotųjų įstaigų atžvilgiu;

| (44) | nagrinėjimo procedūra turėtų būti taikoma priimant įgyvendinimo aktus, kuriais užtikrinama, kad ši direktyva būtų taikoma vienodai, visų pirma susijusius su papildomomis 24 straipsnyje išdėstytomis nuostatomis dėl atitikties vertinimo procedūrų ir reikalavimais dėl laivų projektavimo kategorijų, laivų identifikavimo, gamintojo lentelės, naudojimo vadovo, dujų tiekimo sistemos, teršalų išleidimo prevencijos, direktyvos taikymo patikrinimo klausimyno ir navigacinių žiburių; |
| --- | --- |

(44)

nagrinėjimo procedūra turėtų būti taikoma priimant įgyvendinimo aktus, kuriais užtikrinama, kad ši direktyva būtų taikoma vienodai, visų pirma susijusius su papildomomis 24 straipsnyje išdėstytomis nuostatomis dėl atitikties vertinimo procedūrų ir reikalavimais dėl laivų projektavimo kategorijų, laivų identifikavimo, gamintojo lentelės, naudojimo vadovo, dujų tiekimo sistemos, teršalų išleidimo prevencijos, direktyvos taikymo patikrinimo klausimyno ir navigacinių žiburių;

| (45) | Komisija turėtų priimti įgyvendinimo aktus ir, atsižvelgdama į jų specifinį pobūdį, netaikydama Reglamento (ES) Nr. 182/2011 turėtų nustatyti, ar priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi gaminių, keliančių grėsmę žmonių sveikatai ar saugai, turtui ar aplinkai, atžvilgiu yra pagrįstos; |
| --- | --- |

(45)

Komisija turėtų priimti įgyvendinimo aktus ir, atsižvelgdama į jų specifinį pobūdį, netaikydama Reglamento (ES) Nr. 182/2011 turėtų nustatyti, ar priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi gaminių, keliančių grėsmę žmonių sveikatai ar saugai, turtui ar aplinkai, atžvilgiu yra pagrįstos;

| (46) | Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, ir kurios susijusios su atitikties vertinimu, laivų projektavimo kategorijomis, navigaciniais žiburiais, teršalų išleidimo prevencija ir dujiniais prietaisais, keliančiais grėsmę žmonių sveikatai ir saugai, turtui ar aplinkai; |
| --- | --- |

(46)

Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, ir kurios susijusios su atitikties vertinimu, laivų projektavimo kategorijomis, navigaciniais žiburiais, teršalų išleidimo prevencija ir dujiniais prietaisais, keliančiais grėsmę žmonių sveikatai ir saugai, turtui ar aplinkai;

| (47) | laikantis nusistovėjusios praktikos, pagal šią direktyvą įsteigtas komitetas gali atlikti naudingą vaidmenį nagrinėjant su šios direktyvos taikymu susijusius klausimus, iškeltus komiteto pirmininko arba valstybių narių atstovų pagal jo darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

(47)

laikantis nusistovėjusios praktikos, pagal šią direktyvą įsteigtas komitetas gali atlikti naudingą vaidmenį nagrinėjant su šios direktyvos taikymu susijusius klausimus, iškeltus komiteto pirmininko arba valstybių narių atstovų pagal jo darbo tvarkos taisykles;

| (48) | siekiant užtikrinti šios direktyvos įgyvendinimo stebėseną ir veiksmingumą, valstybės narės turėtų atsakyti į klausimyną dėl šios direktyvos taikymo. Tuomet Komisija turėtų parengti ir paskelbti šios direktyvos taikymo ataskaitą; |
| --- | --- |

(48)

siekiant užtikrinti šios direktyvos įgyvendinimo stebėseną ir veiksmingumą, valstybės narės turėtų atsakyti į klausimyną dėl šios direktyvos taikymo. Tuomet Komisija turėtų parengti ir paskelbti šios direktyvos taikymo ataskaitą;

| (49) | Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikytinų už šios direktyvos pažeidimus, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios; |
| --- | --- |

(49)

Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikytinų už šios direktyvos pažeidimus, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios;

| (50) | siekiant gamintojams ir kitiems ekonominės veiklos vykdytojams suteikti pakankamai laiko prisitaikyti prie šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, būtina po šios direktyvos įsigaliojimo taikyti pakankamos trukmės pereinamąjį laikotarpį, per kurį rinkai vis dar būtų galima pateikti gaminius, atitinkančius Direktyvos 94/25/EB reikalavimus; |
| --- | --- |

(50)

siekiant gamintojams ir kitiems ekonominės veiklos vykdytojams suteikti pakankamai laiko prisitaikyti prie šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, būtina po šios direktyvos įsigaliojimo taikyti pakankamos trukmės pereinamąjį laikotarpį, per kurį rinkai vis dar būtų galima pateikti gaminius, atitinkančius Direktyvos 94/25/EB reikalavimus;

| (51) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas mažiesiems ir vidutiniams užbortinių kibirkštinio uždegimo varomųjų variklių, kurių galia yra 15 kW arba mažesnė, gamintojams taikyti šią direktyvą ir prisitaikyti prie naujų reikalavimų, tikslinga numatyti konkretų pereinamąjį laikotarpį tiems gamintojams; |
| --- | --- |

(51)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas mažiesiems ir vidutiniams užbortinių kibirkštinio uždegimo varomųjų variklių, kurių galia yra 15 kW arba mažesnė, gamintojams taikyti šią direktyvą ir prisitaikyti prie naujų reikalavimų, tikslinga numatyti konkretų pereinamąjį laikotarpį tiems gamintojams;

| (52) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir saugą bei aplinkos apsaugą ir tuo pačiu užtikrinti vidaus rinkos veikimą, nustatant suderintus gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, reikalavimus ir būtiniausius rinkos priežiūros reikalavimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl jos masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(52)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir saugą bei aplinkos apsaugą ir tuo pačiu užtikrinti vidaus rinkos veikimą, nustatant suderintus gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, reikalavimus ir būtiniausius rinkos priežiūros reikalavimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl jos masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (53) | todėl Direktyvą 94/25/EB reikėtų panaikinti, |
| --- | --- |

(53)

todėl Direktyvą 94/25/EB reikėtų panaikinti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šioje direktyvoje nustatyti 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų gaminių projektavimo bei gamybos reikalavimai ir tokių gaminių laisvo judėjimo Sąjungoje taisyklės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma šiems gaminiams:

| a) | pramoginiams ir nebaigtiems statyti pramoginiams laivams; |
| --- | --- |

a)

pramoginiams ir nebaigtiems statyti pramoginiams laivams;

| b) | asmeniniams ir nebaigtiems statyti asmeniniams laivams; |
| --- | --- |

b)

asmeniniams ir nebaigtiems statyti asmeniniams laivams;

| c) | II priede išvardytoms sudedamosioms dalims, kai jos Sąjungos rinkai pateikiamos atskirai (toliau – sudedamosios dalys); |
| --- | --- |

c)

II priede išvardytoms sudedamosioms dalims, kai jos Sąjungos rinkai pateikiamos atskirai (toliau – sudedamosios dalys);

| d) | varomiesiems varikliams, įmontuotiems ar specialiai skirtiems montuoti ant laivo arba laive; |
| --- | --- |

d)

varomiesiems varikliams, įmontuotiems ar specialiai skirtiems montuoti ant laivo arba laive;

| e) | varomiesiems varikliams, įmontuotiems ant laivų arba laivuose, kuriuose atliekami esminiai variklio pakeitimai; |
| --- | --- |

e)

varomiesiems varikliams, įmontuotiems ant laivų arba laivuose, kuriuose atliekami esminiai variklio pakeitimai;

| f) | laivams, kurie iš esmės perdaromi. |
| --- | --- |

f)

laivams, kurie iš esmės perdaromi.

2.   Ši direktyva netaikoma šiems gaminiams:

| a) | projektavimo ir statybos reikalavimai, išdėstyti I priedo A dalyje, netaikomi:






  i) | laivams, skirtiems vien lenktynėms, įskaitant lenktynines irkluojamąsias valtis ir treniruočių irkluojamąsias valtis, gamintojo pažymėtoms kaip tokios; |
| --- | --- | --- |

a)

projektavimo ir statybos reikalavimai, išdėstyti I priedo A dalyje, netaikomi:

i)

laivams, skirtiems vien lenktynėms, įskaitant lenktynines irkluojamąsias valtis ir treniruočių irkluojamąsias valtis, gamintojo pažymėtoms kaip tokios;

| ii) | kanojoms ir baidarėms, suprojektuotoms būti varomoms tik žmogaus, gondoloms ir pedalais varomiems laivams; |
| --- | --- |

ii)

kanojoms ir baidarėms, suprojektuotoms būti varomoms tik žmogaus, gondoloms ir pedalais varomiems laivams;

| iii) | banglentėms, suprojektuotoms būti varomoms tik vėjo ir būti valdomoms ant jų stovinčio žmogaus arba žmonių; |
| --- | --- |

iii)

banglentėms, suprojektuotoms būti varomoms tik vėjo ir būti valdomoms ant jų stovinčio žmogaus arba žmonių;

| iv) | banglentėms; |
| --- | --- |

iv)

banglentėms;

| v) | iki 1950 m. suprojektuotiems autentiškiems istoriniams laivams ir jų pavienėms tikslioms kopijoms, pagamintoms daugiausia iš autentiškų medžiagų ir gamintojo pažymėtoms kaip tokios; |
| --- | --- |

v)

iki 1950 m. suprojektuotiems autentiškiems istoriniams laivams ir jų pavienėms tikslioms kopijoms, pagamintoms daugiausia iš autentiškų medžiagų ir gamintojo pažymėtoms kaip tokios;

| vi) | eksperimentiniams laivams, jei jie nėra pateikiami Sąjungos rinkai; |
| --- | --- |

vi)

eksperimentiniams laivams, jei jie nėra pateikiami Sąjungos rinkai;

| vii) | asmeniniam naudojimui pastatytiems laivams, jei po to jie penkerius metus nuo laivo eksploatacijos pradžios nėra pateikiami Sąjungos rinkai; |
| --- | --- |

vii)

asmeniniam naudojimui pastatytiems laivams, jei po to jie penkerius metus nuo laivo eksploatacijos pradžios nėra pateikiami Sąjungos rinkai;

| viii) | laivams, specialiai skirtiems plaukioti su įgula ir gabenti keleivius komerciniais tikslais, nedarant poveikio 3 daliai, nepriklausomai nuo keleivių skaičiaus; |
| --- | --- |

viii)

laivams, specialiai skirtiems plaukioti su įgula ir gabenti keleivius komerciniais tikslais, nedarant poveikio 3 daliai, nepriklausomai nuo keleivių skaičiaus;

| ix) | povandeniniams laivams; |
| --- | --- |

ix)

povandeniniams laivams;

| x) | laivams su oro pagalve; |
| --- | --- |

x)

laivams su oro pagalve;

| xi) | laivams su povandeniniais sparnais; |
| --- | --- |

xi)

laivams su povandeniniais sparnais;

| xii) | laivams, varomiems išorinio degimo garo varikliais, kurių kuras yra anglis, koksas, malkos, mazutas ar dujos; |
| --- | --- |

xii)

laivams, varomiems išorinio degimo garo varikliais, kurių kuras yra anglis, koksas, malkos, mazutas ar dujos;

| xiii) | laivams amfibijoms, t. y. ratinėms ar vikšrinėms motorinėms transporto priemonėms, galinčioms veikti tiek ant vandens, tiek sausumoje; |
| --- | --- |

xiii)

laivams amfibijoms, t. y. ratinėms ar vikšrinėms motorinėms transporto priemonėms, galinčioms veikti tiek ant vandens, tiek sausumoje;

| b) | variklio išmetalų reikalavimai, išdėstyti I priedo B dalyje, netaikomi:






  i) | varomiesiems varikliams, įmontuotiems ar specialiai skirtiems montuoti šiuose gaminiuose:






  — | vien lenktynėms skirtuose laivuose, gamintojo pažymėtuose kaip tokie, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

variklio išmetalų reikalavimai, išdėstyti I priedo B dalyje, netaikomi:

i)

varomiesiems varikliams, įmontuotiems ar specialiai skirtiems montuoti šiuose gaminiuose:

—

vien lenktynėms skirtuose laivuose, gamintojo pažymėtuose kaip tokie,

| — | eksperimentiniuose laivuose, jei jie nėra pateikiami Sąjungos rinkai, |
| --- | --- |

—

eksperimentiniuose laivuose, jei jie nėra pateikiami Sąjungos rinkai,

| — | laivuose, specialiai skirtuose plaukioti su įgula ir gabenti keleivius komerciniais tikslais, nedarant poveikio 3 daliai, nepriklausomai nuo keleivių skaičiaus, |
| --- | --- |

—

laivuose, specialiai skirtuose plaukioti su įgula ir gabenti keleivius komerciniais tikslais, nedarant poveikio 3 daliai, nepriklausomai nuo keleivių skaičiaus,

| — | povandeniniuose laivuose, |
| --- | --- |

—

povandeniniuose laivuose,

| — | laivuose su oro pagalve, |
| --- | --- |

—

laivuose su oro pagalve,

| — | laivuose su povandeniniais sparnais, |
| --- | --- |

—

laivuose su povandeniniais sparnais,

| — | laivuose amfibijose, t. y. ratinėse ar vikšrinėse motorinėse transporto priemonėse, galinčiose veikti tiek ant vandens, tiek sausumoje; |
| --- | --- |

—

laivuose amfibijose, t. y. ratinėse ar vikšrinėse motorinėse transporto priemonėse, galinčiose veikti tiek ant vandens, tiek sausumoje;

| ii) | iki 1950 m. suprojektuotiems autentiškiems istoriniams varomiesiems varikliams ir serijiniu būdu negaminamoms jų pavienėms tikslioms kopijoms, kurie yra įmontuoti laivuose, nurodytuose a punkto v ar vii papunkčiuose; |
| --- | --- |

ii)

iki 1950 m. suprojektuotiems autentiškiems istoriniams varomiesiems varikliams ir serijiniu būdu negaminamoms jų pavienėms tikslioms kopijoms, kurie yra įmontuoti laivuose, nurodytuose a punkto v ar vii papunkčiuose;

| iii) | asmeniniam naudojimui sukonstruotiems varomiesiems varikliams, jei jie paskui penkerius metus nuo laivo eksploatacijos pradžios nėra pateikiami Sąjungos rinkai; |
| --- | --- |

iii)

asmeniniam naudojimui sukonstruotiems varomiesiems varikliams, jei jie paskui penkerius metus nuo laivo eksploatacijos pradžios nėra pateikiami Sąjungos rinkai;

| c) | skleidžiamo triukšmo reikalavimai, išdėstyti I priedo C dalyje, netaikomi:






  i) | visiems laivams, nurodytiems b punkte; |
| --- | --- | --- |

c)

skleidžiamo triukšmo reikalavimai, išdėstyti I priedo C dalyje, netaikomi:

i)

visiems laivams, nurodytiems b punkte;

| ii) | asmeniniam naudojimui pastatytiems laivams, jei po to jie penkerius metus nuo laivo eksploatacijos pradžios nėra pateikiami Sąjungos rinkai. |
| --- | --- |

ii)

asmeniniam naudojimui pastatytiems laivams, jei po to jie penkerius metus nuo laivo eksploatacijos pradžios nėra pateikiami Sąjungos rinkai.

3.   Tai, kad tas pats laivas gali būti taip pat naudojamas frachtavimui arba sporto treniruotėms ir pramoginio pobūdžio mokymams, nekliudo jam taikyti šios direktyvos, kai jis pateikiamas rinkai pramogų tikslais.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   laivas– pramoginis arba asmeninis laivas;

2)   pramoginis laivas– bet kokio tipo laivas, išskyrus asmeninį laivą, neatsižvelgiant į varymo būdą, skirtas sportui ir pramogoms, kurio korpusas yra nuo 2,5 m iki 24 m ilgio;

3)   asmeninis laivas– sportui ir pramogoms skirtas laivas, kurio korpusas yra trumpesnis nei 4 m, kuriame naudojamas varomasis variklis, turintis vandens srauto pompą kaip pirminį varymo šaltinį, ir suprojektuotas taip, kad jį valdantis žmogus ar žmonės sėdi, stovi ar klūpi ant korpuso, o ne jo ribose;

4)   asmeniniam naudojimui pastatytas laivas– laivas, kurį būsimas naudotojas pastatė daugiausia savo asmeniniam naudojimui;

5)   varomasis variklis– bet koks kibirkštinio ar slėginio uždegimo vidaus degimo variklis, tiesiogiai arba netiesiogiai naudojamas laivui varyti;

6)   esminiai variklio pakeitimai– varomojo variklio pakeitimai, dėl kurių variklis galėtų viršyti I priedo B dalyje nustatytas išmetalų ribas arba vardinė variklio galia padidėtų daugiau kaip 15 %;

7)   laivo perdarymas iš esmės– laivo perdarymas, po kurio keičiasi laivo varymo būdas, kuriuo atliekami esminiai variklio pakeitimai arba laivas pakeičiamas tiek, kad jis gali neatitikti šioje direktyvoje nustatytų taikytinų esminių saugos ir aplinkos apsaugos reikalavimų;

8)   varymo būdas– būdas, kuriuo laivas yra varomas;

9)   variklių šeima– gamintojo vienai grupei priskirti varikliai, kurie pagal konstrukciją turi panašias variklio išmetalų ar skleidžiamo triukšmo charakteristikas;

10)   korpuso ilgis– korpuso ilgis, apskaičiuotas pagal darnųjį standartą;

11)   tiekimas rinkai– gaminio, skirto platinti, vartoti ar naudoti Sąjungos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo;

12)   pateikimas rinkai– gaminio tiekimas Sąjungos rinkai pirmą kartą;

13)   pradėjimas eksploatuoti– pirmas kartas, kai galutinis naudotojas Sąjungoje eksploatuoja gaminį, kuriam taikoma ši direktyva;

14)   gamintojas– fizinis ar juridinis asmuo, kuris pagamina gaminį arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokį gaminį ir jį parduoda savo vardu arba su savo prekės ženklu;

15)   įgaliotasis atstovas– Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, gavęs rašytinį gamintojo įgaliojimą veikti jo vardu ir atlikti nurodytas užduotis;

16)   importuotojas– Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris gaminį iš trečiosios šalies pateikia Sąjungos rinkai;

17)   privatus importuotojas– Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris vykdydamas nekomercinę veiklą importuoja gaminį iš trečiosios šalies į Sąjungą, ketindamas pradėti jį eksploatuoti savo asmeniniais tikslais;

18)   platintojas– tiekimo grandinėje veikiantis fizinis arba juridinis asmuo, išskyrus gamintoją arba importuotoją, kuris tiekia gaminį rinkai;

19)   ekonominės veiklos vykdytojai– gamintojas, įgaliotasis atstovas, importuotojas ir platintojas;

20)   darnusis standartas– darnusis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte;

21)   akreditavimas– akreditavimas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 10 punkte;

22)   nacionalinė akreditacijos įstaiga– nacionalinė akreditacijos įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 11 punkte;

23)   atitikties vertinimas– procesas, kurį atliekant nustatoma, ar įvykdyti su gaminiu susiję šios direktyvos reikalavimai;

24)   atitikties vertinimo įstaiga– įstaiga, vykdanti atitikties vertinimo veiklą, įskaitant kalibravimą, bandymus, sertifikavimą ir tikrinimą;

25)   susigrąžinimas– priemonė, kuria siekiama, kad būtų grąžintas galutiniam naudotojui jau pateiktas gaminys;

26)   pašalinimas– priemonė, kuria siekiama neleisti tiekimo grandinėje esantį gaminį tiekti rinkai;

27)   rinkos priežiūra– valdžios institucijų vykdoma veikla ir priemonės, kurių jos imasi, siekdamos užtikrinti, kad gaminiai atitiktų Sąjungos derinimo teisės aktuose nustatytus taikomus reikalavimus ir nekeltų pavojaus sveikatai, saugai ar kitam visuomenės interesų apsaugos aspektui;

28)   CE ženklas– ženklas, kuriuo gamintojas nurodo, kad gaminys atitinka taikytinus reikalavimus, nustatytus Sąjungos derinimo teisės aktuose, kuriuose numatytas ženklinimas šiuo ženklu;

29)   Sąjungos derinimo teisės aktai– Sąjungos teisės aktai, kuriais suderinamos gaminių pardavimo sąlygos.

4 straipsnis

Esminiai reikalavimai

1.   2 straipsnio 1 dalyje nurodyti gaminiai gali būti tiekiami rinkai arba pradedami eksploatuoti tik tuo atveju, jei jie nekelia pavojaus žmonių sveikatai ir saugai, turtui arba aplinkai teisingai eksploatuojami ir naudojami pagal jų numatytą paskirtį, ir tik tuo atveju, jei jie atitinka I priede išdėstytus taikytinus esminius reikalavimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 2 straipsnio 1 dalyje nurodyti gaminiai nebūtų tiekiami rinkai arba pradedami eksploatuoti, jeigu jie neatitinka 1 dalyje nurodytų reikalavimų.

5 straipsnis

Nacionalinės nuostatos dėl navigacijos

Ši direktyva neužkerta kelio valstybėms narėms priimti nuostatų dėl navigacijos tam tikruose vandenyse siekiant apsaugoti aplinką, vandens kelių struktūrą ir užtikrinti vandens kelių saugą, jeigu dėl tokių nuostatų nereikia modifikuoti šią direktyvą atitinkančių laivų ir jeigu tos nuostatos yra pagrįstos ir proporcingos.

6 straipsnis

Laisvas judėjimas

1.   Valstybės narės nesudaro kliūčių tiekti rinkai arba, nedarant poveikio 5 straipsniui, pradėti eksploatuoti savo teritorijoje šią direktyvą atitinkančių laivų.

2.   Valstybės narės nesudaro kliūčių tiekti rinkai nebaigtų statyti laivų, jei gamintojas arba importuotojas pagal III priedą deklaruoja, kad jų statybą turi užbaigti kiti.

3.   Valstybės narės nesudaro kliūčių tiekti rinkai arba pradėti eksploatuoti šią direktyvą atitinkančių sudedamųjų dalių, kurios, remiantis gamintojo arba importuotojo deklaracija, minima 15 straipsnyje, yra skirtos montuoti laivuose.

4.   Valstybės narės nekliudo tiekti rinkai arba pradėti eksploatuoti šių varomųjų variklių:

| a) | laivuose įmontuotų arba neįmontuotų variklių, atitinkančių šią direktyvą; |
| --- | --- |

a)

laivuose įmontuotų arba neįmontuotų variklių, atitinkančių šią direktyvą;

| b) | laivuose įmontuotų variklių, kurių tipas patvirtintas pagal Direktyvą 97/68/EB, atitinkančių IIIA etapo, IIIB etapo arba IV etapo išmetalų kiekio ribines vertes, taikomas slėginio uždegimo varikliams, naudojamiems pagal kitas paskirtis nei vidaus vandenų laivams, lokomotyvams ir automotrisėms varyti, kaip numatyta tos direktyvos I priedo 4.1.2 punkte, atitinkančių šią direktyvą, išskyrus I priedo B dalyje išdėstytus variklio išmetalų reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

laivuose įmontuotų variklių, kurių tipas patvirtintas pagal Direktyvą 97/68/EB, atitinkančių IIIA etapo, IIIB etapo arba IV etapo išmetalų kiekio ribines vertes, taikomas slėginio uždegimo varikliams, naudojamiems pagal kitas paskirtis nei vidaus vandenų laivams, lokomotyvams ir automotrisėms varyti, kaip numatyta tos direktyvos I priedo 4.1.2 punkte, atitinkančių šią direktyvą, išskyrus I priedo B dalyje išdėstytus variklio išmetalų reikalavimus;

| c) | laivuose įmontuotų variklių, kurių tipas patvirtintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009, atitinkančių šią direktyvą, išskyrus I priedo B dalyje išdėstytus variklio išmetalų reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

laivuose įmontuotų variklių, kurių tipas patvirtintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 595/2009, atitinkančių šią direktyvą, išskyrus I priedo B dalyje išdėstytus variklio išmetalų reikalavimus.

Pirmos pastraipos b ir c punktai taikomi laikantis sąlygos, kad jei variklis yra pritaikomas montuoti laive, variklio pakeitimus atliekantis asmuo užtikrina, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į variklio gamintojo pateiktus duomenis ir kitą informaciją, kad būtų užtikrinta, kad įmontavus variklį laikantis variklio pakeitimus atlikusio asmens pateiktų montavimo instrukcijų, tas variklis toliau atitiks variklio išmetalų reikalavimus, nustatytus arba Direktyvoje 97/68/EB, arba Reglamente (EB) Nr. 595/2009, nurodytus variklio gamintojo. Variklio pakeitimus atliekantis asmuo pareiškia, kaip nurodyta 15 straipsnyje, kad variklis toliau atitiks Direktyvoje 97/68/EB arba Reglamente (EB) Nr. 595/2009 nustatytus variklio išmetalų reikalavimus, nurodytus variklio gamintojo, jei yra įmontuotas laikantis variklio pakeitimus atlikusio asmens montavimo instrukcijų.

5.   Prekybos mugėse, parodose, ekspozicijose ir kituose panašiuose renginiuose valstybės narės nekliudo eksponuoti šios direktyvos neatitinkančių 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų gaminių, jei matomu ženklu aiškiai nurodoma, kad tokie gaminiai šios direktyvos neatitinka ir kad jie nebus tiekiami rinkai arba pradėti eksploatuoti Sąjungoje, kol nebus užtikrinta jų atitiktis.

II   SKYRIUS

EKONOMINĖS VEIKLOS VYKDYTOJŲ IR PRIVAČIŲ IMPORTUOTOJŲ PRIEVOLĖS

7 straipsnis

Gamintojų prievolės

1.   Pateikdami gaminius rinkai gamintojai užtikrina, kad jie būtų suprojektuoti ir pagaminti laikantis 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede nustatytų reikalavimų.

2.   Gamintojai, laikydamiesi 25 straipsnio, parengia techninius dokumentus ir, laikydamiesi 19–22 straipsnių ir 24 straipsnio, atlieka taikytiną atitikties vertinimo procedūrą arba pasirūpina, kad ji būtų atlikta.

Tuo atveju, jei taikant tą procedūrą buvo įrodyta gaminio atitiktis taikomiems reikalavimams, gamintojai parengia deklaraciją, kaip nurodyta 15 straipsnyje, suteikia gaminiui CE ženklą ir šį ženklą pritvirtina, kaip nustatyta 17 ir 18 straipsniuose.

3.   Gamintojai saugo techninius dokumentus ir 15 straipsnyje nurodytos deklaracijos kopiją 10 metų po gaminio pateikimo rinkai.

4.   Gamintojai užtikrina, kad būtų taikomos serijinės gamybos tolesnės atitikties užtikrinimo procedūros. Tinkamai atsižvelgiama į gaminio projektavimo ar charakteristikų pakeitimus ir darniųjų standartų, kurių atžvilgiu deklaruojama gaminio atitiktis, pakeitimus.

Kai tai laikoma tikslinga atsižvelgiant į gaminio keliamą pavojų, gamintojai, kad būtų apsaugota vartotojų sveikata ir užtikrinta jų sauga, tiria rinkai tiekiamų gaminių bandinius, nagrinėja ir, jeigu būtina, registruoja skundus, reikalavimų neatitinkančius ir susigrąžintus gaminius ir informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

5.   Gamintojai užtikrina, kad ant jų gaminių būtų nurodytas tipo, partijos ar serijos numeris ar kita informacija, leidžianti nustatyti jų tapatumą, arba, jeigu dėl gaminio dydžio ar pobūdžio to padaryti neįmanoma, užtikrina, kad reikiama informacija būtų nurodyta ant pakuotės ar gaminį lydinčiame dokumente.

6.   Gamintojai nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą, adresą, kuriuo su jais galima susisiekti, ant gaminio arba, jeigu to neįmanoma padaryti, ant jo pakuotės arba gaminį lydinčiame dokumente. Adrese nurodomas vienintelis punktas, kuriame galima susisiekti su gamintoju.

7.   Gamintojai užtikrina, kad prie gaminio pridėtame naudojimo vadove būtų pateiktos naudojimo instrukcijos ir saugos informacija kalba arba kalbomis, kurias vartotojai ir kiti galutiniai naudotojai gali lengvai suprasti ir kurias nustato atitinkama valstybė narė.

8.   Gamintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad gaminys, kurį jie pateikė rinkai, neatitinka šios direktyvos, nedelsdami imasi reikiamų taisomųjų priemonių, kad to gaminio atitiktis būtų užtikrinta, o prireikus jis būtų pašalintas iš rinkos arba susigrąžintas. Be to, jei gaminys kelia pavojų, gamintojai nedelsdami apie tai informuoja valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė tokius gaminius, nacionalines kompetentingas valdžios institucijas, pateikdami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie taisomąsias priemones, jei tokių buvo.

9.   Gavę pagrįstą nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos prašymą, gamintojai suteikia jai visą informaciją ir dokumentus, būtinus gaminio atitikčiai įrodyti, kalba, kurią ta institucija gali lengvai suprasti. Tos institucijos prašymu jie bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti gaminių, kuriuos jie pateikė rinkai, keliamą pavojų.

8 straipsnis

Įgaliotieji atstovai

1.   Gamintojas rašytiniu įgaliojimu gali paskirti įgaliotąjį atstovą.

2.   7 straipsnio 1 dalyje nustatytos prievolės ir prievolė rengti techninius dokumentus nėra įgaliotajam atstovui suteiktų įgaliojimų dalis.

3.   Įgaliotasis atstovas atlieka gamintojo suteiktame įgaliojime nurodytas užduotis. Įgaliojimu suteikiama teisė įgaliotajam atstovui bent:

| a) | 10 metų po gaminio pateikimo rinkai saugoti 15 straipsnyje nurodytos deklaracijos kopiją ir techninius dokumentus, kad nacionalinės priežiūros institucijos galėtų juos patikrinti; |
| --- | --- |

a)

10 metų po gaminio pateikimo rinkai saugoti 15 straipsnyje nurodytos deklaracijos kopiją ir techninius dokumentus, kad nacionalinės priežiūros institucijos galėtų juos patikrinti;

| b) | pagrįstu nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos prašymu pateikti tai institucijai visą informaciją ir dokumentus, būtinus gaminio atitikčiai įrodyti; |
| --- | --- |

b)

pagrįstu nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos prašymu pateikti tai institucijai visą informaciją ir dokumentus, būtinus gaminio atitikčiai įrodyti;

| c) | nacionalinių kompetentingų valdžios institucijų prašymu bendradarbiauti su jomis dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti gaminių, patenkančių į jo įgaliojimų sritį, keliamą pavojų. |
| --- | --- |

c)

nacionalinių kompetentingų valdžios institucijų prašymu bendradarbiauti su jomis dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti gaminių, patenkančių į jo įgaliojimų sritį, keliamą pavojų.

9 straipsnis

Importuotojų prievolės

1.   Importuotojai Sąjungos rinkai pateikia tik reikalavimus atitinkančius gaminius.

2.   Prieš pateikdami gaminį rinkai, importuotojai įsitikina, kad gamintojas atliko atitinkamą atitikties vertinimo procedūrą. Jie taip pat įsitikina, kad gamintojas parengė techninius dokumentus, kad gaminys paženklintas CE ženklu, kaip nurodyta 17 straipsnyje, kad prie jo pridėti dokumentai, kurių reikalaujama pagal 15 straipsnį ir I priedo A dalies 2.5 punktą, I priedo B dalies 4 punktą ir I priedo C dalies 2 punktą, ir kad gamintojas įvykdė 7 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus.

Jeigu importuotojas mano arba turi pagrindo manyti, kad gaminys neatitinka 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede išdėstytų reikalavimų, jis neteikia gaminio rinkai, kol neužtikrinama gaminio atitiktis. Be to, jei gaminys kelia pavojų, importuotojas apie tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

3.   Importuotojai ant gaminio arba, kai to neįmanoma padaryti sudedamųjų dalių atveju, ant pakuotės arba gaminį lydinčiame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir adresą, kuriuo su jais galima susisiekti.

4.   Importuotojai užtikrina, kad prie gaminio pridėtame naudojimo vadove būtų pateiktos naudojimo instrukcijos ir saugumo informacija kalba arba kalbomis, kurias vartotojai ir kiti galutiniai naudotojai gali lengvai suprasti ir kurias nustato atitinkama valstybė narė.

5.   Kol atsakomybė už gaminį tenka importuotojams, jie užtikrina, kad laikymo ir transportavimo sąlygos nepakenktų jo atitikčiai 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede išdėstytiems reikalavimams.

6.   Kai tai tikslinga atsižvelgiant į gaminio keliamą pavojų, importuotojai, siekdami apsaugoti vartotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą, tiria rinkai tiekiamų gaminių bandinius, nagrinėja ir, jeigu būtina, registruoja skundus, reikalavimų neatitinkančius ir susigrąžintus gaminius ir informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

7.   Importuotojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad gaminys, kurį jie pateikė rinkai, neatitinka šios direktyvos, nedelsdami imasi reikiamų taisomųjų priemonių, kad to gaminio atitiktis būtų užtikrinta, o prireikus jis būtų pašalintas iš rinkos arba susigrąžintas. Be to, jei gaminys kelia pavojų, importuotojai apie tai nedelsdami praneša valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė tokius gaminius, nacionalinėms kompetentingoms valdžios institucijoms, pateikdami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie taisomąsias priemones, jei tokių buvo.

8.   Importuotojai 10 metų po gaminio pateikimo rinkai saugo 15 straipsnyje nurodytos deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos su ja galėtų susipažinti, ir užtikrina, kad tų valdžios institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai.

9.   Pagrįstu nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos prašymu importuotojai tai institucijai lengvai suprantama kalba pateikia visą informaciją ir dokumentus, būtinus gaminio atitikčiai įrodyti. Tos institucijos prašymu jie bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti gaminių, kuriuos jie pateikė rinkai, keliamą pavojų.

10 straipsnis

Platintojų prievolės

1.   Tiekdami rinkai gaminį, platintojai rūpestingai laikosi šios direktyvos reikalavimų.

2.   Prieš tiekdami gaminį rinkai, platintojai patikrina, ar gaminys paženklintas CE ženklu, kaip nurodyta 17 straipsnyje, ar prie jo pridėti dokumentai, kurių reikalaujama pagal 7 straipsnio 7 dalį, 15 straipsnį ir I priedo A dalies 2.5 punktą, I priedo B dalies 4 punktą ir I priedo C dalies 2 punktą, instrukcijos ir saugos informacija, pateikiami kalba arba kalbomis, kurias vartotojai ir kiti galutiniai naudotojai gali lengvai suprasti valstybėje narėje, kurios rinkai tiekiamas gaminys, ir ar gamintojas bei importuotojas laikėsi 7 straipsnio 5 bei 6 dalyse ir 9 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų.

Jeigu platintojas mano arba turi pagrindo manyti, kad gaminys neatitinka 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede išdėstytų reikalavimų, jis netiekia gaminio rinkai, kol neužtikrinama gaminio atitiktis. Be to, jei gaminys kelia pavojų, platintojas apie tai praneša gamintojui ar importuotojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

3.   Kol atsakomybė už gaminį tenka platintojams, jie užtikrina, kad laikymo ir transportavimo sąlygos nepakenktų jo atitikčiai 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede išdėstytiems reikalavimams.

4.   Platintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad gaminys, kurį jie pateikė rinkai, neatitinka šios direktyvos, nedelsdami imasi reikiamų taisomųjų priemonių, kad to gaminio atitiktis būtų užtikrinta, o prireikus jis būtų pašalintas iš rinkos arba susigrąžintas. Be to, jei gaminys kelia pavojų, gamintojai nedelsdami apie tai informuoja valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė tokius gaminius, nacionalines kompetentingas valdžios institucijas, pateikdami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie taisomąsias priemones, jei tokių buvo.

5.   Pagrįstu nacionalinės kompetentingos valdžios institucijos prašymu platintojai pateikia jai visą informaciją ir dokumentus, būtinus to gaminio atitikčiai įrodyti. Šios institucijos prašymu jie bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi siekiant pašalinti gaminių, kuriuos jie tiekė rinkai, keliamą pavojų.

11 straipsnis

Atvejai, kai importuotojams ir platintojams tenka gamintojų prievolės

Šios direktyvos tikslais importuotojas arba platintojas laikomas gamintoju ir todėl jam taikomos 7 straipsnyje nustatytos gamintojo prievolės, jei gaminį rinkai pateikia savo vardu ar naudodamas savo prekės ženklą arba taip pakeičia rinkai jau pateiktą gaminį, kad gali pasikeisti jo atitiktis šios direktyvos reikalavimams.

12 straipsnis

Privačių importuotojų prievolės

1.   Jeigu gamintojas neįvykdo prievolių, susijusių su gaminio atitiktimi šiai direktyvai, privatus importuotojas, prieš pradėdamas gaminį eksploatuoti, užtikrina, kad jis būtų suprojektuotas ir pagamintas laikantis 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede nustatytų reikalavimų, ir įvykdo arba pasirūpina, kad būtų įvykdytos gamintojo prievolės, nustatytos 7 straipsnio 2, 3, 7 ir 9 dalyse.

2.   Jeigu gamintojas nepateikė reikiamų techninių dokumentų, pasitelkdamas atitinkamų ekspertų pagalbą privatus importuotojas pasirūpina, kad jie būtų parengti.

3.   Privatus importuotojas užtikrina, kad ant gaminio būtų nurodytas notifikuotosios įstaigos, kuri atliko gaminio atitikties vertinimą, pavadinimas ir adresas.

13 straipsnis

Ekonominės veiklos vykdytojų identifikavimas

1.   Rinkos priežiūros institucijų prašymu ekonominės veiklos vykdytojai nurodo:

| a) | gaminį jiems tiekusį ekonominės veiklos vykdytoją; |
| --- | --- |

a)

gaminį jiems tiekusį ekonominės veiklos vykdytoją;

| b) | ekonominės veiklos vykdytoją, kuriam jie tiekė gaminį. |
| --- | --- |

b)

ekonominės veiklos vykdytoją, kuriam jie tiekė gaminį.

Ekonominės veiklos vykdytojai pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją turi galėti pateikti 10 metų po to, kai gaminys jiems buvo patiektas, ir 10 metų po to, kai jie patiekė gaminį.

2.   Rinkos priežiūros institucijų prašymu privatūs importuotojai nurodo ekonominės veiklos vykdytoją, kuris jiems tiekė gaminį

Privatūs importuotojai šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją turi galėti pateikti 10 metų po to, kai gaminys jiems buvo patiektas.

III   SKYRIUS

GAMINIO ATITIKTIS

14 straipsnis

Atitikties prielaida

Daroma prielaida, kad gaminiai, atitinkantys darniuosius standartus arba jų dalis, kurių nuorodos yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinka reikalavimus, kuriuos apima minėti standartai arba jų dalys, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede.

15 straipsnis

ES atitikties deklaracija ir deklaracija pagal III priedą

1.   ES atitikties deklaracijoje nurodoma, kad yra įrodyta, jog 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede arba 6 straipsnio 4 dalies b ar c punktuose nustatyti reikalavimai yra įvykdyti.

2.   ES atitikties deklaracijos forma atitinka šios direktyvos IV priede nustatytą pavyzdį, joje pateikiama atitinkamuose Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede ir šios direktyvos V priede nurodytuose moduliuose nurodyta informacija ir ji nuolat atnaujinama. Ji išverčiama į kalbą ar kalbas, į kurias ją išversti reikalauja valstybė narė, kurios rinkai tiekiamas gaminys arba kurioje jis pradedamas eksploatuoti.

3.   Parengdamas ES atitikties deklaraciją gamintojas, privatus importuotojas arba 6 straipsnio 4 dalies b ir c punktuose nurodyto variklio pakeitimus atliekantis asmuo prisiima atsakomybę už gaminio atitiktį.

4.   3 dalyje nurodyta ES atitikties deklaracija pateikiama su toliau nurodytais gaminiais, juos tiekiant rinkai arba pradedant eksploatuoti:

| a) | laivais; |
| --- | --- |

a)

laivais;

| b) | sudedamosioms dalimis, kai jos pateikiamos rinkai atskirai; |
| --- | --- |

b)

sudedamosioms dalimis, kai jos pateikiamos rinkai atskirai;

| c) | varomaisiais varikliais. |
| --- | --- |

c)

varomaisiais varikliais.

5.   Su nebaigtais statyti laivais pateikiama III priede išdėstyta gamintojo arba importuotojo deklaracija dėl nebaigtų statyti laivų, kurioje pateikiama tame priede nurodyta informacija. Ji išverčiama į kalbą ar kalbas, į kurias ją išversti reikalauja valstybė narė, kurios rinkai tiekiamas gaminys.

16 straipsnis

Bendrieji žymėjimo CE ženklu principai

CE ženklu žymima laikantis bendrųjų principų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 765/2008 30 straipsnyje.

17 straipsnis

CE ženklu ženklinami gaminiai

1.   CE ženklu turi būti ženklinami šie gaminiai, jei jie tiekiami rinkai arba pradedami eksploatuoti:

| a) | laivai; |
| --- | --- |

a)

laivai;

| b) | sudedamosios dalys; |
| --- | --- |

b)

sudedamosios dalys;

| c) | varomieji varikliai. |
| --- | --- |

c)

varomieji varikliai.

2.   Valstybės narės laikosi prielaidos, kad 1 dalyje nurodyti CE ženklu paženklinti gaminiai atitinka šią direktyvą.

18 straipsnis

Ženklinimo CE ženklu taisyklės ir sąlygos

1.   CE ženklas ant 17 straipsnio 1 dalyje nurodytų gaminių turi būti matomas, įskaitomas ir nenutrinamas. Sudedamųjų dalių atveju, kai CE ženklu, atsižvelgiant į to gaminio dydį arba pobūdį, ženklinti neįmanoma arba tai nepagrįsta, CE ženklu gali būti ženklinama pakuotė arba lydimieji dokumentai. Laivų atveju CE ženklas turi būti ant laivo gamintojo lentelės, kuri pritvirtinama atskirai nuo laivo identifikavimo numerio. Varomųjų variklių atveju CE ženklas turi būti ant variklio.

2.   Gaminys ženklinamas CE ženklu prieš jį pateikiant rinkai arba pradedant eksploatuoti. Po CE ženklo ir 3 dalyje nurodyto identifikavimo numerio gali būti pateikiama piktograma arba kitas ženklas, nurodantis konkrečią riziką ar naudojimo paskirtį.

3.   Po CE ženklo nurodomas notifikuotosios įstaigos identifikavimo numeris, jeigu ta įstaiga dalyvavo gamybos kontrolės etape arba atliekant įvertinimą po statybos.

Notifikuotosios įstaigos identifikavimo numeriu ženklina pati įstaiga arba jos pavedimu tai daro gamintojas ar jo įgaliotasis atstovas, arba 19 straipsnio 2, 3 ar 4 dalyje nurodytas asmuo.

IV   SKYRIUS

ATITIKTIES VERTINIMAS

19 straipsnis

Taikytinos atitikties vertinimo procedūros

1.   Prieš pateikdamas rinkai 2 straipsnio 1 dalyje nurodytus gaminius gamintojas taiko 20, 21 ir 22 straipsniuose nurodytuose moduliuose nustatytas procedūras.

2.   Jeigu gamintojas neatliko gaminio, nurodyto 2 straipsnio 1 dalyje, atitikties vertinimo, privatus importuotojas prieš pradėdamas eksploatuoti atitinkamą gaminį taiko 23 straipsnyje nurodytą procedūrą.

3.   Asmenys, pateikiantys rinkai arba pradedantys eksploatuoti varomąjį variklį ar laivą po to, kai jis buvo iš esmės pakeistas arba perdarytas, arba asmenys, pakeičiantys laivo, kuriam ši direktyva netaikoma, paskirtį taip, kad jam ši direktyva tampa taikoma, prieš pateikdami gaminį rinkai arba pradėdami jį eksploatuoti taiko 23 straipsnyje nurodytą procedūrą.

4.   Asmenys, pateikiantys rinkai asmeniniam naudojimui skirtą laivą prieš pasibaigiant 2 straipsnio 2 dalies a punkto vii papunktyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, prieš pateikdami gaminį rinkai taiko 23 straipsnyje nurodytą procedūrą.

20 straipsnis

Projektavimas ir statyba

1.   Pramoginių laivų projektavimui ir statybai taikomos šios Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytos procedūros:

| a) | A ir B kategorijų, nurodytų I priedo A dalies 1 punkte:






  i) | pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 2,5 m iki mažiau kaip 12 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  — | A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai), |
| --- | --- | --- | --- |

a)

A ir B kategorijų, nurodytų I priedo A dalies 1 punkte:

i)

pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 2,5 m iki mažiau kaip 12 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:

—

A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai),

| — | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, |
| --- | --- |

—

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu,

| — | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis), |
| --- | --- |

—

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis),

| — | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

—

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis).

| ii) | pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 12 m iki 24 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  — | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, |
| --- | --- | --- |

ii)

pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 12 m iki 24 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:

—

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu,

| — | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis), |
| --- | --- |

—

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis),

| — | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

—

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis);

| b) | C projektavimo kategorijos, nurodytos I priedo A dalies 1 punkte:






  i) | pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 2,5 m. iki mažiau kaip 12 m., taikomas bet kuris iš šių modulių:






  — | jeigu laikomasi darniųjų standartų, susijusių su I priedo A dalies 3.2 ir 3.3 punktais: A modulis (gamybos vidaus kontrolė), A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai), B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis) arba H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis), |
| --- | --- | --- | --- |

b)

C projektavimo kategorijos, nurodytos I priedo A dalies 1 punkte:

i)

pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 2,5 m. iki mažiau kaip 12 m., taikomas bet kuris iš šių modulių:

—

jeigu laikomasi darniųjų standartų, susijusių su I priedo A dalies 3.2 ir 3.3 punktais: A modulis (gamybos vidaus kontrolė), A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai), B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis) arba H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis),

| — | jeigu nesilaikoma darniųjų standartų, susijusių su I priedo A dalies 3.2 ir 3.3 punktais: A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai), B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis) arba H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

—

jeigu nesilaikoma darniųjų standartų, susijusių su I priedo A dalies 3.2 ir 3.3 punktais: A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai), B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis) arba H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis);

| ii) | pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 12 m iki 24 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  — | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, |
| --- | --- | --- |

ii)

pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 12 m iki 24 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:

—

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu,

| — | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis), |
| --- | --- |

—

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis),

| — | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

—

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis).

| c) | D projektavimo kategorijos, nurodytos I priedo A dalies 1 punkte:
  pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 2,5 m iki 24 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  — | A modulis (gamybos vidaus kontrolė), |
| --- | --- | --- |

c)

D projektavimo kategorijos, nurodytos I priedo A dalies 1 punkte:

pramoginiams laivams, kurių korpuso ilgis yra nuo 2,5 m iki 24 m, taikomas bet kuris iš šių modulių:

—

A modulis (gamybos vidaus kontrolė),

| — | A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai), |
| --- | --- |

—

A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai),

| — | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu, |
| --- | --- |

—

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu,

| — | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis), |
| --- | --- |

—

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis),

| — | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

—

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis).

2.   Asmeninių laivų projektavimui ir statybai taikoma bet kuri iš šių Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytų procedūrų:

| a) | A modulis (gamybos vidaus kontrolė); |
| --- | --- |

a)

A modulis (gamybos vidaus kontrolė);

| b) | A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai); |
| --- | --- |

b)

A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai);

| c) | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu; |
| --- | --- |

c)

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu;

| d) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

d)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| e) | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

e)

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis).

3.   Sudedamųjų dalių projektavimui ir statybai taikoma bet kuri iš šių Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytų procedūrų:

| a) | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu; |
| --- | --- |

a)

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu;

| b) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

b)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| c) | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

c)

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis).

21 straipsnis

Variklio išmetalai

Variklio išmetalų atžvilgiu 2 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytiems gaminiams variklio gamintojas taiko šias Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas procedūras:

| a) | jei bandymai atliekami naudojant darnųjį standartą, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  i) | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu; |
| --- | --- | --- |

a)

jei bandymai atliekami naudojant darnųjį standartą, taikomas bet kuris iš šių modulių:

i)

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C, D, E arba F moduliu;

| ii) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

ii)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| iii) | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

iii)

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis);

| b) | jei bandymai atliekami nenaudojant darniojo standarto, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  i) | B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C 1 moduliu; |
| --- | --- | --- |

b)

jei bandymai atliekami nenaudojant darniojo standarto, taikomas bet kuris iš šių modulių:

i)

B modulis (ES tipo tyrimas) kartu su C 1 moduliu;

| ii) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

ii)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis).

22 straipsnis

Skleidžiamas triukšmas

1.   Skleidžiamo triukšmo atžvilgiu pramoginiams laivams su laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos ar su įmontuotais bortiniais varomaisiais varikliais ir pramoginiams laivams su laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos ar su įmontuotais bortiniais varomaisiais varikliais, kurie iš esmės perdaromi ir per penkerius metus po perdarymo pateikiami rinkai, gamintojas taiko šias Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas procedūras:

| a) | jei bandymai atliekami naudojant darnųjį triukšmo matavimo standartą, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  i) | A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai); |
| --- | --- | --- |

a)

jei bandymai atliekami naudojant darnųjį triukšmo matavimo standartą, taikomas bet kuris iš šių modulių:

i)

A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai);

| ii) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

ii)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| iii) | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

iii)

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis);

| b) | jei bandymai atliekami nenaudojant darniojo triukšmo matavimo standarto, taikomas G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

b)

jei bandymai atliekami nenaudojant darniojo triukšmo matavimo standarto, taikomas G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| c) | jei įvertinimui naudojamas Froude skaičius ir galios poslinkio koeficientu grindžiamas metodas, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  i) | A modulis (gamybos vidaus kontrolė); |
| --- | --- | --- |

c)

jei įvertinimui naudojamas Froude skaičius ir galios poslinkio koeficientu grindžiamas metodas, taikomas bet kuris iš šių modulių:

i)

A modulis (gamybos vidaus kontrolė);

| ii) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

ii)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| iii) | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

iii)

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis).

2.   Skleidžiamo triukšmo atžvilgiu asmeniniams laivams, užbortiniams varomiesiems varikliams ir laivagalio varomiesiems varikliams su integruota išmetimo sistema, skirtiems montuoti pramoginiuose laivuose, asmeninio laivo arba variklio gamintojas taiko šias Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas procedūras:

| a) | jei bandymai atliekami naudojant darnųjį triukšmo matavimo standartą, taikomas bet kuris iš šių modulių:






  i) | A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai); |
| --- | --- | --- |

a)

jei bandymai atliekami naudojant darnųjį triukšmo matavimo standartą, taikomas bet kuris iš šių modulių:

i)

A1 modulis (gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai);

| ii) | G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

ii)

G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis);

| iii) | H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis); |
| --- | --- |

iii)

H modulis (visišku kokybės užtikrinimu grindžiama atitiktis);

| b) | jei bandymai atliekami nenaudojant darniojo triukšmo matavimo standarto, taikomas G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis). |
| --- | --- |

b)

jei bandymai atliekami nenaudojant darniojo triukšmo matavimo standarto, taikomas G modulis (vieneto patikra grindžiama atitiktis).

23 straipsnis

Įvertinimas po statybos

19 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nurodytas įvertinimas po statybos atliekamas, kaip nustatyta V priede.

24 straipsnis

Papildomi reikalavimai

1.   Kai taikomas Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas B modulis, ES tipo tyrimas atliekamas, kaip nurodyta to modulio 2 punkto antroje įtraukoje.

B modulyje nurodytas gamybos tipas gali apimti keletą gaminio variantų, jei:

| a) | tų variantų skirtumai neturi poveikio saugos lygiui ir kitiems gaminio veikimo reikalavimams ir |
| --- | --- |

a)

tų variantų skirtumai neturi poveikio saugos lygiui ir kitiems gaminio veikimo reikalavimams ir

| b) | gaminio variantai yra nurodyti atitinkamame ES tipo tyrimo pažymėjime, prireikus iš dalies pakeičiant pirminį pažymėjimą. |
| --- | --- |

b)

gaminio variantai yra nurodyti atitinkamame ES tipo tyrimo pažymėjime, prireikus iš dalies pakeičiant pirminį pažymėjimą.

2.   Kai taikomas Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas A1 modulis, gaminių patikrinimai atliekami pasirinkus vieną ar kelis laivus, tipiškus gamintojo produkcijai, ir tokiems patikrinimams taikomi šios direktyvos VI priede nustatyti papildomi reikalavimai.

3.   Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priedo A1 ir C1 moduliuose nurodyta galimybė naudoti akredituotas vidaus įstaigas netaikoma.

4.   Kai taikomas Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas F modulis, vertinant atitiktį variklio išmetalų reikalavimams taikoma šios direktyvos VII priede aprašyta procedūra.

5.   Kai taikomas Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priede nustatytas C modulis, vertinant atitiktį šios direktyvos variklio išmetalų reikalavimams ir jeigu gamintojas nenaudoja atitinkamos kokybės sistemos, kaip aprašyta Sprendimo Nr. 768/2008/EB II priedo H modulyje, gamintojo pasirinkta notifikuotoji įstaiga, siekdama patikrinti gaminio vidaus kontrolės kokybę, atsitiktiniais, jos nustatytais laiko tarpais atlieka arba paveda atlikti gaminių patikrinimus. Jei paaiškėja, kad kokybės lygis yra netinkamas, arba, kai atrodo, kad yra būtina patikrinti gamintojo pateiktų duomenų pagrįstumą, taikoma šios direktyvos VIII priede nustatyta procedūra.

25 straipsnis

Techniniai dokumentai

1.   7 straipsnio 2 dalyje nurodytuose techniniuose dokumentuose pateikiami visi duomenys ir išsami informacija apie gamintojo taikomas priemones, skirtas užtikrinti, kad gaminys atitiktų 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede nustatytus reikalavimus. Juose visų pirma pateikiami atitinkami IX priede išvardyti dokumentai.

2.   Techniniais dokumentais užtikrinama, kad projektavimo, statybos, veikimo ir atitikties vertinimo būtų aiškiai suprantamas.

V   SKYRIUS

ATITIKTIES VERTINIMO ĮSTAIGŲ NOTIFIKAVIMAS

26 straipsnis

Notifikavimas

Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie įstaigas, įgaliotas atlikti trečiųjų šalių atitikties vertinimo užduotis pagal šią direktyvą.

27 straipsnis

Notifikuojančiosios institucijos

1.   Valstybės narės paskiria notifikuojančiąją instituciją, atsakingą už būtinų procedūrų, skirtų atitikties vertinimo įstaigoms vertinti bei notifikuoti taikant šią direktyvą, nustatymą bei taikymą ir už notifikuotųjų įstaigų stebėseną, įskaitant 32 straipsnio nuostatų laikymąsi.

2.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad 1 dalyje nurodytą vertinimą ir stebėseną turi atlikti nacionalinė akreditacijos įstaiga, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir pagal tą reglamentą.

3.   Jeigu notifikuojančioji institucija įgalioja arba kitaip patiki atlikti 1 dalyje nurodytą vertinimą, notifikavimą ar stebėseną įstaigai, kuri nėra valdžios subjektas, ta įstaiga turi būti juridinis asmuo ir turi mutatis mutandis atitikti 28 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Be to, ta įstaiga turi turėti civilinės atsakomybės dėl vykdomos veiklos draudimą.

4.   Notifikuojančioji institucija prisiima visą atsakomybę už 3 dalyje nurodytos įstaigos atliktas užduotis.

28 straipsnis

Notifikuojančiosioms institucijoms taikomi reikalavimai

1.   Notifikuojančioji institucija įsteigiama taip, kad nekiltų interesų konflikto su atitikties vertinimo įstaigomis.

2.   Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra yra tokia ir ji veikia taip, kad jos veikla būtų objektyvi ir nešališka.

3.   Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra yra tokia, kad kiekvieną su atitikties vertinimo įstaigos notifikavimu susijusį sprendimą priimtų kompetentingi asmenys, kurie negali būti tie, kurie atliko vertinimą.

4.   Notifikuojančioji institucija nesiūlo arba nevykdo jokios veiklos, kurią vykdo atitikties vertinimo įstaigos, taip pat neteikia konsultavimo paslaugų komerciniu arba konkurenciniu pagrindu.

5.   Notifikuojančioji institucija užtikrina jos gautos informacijos konfidencialumą.

6.   Notifikuojančiojoje institucijoje turi būti pakankamai kompetentingų darbuotojų, kad ji galėtų tinkamai atlikti savo užduotis.

29 straipsnis

Su informavimu susijusios notifikuojančiųjų institucijų prievolės

Valstybės narės praneša Komisijai apie savo procedūras, taikomas vertinant bei notifikuojant atitikties vertinimo įstaigas ir atliekant notifikuotųjų įstaigų stebėseną, taip pat apie jų pakeitimus.

Komisija tą informaciją padaro viešai prieinama.

30 straipsnis

Notifikuotosioms įstaigomis taikomi reikalavimai

1.   Pagal šią direktyvą notifikuojama atitikties vertinimo įstaiga turi atitikti 2–11 dalyse nustatytus reikalavimus.

2.   Atitikties vertinimo įstaiga steigiama pagal nacionalinę teisę ir turi teisinį subjektiškumą.

3.   Atitikties vertinimo įstaiga yra trečiosios šalies įstaiga, nepriklausoma nuo organizacijos ar gaminio, kurią (-į) ji vertina.

Įstaiga, priklausanti verslo asociacijai arba profesinei federacijai, atstovaujančiai įmonėms, susijusioms su jos vertinamų gaminių projektavimu, gamyba, tiekimu, surinkimu, naudojimu ar priežiūra, gali būti laikoma tokia įstaiga, jeigu įrodoma, kad ji yra nešališka ir nėra jokio interesų konflikto.

4.   Atitikties vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už atitikties vertinimo užduotis atsakingi darbuotojai negali būti nei vertinamų gaminių projektuotojai, gamintojai, tiekėjai, montuotojai, pirkėjai, savininkai, naudotojai ar prižiūrėtojai, nei tų šalių atstovai. Tai netrukdo naudoti vertinamų gaminių, kurie būtini atitikties vertinimo įstaigos veiksmams, arba tokių gaminių naudoti asmeniniais tikslais.

Atitikties vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už atitikties vertinimo užduotis atsakingi darbuotojai tiesiogiai nedalyvauja projektuojant ar gaminant, parduodant, montuojant, naudojant šiuos gaminius ar atliekant techninę jų priežiūrą, taip pat negali atstovauti tokia veikla užsiimančioms šalims. Jie nesiima jokios veiklos, kuri prieštarautų jų sprendimo, susijusio su atitikties vertinimo veikla, kuriai jie notifikuoti, nepriklausomumui ar sąžiningumui. Tai visų pirma taikoma konsultavimo paslaugoms.

Atitikties vertinimo įstaigos užtikrina, kad joms pavaldžių įstaigų ar subrangovų veikla nedarytų poveikio jų atitikties vertinimo veiklos konfidencialumui, objektyvumui ar nešališkumui.

5.   Atitikties vertinimo įstaigos ir jų darbuotojai, vykdydami atitikties vertinimo veiklą, pasižymi didžiausiu profesiniu sąžiningumu, turi reikiamą techninę kompetenciją konkrečioje srityje ir yra nepriklausomi nuo bet kokio spaudimo ar paskatų, visų pirma finansinių, galinčių turėti įtakos jų sprendimui arba atitikties vertinimo veiklos rezultatams, ypač asmenų ir asmenų grupių, suinteresuotų šios veiklos rezultatais, atžvilgiu.

6.   Atitikties vertinimo įstaiga yra pajėgi atlikti visas atitikties vertinimo užduotis, kurios jai yra paskirtos 19–24 straipsnių nuostatomis ir kurioms atlikti ji yra notifikuota, neatsižvelgiant į tai, ar šias užduotis atlieka pati atitikties vertinimo įstaiga, ar jos yra atliekamos įstaigos vardu ir jai prisiimant atsakomybę.

Atitikties vertinimo įstaiga nuolat ir kiekvienai atitikties vertinimo procedūrai atlikti, taip pat kiekvienos gaminių, dėl kurių ji buvo notifikuota, rūšies ar kategorijos atveju, turi:

| a) | darbuotojų, turinčių techninių žinių ir pakankamą tinkamą patirtį vertinimo užduotims atlikti; |
| --- | --- |

a)

darbuotojų, turinčių techninių žinių ir pakankamą tinkamą patirtį vertinimo užduotims atlikti;

| b) | procedūrų, pagal kurias atliekamas atitikties vertinimas, aprašus, taip užtikrinant skaidrumą ir galimybę šias procedūras pakartoti.
  Ji turi būti įdiegusi atitinkamą politiką ir procedūras, pagal kurias užtikrinamas užduočių, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji įstaiga, ir kitų užduočių atskyrimas; |
| --- | --- |

b)

procedūrų, pagal kurias atliekamas atitikties vertinimas, aprašus, taip užtikrinant skaidrumą ir galimybę šias procedūras pakartoti.

Ji turi būti įdiegusi atitinkamą politiką ir procedūras, pagal kurias užtikrinamas užduočių, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji įstaiga, ir kitų užduočių atskyrimas;

| c) | procedūras, pagal kurias ji vykdo veiklą deramai atsižvelgdama į įmonės dydį, jos veiklos sektorių, jos struktūrą, atitinkamo gaminio technologijos sudėtingumo mastą ir į tai, ar gamybos procesas masinis, ar serijinis. |
| --- | --- |

c)

procedūras, pagal kurias ji vykdo veiklą deramai atsižvelgdama į įmonės dydį, jos veiklos sektorių, jos struktūrą, atitinkamo gaminio technologijos sudėtingumo mastą ir į tai, ar gamybos procesas masinis, ar serijinis.

Ji turi turėti priemones, būtinas su atitikties vertinimu susijusioms techninėms ir administracinėms užduotims tinkamai atlikti, ir gali naudotis visa reikiama įranga ar įrenginiais.

7.   Už atitikties vertinimo veiklos vykdymą atsakingi darbuotojai turi:

| a) | būti dalyvavę tinkamame techniniame ir profesiniame mokyme, apimančiame visų atitinkamų rūšių atitikties vertinimo veiklą, kuriai atitikties vertinimo įstaiga yra notifikuota; |
| --- | --- |

a)

būti dalyvavę tinkamame techniniame ir profesiniame mokyme, apimančiame visų atitinkamų rūšių atitikties vertinimo veiklą, kuriai atitikties vertinimo įstaiga yra notifikuota;

| b) | pakankamai išmanyti jų atliekamo vertinimo reikalavimus ir turėti reikalingus įgaliojimus tokiam vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

b)

pakankamai išmanyti jų atliekamo vertinimo reikalavimus ir turėti reikalingus įgaliojimus tokiam vertinimui atlikti;

| c) | turėti reikiamų žinių ir išmanyti esminius reikalavimus, taikomus darniuosius standartus, atitinkamus Sąjungos derinimo teisės aktus ir atitinkamus nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

c)

turėti reikiamų žinių ir išmanyti esminius reikalavimus, taikomus darniuosius standartus, atitinkamus Sąjungos derinimo teisės aktus ir atitinkamus nacionalinės teisės aktus;

| d) | gebėti parengti pažymėjimus, protokolus ir ataskaitas, kuriais įrodoma, kad vertinimas buvo atliktas. |
| --- | --- |

d)

gebėti parengti pažymėjimus, protokolus ir ataskaitas, kuriais įrodoma, kad vertinimas buvo atliktas.

8.   Turi būti užtikrintas atitikties vertinimo įstaigų, jų aukščiausio lygio vadovų ir vertinimą atliekančių darbuotojų nešališkumas.

Atitikties vertinimo įstaigos aukščiausio lygio vadovų ir vertinimo darbuotojų atlyginimas nepriklauso nuo atliktų įvertinimų skaičiaus arba nuo tų vertinimų rezultatų.

9.   Atitikties vertinimo įstaigos turi turėti civilinės atsakomybės draudimą, išskyrus atvejus, kai atsakomybę pagal nacionalinę teisę prisiima valstybė narė arba pati valstybė narė tiesiogiai atsako už atitikties vertinimą.

10.   Atitikties vertinimo įstaigos darbuotojai laikosi profesinės paslapties reikalavimo, taikomo visai informacijai, kurią jie gavo, vykdydami savo užduotis pagal 19–24 straipsnius arba pagal kitas nacionalinės teisės nuostatas, kuriomis šis reikalavimas įgyvendinamas, išskyrus valstybės narės, kurioje jie vykdo veiklą, kompetentingų valdžios institucijų atžvilgiu. Turi būti saugomos nuosavybės teisės.

11.   Atitikties vertinimo įstaigos dalyvauja atitinkamoje standartizacijos veikloje ir notifikuotosios įstaigos koordinavimo grupės, sudarytos pagal 42 straipsnį, veikloje arba užtikrina, kad vertinimą atliekantys jų darbuotojai būtų apie šią veiklą informuoti, o tos grupės priimtus administracinius sprendimus ir parengtus dokumentus taiko kaip bendrąsias gaires.

31 straipsnis

Atitikties prielaida

Jeigu atitikties vertinimo įstaiga įrodo, kad atitinka kriterijus, nustatytus atitinkamuose darniuosiuose standartuose arba jų dalyse, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, daroma prielaida, kad ji atitinka 30 straipsnyje nustatytus reikalavimus tiek, kiek taikytini darnieji standartai apima tuos reikalavimus.

32 straipsnis

Notifikuotosioms įstaigoms pavaldžios įstaigos ir notifikuotųjų įstaigų sudaromos subrangos sutartys

1.   Jeigu notifikuotoji įstaiga sudaro subrangos sutartis dėl konkrečių užduočių, susijusių su atitikties vertinimu, atlikimo arba naudojasi jai pavaldžios įstaigos paslaugomis, ji užtikrina, kad subrangovas arba pavaldi įstaiga atitiktų 30 straipsnyje nustatytus reikalavimus ir atitinkamai informuoja notifikuojančiąją instituciją.

2.   Notifikuotosios įstaigos prisiima visą atsakomybę už subrangovų ar pavaldžių įstaigų atliekamas užduotis, neatsižvelgiant į tai, kur jie yra įsisteigę.

3.   Pavesti darbą subrangovui arba pavaldžiai įstaigai galima tik gavus kliento sutikimą.

4.   Notifikuotosios įstaigos sudaro sąlygas notifikuojančiajai institucijai susipažinti su atitinkamais dokumentais, susijusiais su subrangovo arba pavaldžios įstaigos kvalifikacijos įvertinimu ir jų pagal 19–24 straipsnius atliktu darbu.

33 straipsnis

Notifikavimo paraiška

1.   Atitikties vertinimo įstaiga notifikavimo paraišką pateikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi, notifikuojančiajai institucijai.

2.   Prie 1 dalyje nurodytos paraiškos pridedamas atitikties vertinimo veiklos, atitikties vertinimo modulio ar modulių ir gaminio ar gaminių, kurių atitiktį vertinti ta įstaiga tvirtina turinti kompetenciją, aprašas, taip pat nacionalinės akreditacijos įstaigos išduotas akreditacijos pažymėjimas (jei toks yra), patvirtinantis, kad atitikties vertinimo įstaiga atitinka 30 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

3.   Jeigu tam tikra atitikties vertinimo įstaiga negali pateikti akreditacijos pažymėjimo, ji notifikuojančiajai institucijai pateikia visus dokumentus, būtinus jos atitikčiai 30 straipsnyje nustatytiems reikalavimams patikrinti, patvirtinti ir reguliariai stebėti.

34 straipsnis

Notifikavimo procedūra

1.   Notifikuojančiosios institucijos gali notifikuoti tik tas atitikties vertinimo įstaigas, kurios atitinka 30 straipsnyje išdėstytus reikalavimus.

2.   Notifikuojančiosios institucijos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares, naudodamosi Komisijos parengta ir prižiūrima elektroninio notifikavimo priemone.

3.   Notifikavimo pranešime pateikiama išsami informacija apie atitikties vertinimo veiklą, atitikties vertinimo modulį ar modulius, atitinkamą gaminį ar gaminius ir atitinkamą kompetencijos patvirtinimą.

4.   Jeigu notifikavimas nėra pagrįstas akreditacijos pažymėjimu, kaip nurodyta 33 straipsnio 2 dalyje, notifikuojančioji institucija Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia dokumentus, kurie patvirtina atitikties vertinimo įstaigos kompetenciją ir priemones, užtikrinančias, kad įstaiga bus reguliariai stebima ir kad ji ir toliau atitiks 30 straipsnyje išdėstytus reikalavimus.

5.   Atitinkama įstaiga notifikuotosios įstaigos veiklą gali atlikti tik tuo atveju, jei Komisija ar kitos valstybės narės per dvi savaites po notifikavimo (jeigu naudojamas akreditacijos pažymėjimas) arba per du mėnesius po notifikavimo (jeigu akreditacijos pažymėjimas nenaudojamas) nepateikia prieštaravimų.

Šioje direktyvoje notifikuotąja įstaiga laikoma tik tokia įstaiga.

6.   Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pranešama apie visus susijusius vėlesnius notifikavimo pakeitimus.

35 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų identifikavimo numeriai ir sąrašai

1.   Komisija kiekvienai notifikuotajai įstaigai suteikia identifikavimo numerį.

Ji suteikia tik vieną tokį numerį, net jei įstaiga yra notifikuota pagal kelis Sąjungos aktus.

Be to, notifikuotajai įstaigai, kuriai notifikuojančioji institucija leido vykdyti atitikties vertinimą po statybos, valstybės narės suteikia identifikavimo kodą.

2.   Komisija padaro viešai prieinamu įstaigų, notifikuotų pagal šią direktyvą, sąrašą, nurodydama joms suteiktus identifikavimo numerius ir, jei taikoma, kodus, taip pat veiklą, kuriai atlikti jos yra notifikuotos.

Komisija užtikrina, kad tas sąrašas būtų nuolat atnaujinamas.

36 straipsnis

Notifikavimo pakeitimai

1.   Jeigu notifikuojančioji institucija išsiaiškina arba jai yra pranešama, kad notifikuotoji įstaiga nebeatitinka 30 straipsnyje nurodytų reikalavimų arba kad ji nevykdo savo prievolių, notifikuojančioji institucija atitinkamai apriboja, sustabdo arba panaikina notifikavimo galiojimą, atsižvelgdama į neatitikties tiems reikalavimams arba tų prievolių nevykdymo rimtumą. Apie tai ji nedelsdama atitinkamai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

2.   Jeigu notifikavimo galiojimas apribojamas, sustabdomas ar panaikinamas, arba jeigu notifikuotoji įstaiga nutraukia savo veiklą, notifikuojančioji valstybė narė imasi atitinkamų priemonių, būtinų užtikrinti, kad tos įstaigos bylas tvarkytų kita notifikuotoji įstaiga arba kad su jomis galėtų susipažinti to pageidaujančios atsakingos notifikuojančiosios įstaigos ir rinkos priežiūros institucijos.

37 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų kompetencijos ginčijimas

1.   Komisija nagrinėja visus atvejus, kai jai kyla abejonių arba jai pranešama apie abejones dėl notifikuotosios įstaigos kompetencijos arba dėl to, ar notifikuotoji įstaiga ir toliau atitinka jai taikomus reikalavimus ir vykdo jai nustatytas prievoles.

2.   Komisijos prašymu notifikuojančioji valstybė narė pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su notifikavimo pagrindu arba atitinkamos įstaigos kompetencijos tolesniu užtikrinimu.

3.   Komisija užtikrina, kad visa per tokius jos atliekamus nagrinėjimus gauta neskelbtina informacija būtų tvarkoma konfidencialiai.

4.   Jeigu Komisija išsiaiškina, kad notifikuotoji įstaiga neatitinka arba nebeatitinka jos notifikavimui taikomų reikalavimų, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo notifikuojančiosios valstybės narės reikalaujama imtis būtinų taisomųjų priemonių, įskaitant, jei būtina, notifikavimo panaikinimą.

Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 50 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

38 straipsnis

Su veikla susijusios notifikuotųjų įstaigų prievolės

1.   Notifikuotosios įstaigos atlieka atitikties vertinimą pagal 19–24 straipsniuose numatytas atitikties vertinimo procedūras.

2.   Atitikties vertinimas atliekamas proporcingai, vengiant nereikalingos naštos ekonominės veiklos vykdytojams ir privatiems importuotojams. Atitikties vertinimo įstaigos savo veiklą vykdo tinkamai atsižvelgdamos į įmonės dydį, jos veiklos sektorių, jos struktūrą, atitinkamo gaminio technologijos sudėtingumą ir į tai, ar gamybos procesas yra masinis ar serijinis.

Vis dėlto, vykdydamos šią veiklą, jos laikosi tokio lygio griežtumo ir apsaugos, kokio reikia, kad gaminys atitiktų šią direktyvą.

3.   Jeigu notifikuotoji įstaiga nustato, kad gamintojas arba privatus importuotojas neįvykdė 4 straipsnio 1 dalyje ir I priede arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas arba privatus importuotojas imtųsi atitinkamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda atitikties pažymėjimo.

4.   Jeigu atliekant atitikties stebėseną po pažymėjimo išdavimo notifikuotoji įstaiga nustato, kad gaminys nebeatitinka reikalavimų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi atitinkamų taisomųjų priemonių, ir prireikus sustabdo arba panaikina pažymėjimo galiojimą.

5.   Jeigu taisomųjų priemonių nesiimama arba jos neturi reikiamo poveikio, notifikuotoji įstaiga atitinkamai apriboja, sustabdo ar panaikina pažymėjimų galiojimą.

39 straipsnis

Skundų teikimo tvarka

Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyta skundų dėl notifikuotųjų įstaigų sprendimų teikimo tvarka.

40 straipsnis

Su informavimu susijusios notifikuotųjų įstaigų pareigos

1.   Notifikuotosios įstaigos informuoja notifikuojančiąją įstaigą apie:

| a) | visus atsisakymo išduoti pažymėjimą, pažymėjimo apribojimo, galiojimo sustabdymo ar panaikinimo atvejus; |
| --- | --- |

a)

visus atsisakymo išduoti pažymėjimą, pažymėjimo apribojimo, galiojimo sustabdymo ar panaikinimo atvejus;

| b) | visas aplinkybes, turinčias įtakos notifikavimo aprėpčiai ir sąlygoms; |
| --- | --- |

b)

visas aplinkybes, turinčias įtakos notifikavimo aprėpčiai ir sąlygoms;

| c) | visus prašymus pateikti informaciją apie atitikties vertinimo veiklą, kuriuos jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų; |
| --- | --- |

c)

visus prašymus pateikti informaciją apie atitikties vertinimo veiklą, kuriuos jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų;

| d) | gavus paprašymą – atitikties vertinimo veiklą, vykdomą jų notifikavimo srityje, ir visą kitą vykdomą veiklą, įskaitant tarpvalstybinę veiklą ir subrangos sutartis. |
| --- | --- |

d)

gavus paprašymą – atitikties vertinimo veiklą, vykdomą jų notifikavimo srityje, ir visą kitą vykdomą veiklą, įskaitant tarpvalstybinę veiklą ir subrangos sutartis.

2.   Notifikuotosios įstaigos kitoms pagal šią direktyvą notifikuotoms įstaigoms, vykdančioms panašią atitikties vertinimo veiklą ir vertinančioms tuos pačius gaminius, teikia atitinkamą informaciją klausimais, susijusiais su neigiamais ir, gavus prašymą, teigiamais atitikties vertinimo rezultatais.

41 straipsnis

Keitimasis patirtimi

Komisija sudaro sąlygas valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms, atsakingoms už notifikavimo politiką, keistis patirtimi.

42 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų veiklos koordinavimas

Komisija užtikrina, kad pagal šią direktyvą notifikuotos įstaigos tinkamai koordinuotų savo veiklą ir bendradarbiautų, ir kad ši veikla būtų tinkamai vykdoma notifikuotųjų įstaigų grupėje ar grupėse, susijusiose su konkrečiu sektoriumi.

Valstybės narės užtikrina, kad įstaigos, kurias jos notifikavo, tiesiogiai ar per paskirtus atstovus dalyvautų tokios grupės ar grupių veikloje.

VI   SKYRIUS

SĄJUNGOS RINKOS PRIEŽIŪRA, Į SĄJUNGOS RINKĄ PATENKANČIŲ GAMINIŲ KONTROLĖ IR APSAUGOS PROCEDŪROS

43 straipsnis

Sąjungos rinkos priežiūra ir į Sąjungos rinką patenkančių gaminių kontrolė

Gaminiams, kuriems taikoma ši direktyva, taikoma Reglamento (EB) Nr. 765/2008 15 straipsnio 3 dalis ir 16–29 straipsniai.

44 straipsnis

Nacionaliniu lygiu pavojų keliančių gaminių atveju taikoma procedūra

1.   Jeigu vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamo pagrindo manyti, kad gaminys, kuriam taikoma ši direktyva, kelia pavojų žmonių sveikatai ar saugai, turtui arba aplinkai, jos atlieka vertinimą, susijusį su atitinkamu gaminiu ir apimantį atitinkamus šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai arba privatus importuotojas prireikus bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis.

Kalbant apie ekonominės veiklos vykdytojus, jeigu atliekant šį vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad gaminys neatitinka šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas imtųsi atitinkamų pavojaus pobūdžiui proporcingų taisomųjų priemonių, kurias jos gali nustatyti, kad gaminys atitiktų tuos reikalavimus, būtų pašalintas iš rinkos arba susigrąžintas per pagrįstą laikotarpį.

Kalbant apie privačius importuotojus, jeigu atliekant tą vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad gaminys neatitinka šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, privatus importuotojas nedelsiant informuojamas apie atitinkamas pavojaus pobūdžiui proporcingas taisomąsias priemones, kurių turi būti imtasi, kad gaminys atitiktų tuos reikalavimus, nebūtų pradedamas eksploatuoti arba būtų sustabdytas jo naudojimas.

Rinkos priežiūros institucijos atitinkamai informuoja susijusią notifikuotąją įstaigą.

Šios dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodytoms priemonėms taikomas Reglamento (EB) Nr. 765/2008 21 straipsnis.

2.   Jeigu rinkos priežiūros institucijos mano, kad neatitiktis neapsiriboja jų nacionaline teritorija, jos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie vertinimo rezultatus ir apie veiksmus, kurių imtis jos pareikalavo atitinkamą ekonominės veiklos vykdytoją.

3.   Ekonominės veiklos vykdytojas užtikrina, kad visų atitinkamų gaminių, kuriuos jis tiekė rinkai visoje Sąjungoje, atžvilgiu būtų imtasi atitinkamų taisomųjų priemonių.

Privatus importuotojas užtikrina, kad gaminio, kurį jis importavo į Sąjungą asmeniniam naudojimui, atžvilgiu būtų imtasi atitinkamų taisomųjų priemonių.

4.   Jeigu per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nesiima tinkamų taisomųjų priemonių, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad uždraustų arba apribotų gaminio tiekimą jų šalies rinkai, pašalintų gaminį iš tos rinkos, arba kad gaminys būtų susigrąžintas.

Jeigu privatus importuotojas nesiima tinkamų taisomųjų priemonių, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad uždraustų pradėti eksploatuoti gaminį arba uždraustų arba apribotų gaminio naudojimą jų teritorijoje.

Rinkos priežiūros institucijos apie tas priemones nedelsdamos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

5.   4 dalyje nurodyta informacija apima visus turimus duomenis, visų pirma duomenis, reikalingus reikalavimų neatitinkančiam gaminiui, gaminio kilmei, pareikštos neatitikties ir keliamo pavojaus pobūdžiui, nacionaliniu lygiu taikomų priemonių pobūdžiui bei trukmei ir atitinkamo ekonominės veiklos vykdytojo ar privataus importuotojo pateiktiems argumentams nustatyti. Visų pirma rinkos priežiūros institucijos nurodo, ar neatitikties priežastis yra:

| a) | ta, kad gaminys neatitinka žmonių sveikatos ar saugos, turto arba aplinkos apsaugos reikalavimų, nustatytų šioje direktyvoje, arba |
| --- | --- |

a)

ta, kad gaminys neatitinka žmonių sveikatos ar saugos, turto arba aplinkos apsaugos reikalavimų, nustatytų šioje direktyvoje, arba

| b) | 14 straipsnyje nurodytų darniųjų standartų, kuriais remiantis laikomasi atitikties prielaidos, trūkumai. |
| --- | --- |

b)

14 straipsnyje nurodytų darniųjų standartų, kuriais remiantis laikomasi atitikties prielaidos, trūkumai.

6.   Kitos valstybės narės, nei ta, kuri inicijavo šią procedūrą pagal šį straipsnį, nedelsdamos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie visas patvirtintas priemones ir visą jų turimą papildomą informaciją, susijusią su atitinkamo gaminio neatitiktimi, ir informuoja apie savo prieštaravimą, jeigu jos nepritaria nacionalinei priemonei, apie kurią buvo pranešta.

7.   Jeigu per tris mėnesius nuo 4 dalyje nurodytos informacijos gavimo nei kuri nors valstybė narė, nei Komisija nepareiškia prieštaravimo dėl laikinosios priemonės, kurios ėmėsi valstybė narė, ta priemonė laikoma pagrįsta.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamam gaminiui nedelsiant būtų taikomos reikiamos ribojamosios priemonės, pavyzdžiui, gaminys būtų pašalintas iš jų rinkos.

45 straipsnis

Sąjungos apsaugos procedūra

1.   Jeigu, užbaigus 44 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytą procedūrą, dėl priemonės, kurios ėmėsi valstybė narė, pareiškiama prieštaravimų arba jeigu Komisija mano, kad nacionalinė priemonė prieštarauja Sąjungos teisės aktams, Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas su valstybėmis narėmis ir atitinkamu ekonominės veiklos vykdytoju ar vykdytojais arba privačiu importuotoju ir įvertina nacionalinę priemonę. Remdamasi to vertinimo rezultatais, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustato, ar nacionalinė priemonė yra pagrįsta.

Komisija savo sprendimą skiria visoms valstybėms narėms ir nedelsdama joms ir atitinkamam ekonominės veiklos vykdytojui ar vykdytojams arba privačiam importuotojui apie jį praneša.

2.   Jeigu nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, visos valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad reikalavimų neatitinkantis gaminys būtų pašalintas iš jų rinkos, ir atitinkamai informuoja Komisiją. Jeigu nacionalinė priemonė laikoma nepagrįsta, atitinkama valstybė narė tą priemonę panaikina.

3.   Jeigu nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, o gaminio neatitiktis siejama su darniųjų standartų trūkumais, nurodytais šios direktyvos 44 straipsnio 5 dalies b punkte, Komisija taiko Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 11 straipsnyje nurodytą procedūrą.

46 straipsnis

Formali neatitiktis

1.   Nedarant poveikio 44 straipsniui, jeigu valstybė narė padaro vieną iš toliau nurodytų išvadų, ji reikalauja, kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas arba privatus importuotojas panaikintų konkrečią neatitiktį:

| a) | CE ženklu buvo paženklinta pažeidžiant 16 straipsnį, 17 straipsnį arba 18 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

CE ženklu buvo paženklinta pažeidžiant 16 straipsnį, 17 straipsnį arba 18 straipsnį;

| b) | CE ženklu, kaip nurodyta 17 straipsnyje, nepaženklinta; |
| --- | --- |

b)

CE ženklu, kaip nurodyta 17 straipsnyje, nepaženklinta;

| c) | nebuvo parengta ES atitikties deklaracija arba III priede nurodyta deklaracija; |
| --- | --- |

c)

nebuvo parengta ES atitikties deklaracija arba III priede nurodyta deklaracija;

| d) | ES atitikties deklaracija arba III priede nurodyta deklaracija nebuvo tinkamai parengta; |
| --- | --- |

d)

ES atitikties deklaracija arba III priede nurodyta deklaracija nebuvo tinkamai parengta;

| e) | nėra techninių dokumentų, arba jie yra netikslūs ar neišsamūs; |
| --- | --- |

e)

nėra techninių dokumentų, arba jie yra netikslūs ar neišsamūs;

| f) | nėra 7 straipsnio 6 dalyje arba 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos, arba ji yra netiksli ar neišsami; |
| --- | --- |

f)

nėra 7 straipsnio 6 dalyje arba 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos, arba ji yra netiksli ar neišsami;

| g) | nesilaikoma kitų 7 straipsnyje ar 9 straipsnyje numatytų administracinių reikalavimų. |
| --- | --- |

g)

nesilaikoma kitų 7 straipsnyje ar 9 straipsnyje numatytų administracinių reikalavimų.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodyta neatitiktis nepanaikinama, atitinkama valstybė narė imasi visų atitinkamų priemonių, kad apribotų ar uždraustų gaminio tiekimą rinkai arba užtikrintų, kad gaminys būtų susigrąžintas arba pašalintas iš rinkos, arba, jei gaminį savo asmeniniam naudojimui importavo privatus importuotojas, kad jo naudojimas būtų uždraustas arba apribotas.

VII   SKYRIUS

DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI

47 straipsnis

Deleguotieji įgaliojimai

Komisijai pagal 48 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama:

| a) | siekiant atsižvelgti į techninių žinių pažangą ir naujus mokslinius įrodymus:






  i) | I priedo 2.3, 2.4 ir 2.5 punktai, B dalies 3 skirsnis ir C dalies 3 skirsnis; |
| --- | --- | --- |

a)

siekiant atsižvelgti į techninių žinių pažangą ir naujus mokslinius įrodymus:

i)

I priedo 2.3, 2.4 ir 2.5 punktai, B dalies 3 skirsnis ir C dalies 3 skirsnis;

| ii) | VII ir IX priedai ir |
| --- | --- |

ii)

VII ir IX priedai ir

| b) | V priedas, siekiant atsižvelgti į techninių žinių pažangą, lygiavertės atitikties užtikrinimo tinkamumą ir naujus mokslinius įrodymus. |
| --- | --- |

b)

V priedas, siekiant atsižvelgti į techninių žinių pažangą, lygiavertės atitikties užtikrinimo tinkamumą ir naujus mokslinius įrodymus.

48 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   47 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 17 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 47 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 47 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

49 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

1.   Kad būtų atsižvelgta į techninių žinių pažangą ir užtikrinta, kad ši direktyva būtų taikoma vienodai, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus dėl:

| a) | išsamių 24 straipsnio taikymo procedūrų, atsižvelgiant į gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, konkrečius atitikties vertinimo poreikius; |
| --- | --- |

a)

išsamių 24 straipsnio taikymo procedūrų, atsižvelgiant į gaminių, kuriems taikoma ši direktyva, konkrečius atitikties vertinimo poreikius;

| b) | laivų projektavimo kategorijų, numatytų I priedo A dalies 1 punkte, išsamaus taikymo, įskaitant oro srities terminologijos naudojimą ir jose naudojamų matavimo skalių; |
| --- | --- |

b)

laivų projektavimo kategorijų, numatytų I priedo A dalies 1 punkte, išsamaus taikymo, įskaitant oro srities terminologijos naudojimą ir jose naudojamų matavimo skalių;

| c) | išsamių laivų identifikavimo procedūrų, išdėstytų I priedo A dalies 2.1 punkte, įskaitant terminologijos išaiškinimą, ir gamintojo kodų, suteiktų ne Sąjungoje įsisteigusiems gamintojams, suteikimą ir administravimą; |
| --- | --- |

c)

išsamių laivų identifikavimo procedūrų, išdėstytų I priedo A dalies 2.1 punkte, įskaitant terminologijos išaiškinimą, ir gamintojo kodų, suteiktų ne Sąjungoje įsisteigusiems gamintojams, suteikimą ir administravimą;

| d) | I priedo A dalies 2.2 punkte nurodytos informacijos, pateikiamos gamintojo lentelėje; |
| --- | --- |

d)

I priedo A dalies 2.2 punkte nurodytos informacijos, pateikiamos gamintojo lentelėje;

| e) | I priedo A dalies 5.7 punkte nurodytų taisyklių, susijusių su navigaciniais žiburiais, taikymo; |
| --- | --- |

e)

I priedo A dalies 5.7 punkte nurodytų taisyklių, susijusių su navigaciniais žiburiais, taikymo;

| f) | I priedo A dalies 5.8 punkte nurodytų teršalų išleidimo prevencijos priemonių, visų pirma susijusių su surinkimo bakų eksploatavimu; |
| --- | --- |

f)

I priedo A dalies 5.8 punkte nurodytų teršalų išleidimo prevencijos priemonių, visų pirma susijusių su surinkimo bakų eksploatavimu;

| g) | dujinių prietaisų ir stacionarių dujų tiekimo sistemų įrengimo ir bandymo laivuose; |
| --- | --- |

g)

dujinių prietaisų ir stacionarių dujų tiekimo sistemų įrengimo ir bandymo laivuose;

| h) | naudojimo vadovų formato ir turinio; |
| --- | --- |

h)

naudojimo vadovų formato ir turinio;

| i) | 51 straipsnyje nurodyto direktyvos taikymo patikrinimo klausimyno, kurį turi pildyti valstybės narės, formos ir turinio. |
| --- | --- |

i)

51 straipsnyje nurodyto direktyvos taikymo patikrinimo klausimyno, kurį turi pildyti valstybės narės, formos ir turinio.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 50 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Tinkamai pagrįstais neatidėliotinos skubos atvejais, kai gaminys kelia didelį pavojų žmonių sveikatai ar saugai, turtui arba aplinkai, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus dėl 1 dalies a, b, e, f ir g punktų, laikydamasi 50 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros.

50 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

4.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

5.   Komisija su komitetu konsultuojasi visais klausimais, kuriais privaloma konsultuotis su sektorių ekspertais pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 ar bet kurį kitą Sąjungos teisės aktą.

6.   Be to, komitetas gali nagrinėti bet kurį kitą su šios direktyvos taikymu susijusį klausimą, kurį pagal jo darbo tvarkos taisykles iškelia jo pirmininkas arba valstybės narės atstovas.

VIII   SKYRIUS

KONKREČIOS ADMINISTRACINĖS NUOSTATOS

51 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 18 d., o vėliau – kas penkerius metus, valstybės narės užpildo Komisijos parengtą šios direktyvos taikymo klausimyną.

Ne vėliau kaip 2022 m. sausio 18 d., o vėliau – kas penkerius metus, Komisija, remdamasi valstybių narių atsakymais į pirmoje pastraipoje nurodytą klausimyną, parengia ir pateikia Europos Parlamentui bei Tarybai šios direktyvos taikymo ataskaitą.

52 straipsnis

Peržiūra

Ne vėliau kaip 2022 m. sausio 18 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl:

| a) | techninių galimybių toliau mažinti jūrų laivų varomųjų variklių išmetalų kiekį ir nustatyti varomiesiems varikliams ir sistemoms taikomus garavimo iš degalų išlakų ir degalų sistemų reikalavimus, atsižvelgiant į technologijų ekonominį efektyvumą ir būtinybę susitarti dėl visuotinai suderintų šiame sektoriuje taikomų verčių, atsižvelgiant į svarbiausias rinkos iniciatyvas, taip pat |
| --- | --- |

a)

techninių galimybių toliau mažinti jūrų laivų varomųjų variklių išmetalų kiekį ir nustatyti varomiesiems varikliams ir sistemoms taikomus garavimo iš degalų išlakų ir degalų sistemų reikalavimus, atsižvelgiant į technologijų ekonominį efektyvumą ir būtinybę susitarti dėl visuotinai suderintų šiame sektoriuje taikomų verčių, atsižvelgiant į svarbiausias rinkos iniciatyvas, taip pat

| b) | I priede išvardytų laivų projektavimo kategorijų, grindžiamų atsparumu tam tikro stiprumo vėjui ir kontrolinio aukščio bangoms, poveikį vartotojų informuotumui ir gamintojams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, atsižvelgiant į pokyčius tarptautinės standartizacijos srityje. Toje ataskaitoje įvertinama, ar reikia nustatyti papildomas laivų projektavimo kategorijų specifikacijas ar pakategores, ir prireikus pasiūlomos papildomos pakategorės. |
| --- | --- |

b)

I priede išvardytų laivų projektavimo kategorijų, grindžiamų atsparumu tam tikro stiprumo vėjui ir kontrolinio aukščio bangoms, poveikį vartotojų informuotumui ir gamintojams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, atsižvelgiant į pokyčius tarptautinės standartizacijos srityje. Toje ataskaitoje įvertinama, ar reikia nustatyti papildomas laivų projektavimo kategorijų specifikacijas ar pakategores, ir prireikus pasiūlomos papildomos pakategorės.

Su pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytomis ataskaitomis prireikus pateikiami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

53 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, kurios, be kita ko, gali apimti baudžiamąsias sankcijas už rimtus pažeidimus, taikytinų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas pagal šią direktyvą, ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos.

Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios ir gali būti sugriežtintos, jei atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas arba privatus importuotojas anksčiau yra įvykdęs panašų šios direktyvos pažeidimą.

IX   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

54 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstą.

Tas priemones jos taiko nuo 2016 m. sausio 18 d. Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės pagrindinių priemonių tekstus.

55 straipsnis

Pereinamasis laikotarpis

1.   Valstybės narės nekliudo tiekti rinkai arba pradėti eksploatuoti gaminių, kuriems taikoma Direktyva 94/25/EB, kurie atitinka tą direktyvą ir kurie buvo pateikti rinkai arba pradėti eksploatuoti prieš 2017 m. sausio 18 d.

2.   Valstybės narės nekliudo tiekti rinkai arba pradėti eksploatuoti užbortinių kibirkštinio uždegimo varomųjų variklių, kurių galia lygi arba mažesnė kaip 15 kW, kurie atitinka I priedo B dalies 2.1 punkte nustatytas I etapo variklio išmetalų ribas ir kuriuos pagamino mažosios ir vidutinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (14), ir kurie buvo pateikti rinkai anksčiau nei 2020 m. sausio 18 d.

56 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 94/25/EB panaikinama nuo 2016 m. sausio 18 d. Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

57 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

58 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2013 m. lapkričio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 43, 2012 2 15, p. 30.

1

(2)  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 164, 1994 6 30, p. 15.

3

(4)  OL L 214, 2003 8 26, p. 18.

4

(5)  OL C 136, 1985 6 4, p. 1.

5

(6)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

6

(7)  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

7

(8)  OL L 218, 2008 8 13, p. 82.

8

(9)  OL L 316, 2012 11 14, p. 12.

9

(10)  OL L 59, 1998 2 27, p. 1.

10

(11)  OL L 188, 2009 7 18, p. 1.

11

(12)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

12

(13)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

13

(14)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

14

---

I PRIEDAS

ESMINIAI REIKALAVIMAI

A.   Esminiai 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų gaminių projektavimo ir statybos reikalavimai

1.   LAIVŲ PROJEKTAVIMO KATEGORIJOS

| Projektavimo kategorija | Vėjo stiprumas
  (pagal Boforto skalę) | Kontrolinis bangų aukštis
  (H 1⁄3, metrai) |
| --- | --- | --- |
| A | viršijantis 8 balus | viršijantis 4 m |
| B | iki 8 balų (imtinai) | iki 4 m (imtinai) |
| C | iki 6 balų (imtinai) | iki 2 m (imtinai) |
| D | iki 4 balų (imtinai) | iki 0,3 m (imtinai) |

Projektavimo kategorija

Vėjo stiprumas

(pagal Boforto skalę)

Kontrolinis bangų aukštis

(H 1⁄3, metrai)

A

viršijantis 8 balus

viršijantis 4 m

B

iki 8 balų (imtinai)

iki 4 m (imtinai)

C

iki 6 balų (imtinai)

iki 2 m (imtinai)

D

iki 4 balų (imtinai)

iki 0,3 m (imtinai)

Aiškinamosios pastabos:

| A. | Laikoma, kad pramoginis laivas, priskiriamas A projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus vėjui, kurio stiprumas gali viršyti 8 balus (pagal Boforto skalę), ir 4 m ir didesnio kontrolinio aukščio bangoms, išskyrus anomalias sąlygas, pavyzdžiui, audrą, smarkią audrą, uraganą, tornadą ir ekstremalias oro sąlygas jūroje arba nenuspėjamas bangas. |
| --- | --- |

A.

Laikoma, kad pramoginis laivas, priskiriamas A projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus vėjui, kurio stiprumas gali viršyti 8 balus (pagal Boforto skalę), ir 4 m ir didesnio kontrolinio aukščio bangoms, išskyrus anomalias sąlygas, pavyzdžiui, audrą, smarkią audrą, uraganą, tornadą ir ekstremalias oro sąlygas jūroje arba nenuspėjamas bangas.

| B. | Laikoma, kad pramoginis laivas, priskiriamas B projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus iki 8 balų (imtinai) stiprumo vėjui ir iki 4 m (imtinai) kontrolinio aukščio bangoms. |
| --- | --- |

B.

Laikoma, kad pramoginis laivas, priskiriamas B projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus iki 8 balų (imtinai) stiprumo vėjui ir iki 4 m (imtinai) kontrolinio aukščio bangoms.

| C. | Laikoma, kad laivas, priskiriamas C projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus iki 6 balų (imtinai) stiprumo vėjui ir iki 2 m (imtinai) kontrolinio aukščio bangoms. |
| --- | --- |

C.

Laikoma, kad laivas, priskiriamas C projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus iki 6 balų (imtinai) stiprumo vėjui ir iki 2 m (imtinai) kontrolinio aukščio bangoms.

| D. | Laikoma, kad laivas, priskiriamas D projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus iki 4 balų (imtinai) stiprumo vėjui ir iki 0,3 m (imtinai) kontrolinio aukščio bangoms, įskaitant atsitiktines iki 0,5 m aukščio bangas.
  Kiekvienos projektavimo kategorijos laivas privalo būti suprojektuotas ir pastatytas taip, kad atlaikytų šiuos parametrus pagal stabilumo, plūdrumo ir kitus šiame priede išvardytus atitinkamus esminius reikalavimus ir kad jo valdymo charakteristikos būtų geros. |
| --- | --- |

D.

Laikoma, kad laivas, priskiriamas D projektavimo kategorijai, yra suprojektuotas taip, kad būtų atsparus iki 4 balų (imtinai) stiprumo vėjui ir iki 0,3 m (imtinai) kontrolinio aukščio bangoms, įskaitant atsitiktines iki 0,5 m aukščio bangas.

Kiekvienos projektavimo kategorijos laivas privalo būti suprojektuotas ir pastatytas taip, kad atlaikytų šiuos parametrus pagal stabilumo, plūdrumo ir kitus šiame priede išvardytus atitinkamus esminius reikalavimus ir kad jo valdymo charakteristikos būtų geros.

2.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

2.1.   Laivo identifikavimas

Kiekvienas laivas žymimas identifikavimo numeriu, kuriame nurodoma ši informacija:

| 1) | gamintojo šalies kodas; |
| --- | --- |

1)

gamintojo šalies kodas;

| 2) | valstybės narės nacionalinės valdžios institucijos suteiktas unikalus gamintojo kodas; |
| --- | --- |

2)

valstybės narės nacionalinės valdžios institucijos suteiktas unikalus gamintojo kodas;

| 3) | unikalus serijinis numeris; |
| --- | --- |

3)

unikalus serijinis numeris;

| 4) | pagaminimo metai ir mėnuo; |
| --- | --- |

4)

pagaminimo metai ir mėnuo;

| 5) | modelio metai. |
| --- | --- |

5)

modelio metai.

Išsamūs reikalavimai, taikomi pirmoje pastraipoje nurodytam identifikavimo numeriui, yra išdėstyti atitinkamame darniajame standarte.

2.2.   Laivo gamintojo lentelė

Kiekviename laive atskirai nuo laivo identifikavimo numerio pritvirtinama nuolatinė lentelė, kurioje pateikiama bent ši informacija:

| a) | gamintojo pavadinimas, registruotas prekės pavadinimas arba registruotas prekės ženklas, taip pat kontaktinis adresas; |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimas, registruotas prekės pavadinimas arba registruotas prekės ženklas, taip pat kontaktinis adresas;

| b) | CE ženklas, laikantis 18 straipsnio; |
| --- | --- |

b)

CE ženklas, laikantis 18 straipsnio;

| c) | laivo projektavimo kategorija pagal 1 skirsnį; |
| --- | --- |

c)

laivo projektavimo kategorija pagal 1 skirsnį;

| d) | gamintojo rekomenduojama maksimali apkrova pagal 3.6 punktą, neįskaičiuojant stacionarių bakų (kai jie pilni) turinio svorio; |
| --- | --- |

d)

gamintojo rekomenduojama maksimali apkrova pagal 3.6 punktą, neįskaičiuojant stacionarių bakų (kai jie pilni) turinio svorio;

| e) | gamintojo rekomenduojamas žmonių, kuriam laivas buvo suprojektuotas, skaičius. |
| --- | --- |

e)

gamintojo rekomenduojamas žmonių, kuriam laivas buvo suprojektuotas, skaičius.

Vertinimo po statybos atveju su a punkte nurodytais kontaktiniais duomenimis ir jame reikalaujama informacija pateikiami atitikties įvertinimą atlikusios notifikuotosios įstaigos duomenys ir informacija.

2.3.   Apsauga nuo iškritimo už borto ir įlipimas atgal į laivą

Laivas turi būti suprojektuotas taip, kad iškritimo už borto rizika būtų kuo mažesnė, o įlipti atgal į laivą būtų kuo lengviau. Įlipimo atgal į laivą priemonės turi būti prieinamos vandenyje esančiam žmogui arba jis turi galėti jomis pasinaudoti be kitų pagalbos.

2.4.   Matomumas iš pagrindinės vairavietės

Pramoginiuose laivuose pagrindinė vairavietė normaliomis naudojimo (greičio ir apkrovos) sąlygomis laivą vairuojančiam asmeniui turi užtikrinti gerą aplinkos matomumą.

2.5.   Naudojimo vadovas

Su kiekvienu gaminiu turi būti pateiktas naudojimo vadovas, kaip nurodyta 7 straipsnio 7 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje. Tame vadove pateikiama visa saugiam gaminio naudojimui būtina informacija, ypatingą dėmesį skiriant nustatymams, techninei priežiūrai, įprastinei eksploatacijai, rizikos prevencijai ir rizikos valdymui.

3.   TVARUMAS IR KONSTRUKCIJOS REIKALAVIMAI

3.1.   Struktūra

Medžiagų parinkimas bei derinimas ir laivo konstrukcija turi užtikrinti, kad jis visais atžvilgiais būtų pakankamai tvirtas. Ypatingas dėmesys skiriamas projektavimo kategorijai laikantis 1 skirsnio ir gamintojo rekomenduojamai maksimaliai apkrovai pagal 3.6 punktą.

3.2.   Stabilumas ir viršvandeninė borto dalis

Laivas turi būti pakankamai stabilus ir turėti viršvandeninę borto dalį atsižvelgiant į projektavimo kategoriją laikantis 1 skirsnio ir gamintojo rekomenduojamą maksimalią apkrovą laikantis 3.6 punkto.

3.3.   Plūdrumas ir laikymasis paviršiuje

Laivas sukonstruojamas taip, kad būtų užtikrintos plūdrumo charakteristikos, atitinkančios jo projektavimo kategoriją laikantis 1 skirsnio ir gamintojo rekomenduojamą maksimalią apkrovą laikantis 3.6 punkto. Visi galintys apsiversti daugiakorpusiniai pramoginiai laivai su kajutėmis turi būti pakankamai plūdrūs, kad apsivertę išsilaikytų vandens paviršiuje.

Trumpesni kaip 6 m laivai, kurie, naudojami pagal jų projektavimo kategoriją, gali būti užlieti, turi turėti atitinkamas priemones, kurios leistų jiems plūduriuoti užlietiems.

3.4.   Korpuso, denio ir antstato angos

Uždarytos korpuso, denio (-ių) ir antstato angos neturi bloginti laivo konstrukcijos vientisumo ar atsparumo klimato poveikiui.

Langai, iliuminatoriai, durys ir liukų dangčiai turi atlaikyti vandens slėgį, kuris tikėtinas, atsižvelgiant į jų konkrečią įrengimo vietą, taip pat apkrovas, atsirandančias dėl deniu judančių žmonių svorio.

Korpuso įtaisai, skirti įleisti ir išleisti vandenį žemiau vaterlinijos, atitinkančios gamintojo rekomenduojamą maksimalią apkrovą pagal 3.6 punktą, turi turėti lengvai prieinamas uždarymo priemones.

3.5.   Užtvinimas

Visi laivai suprojektuojami taip, kad skendimo rizika būtų minimali.

Ypatingas dėmesys prireikus skiriamas:

| a) | kokpitams ir šuliniams, iš kurių vanduo turėtų ištekėti savaime, arba kurie turėtų turėti kitų priemonių, neleidžiančių vandeniui patekti į laivo vidų; |
| --- | --- |

a)

kokpitams ir šuliniams, iš kurių vanduo turėtų ištekėti savaime, arba kurie turėtų turėti kitų priemonių, neleidžiančių vandeniui patekti į laivo vidų;

| b) | vėdinimo įtaisams; |
| --- | --- |

b)

vėdinimo įtaisams;

| c) | vandens šalinimui siurbliais ar kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

c)

vandens šalinimui siurbliais ar kitomis priemonėmis.

3.6.   Gamintojo rekomenduojama maksimali apkrova

Gamintojo rekomenduojama maksimali apkrova (degalai, vanduo, maisto atsargos, įvairi įranga ir žmonės (kilogramais)), kuriai buvo suprojektuotas laivas, yra nustatoma pagal projektavimo kategoriją (1 skirsnis), stabilumą ir viršvandeninę borto dalį (3.2 punktas) ir plūdrumą ir laikymąsi paviršiuje (3.3 punktas).

3.7.   Gelbėjimo plaustų laikymas

Visi A ir B projektavimo kategorijų pramoginiai laivai ir ilgesni kaip 6 m C ir D projektavimo kategorijų pramoginiai laivai turi turėti vieną ar kelias vietas gelbėjimo plaustui (gelbėjimo plaustams) laikyti; gelbėjimo plaustai turi būti pakankamai dideli, kad išlaikytų tokį žmonių skaičių, kokį pramoginis laivas buvo suprojektuotas plukdyti pagal gamintojo rekomendacijas. Gelbėjimo plausto (-ų) laikymo vieta (-os) turi būti visada lengvai prieinama (-os).

3.8.   Atsarginis išėjimas

Visi galintys apsiversti daugiakorpusiniai pramoginiai laivai su kajutėmis turi turėti funkcionalius išėjimus, kuriais būtų galima pasinaudoti apsivertimo atveju. Jeigu laive yra įrengti išėjimai, skirti naudoti laivui apsivertus, jie neturi kenkti konstrukcijai (3.1 punktas), stabilumui (3.2 punktas) arba plūdrumui (3.3 punktas), neatsižvelgiant į tai, ar pramoginis laivas yra vertikalioje padėtyje, ar apsivertęs.

Kiekvienas pramoginis laivas su kajutėmis turi turėti funkcionalius išėjimus, kuriais būtų galima pasinaudoti kilus gaisrui.

3.9.   Inkaravimas, švartavimas ir vilkimas

Visi laivai, atsižvelgiant į jų projektavimo kategoriją ir charakteristikas, turi turėti vieną ar daugiau tvirtų antgalių arba kitų priemonių, kad galėtų saugiai atlaikyti inkaravimo, švartavimo ir vilkimo apkrovas.

4.   VALDYMO CHARAKTERISTIKOS

Gamintojas užtikrina, kad naudojant galingiausią varomąjį variklį, kokiam laivas yra suprojektuotas ir sukonstruotas, laivo valdymo charakteristikos būtų tinkamos. Visų varomųjų variklių didžiausia vardinė galia nurodoma naudojimo vadove.

5.   MONTAVIMO REIKALAVIMAI

5.1.   Varikliai ir variklių skyriai

5.1.1.   Bortinis variklis

Visi bortiniai varikliai turi būti patalpoje, atskirtoje nuo gyvenamųjų patalpų, ir montuojami taip, kad būtų kuo mažesnė rizika kilti ar plisti gaisrams, taip pat nukentėti nuo toksiškų garų, karščio, triukšmo ar vibracijos gyvenamosiose patalpose.

Variklio dalys ir pagalbiniai įtaisai, kuriuos dažnai reikia tikrinti ir (arba) prižiūrėti, turi būti lengvai prieinami.

Izoliacinės medžiagos variklio skyriuje turi nepalaikyti degimo.

5.1.2.   Vėdinimas

Variklio skyrius vėdinamas. Galimybės vandeniui patekti į variklio skyrių per angas turi būti minimalios.

5.1.3.   Atviros dalys

Jeigu variklis neturi gaubto ar atskiros patalpos, atviros judančios ar įkaitusios variklio dalys, galinčios sužaloti kūną, deramai uždengiamos.

5.1.4.   Užbortinių varomųjų variklių paleidimas

Kiekvienas bet kuriame laive įrengtas užbortinis varomasis variklis turi turėti įtaisą, neleidžiantį paleisti variklio įjungus pavarą, išskyrus atvejus, kai:

| a) | variklis generuoja mažiau kaip 500 niutonų (N) statinės traukos; |
| --- | --- |

a)

variklis generuoja mažiau kaip 500 niutonų (N) statinės traukos;

| b) | variklis turi droselio ribojimo įtaisą, skirtą apriboti traukos jėgą iki 500 N variklio paleidimo metu. |
| --- | --- |

b)

variklis turi droselio ribojimo įtaisą, skirtą apriboti traukos jėgą iki 500 N variklio paleidimo metu.

5.1.5.   Asmeniniai laivai, plaukiantys be vairuotojo

Asmeniniai laivai suprojektuojami taip, kad turėtų automatinį varomojo variklio išjungimo įtaisą arba automatinį įtaisą, kuris sumažina greitį, kreipia laivo judėjimą ratu ir į priekį, kai vairuotojas sąmoningai pasišalina ar iškrenta už borto.

5.1.6.   Vairalazde valdomuose užbortiniuose varomuosiuose varikliuose įrengiamas avarinio stabdymo įtaisas, kuris gali būti susietas su vairininku.

5.2.   Degalų sistema

5.2.1.   Bendrosios nuostatos

Degalų įpylimo, laikymo, išpylimo ir tiekimo įrenginiai ir įtaisai suprojektuojami ir sumontuojami taip, kad gaisro ir sprogimo rizika būtų minimali.

5.2.2.   Degalų bakai

Degalų bakai, vamzdžiai ir žarnos saugiai įtaisomi ir atskiriami ar apsaugomi nuo visų didesnio karščio šaltinių. Medžiaga, iš kurios yra daromi bakai, ir jų konstrukcija turi atitikti jų talpą ir degalų rūšį.

Benzino bakų erdvės vėdinamos.

Benzino bakai nėra korpuso dalis ir turi būti:

| a) | apsaugoti nuo gaisro bet kuriame iš variklių pavojaus ir visų kitų uždegimo šaltinių; |
| --- | --- |

a)

apsaugoti nuo gaisro bet kuriame iš variklių pavojaus ir visų kitų uždegimo šaltinių;

| b) | atskirti nuo gyvenamųjų patalpų. |
| --- | --- |

b)

atskirti nuo gyvenamųjų patalpų.

Dyzelinių degalų bakai gali būti sudedamoji korpuso dalis.

5.3.   Elektros sistema

Elektros sistemos suprojektuojamos ir įrengiamos taip, kad būtų užtikrintas laivo veikimas normaliomis naudojimo sąlygomis ir kuo labiau sumažinta gaisro ir elektros smūgio rizika.

Visos elektros grandinės, išskyrus baterijų maitinamas variklio paleidimo grandines, jų perkrovos atveju turi išlikti saugios.

Varomosios elektros grandinės apsaugomos nuo sąveikos su kitomis grandinėmis tokiu būdu, kad nebūtų sutrikdytas kurių nors iš šių grandinių tinkamas veikimas.

Įrengiamas vėdinimas, kad nesikauptų iš baterijų galinčios sklisti sprogiosios dujos. Baterijos tvirtai įtaisomos ir apsaugomos, kad į jas nepatektų vanduo.

5.4.   Vairavimo sistema

5.4.1.   Bendrosios nuostatos

Vairavimo ir pavaros kontrolės sistemos suprojektuojamos, sukonstruojamos ir sumontuojamos taip, kad leistų perduoti vairavimo apkrovas numatomomis plaukiojimo sąlygomis.

5.4.2.   Avariniai įrenginiai

Kiekviename buriniame pramoginiame laive ir vieną varomąjį variklį turinčiame neburiniame pramoginiame laive su vairo nuotolinio valdymo sistemomis įrengiamos avarinės priemonės, skirtos pramoginiam laivui vairuoti sumažintu greičiu.

5.5.   Dujų tiekimo sistema

Buitinės paskirties dujų tiekimo sistemos turi būti aprūpintos garų traukos įranga, turi būti suprojektuotos ir sumontuotos taip, kad būtų išvengta dujų nuotėkio bei sprogimo rizikos, ir turi būti įmanoma išbandyti, ar jose nenuteka dujos. Medžiagos ir sudedamosios dalys turi būti tinkamos konkrečių dujų, skirtų atlaikyti jūros aplinkai būdingas apkrovas ir poveikį, naudojimui.

Kiekvienas dujinis prietaisas, naudojamas pagal gamintojo numatytą paskirtį, šiai paskirčiai sumontuojamas laikantis gamintojų nurodymų. Kiekvienam dujas naudojančiam prietaisui dujos turi būti tiekiamos per atskirą paskirstymo sistemos atšaką, ir kiekvienas prietaisas turi turėti atskirą išjungimo įtaisą. Turi būti įrengtas deramas vėdinimas, kad būtų išvengta dėl nuotėkio ir degimo produktų kylančios rizikos.

Visuose laivuose su stacionaria dujų tiekimo sistema įrengiama erdvė visiems dujų balionams laikyti. Ši erdvė atskiriama nuo gyvenamųjų patalpų, ji yra prieinama tik iš lauko ir vėdinama į lauką, kad visos nutekėjusios dujos patektų už borto.

Kiekviena stacionari dujų tiekimo sistema po montavimo visų pirma išbandoma.

5.6.   Apsauga nuo gaisro

5.6.1.   Bendrosios nuostatos

Montuojamos įrangos rūšis ir laivo išplanavimas pasirenkami atsižvelgiant į gaisro kilimo ir plitimo riziką. Ypatingas dėmesys skiriamas atviros liepsnos prietaisų aplinkai, karštoms erdvėms ar varikliams ir pagalbinėms mašinoms, alyvos ir degalų išsiliejimui, neuždengtiems alyvos bei degalų vamzdžiams, taip pat elektros laidams, kurie visų pirma turi būti nutiesti atokiai nuo karščio šaltinių ir karštų erdvių.

5.6.2.   Gaisro gesinimo įranga

Pramoginiai laivai aprūpinami gaisro riziką atitinkančia gaisrų gesinimo įranga, arba juose nurodoma gaisro riziką atitinkančios gaisrų gesinimo įrangos vieta ir pajėgumas. Laivas nepradedamas eksploatuoti tol, kol neaprūpinamas atitinkama gaisro gesinimo įranga. Benzininių variklių skyriai apsaugomi gaisro gesinimo sistema, kurią naudojant gaisro atveju skyriaus nebūtina atidaryti. Įtaisyti nešiojamieji gesintuvai turi būti lengvai pasiekiami, o vienas iš jų įtaisomas tokioje vietoje, kad būtų lengvai pasiekiamas iš pagrindinės pramoginio laivo vairavietės.

5.7.   Navigaciniai žiburiai, šviesos ir garso signalai

Tais atvejais, kai įrengiami navigaciniai žiburiai, šviesos ir garso signalai, jie turi atitikti atitinkamas 1972 m. COLREG (Tarptautinių laivų susidūrimo jūroje prevencijos taisyklių) arba CEVNI (Europos vidaus vandenų kelių laivybos taisyklių) nuostatas.

5.8.   Teršalų išleidimo prevencija ir įranga, palengvinanti atliekų pristatymą į krantą

Laivai sukonstruojami taip, kad už borto atsitiktinai nepatektų teršalai (nafta, degalai ir kt.).

Visi pramoginiame laive įrengti tualetai sujungiami tik su surinkimo bakų sistema arba vandens valymo sistema.

Pramoginiai laivai, kuriuose įrengti surinkimo bakai, aprūpinami standartinėmis išleidimo jungtimis, kad priėmimo įrenginių vamzdžius būtų galima sujungti su pramoginio laivo išleidimo vamzdžiais.

Be to, visuose kiaurai korpusą einančiuose žmonių fekalijoms skirtuose vamzdžiuose įrengiamos sklendės, kurias galima sandariai uždaryti.

B.   Esminiai varomųjų variklių išmetalų reikalavimai

Varomieji varikliai turi atitikti šioje dalyje nustatytus esminius išmetalų reikalavimus.

1.   VAROMOJO VARIKLIO IDENTIFIKAVIMAS

| 1.1. | Ant kiekvieno variklio aiškiai pažymima ši informacija:






  a) | variklio gamintojo pavadinimas, registruotas prekės pavadinimas ar registruotas prekės ženklas ir kontaktinis adresas; ir, jei taikytina, variklio pakeitimus atliekančio asmens pavadinimas (vardas, pavardė) ir kontaktinis adresas; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Ant kiekvieno variklio aiškiai pažymima ši informacija:

a)

variklio gamintojo pavadinimas, registruotas prekės pavadinimas ar registruotas prekės ženklas ir kontaktinis adresas; ir, jei taikytina, variklio pakeitimus atliekančio asmens pavadinimas (vardas, pavardė) ir kontaktinis adresas;

| b) | jei taikytina – variklio tipas, variklių šeima; |
| --- | --- |

b)

jei taikytina – variklio tipas, variklių šeima;

| c) | unikalus variklio serijinis numeris; |
| --- | --- |

c)

unikalus variklio serijinis numeris;

| d) | CE ženklas, kaip numatyta 18 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

CE ženklas, kaip numatyta 18 straipsnyje.

| 1.2. | 1.1 punkte nurodyti ženklai turi išlikti visą įprastą variklio eksploatacijos laiką ir turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. Jei naudojamos etiketės ar plokštelės, jos tvirtinamos taip, kad tvirtinimo elementai taip pat laikytųsi visą įprastą variklio eksploatacijos laiką, o etikečių ar plokštelių nebūtų įmanoma nuimti jų nesuardžius ar nesugadinus. |
| --- | --- |

1.2.

1.1 punkte nurodyti ženklai turi išlikti visą įprastą variklio eksploatacijos laiką ir turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami. Jei naudojamos etiketės ar plokštelės, jos tvirtinamos taip, kad tvirtinimo elementai taip pat laikytųsi visą įprastą variklio eksploatacijos laiką, o etikečių ar plokštelių nebūtų įmanoma nuimti jų nesuardžius ar nesugadinus.

| 1.3. | Ženklai tvirtinami prie variklio dalies, kuri yra būtina įprastam jo darbui ir visą variklio eksploatavimo laiką paprastai nekeičiama. |
| --- | --- |

1.3.

Ženklai tvirtinami prie variklio dalies, kuri yra būtina įprastam jo darbui ir visą variklio eksploatavimo laiką paprastai nekeičiama.

| 1.4. | Ženklai turi būti tokiose vietose, kad surinkus variklį ir jam turint visas jo darbui būtinas dalis, jie būtų lengvai matomi. |
| --- | --- |

1.4.

Ženklai turi būti tokiose vietose, kad surinkus variklį ir jam turint visas jo darbui būtinas dalis, jie būtų lengvai matomi.

2.   VARIKIO IŠMETALŲ REIKALAVIMAI

Varomieji varikliai projektuojami, konstruojami ir surenkami taip, kad, teisingai juos sumontavus ir įprastai naudojant, išmetalai neviršytų ribinių verčių, nurodytų 1 lentelės 2.1 punkte ir 2 bei 3 lentelių 2.2 punkte:

2.1.   Vertės, taikomos 55 straipsnio 2 dalies ir 2.2 punkto 2 lentelės tikslais:

1   lentelė

| (g/kWh) |
| --- |
| Tipas | Anglies monoksidas | Angliavandeniliai | Azoto oksidai
  NOx | Kietosios dalelės
  PT |
| | A | B | n | A | B | n | | |
| Dvitaktis kibirkštinio uždegimo | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 30,0 | 100,0 | 0,75 | 10,0 | Netaikoma |
| Keturtaktis kibirkštinio uždegimo | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 6,0 | 50,0 | 0,75 | 15,0 | Netaikoma |
| Slėginio uždegimo | 5,0 | 0 | 0 | 1,5 | 2,0 | 0,5 | 9,8 | 1,0 |

(g/kWh)

Tipas

Anglies monoksidas

Formula

Angliavandeniliai

Formula

Azoto oksidai

NOx

Kietosios dalelės

PT

A

B

n

A

B

n

Dvitaktis kibirkštinio uždegimo

150,0

600,0

1,0

30,0

100,0

0,75

10,0

Netaikoma

Keturtaktis kibirkštinio uždegimo

150,0

600,0

1,0

6,0

50,0

0,75

15,0

Netaikoma

Slėginio uždegimo

5,0

0

0

1,5

2,0

0,5

9,8

1,0

Kai pagal lentelę A, B ir n yra konstantos, PN yra vardinė variklio galia, matuojama kW.

2.2.   Vertės, taikomos nuo 2016 m. sausio 18 d.:

2   lentelė

Slėginio uždegimo variklių išmetalų ribos
   (2)

| Cilindro darbinis tūris
  SV
  (L/cyl) | Vardinė variklio galia PN

  (kW) | Kietosios dalelės
  PT
  (g/kWh) | Angliavandeniliai + azoto oksidai



  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 lentelėje nurodytos vertės |
| (1) | 0,30 | 4,7 |
| | 0,15 | 5,8 |
| | | 0,14 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,11 | 5,8 |

Cilindro darbinis tūris

SV

(L/cyl)

Vardinė variklio galia PN

(kW)

Kietosios dalelės

PT

(g/kWh)

Angliavandeniliai + azoto oksidai

Formula

(g/kWh)

Formula

Formula

1 lentelėje nurodytos vertės

Formula

0,30

4,7

Formula

0,15

5,8

Formula

Formula

0,14

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,11

5,8

3   lentelė

Kibirkštinio uždegimo variklių išmetalų ribos

| Variklio tipas | Vardinė variklio
  galia PN

  (kW) | Anglies monoksidas
  CO
  (g/kWh) | Angliavandeniliai + azoto oksidai



  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Varomieji laivagalio ir bortiniai varikliai | | 75 | 5 |
| | 350 | 16 |
| | 350 | 22 |
| Užbortiniai varikliai ir asmeninių laivų varikliai | | | 30 |
| | | |
| | 300 | |

Variklio tipas

Vardinė variklio

galia PN

(kW)

Anglies monoksidas

CO

(g/kWh)

Angliavandeniliai + azoto oksidai

Formula

(g/kWh)

Varomieji laivagalio ir bortiniai varikliai

Formula

75

5

Formula

350

16

Formula

350

22

Užbortiniai varikliai ir asmeninių laivų varikliai

Formula

Formula

30

Formula

Formula

Formula

Formula

300

Formula

2.3.   Bandymų ciklai:

Bandymų ciklai ir taikomi svertiniai koeficientai:

Taikomi šie ISO standarto 8178–4:2007 reikalavimai, atsižvelgiant į toliau pateiktoje lentelėje pateiktus dydžius.

Kintamo greičio slėginio uždegimo varikliams taikomas E1 arba E5 bandymų ciklas arba, kaip alternatyva galingesnių kaip 130 kW variklių atveju, gali būti taikomas E3 bandymų ciklas. Kintamo greičio kibirkštinio uždegimo varikliams taikomas E4 bandymų ciklas.

| E1 ciklas, režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Greitis | Vardinis greitis | Tarpinis greitis | Mažas sūkių skaičius veikiant tuščiąja eiga |
| Sukimo momentas, % | 100 | 75 | 75 | 50 | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,08 | 0,11 | 0,19 | 0,32 | 0,3 |
| Greitis | Vardinis greitis | Tarpinis greitis | Mažas sūkių skaičius veikiant tuščiąja eiga |
| E3 ciklas, režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | |
| Greitis, % | 100 | 91 | 80 | 63 | |
| Galia, % | 100 | 75 | 50 | 25 | |
| Svertinis koeficientas | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | |
| E4 ciklas, režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Greitis, % | 100 | 80 | 60 | 40 | Veikiant tuščiąja eiga |
| Sukimo momentas, % | 100 | 71,6 | 46,5 | 25,3 | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,06 | 0,14 | 0,15 | 0,25 | 0,40 |
| E5 ciklas, režimo numeris | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Greitis, % | 100 | 91 | 80 | 63 | Veikiant tuščiąja eiga |
| Galia, % | 100 | 75 | 50 | 25 | 0 |
| Svertinis koeficientas | 0,08 | 0,13 | 0,17 | 0,32 | 0,3 |

E1 ciklas, režimo numeris

1

2

3

4

5

Greitis

Vardinis greitis

Tarpinis greitis

Mažas sūkių skaičius veikiant tuščiąja eiga

Sukimo momentas, %

100

75

75

50

0

Svertinis koeficientas

0,08

0,11

0,19

0,32

0,3

Greitis

Vardinis greitis

Tarpinis greitis

Mažas sūkių skaičius veikiant tuščiąja eiga

E3 ciklas, režimo numeris

1

2

3

4

Greitis, %

100

91

80

63

Galia, %

100

75

50

25

Svertinis koeficientas

0,2

0,5

0,15

0,15

E4 ciklas, režimo numeris

1

2

3

4

5

Greitis, %

100

80

60

40

Veikiant tuščiąja eiga

Sukimo momentas, %

100

71,6

46,5

25,3

0

Svertinis koeficientas

0,06

0,14

0,15

0,25

0,40

E5 ciklas, režimo numeris

1

2

3

4

5

Greitis, %

100

91

80

63

Veikiant tuščiąja eiga

Galia, %

100

75

50

25

0

Svertinis koeficientas

0,08

0,13

0,17

0,32

0,3

Notifikuotosios įstaigos gali patvirtinti bandymus, atliktus naudojant kitus bandymų ciklus, apibūdintus darniajame standarte ir taikytinus atitinkamo variklio veiklos ciklui.

2.4.   Varomųjų variklių šeimos taikymas ir pirminio varomojo variklio pasirinkimas

Variklio gamintojas atsako už savo gaminamų variklių priskyrimą variklių šeimai.

Pirminis variklis – variklis, kuris iš variklių šeimos parenkamas taip, kad jo išmetalų charakteristikos būtų tipiškos visiems tos variklių šeimos varikliams. Kaip pirminis variklis paprastai turėtų būti pasirenkamas variklis, pasižymintis savybėmis, dėl kurių, tikėtina, susidarys didžiausi specifinių išmetalų kiekiai (išreikštas g/kWh), matuojant atitinkamo bandymo ciklo metu.

2.5.   Bandomieji degalai

Variklio išmetalų bandymams naudojami bandomieji degalai turi atitikti šias charakteristikas:

| Benzinas |
| --- |
| Savybė | RF-02–99
  Bešvinis | RF-02–03
  Bešvinis |
| | min. | maks. | min. | maks. |
| Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) | 95 | — | 95 | — |
| Variklinis oktaninis skaičius (MON) | 85 | — | 85 | — |
| Tankis, esant 15 °C (kg/m3) | 748 | 762 | 740 | 754 |
| Pradinė virimo temperatūra (°C) | 24 | 40 | 24 | 40 |
| Sieros masė procentais (mg/kg) | — | 100 | — | 10 |
| Švino kiekis (mg/l) | — | 5 | — | 5 |
| Garų slėgis pagal Reidą (kPa) | 56 | 60 | — | — |
| Garų slėgis (DVPE) (kPa) | — | — | 56 | 60 |
| Dyzelinas |
| Savybė | RF-06–99 | RF-06–03 |
| | min. | maks. | min. | maks. |
| Cetaninis skaičius | 52 | 54 | 52 | 54 |
| Tankis, esant 15 °C (kg/m3) | 833 | 837 | 833 | 837 |
| Galutinė virimo temperatūra (°C) | — | 370 | — | 370 |
| Pliūpsnio temperatūra (°C) | 55 | — | 55 | — |
| Sieros masė procentais (mg/kg) | Bus nurodyta | 300 (50) | — | 10 |
| Pelenų masė procentais (%) | Bus nurodyta | 0,01 | — | 0,01 |

Benzinas

Savybė

RF-02–99

Bešvinis

RF-02–03

Bešvinis

min.

maks.

min.

maks.

Tiriamasis oktaninis skaičius (RON)

95

—

95

—

Variklinis oktaninis skaičius (MON)

85

—

85

—

Tankis, esant 15 °C (kg/m3)

748

762

740

754

Pradinė virimo temperatūra (°C)

24

40

24

40

Sieros masė procentais (mg/kg)

—

100

—

10

Švino kiekis (mg/l)

—

5

—

5

Garų slėgis pagal Reidą (kPa)

56

60

—

—

Garų slėgis (DVPE) (kPa)

—

—

56

60

Dyzelinas

Savybė

RF-06–99

RF-06–03

min.

maks.

min.

maks.

Cetaninis skaičius

52

54

52

54

Tankis, esant 15 °C (kg/m3)

833

837

833

837

Galutinė virimo temperatūra (°C)

—

370

—

370

Pliūpsnio temperatūra (°C)

55

—

55

—

Sieros masė procentais (mg/kg)

Bus nurodyta

300 (50)

—

10

Pelenų masė procentais (%)

Bus nurodyta

0,01

—

0,01

Notifikuotosios įstaigos gali patvirtinti bandymus, atliktus naudojant kitus bandomuosius degalus, kaip nurodyta darniajame standarte.

3.   PATVARUMAS

Variklio gamintojas pateikia variklio montavimo ir priežiūros instrukcijas, kurios, jei jų laikomasi, turėtų užtikrinti, kad įprastai naudojamas variklis toliau atitiks 2.1 ir 2.2 punktuose nustatytas ribines vertes per visą variklio eksploatacijos laiką ir esant įprastoms naudojimo sąlygoms.

Šią informaciją variklio gamintojas gauna atlikęs išankstinį patvarumo bandymą, paremtą įprastais darbo režimo ciklais, ir apskaičiavęs sudedamųjų dalių nuovargį, kad gamintojas galėtų parengti reikiamas techninės priežiūros instrukcijas ir pateikti kartu su visais naujais varikliais, pirmą kartą pateikiamais rinkai.

Įprastas variklio eksploatacijos laikas yra toks:

| a) | slėginio uždegimo variklių atveju: 480 variklio darbo valandų arba 10 metų, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau; |
| --- | --- |

a)

slėginio uždegimo variklių atveju: 480 variklio darbo valandų arba 10 metų, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau;

| b) | kibirkštinio uždegimo bortinių arba laivagalio varomųjų variklių su integruota išmetimo sistema arba be jos atveju:






  i) | kategorijos variklių atveju: 480 darbo valandų arba 10 metų, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau; |
| --- | --- | --- |

b)

kibirkštinio uždegimo bortinių arba laivagalio varomųjų variklių su integruota išmetimo sistema arba be jos atveju:

i)

Formula

| ii) | kategorijos variklių atveju: 150 darbo valandų arba treji metai, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau; |
| --- | --- |

ii)

Formula

| iii) | kategorijos variklių atveju: 50 variklio darbo valandų arba vieneri metai, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau; |
| --- | --- |

iii)

Formula

| c) | asmeninių laivų variklių atveju: 350 variklio darbo valandų arba 5 metai, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau; |
| --- | --- |

c)

asmeninių laivų variklių atveju: 350 variklio darbo valandų arba 5 metai, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau;

| d) | užbortinių variklių atveju: 350 variklio darbo valandų arba 10 metų, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau. |
| --- | --- |

d)

užbortinių variklių atveju: 350 variklio darbo valandų arba 10 metų, priklausomai nuo to, kas baigiasi greičiau.

4.   NAUDOJIMO VADOVAS

Su kiekvienu varikliu pateikiamas naudojimo vadovas vartotojų ir kitų galutinių naudotojų lengvai suprantama kalba ar kalbomis, nustatytomis valstybės narės, kurioje bus parduodamas variklis.

Naudojimo vadove:

| a) | pateikiamos montavimo, naudojimo ir techninės priežiūros instrukcijos, kurių turi būti laikomasi norint užtikrinti tinkamą variklio darbą, kad būtų patenkinti 3 skirsnio (Patvarumas) reikalavimai; |
| --- | --- |

a)

pateikiamos montavimo, naudojimo ir techninės priežiūros instrukcijos, kurių turi būti laikomasi norint užtikrinti tinkamą variklio darbą, kad būtų patenkinti 3 skirsnio (Patvarumas) reikalavimai;

| b) | nurodoma variklio galia, išmatuota laikantis darniųjų standartų. |
| --- | --- |

b)

nurodoma variklio galia, išmatuota laikantis darniųjų standartų.

C.   Esminiai su skleidžiamu triukšmu susiję reikalavimai

Pramoginiai laivai su bortiniais arba laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos, asmeniniai laivai ir užbortiniai varikliai bei laivagalio varomieji varikliai su integruota išmetimo sistema turi atitikti šioje dalyje nustatytus esminius su triukšmo skleidimu susijusius reikalavimus.

1.   SKLEIDŽIAMO TRIUKŠMO LYGIAI

| 1.1. | Pramoginiai laivai su bortiniais ir laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos, asmeniniai laivai ir užbortiniai varikliai bei laivagalio varomieji varikliai su integruota išmetimo sistema projektuojami, statomi ir surenkami taip, kad skleidžiamas triukšmas neviršytų šioje lentelėje nurodytų ribinių verčių:






  Vardinė vieno variklio galia
  (kW) | Maksimalus garso slėgio lygis = LpASmax

  (dB) |
| --- | --- | --- |
| | 67 |
| | 72 |
| | 75 |

1.1.

Pramoginiai laivai su bortiniais ir laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos, asmeniniai laivai ir užbortiniai varikliai bei laivagalio varomieji varikliai su integruota išmetimo sistema projektuojami, statomi ir surenkami taip, kad skleidžiamas triukšmas neviršytų šioje lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Vardinė vieno variklio galia

(kW)

Maksimalus garso slėgio lygis = LpASmax

(dB)

Formula

67

Formula

72

Formula

75

kur PN = vardinė vieno variklio galia (kW), esant vardiniam greičiui, o LpASmax = maksimalus garso slėgio lygis (dB).

Visų tipų variklių blokams, susidedantiems iš dviejų ir daugiau variklių, galima taikyti papildomą 3 dB lygį.

| 1.2. | Kaip alternatyva garso matavimo bandymams, pramoginis laivas su bortiniu ar laivagalio varomuoju varikliu be integruotos išmetimo sistemos laikomas atitinkančiu 1.1 punkte nustatytus triukšmo reikalavimus, jei jo Froude skaičius ≤ 1,1, galios poslinkio koeficientas ≤ 40, o variklis ir išmetimo sistema yra sumontuoti pagal variklio gamintojo specifikacijas. |
| --- | --- |

1.2.

Kaip alternatyva garso matavimo bandymams, pramoginis laivas su bortiniu ar laivagalio varomuoju varikliu be integruotos išmetimo sistemos laikomas atitinkančiu 1.1 punkte nustatytus triukšmo reikalavimus, jei jo Froude skaičius ≤ 1,1, galios poslinkio koeficientas ≤ 40, o variklis ir išmetimo sistema yra sumontuoti pagal variklio gamintojo specifikacijas.

| 1.3. | Froude skaičius Fn apskaičiuojamas maksimalų pramoginio laivo greitį V (m/s) padalijus iš vaterlinijos ilgio lwl (m) ir duotos gravitacinės pagreičio konstantos (g = 9,8 m/s2) sandaugos kvadratinės šaknies:



  Galios poslinkio koeficientas apskaičiuojamas vardinę variklio galią PN (kW) padalijus iš pramoginio laivo poslinkio D (tonomis) |
| --- | --- |

1.3.

Froude skaičius Fn apskaičiuojamas maksimalų pramoginio laivo greitį V (m/s) padalijus iš vaterlinijos ilgio lwl (m) ir duotos gravitacinės pagreičio konstantos (g = 9,8 m/s2) sandaugos kvadratinės šaknies:

Formula

Galios poslinkio koeficientas apskaičiuojamas vardinę variklio galią PN (kW) padalijus iš pramoginio laivo poslinkio D (tonomis)

Formula

2.   NAUDOJIMO VADOVAS

Pramoginių laivų su bortiniais varikliais ar laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos ir asmeninių laivų naudojimo vadove, kurio reikalaujama pagal A dalies 2.5 punktą, pateikiama informacija, būtina norint išlaikyti pramoginį laivą ir išmetimo sistemą tokios būklės, kuri įprastai naudojant kuo geriau užtikrintų atitiktį nurodytoms triukšmo ribinėms vertėms.

Užbortinių variklių ir laivagalio varomųjų variklių su integruota išmetimo sistema naudojimo vadove, kurio reikalaujama pagal B dalies 4 skirsnį, pateikiami nurodymai, būtini norint išlaikyti variklį tokios būklės, kuri, įprastai naudojant kuo geriau užtikrintų atitiktį nurodytoms triukšmo ribinėms vertėms.

3.   PATVARUMAS

B dalies 3 skirsnio nuostatos dėl patvarumo mutandis mutatis taikomos atitikčiai šios dalies 1 skirsnyje išdėstytiems skleidžiamo triukšmo reikalavimams.

---

(1)

| + | Kaip alternatyva slėginio uždegimo variklių, kurių vardinė variklio galia yra ne mažesnė kaip 37 kW ir mažesnė kaip 75 kW, ir kurių cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,9 L/cyl, PT turi neviršyti 0,20 g/kWh, o bendras išmetamų

  kiekis 5,8 g/kWh. |
| --- | --- |

+

Formula

(2)

| ++ | Visi slėginio uždegimo varikliai neviršija 5,0 g/kWh išmetamo anglies monoksido (CO) kiekio. |
| --- | --- |

++

Visi slėginio uždegimo varikliai neviršija 5,0 g/kWh išmetamo anglies monoksido (CO) kiekio.

---

II PRIEDAS

LAIVO SUDEDAMOSIOS DALYS

| 1. | Apsaugota nuo degimo įranga bortiniams ir laivagalio varomiesiems benzininiams varikliams ir benzino bakų erdvėms. |
| --- | --- |

1.

Apsaugota nuo degimo įranga bortiniams ir laivagalio varomiesiems benzininiams varikliams ir benzino bakų erdvėms.

| 2. | Apsaugos nuo paleidimo įjungus pavarą įtaisai užbortiniams varikliams. |
| --- | --- |

2.

Apsaugos nuo paleidimo įjungus pavarą įtaisai užbortiniams varikliams.

| 3. | Vairaračiai, vairavimo mechanizmai ir kabelių komplektai. |
| --- | --- |

3.

Vairaračiai, vairavimo mechanizmai ir kabelių komplektai.

| 4. | Stacionariam montavimui skirti degalų bakai ir degalų žarnos. |
| --- | --- |

4.

Stacionariam montavimui skirti degalų bakai ir degalų žarnos.

| 5. | Surenkamieji liukai ir borto šviesos. |
| --- | --- |

5.

Surenkamieji liukai ir borto šviesos.

---

III PRIEDAS

NEBAIGTO STATYTI LAIVO GAMINTOJO ARBA IMPORTUOTOJO DEKLARACIJA (6 STRAIPSNIO 2 DALIS)

6 straipsnio 2 dalyje nurodytoje gamintojo arba importuotojo, įsisteigusio Sąjungoje, deklaracijoje nurodoma:

| a) | gamintojo pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

a)

gamintojo pavadinimas ir adresas;

| b) | Sąjungoje įsisteigusio gamintojo atstovo arba, jei taikytina, už pateikimą rinkai atsakingo asmens vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

b)

Sąjungoje įsisteigusio gamintojo atstovo arba, jei taikytina, už pateikimą rinkai atsakingo asmens vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| c) | nebaigto statyti laivo aprašas; |
| --- | --- |

c)

nebaigto statyti laivo aprašas;

| d) | pareiškimas, kad nebaigtas statyti laivas atitinka esminius reikalavimus, taikomus šiuo statybos etapu; pateikiamos nuorodos į taikytus atitinkamus darniuosius standartus arba nuorodos į specifikacijas, kurių atžvilgiu atitiktis deklaruojama šiuo statybos etapu; be to, nurodoma, kad laivas skirtas tam, kad jį užbaigtų kiti juridiniai ar fiziniai asmenys, visapusiškai laikydamiesi šios direktyvos. |
| --- | --- |

d)

pareiškimas, kad nebaigtas statyti laivas atitinka esminius reikalavimus, taikomus šiuo statybos etapu; pateikiamos nuorodos į taikytus atitinkamus darniuosius standartus arba nuorodos į specifikacijas, kurių atžvilgiu atitiktis deklaruojama šiuo statybos etapu; be to, nurodoma, kad laivas skirtas tam, kad jį užbaigtų kiti juridiniai ar fiziniai asmenys, visapusiškai laikydamiesi šios direktyvos.

---

IV PRIEDAS

ES ATITIKTIES DEKLARACIJA Nr. xxxxx
   (1)

| 1. | Nr. xxxxx (Gaminys: gaminys, partija, tipas arba serijinis numeris): |
| --- | --- |

1.

Nr. xxxxx (Gaminys: gaminys, partija, tipas arba serijinis numeris):

| 2. | Gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo [Įgaliotasis atstovas taip pat privalo nurodyti gamintojo verslo pavadinimą ir adresą] arba privataus importuotojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas. |
| --- | --- |

2.

Gamintojo arba jo įgaliotojo atstovo [Įgaliotasis atstovas taip pat privalo nurodyti gamintojo verslo pavadinimą ir adresą] arba privataus importuotojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas.

| 3. | Ši atitikties deklaracija išduota tik gamintojo arba privataus importuotojo arba Direktyvos 2013/53/ES 19 straipsnio 3 arba 4 dalyje nurodyto asmens atsakomybe. |
| --- | --- |

3.

Ši atitikties deklaracija išduota tik gamintojo arba privataus importuotojo arba Direktyvos 2013/53/ES 19 straipsnio 3 arba 4 dalyje nurodyto asmens atsakomybe.

| 4. | Deklaruojamas dalykas (gaminio identifikavimas, pagal kurį jį galima atsekti. Atitinkamais atvejais taip pat gali būti pateikiama nuotrauka): |
| --- | --- |

4.

Deklaruojamas dalykas (gaminio identifikavimas, pagal kurį jį galima atsekti. Atitinkamais atvejais taip pat gali būti pateikiama nuotrauka):

| 5. | 4 punkte aprašytas deklaruojamas dalykas atitinka susijusius Sąjungos derinimo teisės aktus: |
| --- | --- |

5.

4 punkte aprašytas deklaruojamas dalykas atitinka susijusius Sąjungos derinimo teisės aktus:

| 6. | Nuorodos į susijusius taikytus darniuosius standartus arba nuorodos į kitas technines specifikacijas, kurių atžvilgiu deklaruota atitiktis: |
| --- | --- |

6.

Nuorodos į susijusius taikytus darniuosius standartus arba nuorodos į kitas technines specifikacijas, kurių atžvilgiu deklaruota atitiktis:

| 7. | Jei taikytina, notifikuotoji įstaiga ... (pavadinimas, numeris) atliko ... (veiksmų aprašymas) ir išdavė pažymėjimą: |
| --- | --- |

7.

Jei taikytina, notifikuotoji įstaiga ... (pavadinimas, numeris) atliko ... (veiksmų aprašymas) ir išdavė pažymėjimą:

| 8. | Asmens, įgalioto pasirašyti gamintojo ar jo įgaliotojo atstovo vardu, identifikavimo duomenys: |
| --- | --- |

8.

Asmens, įgalioto pasirašyti gamintojo ar jo įgaliotojo atstovo vardu, identifikavimo duomenys:

| 9. | Papildoma informacija: | ES atitikties deklaracijoje pateikiamas varomojo variklio gamintojo ir asmens, atliekančio variklio pakeitimus pagal 6 straipsnio 4 dalies b ir c punktus, pareiškimas, kad:






  a) | variklis, sumontuotas laive laikantis su varikliu pateiktų montavimo instrukcijų, atitiks:






  i) | šios direktyvos variklio išmetalų reikalavimus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Papildoma informacija:

ES atitikties deklaracijoje pateikiamas varomojo variklio gamintojo ir asmens, atliekančio variklio pakeitimus pagal 6 straipsnio 4 dalies b ir c punktus, pareiškimas, kad:

a)

variklis, sumontuotas laive laikantis su varikliu pateiktų montavimo instrukcijų, atitiks:

i)

šios direktyvos variklio išmetalų reikalavimus;

| ii) | varikliams, kurių tipas patvirtintas pagal Direktyvą 97/68/EB, taikomas Direktyvos 97/68/EB ribines vertes, atitinkančias IIIA etapo, IIIB etapo arba IV etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes, taikomas slėginio uždegimo varikliams, naudojamiems pagal kitas paskirtis nei vidaus vandenų laivams, lokomotyvams ir automotrisėms varyti, kaip nustatyta tos direktyvos I priedo 4.1.2 punkte, arba |
| --- | --- |

ii)

varikliams, kurių tipas patvirtintas pagal Direktyvą 97/68/EB, taikomas Direktyvos 97/68/EB ribines vertes, atitinkančias IIIA etapo, IIIB etapo arba IV etapo išmetamųjų teršalų ribines vertes, taikomas slėginio uždegimo varikliams, naudojamiems pagal kitas paskirtis nei vidaus vandenų laivams, lokomotyvams ir automotrisėms varyti, kaip nustatyta tos direktyvos I priedo 4.1.2 punkte, arba

| iii) | Reglamento (EB) Nr. 595/2009 ribines vertes, taikomas varikliams, kurių tipas patvirtintas pagal tą reglamentą. |
| --- | --- |

iii)

Reglamento (EB) Nr. 595/2009 ribines vertes, taikomas varikliams, kurių tipas patvirtintas pagal tą reglamentą.

| | Variklio negalima pradėti eksploatuoti tol, kol laivas, į kurį šis variklis bus montuojamas, nebus pripažintas atitinkančiu, jei tai būtina, atitinkamą šios direktyvos nuostatą. |
| --- | --- |

Variklio negalima pradėti eksploatuoti tol, kol laivas, į kurį šis variklis bus montuojamas, nebus pripažintas atitinkančiu, jei tai būtina, atitinkamą šios direktyvos nuostatą.

| | Jei variklis pateiktas rinkai per 55 straipsnio 2 dalyje numatytą papildomą pereinamąjį laikotarpį, tai nurodoma ES atitikties deklaracijoje. |
| --- | --- |

Jei variklis pateiktas rinkai per 55 straipsnio 2 dalyje numatytą papildomą pereinamąjį laikotarpį, tai nurodoma ES atitikties deklaracijoje.

| | Kieno vardu pasirašyta: | (išdavimo vieta ir data) |
| --- | --- | --- |

Kieno vardu pasirašyta:

(išdavimo vieta ir data)

| | (vardas, pavardė, pareigos) (parašas) |
| --- | --- |

(vardas, pavardė, pareigos) (parašas)

---

(1)  Suteikti numerį atitikties deklaracijai nėra privaloma.

---

V PRIEDAS

LYGIAVERTĖ ATITIKTIS, GRINDŽIAMA VERTINIMU PO STATYBOS (VERTINIMO PO STATYBOS MODULIS)

1.   Vertinimu po statybos grindžiama atitiktis – procedūra, skirta vertinti lygiavertę atitiktį gaminio, už kurio atitiktį šiai direktyvai gamintojas neprisiėmė atsakomybės, ir todėl atsakomybę už gaminio lygiavertę atitiktį prisiima 19 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyje nurodytas fizinis arba juridinis asmuo, savo atsakomybe pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti. Šis asmuo vykdo 2 ir 4 punktuose nurodytas prievoles ir savo visiška atsakomybe užtikrina ir deklaruoja, kad atitinkamas gaminys, kuriam taikomos 3 punkto nuostatos, atitinka taikytinus šios direktyvos reikalavimus.

2.   Asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, notifikuotajai įstaigai pateikia prašymą atlikti gaminio vertinimą po statybos ir privalo notifikuotajai įstaigai pateikti dokumentus ir techninius duomenis, kad notifikuotoji įstaiga galėtų įvertinti šio gaminio atitiktį šios direktyvos reikalavimams, taip pat pateikia visą turimą informaciją apie gaminio naudojimą po to, kai jis buvo pirmą kartą pradėtas eksploatuoti.

Asmuo, pateikiantis rinkai tokį gaminį arba pradedantis jį eksploatuoti, saugo šiuos dokumentus ir informaciją, kad atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos su jais galėtų susipažinti 10 metų po gaminio lygiavertės atitikties vertinimo, taikant vertinimo po statybos procedūrą.

3.   Notifikuotoji įstaiga patikrina konkretų gaminį ir atlieka skaičiavimus, bandymus ir kitus vertinimo veiksmus tiek, kiek tai būtina siekiant užtikrinti gaminio lygiavertę atitiktį atitinkamiems šios direktyvos reikalavimams.

Notifikuotoji įstaiga parengia ir išduoda pažymėjimą ir susijusią atlikto atitikties vertinimo ataskaitą, ir saugo atitikties pažymėjimą bei susijusią atitikties ataskaitą, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų su šiais dokumentais susipažinti 10 metų po jų išdavimo.

Notifikuotoji įstaiga patvirtintą gaminį paženklina savo identifikavimo numeriu šalia CE ženklo arba savo atsakomybe pasirūpina, kad tai būtų padaryta.

Jei vertinamas gaminys – laivas, notifikuotoji įstaiga taip pat savo atsakomybe pasirūpina, kad gaminys būtų paženklintas laivo identifikavimo numeriu, kaip nurodyta I priedo A dalies 2.1 punkte, kuriame gamintojo šalies kodo laukelis naudojamas nurodyti notifikuotosios įstaigos įsisteigimo šalį, o valstybės narės nacionalinės valdžios institucijos suteikto unikalaus gamintojo kodo laukeliai naudojami nurodyti vertinimo po statybos identifikavimo kodą, priskirtą notifikuotajai įstaigai, po to nurodant vertinimo po statybos pažymėjimo serijinį numerį. Laivo identifikavimo numerio laukeliai, skirti nurodyti pagaminimo metams ir mėnesiui bei modelio metams, naudojami vertinimo po statybos metams ir mėnesiui nurodyti.

4.   CE ženklinimas ir es atitikties deklaracija

| 4.1. | Asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, paženklina gaminį CE ženklu, ir 3 skirsnyje nurodytos notifikuotosios įstaigos atsakomybe pažymi gaminį, kurį notifikuotoji įstaiga įvertino ir patvirtino jo lygiavertę atitiktį atitinkamiems šio direktyvos reikalavimams, pastarosios identifikavimo numeriu. |
| --- | --- |

4.1.

Asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, paženklina gaminį CE ženklu, ir 3 skirsnyje nurodytos notifikuotosios įstaigos atsakomybe pažymi gaminį, kurį notifikuotoji įstaiga įvertino ir patvirtino jo lygiavertę atitiktį atitinkamiems šio direktyvos reikalavimams, pastarosios identifikavimo numeriu.

| 4.2. | Asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, parengia ES atitikties deklaraciją ir ją saugo, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų su ja susipažinti 10 metų po to, kai buvo išduotas vertinimo po statybos pažymėjimas. Atitikties deklaracijoje nurodomas gaminys, kuriam ji buvo parengta.
  Atitinkamų valdžios institucijų prašymu joms pateikiama ES atitikties deklaracijos kopija. |
| --- | --- |

4.2.

Asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, parengia ES atitikties deklaraciją ir ją saugo, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų su ja susipažinti 10 metų po to, kai buvo išduotas vertinimo po statybos pažymėjimas. Atitikties deklaracijoje nurodomas gaminys, kuriam ji buvo parengta.

Atitinkamų valdžios institucijų prašymu joms pateikiama ES atitikties deklaracijos kopija.

| 4.3. | Jei vertinamas gaminys – laivas, asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, prie laivo pritvirtina gamintojo lentelę, apibūdintą I priedo A dalies 2.2 punkte, kurioje nurodoma „vertinimas po statybos“ ir laivo identifikavimo numeris, apibūdintas I priedo A dalies 2.1 punkte, laikantis 3 skirsnyje išdėstytų nuostatų. |
| --- | --- |

4.3.

Jei vertinamas gaminys – laivas, asmuo, pateikiantis gaminį rinkai arba pradedantis jį eksploatuoti, prie laivo pritvirtina gamintojo lentelę, apibūdintą I priedo A dalies 2.2 punkte, kurioje nurodoma „vertinimas po statybos“ ir laivo identifikavimo numeris, apibūdintas I priedo A dalies 2.1 punkte, laikantis 3 skirsnyje išdėstytų nuostatų.

5.   Notifikuotoji įstaiga informuoja asmenį, kuris pateikia gaminį rinkai arba pradeda jį eksploatuoti, apie jo prievoles pagal šią vertinimo po statybos procedūrą.

---

VI PRIEDAS

PAPILDOMI REIKALAVIMAI, TAIKOMI, JEI NAUDOJAMA A1 MODULYJE NUSTATYTA GAMYBOS VIDAUS KONTROLĖ IR PRIŽIŪRIMI GAMYBOS BANDYMAI (24 STRAIPSNIO 2 DALIS)

Projektavimas ir statyba

Gamintojas arba jo vardu veikiantis asmuo vieno ar kelių laivų, tipiškų gamintojo produkcijai, atžvilgiu atlieka vieną ar kelis iš šių bandymų, lygiavertį skaičiavimą ar patikrinimą:

| a) | stabilumo bandymą laikantis I priedo A dalies 3.2 punkto; |
| --- | --- |

a)

stabilumo bandymą laikantis I priedo A dalies 3.2 punkto;

| b) | plūdrumo charakteristikų bandymą laikantis I priedo A dalies 3.3 punkto. |
| --- | --- |

b)

plūdrumo charakteristikų bandymą laikantis I priedo A dalies 3.3 punkto.

Skleidžiamas triukšmas

Pramoginių laivų su įrengtais bortiniais varikliais arba laivagalio varomaisiais varikliais be integruotos išmetimo sistemos atveju ir asmeninių laivų atveju laivo gamintojas arba jo vardu veikiantis asmuo gamintojo pasirinktos notifikuotosios įstaigos atsakomybe vieno ar kelių laivų, tipiškų laivų gamintojo produkcijai, atžvilgiu atlieka skleidžiamo garso bandymus, apibrėžtus I priedo C dalyje.

Užbortinių variklių ir laivagalio varomųjų variklių su integruota išmetimo sistema atveju variklio gamintojas arba jo vardu veikiantis asmuo gamintojo pasirinktos notifikuotosios įstaigos atsakomybe vieno ar kelių variklių iš kiekvienos variklių šeimos, tipiškos variklių gamintojo produkcijai, atžvilgiu atlieka skleidžiamo garso bandymus, apibrėžtus I priedo C dalyje.

Kai bandomas daugiau nei vienas vienos variklių šeimos variklis, taikomas statistinis metodas, aprašytas VII priede, kad būtų užtikrinta bandinio atitiktis.

---

VII PRIEDAS

PRODUKCIJOS ATITIKTIES IŠMETALŲ IR SKLEIDŽIAMO TRIUKŠMO REIKALAVIMAMS VERTINIMAS

| 1. | Tikrinant variklių šeimos atitiktį, iš serijos paimamas variklių bandinys. Gamintojas, notifikuotajai įstaigai pritarus, nustato to bandinio dydį n. |
| --- | --- |

1.

Tikrinant variklių šeimos atitiktį, iš serijos paimamas variklių bandinys. Gamintojas, notifikuotajai įstaigai pritarus, nustato to bandinio dydį n.

| 2. | Iš bandinio rezultatų gautas aritmetinis vidurkis X apskaičiuojamas kiekvienai patikrintai išmetalų ir skleidžiamo triukšmo sudedamajai daliai. Laikoma, kad serijos gaminiai atitinka reikalavimus (teigiamas sprendimas), jei tenkinamos šios sąlygos:



  S yra standartinis nuokrypis, kur:










  X | = | iš bandinio gautas rezultato aritmetinis vidurkis |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | iš bandinio gauti atskiri rezultatai |
| L | = | atitinkama ribinė vertė |
| n | = | variklių skaičius bandinyje |
| k | = | statistinis koeficientas, priklausantis nuo n (žr. lentelę žemiau) |

2.

Iš bandinio rezultatų gautas aritmetinis vidurkis X apskaičiuojamas kiekvienai patikrintai išmetalų ir skleidžiamo triukšmo sudedamajai daliai. Laikoma, kad serijos gaminiai atitinka reikalavimus (teigiamas sprendimas), jei tenkinamos šios sąlygos:

Formula

S yra standartinis nuokrypis, kur:

Formula

X

=

iš bandinio gautas rezultato aritmetinis vidurkis

x

=

iš bandinio gauti atskiri rezultatai

L

=

atitinkama ribinė vertė

n

=

variklių skaičius bandinyje

k

=

statistinis koeficientas, priklausantis nuo n (žr. lentelę žemiau)

| n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| k | 0,973 | 0,613 | 0,489 | 0,421 | 0,376 | 0,342 | 0,317 | 0,296 | 0,279 | 0,265 | 0,253 | 0,242 | 0,233 | 0,224 | 0,216 | 0,210 | 0,203 | 0,198 |
| Jeigu n ≥ 20, tuomet . |

n

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

18

19

k

0,973

0,613

0,489

0,421

0,376

0,342

0,317

0,296

0,279

0,265

0,253

0,242

0,233

0,224

0,216

0,210

0,203

0,198

Jeigu n ≥ 20, tuomet Formula.

---

VIII PRIEDAS

PAPILDOMA PROCEDŪRA, TAIKOMA VERTINANT TIPO ATITIKTĮ, GRINDŽIAMĄ GAMYBOS VIDAUS KONTROLE (C MODULIS)

24 straipsnio 5 dalyje nurodytais atvejais, kai paaiškėja, kad kokybės lygis yra netinkamas, taikoma toliau aprašyta procedūra.

Iš serijos paimamas variklis ir jam atliekamas I priedo B dalyje aprašytas bandymas. Bandomi varikliai turi būti buvę eksploatuoti iš dalies ar visiškai pagal gamintojo instrukcijas. Jei iš serijos paimto konkretaus variklio išmetalai viršija I priedo B dalyje nurodytas ribines vertes, gamintojas gali prašyti, kad būtų išmatuoti iš serijos paimto variklių bandinio, įskaitant iš pradžių paimtą variklį, išmetalai. Kad būtų užtikrinta šioje pastraipoje apibrėžto variklių bandinio atitiktis šios direktyvos reikalavimams, taikomas VII priede aprašytas statistinis metodas.

---

IX PRIEDAS

TECHNINIAI DOKUMENTAI

Vertinimui svarbūs 7 straipsnio 2 dalyje ir 25 straipsnyje nurodyti techniniai dokumentai yra šie:

| a) | bendras tipo aprašas; |
| --- | --- |

a)

bendras tipo aprašas;

| b) | konceptualus projektas, gamybos brėžiniai ir sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių schemos ir kiti susiję duomenys; |
| --- | --- |

b)

konceptualus projektas, gamybos brėžiniai ir sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių schemos ir kiti susiję duomenys;

| c) | aprašai ir paaiškinimai, būtini norint suprasti minėtus brėžinius, schemas ir gaminio veikimą; |
| --- | --- |

c)

aprašai ir paaiškinimai, būtini norint suprasti minėtus brėžinius, schemas ir gaminio veikimą;

| d) | visiškai ar iš dalies taikytų 14 straipsnyje nurodytų standartų sąrašas ir, jei 14 straipsnyje nurodyti standartai nebuvo taikomi, priimtų sprendimų, siekiant laikytis esminių reikalavimų, aprašai; |
| --- | --- |

d)

visiškai ar iš dalies taikytų 14 straipsnyje nurodytų standartų sąrašas ir, jei 14 straipsnyje nurodyti standartai nebuvo taikomi, priimtų sprendimų, siekiant laikytis esminių reikalavimų, aprašai;

| e) | atliktų projekto skaičiavimų, tyrimų rezultatai ir kiti susiję duomenys; |
| --- | --- |

e)

atliktų projekto skaičiavimų, tyrimų rezultatai ir kiti susiję duomenys;

| f) | stabilumo laikantis I priedo A dalies 3.2 punkto ir plūdrumo laikantis I priedo A dalies 3.3 punkto bandymų ataskaitos arba skaičiavimai; |
| --- | --- |

f)

stabilumo laikantis I priedo A dalies 3.2 punkto ir plūdrumo laikantis I priedo A dalies 3.3 punkto bandymų ataskaitos arba skaičiavimai;

| g) | išmetalų bandymų ataskaitos, įrodančios atitiktį I priedo B dalies 2 skirsniui; |
| --- | --- |

g)

išmetalų bandymų ataskaitos, įrodančios atitiktį I priedo B dalies 2 skirsniui;

| h) | skleidžiamo garso bandymų ataskaitos, įrodančios atitiktį I priedo C dalies 1 skirsniui. |
| --- | --- |

h)

skleidžiamo garso bandymų ataskaitos, įrodančios atitiktį I priedo C dalies 1 skirsniui.

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/132

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2013/55/ES

2013 m. lapkričio 20 d.

kuria iš dalies keičiama Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (IMI reglamentas)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 46 straipsnį, 53 straipsnio 1 dalį ir 62 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (3) konsoliduota abipusio pripažinimo sistema, kuri iš pradžių buvo grindžiama 15 direktyvų. Joje numatytas automatinis riboto kiekio profesijų pripažinimas remiantis suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais (taikoma sektorių profesijoms), bendroji rengimo įrodymo pripažinimo sistema ir automatinis profesinės patirties pripažinimas. Direktyva 2005/36/EB taip pat nustatė naują laisvo paslaugų teikimo sistemą. Reikėtų priminti, kad pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (4) Sąjungos piliečių trečiųjų valstybių šeimų nariai naudojasi vienodo požiūrio principu. Trečiųjų valstybių piliečiai taip pat gali naudotis jų atžvilgiu taikomu vienodo požiūrio principu diplomų, sertifikatų ir kitų profesinės kvalifikacijos dokumentų pripažinimo atžvilgiu laikantis atitinkamų nacionalinių procedūrų pagal konkrečius Sąjungos teisės aktus, kaip antai aktus dėl ilgalaikių leidimų gyventi prašytojų, pabėgėlių, „mėlynųjų kortelių turėtojų“ ir mokslininkų; |
| --- | --- |

(1)

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (3) konsoliduota abipusio pripažinimo sistema, kuri iš pradžių buvo grindžiama 15 direktyvų. Joje numatytas automatinis riboto kiekio profesijų pripažinimas remiantis suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais (taikoma sektorių profesijoms), bendroji rengimo įrodymo pripažinimo sistema ir automatinis profesinės patirties pripažinimas. Direktyva 2005/36/EB taip pat nustatė naują laisvo paslaugų teikimo sistemą. Reikėtų priminti, kad pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (4) Sąjungos piliečių trečiųjų valstybių šeimų nariai naudojasi vienodo požiūrio principu. Trečiųjų valstybių piliečiai taip pat gali naudotis jų atžvilgiu taikomu vienodo požiūrio principu diplomų, sertifikatų ir kitų profesinės kvalifikacijos dokumentų pripažinimo atžvilgiu laikantis atitinkamų nacionalinių procedūrų pagal konkrečius Sąjungos teisės aktus, kaip antai aktus dėl ilgalaikių leidimų gyventi prašytojų, pabėgėlių, „mėlynųjų kortelių turėtojų“ ir mokslininkų;

| (2) | 2010 m. spalio 27 d. komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ Komisija identifikavo poreikį modernizuoti Sąjungos teisę šioje srityje. 2011 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose parėmė tokį modernizavimą ir paragino Europos Parlamentą ir Tarybą iki 2012 m. pabaigos pasiekti politinį susitarimą dėl Direktyvos 2005/36/EB peržiūros. 2011 m lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo (5) Europos Parlamentas taip pat paragino Komisiją pateikti pasiūlymą. 2010 m. spalio 27 d. patvirtintoje 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ pabrėžiama, kad reikia mažinti su profesinių kvalifikacijų pripažinimu susijusią biurokratinę naštą; |
| --- | --- |

(2)

2010 m. spalio 27 d. komunikate „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ Komisija identifikavo poreikį modernizuoti Sąjungos teisę šioje srityje. 2011 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose parėmė tokį modernizavimą ir paragino Europos Parlamentą ir Tarybą iki 2012 m. pabaigos pasiekti politinį susitarimą dėl Direktyvos 2005/36/EB peržiūros. 2011 m lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo (5) Europos Parlamentas taip pat paragino Komisiją pateikti pasiūlymą. 2010 m. spalio 27 d. patvirtintoje 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ pabrėžiama, kad reikia mažinti su profesinių kvalifikacijų pripažinimu susijusią biurokratinę naštą;

| (3) | notarams, kurie skiriami oficialiu Vyriausybės aktu, Direktyva 2005/36/EB neturėtų būti taikoma, atsižvelgiant į individualiose valstybėse narėse taikomą specifinę ir skirtingą notarų teisės užsiimti profesine veikla ir vertimosi ja tvarką; |
| --- | --- |

(3)

notarams, kurie skiriami oficialiu Vyriausybės aktu, Direktyva 2005/36/EB neturėtų būti taikoma, atsižvelgiant į individualiose valstybėse narėse taikomą specifinę ir skirtingą notarų teisės užsiimti profesine veikla ir vertimosi ja tvarką;

| (4) | siekiant stiprinti vidaus rinką bei skatinti laisvą specialistų judėjimą, kartu užtikrinant veiksmingesnį ir skaidresnį profesinių kvalifikacijų pripažinimo procesą, Europos profesinė kortelė sukurtų pridėtinę vertę. Visų pirma ta kortelė būtų naudinga tam, kad būtų galima palengvinti laikiną judumą ir pripažinimo pagal automatinio pripažinimo sistemą tvarką ir skatinti supaprastintą pripažinimo procesą pagal bendrąją sistemą. Europos profesinės kortelės paskirtis – supaprastinti pripažinimo procesą ir įvesti sąnaudų ir veiklos efektyvumą, kuris bus naudingas specialistams ir kompetentingoms institucijoms. Įvedant Europos profesinę kortelę reikėtų atsižvelgti į atitinkamos profesijos atstovų nuomonę, ir prieš ją įvedant derėtų atlikti jos tinkamumo atitinkamai profesijai ir jos poveikio valstybėms narėms vertinimą. Tas vertinimas prireikus turėtų būti atliekamas kartu su valstybėmis narėmis. Europos profesinė kortelė turėtų būti išduodama specialistui pateikus paraišką ir būtinus dokumentus, bei kompetentingoms institucijoms užbaigus atitinkamas patikrinimo procedūras. Kai Europos profesinė kortelė išduodama įsisteigimo tikslais, ji turėtų būti laikoma sprendimu dėl pripažinimo ir vertinama kaip kiti pripažinimo sprendimai pagal Direktyvą 2005/36/EB. Ja turėtų būti papildomi, o ne pakeičiami registracijos reikalavimai, taikomi teisei užsiimti konkrečia profesija. Europos profesinės kortelės nereikia įvesti teisės profesijoms, kurioms jau įdiegtos profesinės kortelės pagal 1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyvoje 77/249/EEB, skirtoje padėti teisininkams veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas (6), ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/5/EB, skirtoje padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija (7), numatytą sistemą; |
| --- | --- |

(4)

siekiant stiprinti vidaus rinką bei skatinti laisvą specialistų judėjimą, kartu užtikrinant veiksmingesnį ir skaidresnį profesinių kvalifikacijų pripažinimo procesą, Europos profesinė kortelė sukurtų pridėtinę vertę. Visų pirma ta kortelė būtų naudinga tam, kad būtų galima palengvinti laikiną judumą ir pripažinimo pagal automatinio pripažinimo sistemą tvarką ir skatinti supaprastintą pripažinimo procesą pagal bendrąją sistemą. Europos profesinės kortelės paskirtis – supaprastinti pripažinimo procesą ir įvesti sąnaudų ir veiklos efektyvumą, kuris bus naudingas specialistams ir kompetentingoms institucijoms. Įvedant Europos profesinę kortelę reikėtų atsižvelgti į atitinkamos profesijos atstovų nuomonę, ir prieš ją įvedant derėtų atlikti jos tinkamumo atitinkamai profesijai ir jos poveikio valstybėms narėms vertinimą. Tas vertinimas prireikus turėtų būti atliekamas kartu su valstybėmis narėmis. Europos profesinė kortelė turėtų būti išduodama specialistui pateikus paraišką ir būtinus dokumentus, bei kompetentingoms institucijoms užbaigus atitinkamas patikrinimo procedūras. Kai Europos profesinė kortelė išduodama įsisteigimo tikslais, ji turėtų būti laikoma sprendimu dėl pripažinimo ir vertinama kaip kiti pripažinimo sprendimai pagal Direktyvą 2005/36/EB. Ja turėtų būti papildomi, o ne pakeičiami registracijos reikalavimai, taikomi teisei užsiimti konkrečia profesija. Europos profesinės kortelės nereikia įvesti teisės profesijoms, kurioms jau įdiegtos profesinės kortelės pagal 1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyvoje 77/249/EEB, skirtoje padėti teisininkams veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas (6), ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/5/EB, skirtoje padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija (7), numatytą sistemą;

| (5) | Europos profesinė kortelė turėtų veikti Vidaus rinkos informacinės sistemos (IMI), kuri sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2012 (8), pagrindu. Ta kortelė ir IMI turėtų didinti kompetentingų institucijų sinergiją ir tarpusavio pasitikėjimą, tuo pačiu metu padedant kompetentingoms institucijoms pašalinti administracinio darbo ir pripažinimo procedūrų dubliavimąsi, o specialistams – užtikrinti didesnį skaidrumą ir tikrumą; |
| --- | --- |

(5)

Europos profesinė kortelė turėtų veikti Vidaus rinkos informacinės sistemos (IMI), kuri sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2012 (8), pagrindu. Ta kortelė ir IMI turėtų didinti kompetentingų institucijų sinergiją ir tarpusavio pasitikėjimą, tuo pačiu metu padedant kompetentingoms institucijoms pašalinti administracinio darbo ir pripažinimo procedūrų dubliavimąsi, o specialistams – užtikrinti didesnį skaidrumą ir tikrumą;

| (6) | paraiškos dėl Europos profesinės kortelės teikimo ir tos kortelės išdavimo tvarka turėtų būti aiškiai nustatyta, ir apimti pareiškėjo apsaugos priemones bei atitinkamą apskundimo teisę. Įgyvendinimo aktuose turėtų būti nustatyti reikalavimai dėl vertimo raštu ir pareiškėjo mokėtinų mokesčių mokėjimo būdų, kad nebūtų sutrikdytas arba apsunkintas IMI darbas ir nebūtų uždelstas paraiškos nagrinėjimas. Už mokesčių dydžio nustatymą atsakingos valstybės narės. Vis dėlto apie nustatytą mokesčių dydį valstybės narės turėtų pranešti Komisijai. Europos profesinė kortelė ir susijusių veiksmų IMI sistemoje atlikimas turėtų užtikrinti saugomų duomenų vientisumą, autentiškumą ir konfidencialumą, ir kad juose laikoma informacija negalėtų būti prieinama neteisėtai ir be leidimo; |
| --- | --- |

(6)

paraiškos dėl Europos profesinės kortelės teikimo ir tos kortelės išdavimo tvarka turėtų būti aiškiai nustatyta, ir apimti pareiškėjo apsaugos priemones bei atitinkamą apskundimo teisę. Įgyvendinimo aktuose turėtų būti nustatyti reikalavimai dėl vertimo raštu ir pareiškėjo mokėtinų mokesčių mokėjimo būdų, kad nebūtų sutrikdytas arba apsunkintas IMI darbas ir nebūtų uždelstas paraiškos nagrinėjimas. Už mokesčių dydžio nustatymą atsakingos valstybės narės. Vis dėlto apie nustatytą mokesčių dydį valstybės narės turėtų pranešti Komisijai. Europos profesinė kortelė ir susijusių veiksmų IMI sistemoje atlikimas turėtų užtikrinti saugomų duomenų vientisumą, autentiškumą ir konfidencialumą, ir kad juose laikoma informacija negalėtų būti prieinama neteisėtai ir be leidimo;

| (7) | Direktyva 2005/36/EB taikoma tik tiems specialistams, kurie nori užsiimti ta pačia profesine veikla kitoje valstybėje narėje. Yra atvejų, kai atitinkama veikla priimančiojoje valstybėje yra profesinės veiklos, kuriai priskiriama sritis yra platesnė, dalis nei kilmės valstybėje narėje. Jei veiklos sričių skirtumai yra tokie dideli, kad siekiant kompensuoti trūkumus specialistas turėtų išklausyti praktiškai visą mokymo ir rengimo programą, ir jei specialistas to prašo, priimančioji valstybė narė tokiomis konkrečiomis aplinkybėmis turėtų suteikti galimybę profesine veikla užsiimti iš dalies. Vis dėlto jei yra svarbių bendrojo intereso priežasčių, kurios apibrėžtos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 49 bei 56 straipsnių, ir kurios vis dar gali plėtotis toliau, valstybė narė turėtų turėti galimybę atmesti paraišką iš dalies užsiimti profesine veikla. Toks ypač būtų sveikatos priežiūros profesijų, susijusių su visuomenės sveikata arba pacientų saugumu, atvejis. Suteikiant teisę iš dalies užsiimti profesine veikla nedaromas poveikis socialinių partnerių teisei organizuoti savo veiklą; |
| --- | --- |

(7)

Direktyva 2005/36/EB taikoma tik tiems specialistams, kurie nori užsiimti ta pačia profesine veikla kitoje valstybėje narėje. Yra atvejų, kai atitinkama veikla priimančiojoje valstybėje yra profesinės veiklos, kuriai priskiriama sritis yra platesnė, dalis nei kilmės valstybėje narėje. Jei veiklos sričių skirtumai yra tokie dideli, kad siekiant kompensuoti trūkumus specialistas turėtų išklausyti praktiškai visą mokymo ir rengimo programą, ir jei specialistas to prašo, priimančioji valstybė narė tokiomis konkrečiomis aplinkybėmis turėtų suteikti galimybę profesine veikla užsiimti iš dalies. Vis dėlto jei yra svarbių bendrojo intereso priežasčių, kurios apibrėžtos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 49 bei 56 straipsnių, ir kurios vis dar gali plėtotis toliau, valstybė narė turėtų turėti galimybę atmesti paraišką iš dalies užsiimti profesine veikla. Toks ypač būtų sveikatos priežiūros profesijų, susijusių su visuomenės sveikata arba pacientų saugumu, atvejis. Suteikiant teisę iš dalies užsiimti profesine veikla nedaromas poveikis socialinių partnerių teisei organizuoti savo veiklą;

| (8) | siekiant apsaugoti priimančiosios valstybės narės vietinius vartotojus, laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas valstybėse narėse turėtų būti leidžiama tik taikant apsaugos priemones, visų pirma įvykdžius reikalavimą būti įgijus bent vienerių metų profesinę patirtį, įgytą per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo tais atvejais, kai profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje. Valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti sezoninės veiklos patikras, siekiant patikrinti, ar jų teritorijoje teikiamos paslaugos yra laikino ir vienkartinio pobūdžio. Tuo tikslu priimančioji valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad kartą per metus būtų pateikiama informacija apie jos teritorijoje faktiškai teikiamas paslaugas, jei tokios informacijos paslaugų teikėjas dar nepateikė savanoriškai; |
| --- | --- |

(8)

siekiant apsaugoti priimančiosios valstybės narės vietinius vartotojus, laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas valstybėse narėse turėtų būti leidžiama tik taikant apsaugos priemones, visų pirma įvykdžius reikalavimą būti įgijus bent vienerių metų profesinę patirtį, įgytą per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo tais atvejais, kai profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje. Valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti sezoninės veiklos patikras, siekiant patikrinti, ar jų teritorijoje teikiamos paslaugos yra laikino ir vienkartinio pobūdžio. Tuo tikslu priimančioji valstybė narė turėtų galėti reikalauti, kad kartą per metus būtų pateikiama informacija apie jos teritorijoje faktiškai teikiamas paslaugas, jei tokios informacijos paslaugų teikėjas dar nepateikė savanoriškai;

| (9) | Direktyva 2005/36/EB valstybėms narėms suteikiama galimybė tikrinti paslaugų teikėjo profesines kvalifikacijas prieš jam pirmą kartą suteikiant paslaugas, jei profesija yra reglamentuojama ir daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai. Dėl šios priežasties buvo susidaręs teisinis netikrumas, o spręsti, ar reikia atlikti tokį išankstinį patikrinimą, buvo palikta kompetentingos institucijos diskrecijai. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, specialistai turėtų nuo pat pradžių žinoti, ar būtinas išankstinis profesinių kvalifikacijų patikrinimas ir kada galima tikėtis sprendimo. Bet kuriuo atveju tokio išankstinio profesinės kvalifikacijos patikrinimo pagal laisvo paslaugų teikimo taisykles sąlygos neturėtų būti griežtesnės nei sąlygos pagal steigimosi taisykles. Kai reglamentuojama profesija daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai, Direktyva 2005/36/EB neturėtų būti daromas poveikis valstybių narių turimai galimybei taikyti reikalavimo apsidrausti, susijusio su profesine veikla, vadovaujantis taisyklėmis, taikytinomis pagal 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (9) ir 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (10); |
| --- | --- |

(9)

Direktyva 2005/36/EB valstybėms narėms suteikiama galimybė tikrinti paslaugų teikėjo profesines kvalifikacijas prieš jam pirmą kartą suteikiant paslaugas, jei profesija yra reglamentuojama ir daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai. Dėl šios priežasties buvo susidaręs teisinis netikrumas, o spręsti, ar reikia atlikti tokį išankstinį patikrinimą, buvo palikta kompetentingos institucijos diskrecijai. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, specialistai turėtų nuo pat pradžių žinoti, ar būtinas išankstinis profesinių kvalifikacijų patikrinimas ir kada galima tikėtis sprendimo. Bet kuriuo atveju tokio išankstinio profesinės kvalifikacijos patikrinimo pagal laisvo paslaugų teikimo taisykles sąlygos neturėtų būti griežtesnės nei sąlygos pagal steigimosi taisykles. Kai reglamentuojama profesija daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai, Direktyva 2005/36/EB neturėtų būti daromas poveikis valstybių narių turimai galimybei taikyti reikalavimo apsidrausti, susijusio su profesine veikla, vadovaujantis taisyklėmis, taikytinomis pagal 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (9) ir 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (10);

| (10) | buvo įrodyta, kad profesinio mokymo sistemos yra naudinga priemonė užtikrinti jaunimo užimtumą ir sudaryti sąlygas lengvam perėjimui nuo mokymosi prie profesinės veiklos. Taigi Direktyvoje 2005/36/EB reikėtų visapusiškai atsižvelgti į šių sistemų ypatumus; |
| --- | --- |

(10)

buvo įrodyta, kad profesinio mokymo sistemos yra naudinga priemonė užtikrinti jaunimo užimtumą ir sudaryti sąlygas lengvam perėjimui nuo mokymosi prie profesinės veiklos. Taigi Direktyvoje 2005/36/EB reikėtų visapusiškai atsižvelgti į šių sistemų ypatumus;

| (11) | siekiant taikyti pripažinimo pagal bendrąją sistemą mechanizmą, būtina suskirstyti įvairias nacionalines švietimo ir mokslo sistemų schemas į skirtingus lygius. Tie lygiai, sukurti tik tam, kad veiktų bendroji sistema, neturėtų turėti įtakos nacionalinėms švietimo ir mokymo struktūroms ir valstybių narių kompetencijai toje srityje, įskaitant nacionalinę Europos kvalifikacijų sandaros (toliau - EKS) įgyvendinimo politiką. EKS yra ne tik priemonė skirta skatinti profesinių kvalifikacijų skaidrumą ir palyginamumą, bet ir naudingas papildomas informacijos šaltinis kompetentingoms institucijoms, sprendžiančioms kitose valstybėse narėse įgytų profesinių kvalifikacijų klausimą. Po Bolonijos proceso aukštojo mokslo institucijos pritaikė savo programų struktūrą prie dviejų pakopų (bakalauro ir magistro kvalifikacinių laipsnių) sistemos. Siekiant užtikrinti, kad Direktyvoje 2005/36/EB nustatyti penki kvalifikaciniai lygiai derėtų su šia nauja kvalifikacinių laipsnių struktūra, bakalauro kvalifikacinis laipsnis turėtų būti priskirtas d lygiui, o magistro kvalifikacinis laipsnis – e lygiui. Bendrosios sistemos įgyvendinimo tikslu nustatyti penki lygiai iš principo neturėtų būti toliau naudojami kaip kriterijus, kuriuo remiantis Sąjungos piliečiams būtų taikoma Direktyva 2005/36/EB, jei tai prieštarautų mokymosi visą gyvenimą principui; |
| --- | --- |

(11)

siekiant taikyti pripažinimo pagal bendrąją sistemą mechanizmą, būtina suskirstyti įvairias nacionalines švietimo ir mokslo sistemų schemas į skirtingus lygius. Tie lygiai, sukurti tik tam, kad veiktų bendroji sistema, neturėtų turėti įtakos nacionalinėms švietimo ir mokymo struktūroms ir valstybių narių kompetencijai toje srityje, įskaitant nacionalinę Europos kvalifikacijų sandaros (toliau - EKS) įgyvendinimo politiką. EKS yra ne tik priemonė skirta skatinti profesinių kvalifikacijų skaidrumą ir palyginamumą, bet ir naudingas papildomas informacijos šaltinis kompetentingoms institucijoms, sprendžiančioms kitose valstybėse narėse įgytų profesinių kvalifikacijų klausimą. Po Bolonijos proceso aukštojo mokslo institucijos pritaikė savo programų struktūrą prie dviejų pakopų (bakalauro ir magistro kvalifikacinių laipsnių) sistemos. Siekiant užtikrinti, kad Direktyvoje 2005/36/EB nustatyti penki kvalifikaciniai lygiai derėtų su šia nauja kvalifikacinių laipsnių struktūra, bakalauro kvalifikacinis laipsnis turėtų būti priskirtas d lygiui, o magistro kvalifikacinis laipsnis – e lygiui. Bendrosios sistemos įgyvendinimo tikslu nustatyti penki lygiai iš principo neturėtų būti toliau naudojami kaip kriterijus, kuriuo remiantis Sąjungos piliečiams būtų taikoma Direktyva 2005/36/EB, jei tai prieštarautų mokymosi visą gyvenimą principui;

| (12) | vienerių metų profesinę patirtį turinčių specialistų iš valstybių narių, kuriose atitinkama profesija nėra reglamentuojama, pateikti prašymai dėl pripažinimo turėtų būti vertinami taip pat kaip specialistų iš valstybių narių, kuriose ta profesija yra reglamentuojama, pateikti prašymai. Jų profesinės kvalifikacijos turėtų būti lyginamos su profesinėmis kvalifikacijomis, kurių reikalaujama priimančiojoje valstybėje narėje, remiantis Direktyvoje 2005/36/EB nustatytais profesinės kvalifikacijos lygiais. Jei skirtumai yra esminiai, kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę taikyti kompensacines priemones. Bet kokie teorinių žinių ir praktinių įgūdžių patikrinimo mechanizmai, kuriuos, kaip kompensacines priemones, reikalaujama taikyti, kad būtų suteikta teisė užsiimti atitinkama profesine veikla, turėtų užtikrinti skaidrumo ir nešališkumo principų įgyvendinimą ir juos atitikti; |
| --- | --- |

(12)

vienerių metų profesinę patirtį turinčių specialistų iš valstybių narių, kuriose atitinkama profesija nėra reglamentuojama, pateikti prašymai dėl pripažinimo turėtų būti vertinami taip pat kaip specialistų iš valstybių narių, kuriose ta profesija yra reglamentuojama, pateikti prašymai. Jų profesinės kvalifikacijos turėtų būti lyginamos su profesinėmis kvalifikacijomis, kurių reikalaujama priimančiojoje valstybėje narėje, remiantis Direktyvoje 2005/36/EB nustatytais profesinės kvalifikacijos lygiais. Jei skirtumai yra esminiai, kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę taikyti kompensacines priemones. Bet kokie teorinių žinių ir praktinių įgūdžių patikrinimo mechanizmai, kuriuos, kaip kompensacines priemones, reikalaujama taikyti, kad būtų suteikta teisė užsiimti atitinkama profesine veikla, turėtų užtikrinti skaidrumo ir nešališkumo principų įgyvendinimą ir juos atitikti;

| (13) | nesant suderintų būtiniausių rengimo reikalavimų, kad būtų galima užsiimti reglamentuojama profesija pagal bendrąją sistemą, priimančioji valstybė narė turėtų ir toliau turėti galimybę taikyti kompensacinę priemonę. Tokios priemonės turėtų būti proporcingos, ir visų pirma turėtų būti atsižvelgta į žinias, įgūdžius ir kompetencijas, kurias pareiškėjas įgijo per savo profesinę patirtį arba mokydamasis pagal mokymosi visą gyvenimą principą, tuo tikslu oficialiai patvirtintus atitinkamos įstaigos. Sprendimas dėl kompensacinės priemonės taikymo turėtų būti deramai pagrįstas, kad pareiškėjas geriau suprastų savo padėtį ir galėtų kreiptis dėl teisminės peržiūros nacionaliniuose teismuose pagal Direktyvą 2005/36/EB; |
| --- | --- |

(13)

nesant suderintų būtiniausių rengimo reikalavimų, kad būtų galima užsiimti reglamentuojama profesija pagal bendrąją sistemą, priimančioji valstybė narė turėtų ir toliau turėti galimybę taikyti kompensacinę priemonę. Tokios priemonės turėtų būti proporcingos, ir visų pirma turėtų būti atsižvelgta į žinias, įgūdžius ir kompetencijas, kurias pareiškėjas įgijo per savo profesinę patirtį arba mokydamasis pagal mokymosi visą gyvenimą principą, tuo tikslu oficialiai patvirtintus atitinkamos įstaigos. Sprendimas dėl kompensacinės priemonės taikymo turėtų būti deramai pagrįstas, kad pareiškėjas geriau suprastų savo padėtį ir galėtų kreiptis dėl teisminės peržiūros nacionaliniuose teismuose pagal Direktyvą 2005/36/EB;

| (14) | atlikus Direktyvos 2005/36/EB peržiūrą paaiškėjo, kad reikia atnaujinti ir aiškiai išdėstyti, suteikiant daugiau lankstumo, IV priede pateiktus pramoninės, komercinės ir amatininkų veiklos sąrašus ir tuo pačiu palikti galioti toms veiklos rūšims automatinio pripažinimo sistemą, grindžiamą profesine patirtimi. Dabartinis IV priedas pagrįstas 1958 m. Tarptautiniu standartiniu gamybiniu visų ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriumi (angl. ISIC) ir nebeatitinka šiuolaikinės ekonominės veiklos rūšių struktūros. Nuo 1958 m. ISIC buvo keliskart peržiūrėtas. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę pritaikyti IV priedą, kad ir toliau automatinio pripažinimo sistema išliktų nepakitusi; |
| --- | --- |

(14)

atlikus Direktyvos 2005/36/EB peržiūrą paaiškėjo, kad reikia atnaujinti ir aiškiai išdėstyti, suteikiant daugiau lankstumo, IV priede pateiktus pramoninės, komercinės ir amatininkų veiklos sąrašus ir tuo pačiu palikti galioti toms veiklos rūšims automatinio pripažinimo sistemą, grindžiamą profesine patirtimi. Dabartinis IV priedas pagrįstas 1958 m. Tarptautiniu standartiniu gamybiniu visų ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriumi (angl. ISIC) ir nebeatitinka šiuolaikinės ekonominės veiklos rūšių struktūros. Nuo 1958 m. ISIC buvo keliskart peržiūrėtas. Todėl Komisija turėtų turėti galimybę pritaikyti IV priedą, kad ir toliau automatinio pripažinimo sistema išliktų nepakitusi;

| (15) | tęstinis kvalifikacijos tobulinimas prisideda prie specialistų, kurie naudojasi automatiniu profesinės kvalifikacijos pripažinimu, vykdomos veiklos saugos ir efektyvumo. Svarbu toliau skatinti tų profesijų atstovų tęstinį kvalifikacijos tobulinimą. Valstybės narės visų pirma turėtų skatinti medicinos gydytojų, gydytojų specialistų, šeimos gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, gydytojų odontologų specialistų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų tęstinį kvalifikacijos tobulinimą. Apie valstybių narių taikomas priemones, kuriomis skatinamas tęstinis šių profesijų atstovų kvalifikacijos tobulinimas, derėtų pranešti Komisijai, o valstybės narės turėtų keistis geriausia šios srities praktika. Tęstinis kvalifikacijos tobulinimas turėtų apimti techninės, mokslinės, reguliavimo ir etinės kvalifikacijos tobulinimą ir skatinti specialistus dalyvauti su jų profesija susijusiame mokymesi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

(15)

tęstinis kvalifikacijos tobulinimas prisideda prie specialistų, kurie naudojasi automatiniu profesinės kvalifikacijos pripažinimu, vykdomos veiklos saugos ir efektyvumo. Svarbu toliau skatinti tų profesijų atstovų tęstinį kvalifikacijos tobulinimą. Valstybės narės visų pirma turėtų skatinti medicinos gydytojų, gydytojų specialistų, šeimos gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, gydytojų odontologų specialistų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų tęstinį kvalifikacijos tobulinimą. Apie valstybių narių taikomas priemones, kuriomis skatinamas tęstinis šių profesijų atstovų kvalifikacijos tobulinimas, derėtų pranešti Komisijai, o valstybės narės turėtų keistis geriausia šios srities praktika. Tęstinis kvalifikacijos tobulinimas turėtų apimti techninės, mokslinės, reguliavimo ir etinės kvalifikacijos tobulinimą ir skatinti specialistus dalyvauti su jų profesija susijusiame mokymesi visą gyvenimą;

| (16) | suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais pagrįsta automatinio pripažinimo sistema priklauso nuo to, ar valstybės narės laiku praneša apie naujus arba pakeistus formalių kvalifikacijų įrodymus, ir ar Komisija juos paskelbia. Kitaip tokių kvalifikacijų turėtojai neturės garantijų, kad jie galėtų pasinaudoti automatiniu pripažinimu. Siekiant didinti skaidrumą ir supaprastinti naujai praneštų kvalifikacijų nagrinėjimo tvarką, valstybės narės turėtų teikti informaciją apie rengimo programų trukmę ir turinį, kurie turi atitikti Direktyvoje 2005/36/EB nustatytus būtiniausius rengimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(16)

suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais pagrįsta automatinio pripažinimo sistema priklauso nuo to, ar valstybės narės laiku praneša apie naujus arba pakeistus formalių kvalifikacijų įrodymus, ir ar Komisija juos paskelbia. Kitaip tokių kvalifikacijų turėtojai neturės garantijų, kad jie galėtų pasinaudoti automatiniu pripažinimu. Siekiant didinti skaidrumą ir supaprastinti naujai praneštų kvalifikacijų nagrinėjimo tvarką, valstybės narės turėtų teikti informaciją apie rengimo programų trukmę ir turinį, kurie turi atitikti Direktyvoje 2005/36/EB nustatytus būtiniausius rengimo reikalavimus;

| (17) | Europos kreditų perkėlimo sistemos (toliau - ECTS) kreditai jau naudojami daugumoje Sąjungos aukštojo mokslo institucijų, ir jie vis dažniau naudojami taip pat rengiant kursus, kuriuos išklausius įgyjamos kvalifikacijos siekiant užsiimti reglamentuojama profesija. Todėl reikia numatyti galimybę išreikšti programos trukmę ir ECTS. Ta galimybė neturėtų daryti įtakos kitiems automatinio pripažinimo reikalavimams. Vienas ECTS kreditas atitinka 25–30 valandų trukmės mokymosi laiką, o vienerius akademinius metus paprastai sudaro 60 kreditų; |
| --- | --- |

(17)

Europos kreditų perkėlimo sistemos (toliau - ECTS) kreditai jau naudojami daugumoje Sąjungos aukštojo mokslo institucijų, ir jie vis dažniau naudojami taip pat rengiant kursus, kuriuos išklausius įgyjamos kvalifikacijos siekiant užsiimti reglamentuojama profesija. Todėl reikia numatyti galimybę išreikšti programos trukmę ir ECTS. Ta galimybė neturėtų daryti įtakos kitiems automatinio pripažinimo reikalavimams. Vienas ECTS kreditas atitinka 25–30 valandų trukmės mokymosi laiką, o vienerius akademinius metus paprastai sudaro 60 kreditų;

| (18) | siekiant užtikrinti aukšto lygio visuomenės sveikatą ir pacientų saugumą Sąjungoje bei modernizuoti Direktyvą 2005/36/EB, būtina pakeisti pagrindinio medicininio rengimo apibrėžties kriterijus, kad su minimaliu metų ir valandų skaičiumi susijusios sąlygos taptų kaupiamojo pobūdžio. Šiuo pakeitimu nėra siekiama sušvelninti rengimo reikalavimų, taikomų pagrindiniam medicininiam rengimui; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti aukšto lygio visuomenės sveikatą ir pacientų saugumą Sąjungoje bei modernizuoti Direktyvą 2005/36/EB, būtina pakeisti pagrindinio medicininio rengimo apibrėžties kriterijus, kad su minimaliu metų ir valandų skaičiumi susijusios sąlygos taptų kaupiamojo pobūdžio. Šiuo pakeitimu nėra siekiama sušvelninti rengimo reikalavimų, taikomų pagrindiniam medicininiam rengimui;

| (19) | siekiant paskatinti medicinos specialistų, kurie jau yra įgiję medicinos specialisto kvalifikaciją ir po to dalyvauja kitoje specialistų rengimo programoje, judumą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti išimtis nuo tam tikros rengimo programos dalies, jei specialistas tą vėlesnės rengimo programos dalį jau yra išklausęs pagal ankstesnę medicinos specialistų rengimo programą valstybėje narėje. Su tam tikrais apribojimais valstybėms narėms turėtų būti leista nustatyti tokias išimtis medicinos specialybėms, kurioms taikoma automatinio pripažinimo sistema; |
| --- | --- |

(19)

siekiant paskatinti medicinos specialistų, kurie jau yra įgiję medicinos specialisto kvalifikaciją ir po to dalyvauja kitoje specialistų rengimo programoje, judumą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti išimtis nuo tam tikros rengimo programos dalies, jei specialistas tą vėlesnės rengimo programos dalį jau yra išklausęs pagal ankstesnę medicinos specialistų rengimo programą valstybėje narėje. Su tam tikrais apribojimais valstybėms narėms turėtų būti leista nustatyti tokias išimtis medicinos specialybėms, kurioms taikoma automatinio pripažinimo sistema;

| (20) | slaugytojų profesija per pastaruosius tris dešimtmečius gerokai pakito: dėl bendruomenės pagrindu organizuojamos sveikatos priežiūros, sudėtingesnių terapijos būdų ir nuolat besivystančių technologijų slaugytojams tenka daugiau atsakomybės. Slaugytojų rengimo, kuris vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis vis dar organizuojamas skirtingai, organizavimo atveju derėtų numatyti patikimesnes ir labiau į rezultatus nukreiptas užtikrinimo priemones, kad specialistas rengimo metu įgijo tam tikrų žinių bei įgūdžių ir sugeba taikyti bent tam tikras kompetencijas, jog vykdytų su atitinkama profesija susijusią veiklą; |
| --- | --- |

(20)

slaugytojų profesija per pastaruosius tris dešimtmečius gerokai pakito: dėl bendruomenės pagrindu organizuojamos sveikatos priežiūros, sudėtingesnių terapijos būdų ir nuolat besivystančių technologijų slaugytojams tenka daugiau atsakomybės. Slaugytojų rengimo, kuris vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis vis dar organizuojamas skirtingai, organizavimo atveju derėtų numatyti patikimesnes ir labiau į rezultatus nukreiptas užtikrinimo priemones, kad specialistas rengimo metu įgijo tam tikrų žinių bei įgūdžių ir sugeba taikyti bent tam tikras kompetencijas, jog vykdytų su atitinkama profesija susijusią veiklą;

| (21) | siekiant parengti akušerius taip, kad jie patenkintų su jų veikla susijusius sudėtingus sveikatos priežiūros poreikius, akušerijos praktikantai prieš pradėdami akušerijos rengimą turėtų turėti tvirtą bendrojo išsilavinimo pagrindą. Todėl į akušerių rengimą turėtų būti leidžiama priimti tik asmenis su aukštesniu, t. y. 12 metų, bendruoju išsilavinimu arba tuos, kurie sėkmingai išlaikė lygiavertį egzaminą, išskyrus tuos atvejus, kai specialistas jau turi bendrosios praktikos slaugytojo kvalifikaciją. Akušerių rengimas turėtų geriau užtikrinti, kad specialistas įgijo tam tikrų žinių bei įgūdžių, būtinų vykdyti akušerio veiklą, nurodytą Direktyvoje 2005/36/EB; |
| --- | --- |

(21)

siekiant parengti akušerius taip, kad jie patenkintų su jų veikla susijusius sudėtingus sveikatos priežiūros poreikius, akušerijos praktikantai prieš pradėdami akušerijos rengimą turėtų turėti tvirtą bendrojo išsilavinimo pagrindą. Todėl į akušerių rengimą turėtų būti leidžiama priimti tik asmenis su aukštesniu, t. y. 12 metų, bendruoju išsilavinimu arba tuos, kurie sėkmingai išlaikė lygiavertį egzaminą, išskyrus tuos atvejus, kai specialistas jau turi bendrosios praktikos slaugytojo kvalifikaciją. Akušerių rengimas turėtų geriau užtikrinti, kad specialistas įgijo tam tikrų žinių bei įgūdžių, būtinų vykdyti akušerio veiklą, nurodytą Direktyvoje 2005/36/EB;

| (22) | siekiant supaprastinti automatinio medicinos ir odontologijos specialybių pripažinimo sistemą, toms specialybėms, kurios yra bendros bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių, turėtų būti taikoma Direktyva 2005/36/EB; |
| --- | --- |

(22)

siekiant supaprastinti automatinio medicinos ir odontologijos specialybių pripažinimo sistemą, toms specialybėms, kurios yra bendros bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių, turėtų būti taikoma Direktyva 2005/36/EB;

| (23) | didelis valstybių narių skaičius nusprendė suteikti teisę užsiimti bet kokia veikla farmacijos srityje ir leisti ją vykdyti remiantis kitoje valstybėje narėje įgytų vaistininko kvalifikacijų pripažinimu nuo Direktyvos 2005/36/EB įsigaliojimo datos. Vis dėlto toks kitoje valstybėje narėje įgytų profesinių kvalifikacijų pripažinimas neturėtų kliudyti valstybei narei išsaugoti nediskriminacinių taisyklių, reglamentuojančių bet kokį vaistinių geografinį pasiskirstymą savo teritorijoje, nes Direktyva 2005/36/EB tokių taisyklių nekoordinuoja. Vis dėlto nukrypti leidžiančiomis nuostatomis nuo automatinio profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kurios vis dar reikalingos valstybėje narėje, nebeturėtų būti ribojama vaistininkų, kurie jau gavo tokiomis nuostatomis besinaudojančios valstybės narės pripažinimą ir kurie faktiškai ir teisėtai tam tikrą laikotarpį jau vykdo vaistininko veiklą tos valstybės narės teritorijoje, veikla; |
| --- | --- |

(23)

didelis valstybių narių skaičius nusprendė suteikti teisę užsiimti bet kokia veikla farmacijos srityje ir leisti ją vykdyti remiantis kitoje valstybėje narėje įgytų vaistininko kvalifikacijų pripažinimu nuo Direktyvos 2005/36/EB įsigaliojimo datos. Vis dėlto toks kitoje valstybėje narėje įgytų profesinių kvalifikacijų pripažinimas neturėtų kliudyti valstybei narei išsaugoti nediskriminacinių taisyklių, reglamentuojančių bet kokį vaistinių geografinį pasiskirstymą savo teritorijoje, nes Direktyva 2005/36/EB tokių taisyklių nekoordinuoja. Vis dėlto nukrypti leidžiančiomis nuostatomis nuo automatinio profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kurios vis dar reikalingos valstybėje narėje, nebeturėtų būti ribojama vaistininkų, kurie jau gavo tokiomis nuostatomis besinaudojančios valstybės narės pripažinimą ir kurie faktiškai ir teisėtai tam tikrą laikotarpį jau vykdo vaistininko veiklą tos valstybės narės teritorijoje, veikla;

| (24) | automatinio pripažinimo sistemos veikimas priklauso nuo pasitikėjimo rengimo reikalavimais, kuriais grindžiamos specialistų kvalifikacijos. Todėl svarbu, kad būtiniausi architektų rengimo reikalavimai atitiktų naujus architektų lavinimo pokyčius, ypač atsižvelgus į pripažintą poreikį akademinį išsilavinimą papildyti profesine patirtimi, įgyta vadovaujant kvalifikuotiems architektams. Tuo pačiu metu būtiniausi rengimo reikalavimai turėtų būti pakankamai lankstūs, kad nebūtų nepagrįstai ribojama valstybių narių teisė organizuoti savo švietimo sistemas; |
| --- | --- |

(24)

automatinio pripažinimo sistemos veikimas priklauso nuo pasitikėjimo rengimo reikalavimais, kuriais grindžiamos specialistų kvalifikacijos. Todėl svarbu, kad būtiniausi architektų rengimo reikalavimai atitiktų naujus architektų lavinimo pokyčius, ypač atsižvelgus į pripažintą poreikį akademinį išsilavinimą papildyti profesine patirtimi, įgyta vadovaujant kvalifikuotiems architektams. Tuo pačiu metu būtiniausi rengimo reikalavimai turėtų būti pakankamai lankstūs, kad nebūtų nepagrįstai ribojama valstybių narių teisė organizuoti savo švietimo sistemas;

| (25) | Įvedus bendruosius rengimo principus, Direktyva 2005/36/EB turėtų būti skatinamas dar didesnis profesinių kvalifikacijų automatinis pripažinimas tų profesijų, kurioms šiuo metu tai netaikoma, atžvilgiu. To siekti reikėtų atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją spręsti dėl profesinių kvalifikacijų, kurios būtinos norint užsiimti profesine veikla jų teritorijoje, taip pat dėl jų švietimo ir rengimo sistemų turinio bei organizavimo. Bendrieji rengimo principai turėtų būti įgyvendinami kaip bendrosios rengimo struktūros, pagrįstos bendru žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkiniu arba bendraisiais rengimo testais. Turėtų būti įmanoma, kad bendrosios rengimo struktūros taip pat būtų taikomos specialybėms, kurios šiuo metu nesinaudoja automatinio pripažinimo nuostatomis pagal Direktyvą 2005/36/EB, ir kurios susijusios su profesijomis, kurioms taikomas III antraštinės dalies III skyrius, ir kuriomis užsiimant vykdoma joms išskirtinai numatyta aiškiai apibrėžta konkreti veikla. Tokių specialybių, ypač medicinos specialybių, bendrosiomis rengimo struktūromis turėtų būti užtikrintas aukšto lygio visuomenės sveikata ir pacientų saugumas. Pagal bendrąsias rengimo struktūras įgytos profesinės kvalifikacijos valstybėse narėse turėtų būti pripažįstamos automatiškai. Sąjungos lygio profesinėms organizacijoms ir, tam tikromis aplinkybėmis, nacionalinėms profesinėms organizacijoms bei kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė pateikti Komisijai pasiūlymus dėl bendrųjų rengimo principų, kad nacionaliniai koordinatoriai galėtų atlikti galimo tokių principų poveikio nacionalinėms švietimo ir rengimo sistemoms, taip pat nacionalinėms taisyklėms dėl teisės užsiimti reglamentuojamomis profesijomis, vertinimą; |
| --- | --- |

(25)

Įvedus bendruosius rengimo principus, Direktyva 2005/36/EB turėtų būti skatinamas dar didesnis profesinių kvalifikacijų automatinis pripažinimas tų profesijų, kurioms šiuo metu tai netaikoma, atžvilgiu. To siekti reikėtų atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją spręsti dėl profesinių kvalifikacijų, kurios būtinos norint užsiimti profesine veikla jų teritorijoje, taip pat dėl jų švietimo ir rengimo sistemų turinio bei organizavimo. Bendrieji rengimo principai turėtų būti įgyvendinami kaip bendrosios rengimo struktūros, pagrįstos bendru žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkiniu arba bendraisiais rengimo testais. Turėtų būti įmanoma, kad bendrosios rengimo struktūros taip pat būtų taikomos specialybėms, kurios šiuo metu nesinaudoja automatinio pripažinimo nuostatomis pagal Direktyvą 2005/36/EB, ir kurios susijusios su profesijomis, kurioms taikomas III antraštinės dalies III skyrius, ir kuriomis užsiimant vykdoma joms išskirtinai numatyta aiškiai apibrėžta konkreti veikla. Tokių specialybių, ypač medicinos specialybių, bendrosiomis rengimo struktūromis turėtų būti užtikrintas aukšto lygio visuomenės sveikata ir pacientų saugumas. Pagal bendrąsias rengimo struktūras įgytos profesinės kvalifikacijos valstybėse narėse turėtų būti pripažįstamos automatiškai. Sąjungos lygio profesinėms organizacijoms ir, tam tikromis aplinkybėmis, nacionalinėms profesinėms organizacijoms bei kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė pateikti Komisijai pasiūlymus dėl bendrųjų rengimo principų, kad nacionaliniai koordinatoriai galėtų atlikti galimo tokių principų poveikio nacionalinėms švietimo ir rengimo sistemoms, taip pat nacionalinėms taisyklėms dėl teisės užsiimti reglamentuojamomis profesijomis, vertinimą;

| (26) | Direktyvoje 2005/36/EB jau numatyta specialistų pareiga turėti reikiamus kalbos įgūdžius. Peržiūrėjus šios pareigos taikymą paaiškėjo, kad, visų pirma siekiant geriau užtikrinti pacientų saugumą, reikia aiškiau apibrėžti kompetentingų institucijų ir darbdavių vaidmenis. Kompetentingos institucijos turėtų galėti patikrinti kalbos mokėjimą po profesinių kvalifikacijų pripažinimo. Svarbu, kad specialistų, kurių veikla daro poveikį pacientų saugumui, kalbos įgūdžiai pagal Direktyvą 2005/36/EB būtų patikrinami prieš suteikiant specialistui teisę užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje. Vis dėlto kalbos įgūdžių kontrolė turėtų būti pagrįsta ir būtina aptariamoms profesijoms ir ja neturėtų būti siekiama neįleisti specialistų iš kitų valstybių narių į priimančiosios valstybės narės darbo rinką. Siekiant užtikrinti proporcingumo principo laikymąsi ir padidinti specialistų judumą Sąjungoje, kompetentingų institucijų arba joms prižiūrint atliekamas tikrinimas turėtų apsiriboti vienos priimančiosios valstybės narės oficialiosios kalbos mokėjimo tikrinimu arba priimančiosios valstybės narės vienos administracinės mokėjimo tikrinimu su sąlyga, kad ta administracinė kalba taip pat yra oficialioji Sąjungos kalba. Tai neturėtų kliudyti priimančiosioms valstybėms narėms skatinti specialistus vėliau išmokti kitą kalbą, jei tai būtina vykdomai profesinei veiklai. Darbdaviai taip pat ir toliau turėtų atlikti svarbų vaidmenį darbo vietose tikrindami profesinei veiklai vykdyti būtiną kalbų mokėjimą; |
| --- | --- |

(26)

Direktyvoje 2005/36/EB jau numatyta specialistų pareiga turėti reikiamus kalbos įgūdžius. Peržiūrėjus šios pareigos taikymą paaiškėjo, kad, visų pirma siekiant geriau užtikrinti pacientų saugumą, reikia aiškiau apibrėžti kompetentingų institucijų ir darbdavių vaidmenis. Kompetentingos institucijos turėtų galėti patikrinti kalbos mokėjimą po profesinių kvalifikacijų pripažinimo. Svarbu, kad specialistų, kurių veikla daro poveikį pacientų saugumui, kalbos įgūdžiai pagal Direktyvą 2005/36/EB būtų patikrinami prieš suteikiant specialistui teisę užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje. Vis dėlto kalbos įgūdžių kontrolė turėtų būti pagrįsta ir būtina aptariamoms profesijoms ir ja neturėtų būti siekiama neįleisti specialistų iš kitų valstybių narių į priimančiosios valstybės narės darbo rinką. Siekiant užtikrinti proporcingumo principo laikymąsi ir padidinti specialistų judumą Sąjungoje, kompetentingų institucijų arba joms prižiūrint atliekamas tikrinimas turėtų apsiriboti vienos priimančiosios valstybės narės oficialiosios kalbos mokėjimo tikrinimu arba priimančiosios valstybės narės vienos administracinės mokėjimo tikrinimu su sąlyga, kad ta administracinė kalba taip pat yra oficialioji Sąjungos kalba. Tai neturėtų kliudyti priimančiosioms valstybėms narėms skatinti specialistus vėliau išmokti kitą kalbą, jei tai būtina vykdomai profesinei veiklai. Darbdaviai taip pat ir toliau turėtų atlikti svarbų vaidmenį darbo vietose tikrindami profesinei veiklai vykdyti būtiną kalbų mokėjimą;

| (27) | nacionalinės taisyklės, kuriomis nustatoma teisių užsiimti reglamentuojamomis profesijomis įgijimo tvarka, neturėtų būti kliūtimi jaunų absolventų judumui. Taigi absolventui atlikus profesinę praktiką kitoje valstybėje narėje, atitinkama praktika turėtų būti pripažįstama, kai absolventas prašo suteikti teisę užsiimti reglamentuojama profesija kilmės valstybėje narėje. Kitoje valstybėje narėje atliktos profesinės praktikos pripažinimas turėtų būti grindžiamas aiškiu raštišku mokymosi tikslų ir pavestų užduočių, kuriuos nustato praktikanto vadovas priimančiojoje valstybėje narėje, aprašymu. Valstybės narės, nagrinėdamos prašymą leisti užsiimti reglamentuojama profesija, turėtų atsižvelgti į trečiosiose šalyse atliktą profesinę praktiką; |
| --- | --- |

(27)

nacionalinės taisyklės, kuriomis nustatoma teisių užsiimti reglamentuojamomis profesijomis įgijimo tvarka, neturėtų būti kliūtimi jaunų absolventų judumui. Taigi absolventui atlikus profesinę praktiką kitoje valstybėje narėje, atitinkama praktika turėtų būti pripažįstama, kai absolventas prašo suteikti teisę užsiimti reglamentuojama profesija kilmės valstybėje narėje. Kitoje valstybėje narėje atliktos profesinės praktikos pripažinimas turėtų būti grindžiamas aiškiu raštišku mokymosi tikslų ir pavestų užduočių, kuriuos nustato praktikanto vadovas priimančiojoje valstybėje narėje, aprašymu. Valstybės narės, nagrinėdamos prašymą leisti užsiimti reglamentuojama profesija, turėtų atsižvelgti į trečiosiose šalyse atliktą profesinę praktiką;

| (28) | Direktyvoje 2005/36/EB numatyta nacionalinių kontaktinių centrų sistema. Įsigaliojus Direktyvai 2006/123/EB ir pagal tą direktyvą įdiegus vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus, kai kurios funkcijos gali dubliuotis. Todėl siekiant užtikrinti, kad kasdienis vidaus rinkos taisyklių taikymas individualiais sudėtingais piliečių atvejais būtų kontroliuojamas nacionaliniu lygiu, Direktyva 2005/36/EB įsteigti nacionaliniai kontaktiniai centrai turėtų tapti pagalbos centrais, kurių pagrindinė paskirtis – konsultuoti piliečius, įskaitant asmenines konsultacijas, ir teikti jiems pagalbą. Prireikus pagalbos centrai turėtų palaikyti ryšius su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir pagalbos centrais. Europos profesinės kortelės klausimu valstybės narės savo nuožiūra turėtų turėti galimybę nuspręsti, ar pagalbos centrai veikia kaip kilmės valstybės narės kompetentinga institucija, ar teikia atitinkamai kompetentingai institucijai paramą tvarkant paraiškas dėl Europos profesinės kortelės ir tvarkant IMI bylas (toliau - IMI byla). Laisvo paslaugų teikimo srityje, jei atitinkama profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje, pagalbos centrai taip pat gali dalyvauti administracinio bendradarbiavimo tikslais numatytame keitimesi informacija. |
| --- | --- |

(28)

Direktyvoje 2005/36/EB numatyta nacionalinių kontaktinių centrų sistema. Įsigaliojus Direktyvai 2006/123/EB ir pagal tą direktyvą įdiegus vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus, kai kurios funkcijos gali dubliuotis. Todėl siekiant užtikrinti, kad kasdienis vidaus rinkos taisyklių taikymas individualiais sudėtingais piliečių atvejais būtų kontroliuojamas nacionaliniu lygiu, Direktyva 2005/36/EB įsteigti nacionaliniai kontaktiniai centrai turėtų tapti pagalbos centrais, kurių pagrindinė paskirtis – konsultuoti piliečius, įskaitant asmenines konsultacijas, ir teikti jiems pagalbą. Prireikus pagalbos centrai turėtų palaikyti ryšius su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir pagalbos centrais. Europos profesinės kortelės klausimu valstybės narės savo nuožiūra turėtų turėti galimybę nuspręsti, ar pagalbos centrai veikia kaip kilmės valstybės narės kompetentinga institucija, ar teikia atitinkamai kompetentingai institucijai paramą tvarkant paraiškas dėl Europos profesinės kortelės ir tvarkant IMI bylas (toliau - IMI byla). Laisvo paslaugų teikimo srityje, jei atitinkama profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje, pagalbos centrai taip pat gali dalyvauti administracinio bendradarbiavimo tikslais numatytame keitimesi informacija.

| (29) | šia direktyva prisidedama prie aukšto sveikatos ir vartotojų apsaugos lygio užtikrinimo. Direktyvoje 2005/36/EB jau numatytos išsamios valstybių narių pareigos keistis informacija. Tos pareigos turėtų būti sustiprintos. Ateityje valstybės narės turėtų ne tik reaguoti į prašymus suteikti informaciją, bet jų kompetentingoms institucijoms taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal savo kompetenciją savo iniciatyva įspėti kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie specialistus, kurie nebeturi teisės vykdyti savo profesinę veiklą. Būtinas specialus įspėjimo mechanizmas sveikatos priežiūros specialistų pagal Direktyvą 2005/36/EB atžvilgiu. Tokia tvarka turėtų būti taikoma ir veterinarijos gydytojams, taip pat specialistams, vykdantiems veiklą, susijusią su nepilnamečių asmenų ugdymu, įskaitant vaikų priežiūros ir ikimokyklinio bei priešmokyklinio ugdymo srityje dirbančius specialistus. Pareiga siųsti įspėjimą turėtų būti taikoma tik valstybėms narėms, kuriose tokios profesijos reglamentuojamos. Visos valstybės narės turėtų būti įspėtos, jei specialistas dėl drausminės nuobaudos ar apkaltinamojo nuosprendžio neteko teisės, net ir laikinai, užsiimti profesine veikla tam tikroje valstybėje narėje. Įspėjime turėtų būti nurodyti visi turimi veiklos apribojimo arba draudimo laikotarpio (apibrėžto arba neapibrėžto) duomenys. Šis įspėjimas turi būti aktyvinamas per IMI, nesvarbu, ar specialistas pasinaudojo kokiomis nors Direktyvoje 2005/36/EB numatytomis teisėmis ir ar jis pateikė paraišką dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo išduodant Europos profesinę kortelę arba kitu toje direktyvoje numatytu būdu. Įspėjimo procedūra turėtų atitikti Sąjungos teisę, kuria reglamentuojama asmens duomenų ir pagrindinių teisių apsauga. Įspėjimo procedūra neturėtų būti įvedama siekiant pakeisti ar pritaikyti valstybių narių susitarimus dėl bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityse. Kompetentingos institucijos pagal Direktyvą 2005/36/EB neturėtų privalėti dalyvauti tokiame bendradarbiavime teikdamos pagal tą direktyvą numatytus įspėjimus; |
| --- | --- |

(29)

šia direktyva prisidedama prie aukšto sveikatos ir vartotojų apsaugos lygio užtikrinimo. Direktyvoje 2005/36/EB jau numatytos išsamios valstybių narių pareigos keistis informacija. Tos pareigos turėtų būti sustiprintos. Ateityje valstybės narės turėtų ne tik reaguoti į prašymus suteikti informaciją, bet jų kompetentingoms institucijoms taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal savo kompetenciją savo iniciatyva įspėti kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie specialistus, kurie nebeturi teisės vykdyti savo profesinę veiklą. Būtinas specialus įspėjimo mechanizmas sveikatos priežiūros specialistų pagal Direktyvą 2005/36/EB atžvilgiu. Tokia tvarka turėtų būti taikoma ir veterinarijos gydytojams, taip pat specialistams, vykdantiems veiklą, susijusią su nepilnamečių asmenų ugdymu, įskaitant vaikų priežiūros ir ikimokyklinio bei priešmokyklinio ugdymo srityje dirbančius specialistus. Pareiga siųsti įspėjimą turėtų būti taikoma tik valstybėms narėms, kuriose tokios profesijos reglamentuojamos. Visos valstybės narės turėtų būti įspėtos, jei specialistas dėl drausminės nuobaudos ar apkaltinamojo nuosprendžio neteko teisės, net ir laikinai, užsiimti profesine veikla tam tikroje valstybėje narėje. Įspėjime turėtų būti nurodyti visi turimi veiklos apribojimo arba draudimo laikotarpio (apibrėžto arba neapibrėžto) duomenys. Šis įspėjimas turi būti aktyvinamas per IMI, nesvarbu, ar specialistas pasinaudojo kokiomis nors Direktyvoje 2005/36/EB numatytomis teisėmis ir ar jis pateikė paraišką dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo išduodant Europos profesinę kortelę arba kitu toje direktyvoje numatytu būdu. Įspėjimo procedūra turėtų atitikti Sąjungos teisę, kuria reglamentuojama asmens duomenų ir pagrindinių teisių apsauga. Įspėjimo procedūra neturėtų būti įvedama siekiant pakeisti ar pritaikyti valstybių narių susitarimus dėl bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityse. Kompetentingos institucijos pagal Direktyvą 2005/36/EB neturėtų privalėti dalyvauti tokiame bendradarbiavime teikdamos pagal tą direktyvą numatytus įspėjimus;

| (30) | viena iš didžiausių kliūčių, su kuriomis susiduria pilietis, besidomintis darbu kitoje valstybėje narėje, yra administracinių procedūrų, kurių jis turi laikytis, sudėtingumas ir nepakankamas aiškumas. Direktyva 2006/123/EB jau įpareigojo valstybes nares per vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus užtikrinti lengvą prieigą prie informacijos ir galimybę atlikti procedūras. Profesinių kvalifikacijų pripažinimo pagal Direktyvą 2005/36/EB siekiantys piliečiai jau gali naudotis vieno langelio principu veikiančiais kontaktiniais centrais, jei jiems taikoma Direktyva 2006/123/EB. Tačiau Direktyva 2006/123/EB netaikoma darbo ieškantiems asmenims ir sveikatos priežiūros specialistams, todėl jiems prieinama informacija yra nepakankama. Todėl naudotojo požiūriu yra poreikis patikslinti, kad ta informacija būtų lengvai prieinama. Taip pat svarbu, kad valstybės narės ne tik prisiimtų atsakomybę nacionaliniu lygiu, bet ir bendradarbiautų tarpusavyje ir su Komisija, siekiant užtikrinti, kad visi Sąjungos specialistai, pasinaudodami vieno langelio principu veikiančiais kontaktiniais centrais arba atitinkamomis kompetentingomis institucijomis, galėtų lengvai ir patogiai naudotis įvairiakalbe informacija ir lengvai atlikti procedūras. Nuorodos turėtų būti pateikiamos ir kitose svetainėse, pavyzdžiui, portale „Jūsų Europa“; |
| --- | --- |

(30)

viena iš didžiausių kliūčių, su kuriomis susiduria pilietis, besidomintis darbu kitoje valstybėje narėje, yra administracinių procedūrų, kurių jis turi laikytis, sudėtingumas ir nepakankamas aiškumas. Direktyva 2006/123/EB jau įpareigojo valstybes nares per vieno langelio principu veikiančius kontaktinius centrus užtikrinti lengvą prieigą prie informacijos ir galimybę atlikti procedūras. Profesinių kvalifikacijų pripažinimo pagal Direktyvą 2005/36/EB siekiantys piliečiai jau gali naudotis vieno langelio principu veikiančiais kontaktiniais centrais, jei jiems taikoma Direktyva 2006/123/EB. Tačiau Direktyva 2006/123/EB netaikoma darbo ieškantiems asmenims ir sveikatos priežiūros specialistams, todėl jiems prieinama informacija yra nepakankama. Todėl naudotojo požiūriu yra poreikis patikslinti, kad ta informacija būtų lengvai prieinama. Taip pat svarbu, kad valstybės narės ne tik prisiimtų atsakomybę nacionaliniu lygiu, bet ir bendradarbiautų tarpusavyje ir su Komisija, siekiant užtikrinti, kad visi Sąjungos specialistai, pasinaudodami vieno langelio principu veikiančiais kontaktiniais centrais arba atitinkamomis kompetentingomis institucijomis, galėtų lengvai ir patogiai naudotis įvairiakalbe informacija ir lengvai atlikti procedūras. Nuorodos turėtų būti pateikiamos ir kitose svetainėse, pavyzdžiui, portale „Jūsų Europa“;

| (31) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 290 straipsnį, kad ji galėtų papildyti ar iš dalies pakeisti tam tikras neesmines Direktyvos 2005/36/EB nuostatas, t. y. atnaujinti 21 straipsnio 6 dalyje nurodytų žinių ir įgūdžių sąrašą, atnaujinti I priedą, atnaujinti ir paaiškinti IV priede pateikiamą veiklos rūšių sąrašą, atlikti V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų pakeitimus, suderinti minimalius medicinos specialistų ir odontologijos specialistų rengimo laikotarpius, į V priedo 5.1.3 punktą įtraukti naujų medicinos specialybių, padaryti V priedo 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 ir 5.6.1 punktuose pateikiamo sąrašo pakeitimus, į V priedo 5.3.3 punktą įtraukti naujų odontologijos specialybių, apibrėžti bendrųjų rengimo struktūrų taikymo sąlygas ir apibrėžti bendrųjų rengimo testų taikymo sąlygas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(31)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal SESV 290 straipsnį, kad ji galėtų papildyti ar iš dalies pakeisti tam tikras neesmines Direktyvos 2005/36/EB nuostatas, t. y. atnaujinti 21 straipsnio 6 dalyje nurodytų žinių ir įgūdžių sąrašą, atnaujinti I priedą, atnaujinti ir paaiškinti IV priede pateikiamą veiklos rūšių sąrašą, atlikti V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų pakeitimus, suderinti minimalius medicinos specialistų ir odontologijos specialistų rengimo laikotarpius, į V priedo 5.1.3 punktą įtraukti naujų medicinos specialybių, padaryti V priedo 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 ir 5.6.1 punktuose pateikiamo sąrašo pakeitimus, į V priedo 5.3.3 punktą įtraukti naujų odontologijos specialybių, apibrėžti bendrųjų rengimo struktūrų taikymo sąlygas ir apibrėžti bendrųjų rengimo testų taikymo sąlygas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (32) | siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (11); |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti vienodas Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (11);

| (33) | dėl tų įgyvendinimo aktų techninio pobūdžio nagrinėjimo procedūra turėtų būti taikoma įgyvendinimo aktams dėl Europos profesinės kortelės įvedimo konkrečioms profesijoms, Europos profesinės kortelės formos, paraiškų raštu nagrinėjimo, vertimų raštu, kuriuos turi pateikti paraišką dėl Europos profesinės kortelės pagrindžiantis pareiškėjas, išsamios informacijos apie dokumentus, kuriuos reikia pateikti pagal Direktyvą 2005/36/EB, kad paraiška būtų išsami, mokesčio už tą kortelę mokėjimo ir mokėjimų tvarkymo procedūrų, taisyklių, kuriomis nustatoma, kaip, kada ir kokių dokumentų atžvilgiu atitinkamai profesijai kompetentingos institucijos gali pareikalauti pateikti patvirtintas dokumentų kopijas, techninių specifikacijų ir priemonių, kurių reikės norint užtikrinti Europos profesinėje kortelėje ir IMI byloje laikomos informacijos vientisumą, konfidencialumą ir tikslumą, sąlygų ir procedūrų, kurias reikės įvykdyti, kad būtų galima išduoti Europos profesinę kortelę, taisyklių dėl prieigos prie IMI bylos sąlygų, Europos profesinės kortelės autentiškumo ir galiojimo tikrinimo techninių priemonių ir procedūrų, taip pat dėl įspėjimo mechanizmo taikymo, priimti; |
| --- | --- |

(33)

dėl tų įgyvendinimo aktų techninio pobūdžio nagrinėjimo procedūra turėtų būti taikoma įgyvendinimo aktams dėl Europos profesinės kortelės įvedimo konkrečioms profesijoms, Europos profesinės kortelės formos, paraiškų raštu nagrinėjimo, vertimų raštu, kuriuos turi pateikti paraišką dėl Europos profesinės kortelės pagrindžiantis pareiškėjas, išsamios informacijos apie dokumentus, kuriuos reikia pateikti pagal Direktyvą 2005/36/EB, kad paraiška būtų išsami, mokesčio už tą kortelę mokėjimo ir mokėjimų tvarkymo procedūrų, taisyklių, kuriomis nustatoma, kaip, kada ir kokių dokumentų atžvilgiu atitinkamai profesijai kompetentingos institucijos gali pareikalauti pateikti patvirtintas dokumentų kopijas, techninių specifikacijų ir priemonių, kurių reikės norint užtikrinti Europos profesinėje kortelėje ir IMI byloje laikomos informacijos vientisumą, konfidencialumą ir tikslumą, sąlygų ir procedūrų, kurias reikės įvykdyti, kad būtų galima išduoti Europos profesinę kortelę, taisyklių dėl prieigos prie IMI bylos sąlygų, Europos profesinės kortelės autentiškumo ir galiojimo tikrinimo techninių priemonių ir procedūrų, taip pat dėl įspėjimo mechanizmo taikymo, priimti;

| (34) | Komisija priimdama įgyvendinimo aktus ir atsižvelgdama į jų ypatumus, veikdama netaikant Reglamento (ES) Nr. 182/2011, turėtų nuspręsti atmesti siūlomą I priedo atnaujinimą, jei nėra įvykdytos Direktyvoje 2005/36/EB nustatytos sąlygos, prašyti atitinkamos valstybės narės netaikyti nukrypti leidžiančios nuostatos dėl adaptacijos laikotarpio arba tinkamumo testo pasirinkimo, jei ta nuostata nėra tinkama arba prieštarauja Sąjungos teisei, atmesti siūlomus V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų pakeitimus, jei nėra įvykdytos Direktyvoje 2005/36/EB nustatytos sąlygos, sudaryti nacionalinių profesinių kvalifikacijų ir nacionalinių profesinių vardų, kuriems taikomas automatinis pripažinimas pagal bendrąją rengimo struktūrą, sąrašą, sudaryti valstybių narių, kuriose organizuojami bendrieji rengimo testai, sąrašą, nustatyti bendrųjų rengimo testų dažnį per kalendorinius metus ir kitas jų organizavimui būtinas nuostatas, taip pat leisti atitinkamai valstybei narei ribotą laikotarpį nukrypti nuo atitinkamų Direktyvos 2005/36/EB nuostatų; |
| --- | --- |

(34)

Komisija priimdama įgyvendinimo aktus ir atsižvelgdama į jų ypatumus, veikdama netaikant Reglamento (ES) Nr. 182/2011, turėtų nuspręsti atmesti siūlomą I priedo atnaujinimą, jei nėra įvykdytos Direktyvoje 2005/36/EB nustatytos sąlygos, prašyti atitinkamos valstybės narės netaikyti nukrypti leidžiančios nuostatos dėl adaptacijos laikotarpio arba tinkamumo testo pasirinkimo, jei ta nuostata nėra tinkama arba prieštarauja Sąjungos teisei, atmesti siūlomus V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų pakeitimus, jei nėra įvykdytos Direktyvoje 2005/36/EB nustatytos sąlygos, sudaryti nacionalinių profesinių kvalifikacijų ir nacionalinių profesinių vardų, kuriems taikomas automatinis pripažinimas pagal bendrąją rengimo struktūrą, sąrašą, sudaryti valstybių narių, kuriose organizuojami bendrieji rengimo testai, sąrašą, nustatyti bendrųjų rengimo testų dažnį per kalendorinius metus ir kitas jų organizavimui būtinas nuostatas, taip pat leisti atitinkamai valstybei narei ribotą laikotarpį nukrypti nuo atitinkamų Direktyvos 2005/36/EB nuostatų;

| (35) | kadangi abipusis vertinimas pagal Direktyvą 2006/123/EB davė gerų rezultatų, panašią vertinimo sistemą reikėtų įtraukti ir į Direktyvą 2005/36/EB. Valstybės narės turėtų pranešti, kurios profesijos jose yra reglamentuojamos ir dėl kokių priežasčių, bei aptarti tarpusavyje išvadas. Taikant tokią sistemą specialistų paslaugų rinka taptų skaidresnė; |
| --- | --- |

(35)

kadangi abipusis vertinimas pagal Direktyvą 2006/123/EB davė gerų rezultatų, panašią vertinimo sistemą reikėtų įtraukti ir į Direktyvą 2005/36/EB. Valstybės narės turėtų pranešti, kurios profesijos jose yra reglamentuojamos ir dėl kokių priežasčių, bei aptarti tarpusavyje išvadas. Taikant tokią sistemą specialistų paslaugų rinka taptų skaidresnė;

| (36) | Komisija turėtų deramai nedelsdama įvertinti pripažinimo tvarką, taikytiną bendrosios praktikos slaugytojo formaliąją kvalifikaciją įrodančiam dokumentui, išduodamam Rumunijoje. Toks vertinimas turėtų remtis specialios tobulinimo programos, kurią Rumunija turėtų įsteigti pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus ir dėl kurios Rumunija turėtų bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija, rezultatais. Tokios specialios tobulinimo programos tikslas turėtų būti siekis sudaryti galimybę programos dalyviams pakelti savo profesinę kvalifikaciją, kad būtų sėkmingai įgyvendinti visi Direktyvoje 2005/36/EB nustatyti būtiniausi rengimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(36)

Komisija turėtų deramai nedelsdama įvertinti pripažinimo tvarką, taikytiną bendrosios praktikos slaugytojo formaliąją kvalifikaciją įrodančiam dokumentui, išduodamam Rumunijoje. Toks vertinimas turėtų remtis specialios tobulinimo programos, kurią Rumunija turėtų įsteigti pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus ir dėl kurios Rumunija turėtų bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija, rezultatais. Tokios specialios tobulinimo programos tikslas turėtų būti siekis sudaryti galimybę programos dalyviams pakelti savo profesinę kvalifikaciją, kad būtų sėkmingai įgyvendinti visi Direktyvoje 2005/36/EB nustatyti būtiniausi rengimo reikalavimai;

| (37) | kadangi šios direktyvos tikslai, t. y. racionalizuoti, supaprastinti ir patobulinti profesinių kvalifikacijų pripažinimo taisykles negali būti tinkamai įgyvendinti vien valstybių narių pastangomis, nes dėl to neišvengiamai būtų pradėta taikyti skirtingus reikalavimus ir procedūrų režimus, o tai sudarytų nereikalingų kliūčių specialistų judumui ir dėl nuoseklumo, skaidrumo ir suderinamumo tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(37)

kadangi šios direktyvos tikslai, t. y. racionalizuoti, supaprastinti ir patobulinti profesinių kvalifikacijų pripažinimo taisykles negali būti tinkamai įgyvendinti vien valstybių narių pastangomis, nes dėl to neišvengiamai būtų pradėta taikyti skirtingus reikalavimus ir procedūrų režimus, o tai sudarytų nereikalingų kliūčių specialistų judumui ir dėl nuoseklumo, skaidrumo ir suderinamumo tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (38) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. valstybių narių ir Komisijos bendrą politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (12) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie savo perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos nuostatų ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(38)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. valstybių narių ir Komisijos bendrą politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (12) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie savo perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos nuostatų ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (39) | vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (13) 28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė nuomonę 2012 m. kovo 8 d. (14); |
| --- | --- |

(39)

vadovaujantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (13) 28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė nuomonę 2012 m. kovo 8 d. (14);

| (40) | todėl Direktyvą 2005/36/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1024/2012 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(40)

todėl Direktyvą 2005/36/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1024/2012 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2005/36/EB pakeitimai

Direktyva 2005/36/EB iš dalies keičiama taip:

| 1. | 1 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Šia direktyva taip pat nustatomos taisyklės dėl teisės iš dalies užsiimti reglamentuojama profesija ir kitoje valstybėje narėje atliktos profesinės praktikos pripažinimo.“ |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Šia direktyva taip pat nustatomos taisyklės dėl teisės iš dalies užsiimti reglamentuojama profesija ir kitoje valstybėje narėje atliktos profesinės praktikos pripažinimo.“

| 2. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Ši direktyva taip pat taikoma visiems valstybės narės piliečiams, kurie atliko profesinę praktiką ne savo kilmės valstybėje narėje.“; |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Ši direktyva taip pat taikoma visiems valstybės narės piliečiams, kurie atliko profesinę praktiką ne savo kilmės valstybėje narėje.“;

| b) | pridedama ši dalis:
  „4.   Ši direktyva netaikoma oficialiu Vyriausybės aktu paskirtiems notarams.“ |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„4.   Ši direktyva netaikoma oficialiu Vyriausybės aktu paskirtiems notarams.“

| 3. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | f ir h punktai pakeičiami taip:
  „f)   „profesinė patirtis“– faktiškas ir teisėtas užsiėmimas atitinkama profesija visą darbo laiką arba jam prilygstančiu ne visu darbo laiku valstybėje narėje;
  h)   „tinkamumo testas“– pareiškėjo profesinių žinių, įgūdžių ir kompetencijų patikrinimas, kurį atlieka arba pripažįsta priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos, norėdamos įvertinti pareiškėjo kompetenciją vykdyti reglamentuojamą profesinę veiklą toje valstybėje narėje.
  Kad būtų galima atlikti šį testą, kompetentingos institucijos sudaro dalykų, kurių trūksta, palyginus priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamą ir pareiškėjo įgytąjį rengimą, patvirtintą pareiškėjo turimame diplome ar kitame formalios kvalifikacijos įrodyme, sąrašą.
  Tinkamumo testas turi būti rengiamas atsižvelgiant į tai, kad pareiškėjas yra kvalifikuotas specialistas kilmės valstybėje narėje arba toje valstybėje narėje, iš kurios jis yra atvykęs. Į testą įtraukiami iš sąrašo atrinkti dalykai, kuriuos išmanyti yra būtina, kad priimančiojoje valstybėje narėje būtų galima užsiimti aptariama profesija. Testu taip pat gali būti tikrinamas priimančiojoje valstybėje narėje atitinkamoms veiklos rūšims taikomų profesinių taisyklių išmanymas.
  Išsamų tinkamumo testo taikymą ir pareiškėjo, pageidaujančio pasirengti tinkamumo testui priimančiojoje valstybėje narėje, statusą toje valstybėje narėje nustato tos valstybės narės kompetentingos institucijos;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

f ir h punktai pakeičiami taip:

„f)   „profesinė patirtis“– faktiškas ir teisėtas užsiėmimas atitinkama profesija visą darbo laiką arba jam prilygstančiu ne visu darbo laiku valstybėje narėje;

h)   „tinkamumo testas“– pareiškėjo profesinių žinių, įgūdžių ir kompetencijų patikrinimas, kurį atlieka arba pripažįsta priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos, norėdamos įvertinti pareiškėjo kompetenciją vykdyti reglamentuojamą profesinę veiklą toje valstybėje narėje.

Kad būtų galima atlikti šį testą, kompetentingos institucijos sudaro dalykų, kurių trūksta, palyginus priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamą ir pareiškėjo įgytąjį rengimą, patvirtintą pareiškėjo turimame diplome ar kitame formalios kvalifikacijos įrodyme, sąrašą.

Tinkamumo testas turi būti rengiamas atsižvelgiant į tai, kad pareiškėjas yra kvalifikuotas specialistas kilmės valstybėje narėje arba toje valstybėje narėje, iš kurios jis yra atvykęs. Į testą įtraukiami iš sąrašo atrinkti dalykai, kuriuos išmanyti yra būtina, kad priimančiojoje valstybėje narėje būtų galima užsiimti aptariama profesija. Testu taip pat gali būti tikrinamas priimančiojoje valstybėje narėje atitinkamoms veiklos rūšims taikomų profesinių taisyklių išmanymas.

Išsamų tinkamumo testo taikymą ir pareiškėjo, pageidaujančio pasirengti tinkamumo testui priimančiojoje valstybėje narėje, statusą toje valstybėje narėje nustato tos valstybės narės kompetentingos institucijos;“;

| ii) | papildoma šiais punktais:
  „j)   „profesinė praktika“– nedarant poveikio 46 straipsnio 4 dalies taikymui, prižiūrimos profesinės praktikos, su sąlyga, kad ji yra būtina siekiant įgyti teisę užsiimti reglamentuojama profesija ir kuri atliekama mokymo, kurį baigus išduodamas diplomas, metu arba po jo, laikotarpis;
  k)   „Europos profesinė kortelė“– elektroninė kortelė, įrodanti, kad specialistas įvykdė visas būtinas sąlygas, kad galėtų laikinai arba vienkartinai teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje arba kad profesinės kvalifikacijos pripažintos siekiant įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje;
  l)   „mokymasis visą gyvenimą“– bendrasis lavinimas, profesinis rengimas, visą gyvenimą trunkantis neformalus švietimas ir neoficialus mokymasis, kurio dėka tobulinamos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, galintis apimti ir profesinės etikos sritį;
  m)   „svarbios bendrojo intereso priežastys“– priežastys, kurios tokiomis pripažintos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje;
  n)   „Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo sistemos arba ECTS kreditai“– aukštojo mokslo kreditų sistema, naudojama Europos aukštojo mokslo erdvėje.“; |
| --- | --- |

ii)

papildoma šiais punktais:

„j)   „profesinė praktika“– nedarant poveikio 46 straipsnio 4 dalies taikymui, prižiūrimos profesinės praktikos, su sąlyga, kad ji yra būtina siekiant įgyti teisę užsiimti reglamentuojama profesija ir kuri atliekama mokymo, kurį baigus išduodamas diplomas, metu arba po jo, laikotarpis;

k)   „Europos profesinė kortelė“– elektroninė kortelė, įrodanti, kad specialistas įvykdė visas būtinas sąlygas, kad galėtų laikinai arba vienkartinai teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje arba kad profesinės kvalifikacijos pripažintos siekiant įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje;

l)   „mokymasis visą gyvenimą“– bendrasis lavinimas, profesinis rengimas, visą gyvenimą trunkantis neformalus švietimas ir neoficialus mokymasis, kurio dėka tobulinamos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, galintis apimti ir profesinės etikos sritį;

m)   „svarbios bendrojo intereso priežastys“– priežastys, kurios tokiomis pripažintos Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje;

n)   „Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo sistemos arba ECTS kreditai“– aukštojo mokslo kreditų sistema, naudojama Europos aukštojo mokslo erdvėje.“;

| b) | 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Valstybė narė, pripažinusi pirmoje pastraipoje minimą asociaciją ar organizaciją, kiekvieną kartą apie tai informuoja Komisiją. Komisija įvertina, ar ta asociacija arba organizacija atitinka antroje pastraipoje numatytas sąlygas. Siekiant deramai atsižvelgti į reguliavimo raidą valstybėse narėse, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl I priedo atnaujinimo, kai įvykdytos antroje pastraipoje numatytos sąlygos.
  Kai antroje pastraipoje numatytos sąlygos nėra įvykdytos, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo atmetamas pasiūlymas dėl I priedo atnaujinimo.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Valstybė narė, pripažinusi pirmoje pastraipoje minimą asociaciją ar organizaciją, kiekvieną kartą apie tai informuoja Komisiją. Komisija įvertina, ar ta asociacija arba organizacija atitinka antroje pastraipoje numatytas sąlygas. Siekiant deramai atsižvelgti į reguliavimo raidą valstybėse narėse, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl I priedo atnaujinimo, kai įvykdytos antroje pastraipoje numatytos sąlygos.

Kai antroje pastraipoje numatytos sąlygos nėra įvykdytos, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo atmetamas pasiūlymas dėl I priedo atnaujinimo.“

| 4. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Priimančiajai valstybei narei pripažinus profesinę kvalifikaciją asmenys įgyja teisę užsiimti toje valstybėje narėje ta pačia profesija, kuriai jie laikomi turinčiais kvalifikaciją kilmės valstybėje narėje, ir užsiimti ja priimančiojoje valstybėje narėje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir tos šalies piliečiai.“; |
| --- | --- | --- |

4.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Priimančiajai valstybei narei pripažinus profesinę kvalifikaciją asmenys įgyja teisę užsiimti toje valstybėje narėje ta pačia profesija, kuriai jie laikomi turinčiais kvalifikaciją kilmės valstybėje narėje, ir užsiimti ja priimančiojoje valstybėje narėje tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir tos šalies piliečiai.“;

| b) | pridedama ši dalis:
  „3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, teisė iš dalies užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje suteikiama laikantis 4f straipsnyje nustatytų sąlygų.“ |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, teisė iš dalies užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje suteikiama laikantis 4f straipsnyje nustatytų sąlygų.“

| 5. | Įterpiami šie straipsniai:
  „4a straipsnis
  Europos profesinė kortelė
  1.   Valstybės narės išduoda Europos profesinę kortelę profesinę kvalifikaciją turintiems asmenims jų prašymu ir su sąlyga, kad Komisija priėmė 7 dalyje numatytus atitinkamus įgyvendinimo aktus.
  2.   Kai pagal 7 dalį priimant atitinkamus įgyvendinimo aktus konkrečiai profesijai įvedamas Europos profesinės kortelės taikymas, atitinkamą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo gali pasirinkti – pateikti paraišką išduoti tokią kortelę arba pasinaudoti II ir III antraštinėse dalyse numatytomis procedūromis.
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad Europos profesinės kortelės turėtojas galėtų naudotis visomis 4b–4e straipsniuose nurodytomis teisėmis.
  4.   Kai profesinę kvalifikaciją turintis asmuo ketina teikti paslaugas pagal II antraštinę dalį, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje, Europos profesinę kortelę išduoda kilmės valstybės narės kompetentinga institucija pagal 4b ir 4c straipsnius. Europos profesinė kortelė, kai taikytina, prilygsta 7 straipsnyje nurodytai deklaracijai.
  5.   Kai profesinę kvalifikaciją turintis asmuo ketina įsisteigti kitoje valstybėje narėje pagal III antraštinės dalies I–IIIa skyrių arba teikti paslaugas pagal 7 straipsnio 4 dalį, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija atlieka visus parengiamuosius darbus, susijusius su Vidaus rinkos informacinėje sistemoje (toliau - IMI) sukurta atskira pareiškėjo byla (toliau - IMI byla), kaip numatyta 4b ir 4d straipsniuose. Europos profesinę kortelę išduoda priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija pagal 4b ir 4d straipsnius.
  Įsisteigimo tikslais Europos profesinės kortelės išdavimas savaime nesuteikia teisės užsiimti konkrečia profesija, jei, prieš įvedant Europos profesinę kortelę tai profesijai, priimančiojoje valstybėje narėje jau buvo taikomi registracijos reikalavimai arba kitos kontrolės procedūros.
  6.   Valstybės narės skiria kompetentingas institucijas IMI byloms tvarkyti ir Europos profesinėms kortelėms išduoti. Tos institucijos užtikrina nešališką, objektyvų ir savalaikį paraiškų dėl Europos profesinės kortelės nagrinėjimą. 57b straipsnyje nurodyti pagalbos centrai taip pat gali atlikti kompetentingos institucijos funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos ir pagalbos centrai informuotų piliečius, įskaitant galimus pareiškėjus, apie Europos profesinės kortelės veikimą ir pridėtinę vertę profesijoms, kurioms ji yra prieinama.
  7.   Komisija įgyvendinimo aktais patvirtina vienodam nuostatų dėl Europos profesinės kortelės taikymui užtikrinti būtinas priemones, susijusias su tomis profesijomis, kurios atitinka šios dalies antroje pastraipoje nurodytas sąlygas, įskaitant priemones dėl Europos profesinės kortelės formos, paraiškų raštu nagrinėjimo, vertimų raštu, kuriuos turi pateikti paraišką dėl Europos profesinės kortelės pagrindžiantis pareiškėjas, išsamios informacijos apie dokumentus, kuriuos reikia pateikti pagal 7 straipsnio 2 dalį arba VII priedą, kad paraiška būtų išsami, taip pat mokesčio už Europos profesinę kortelę mokėjimo ir mokėjimų tvarkymo procedūrų, atsižvelgiant į atitinkamos profesijos ypatumus. Komisija įgyvendinimo aktais taip pat nustato, kaip, kokiais atvejais ir dėl kokių dokumentų kompetentingos institucijos gali pareikalauti pateikti patvirtintas su atitinkama profesija susijusių dokumentų kopijas pagal 4b straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 4d straipsnio 2 bei 3 dalis.
  Priimant pirmoje pastraipoje nurodytus atitinkamus įgyvendinimo aktus, kuriais įvedama Europos profesinė kortelė konkrečiai profesijai, laikomasi visų šių sąlygų:






  a) | atitinkamoje profesijoje yra didelis judumas arba didelio judumo galimybės; |
| --- | --- | --- |

5.

Įterpiami šie straipsniai:

„4a straipsnis

Europos profesinė kortelė

1.   Valstybės narės išduoda Europos profesinę kortelę profesinę kvalifikaciją turintiems asmenims jų prašymu ir su sąlyga, kad Komisija priėmė 7 dalyje numatytus atitinkamus įgyvendinimo aktus.

2.   Kai pagal 7 dalį priimant atitinkamus įgyvendinimo aktus konkrečiai profesijai įvedamas Europos profesinės kortelės taikymas, atitinkamą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo gali pasirinkti – pateikti paraišką išduoti tokią kortelę arba pasinaudoti II ir III antraštinėse dalyse numatytomis procedūromis.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad Europos profesinės kortelės turėtojas galėtų naudotis visomis 4b–4e straipsniuose nurodytomis teisėmis.

4.   Kai profesinę kvalifikaciją turintis asmuo ketina teikti paslaugas pagal II antraštinę dalį, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje, Europos profesinę kortelę išduoda kilmės valstybės narės kompetentinga institucija pagal 4b ir 4c straipsnius. Europos profesinė kortelė, kai taikytina, prilygsta 7 straipsnyje nurodytai deklaracijai.

5.   Kai profesinę kvalifikaciją turintis asmuo ketina įsisteigti kitoje valstybėje narėje pagal III antraštinės dalies I–IIIa skyrių arba teikti paslaugas pagal 7 straipsnio 4 dalį, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija atlieka visus parengiamuosius darbus, susijusius su Vidaus rinkos informacinėje sistemoje (toliau - IMI) sukurta atskira pareiškėjo byla (toliau - IMI byla), kaip numatyta 4b ir 4d straipsniuose. Europos profesinę kortelę išduoda priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija pagal 4b ir 4d straipsnius.

Įsisteigimo tikslais Europos profesinės kortelės išdavimas savaime nesuteikia teisės užsiimti konkrečia profesija, jei, prieš įvedant Europos profesinę kortelę tai profesijai, priimančiojoje valstybėje narėje jau buvo taikomi registracijos reikalavimai arba kitos kontrolės procedūros.

6.   Valstybės narės skiria kompetentingas institucijas IMI byloms tvarkyti ir Europos profesinėms kortelėms išduoti. Tos institucijos užtikrina nešališką, objektyvų ir savalaikį paraiškų dėl Europos profesinės kortelės nagrinėjimą. 57b straipsnyje nurodyti pagalbos centrai taip pat gali atlikti kompetentingos institucijos funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos ir pagalbos centrai informuotų piliečius, įskaitant galimus pareiškėjus, apie Europos profesinės kortelės veikimą ir pridėtinę vertę profesijoms, kurioms ji yra prieinama.

7.   Komisija įgyvendinimo aktais patvirtina vienodam nuostatų dėl Europos profesinės kortelės taikymui užtikrinti būtinas priemones, susijusias su tomis profesijomis, kurios atitinka šios dalies antroje pastraipoje nurodytas sąlygas, įskaitant priemones dėl Europos profesinės kortelės formos, paraiškų raštu nagrinėjimo, vertimų raštu, kuriuos turi pateikti paraišką dėl Europos profesinės kortelės pagrindžiantis pareiškėjas, išsamios informacijos apie dokumentus, kuriuos reikia pateikti pagal 7 straipsnio 2 dalį arba VII priedą, kad paraiška būtų išsami, taip pat mokesčio už Europos profesinę kortelę mokėjimo ir mokėjimų tvarkymo procedūrų, atsižvelgiant į atitinkamos profesijos ypatumus. Komisija įgyvendinimo aktais taip pat nustato, kaip, kokiais atvejais ir dėl kokių dokumentų kompetentingos institucijos gali pareikalauti pateikti patvirtintas su atitinkama profesija susijusių dokumentų kopijas pagal 4b straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 4d straipsnio 2 bei 3 dalis.

Priimant pirmoje pastraipoje nurodytus atitinkamus įgyvendinimo aktus, kuriais įvedama Europos profesinė kortelė konkrečiai profesijai, laikomasi visų šių sąlygų:

a)

atitinkamoje profesijoje yra didelis judumas arba didelio judumo galimybės;

| b) | atitinkami suinteresuotieji subjektai yra išreiškę pakankamą susidomėjimą; |
| --- | --- |

b)

atitinkami suinteresuotieji subjektai yra išreiškę pakankamą susidomėjimą;

| c) | atitinkama profesija arba pasirengimui tokiai profesijai skirtas rengimas yra reglamentuojami didžiojoje valstybių narių dalyje. |
| --- | --- |

c)

atitinkama profesija arba pasirengimui tokiai profesijai skirtas rengimas yra reglamentuojami didžiojoje valstybių narių dalyje.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Visi mokesčiai, kuriuos pareiškėjams gali prireikti sumokėti dėl administracinių procedūrų, susijusių su Europos profesinės kortelės išdavimu, turi būti pagrįsti, proporcingi ir atitinkantys kilmės ir priimančiosios valstybės narės sąnaudas; jie neturi atgrasinti nuo paraiškų dėl Europos profesinės kortelės pateikimo.

4b straipsnis

Paraiška dėl Europos profesinės kortelės ir IMI bylos sukūrimas

1.   Kilmės valstybė narė sudaro galimybes profesinę kvalifikaciją turinčiam asmeniui pateikti paraišką dėl Europos profesinės kortelės internetinėmis priemonėmis, kurias suteikia Komisija, ir kuriomis konkrečiam pareiškėjui automatiškai sukuriama IMI byla. Kai kilmės valstybė narė taip pat leidžia teikti paraiškas raštu, ji nustato visas procedūras, būtinas sukurti IMI bylą, kad informacija būtų siunčiama pareiškėjui ir būtų išduota Europos profesinė kortelė.

2.   Kartu su paraiškomis pateikiami dokumentai, kurių reikalaujama pagal įgyvendinimo aktus, priimamus pagal 4a straipsnio 7 dalį.

3.   Per vieną savaitę nuo paraiškos gavimo dienos, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina gavusi paraišką ir praneša pareiškėjui apie bet kokius trūkstamus dokumentus.

Kai taikytina, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija išduoda bet kurį patvirtinamąjį pažymėjimą, kurio reikalaujama pagal šią direktyvą. Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija patikrina, ar pareiškėjas yra teisiškai įsisteigęs kilmės valstybėje narėje ir ar visi kilmės valstybėje narėje išduoti būtini dokumentai yra galiojantys ir autentiški. Jei dėl to kyla deramai pagrįstų abejonių, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija konsultuojasi su atitinkama įstaiga ir gali pareikalauti, kad pareiškėjas pateiktų patvirtintas dokumentų kopijas. Jei tas pats pareiškėjas vėliau pateiktų kitas paraiškas, kilmės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingos vadžios institucijos negali reikalauti iš naujo pateikti IMI byloje jau esančius ir vis dar galiojančius dokumentus.

4.   Komisija gali įgyvendinimo aktais nustatyti technines specifikacijas, priemones, kurios yra būtinos užtikrinti Europos profesinėje kortelėje ir IMI byloje esančios informacijos vientisumą, konfidencialumą ir tikslumą, bei Europos profesinės kortelės išdavimo jos turėtojui sąlygas ir procedūras, įskaitant galimybę parsisiųsti tą kortelę iš interneto arba atnaujinti IMI bylos informaciją. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4c straipsnis

Europos profesinė kortelė siekiant laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje

1.   Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija per tris savaites patikrina paraišką ir jos patvirtinamuosius dokumentus esančius IMI byloje ir išduoda Europos profesinę kortelę siekiant laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas, išskyrus nurodytąsias 7 straipsnio 4 dalyje. Tas laikotarpis prasideda gavus trūkstamus dokumentus, nurodytus 4b straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje arba, jei nebuvo reikalauta pateikti daugiau dokumentų, pasibaigus toje pastraipoje nurodytam vienos savaitės laikotarpiui. Po to ji nedelsdama perduoda Europos profesinę kortelę kiekvienos atitinkamos priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai ir apie tai informuoja pareiškėją. Po to priimančioji valstybė narė 18 mėnesių negali reikalauti iš naujo pateikti 7 straipsnyje nurodytą deklaraciją.

2.   Kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimas arba tokio sprendimo nepriėmimas per 1 dalyje nurodytą trijų savaičių laikotarpį gali būti apskundžiami pagal nacionalinę teisę.

3.   Jei Europos profesinės kortelės turėtojas valstybėje narėje nori teikti kitas paslaugas, nei jis iš pradžių nurodė 1 dalyje nurodytoje paraiškoje, jis gali kreiptis dėl tokio veiklos išplėtimo. Jei kortelės turėtojas nori toliau teikti paslaugas pasibaigus 1 dalyje nurodytam 18 mėnesių laikotarpiui, jis apie tai informuoja kompetentingą instituciją. Abiem atvejais kortelės turėtojas taip pat pateikia bet kokią informacija apie esminius IMI byloje nurodytų aplinkybių pokyčius, kurių gali reikalauti kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos pagal įgyvendinimo aktus, priimtus vadovaujantis 4a straipsnio 7 dalimi. Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija perduoda atnaujintą Europos profesinę kortelę atitinkamoms priimančiosioms valstybėms narėms.

4.   Europos profesinė kortelė galioja visoje atitinkamų priimančiųjų valstybių narių teritorijoje tol, kol jos turėtojas, remiantis VRI byloje esamais dokumentais ir informacija, turi teisę užsiimti profesine veikla.

4d straipsnis

Europos profesinė kortelė siekiant įsisteigti ir laikinai bei vienkartinai teikti paslaugas pagal 7 straipsnio 4 dalį

1.   Kilmės valstybės narės kompetentinga institucija per vieną mėnesį patikrina IMI byloje esančių patvirtinamųjų dokumentų, kurie pateikiami siekiant gauti Europos profesinę kortelę įsisteigimui ar laikinam ir vienkartiniam paslaugų teikimui pagal 7 straipsnio 4 dalį, autentiškumą ir galiojimą. Tas laikotarpis prasideda gavus trūkstamus dokumentus, nurodytus 4b straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje arba, jei nebuvo reikalauta pateikti daugiau dokumentų, pasibaigus toje pastraipoje nurodytam vienos savaitės laikotarpiui. Po to ji nedelsdama perduoda paraišką atitinkamos priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai. Kilmės valstybė narė informuoja pareiškėją apie paraiškos statusą tuo pačiu metu, kai ji perduoda paraišką priimančiajai valstybei narei.

2.   16, 21, 49a ir 49b straipsniuose nurodytais atvejais priimančioji valstybė narė priima sprendimą, ar išduoti Europos profesinę kortelę pagal 1 dalį per vieną mėnesį nuo paraiškos gavimo iš kilmės valstybės narės. Iškilus deramai pagrįstoms abejonėms, priimančioji valstybė narė gali prašyti kilmės valstybę narę pateikti papildomos informacijos arba kad ji įtrauktų patvirtintą dokumento kopiją, kurią kilmės valstybė narė pateikia ne vėliau kaip per dvi savaites po prašymo pateikimo dienos. Taikant 5 dalies antrą pastraipą, vieno mėnesio laikotarpio eiga nestabdoma, nepaisant tokio prašymo.

3.   7 straipsnio 4 dalyje ir 14 straipsnyje nurodytais atvejais priimančioji valstybė narė per du mėnesius nuo paraiškos iš kilmės valstybės narės gavimo, priima sprendimą, ar išduoti Europos profesinę kortelę, ar taikyti profesinę kvalifikaciją turinčiam asmeniui kompensacines priemones. Iškilus deramai pagrįstoms abejonėms, priimančioji valstybė narė gali prašyti kilmės valstybę narę pateikti papildomos informacijos arba patvirtintą dokumento kopiją, kurią kilmės valstybė narė pateikia ne vėliau kaip per dvi savaites po prašymo pateikimo dienos. Taikant 5 dalies antrą pastraipą, dviejų mėnesių laikotarpio eiga nesustabdoma, nepaisant tokio prašymo.

4.   Jei priimančioji valstybė narė iš kilmės valstybės narės arba pareiškėjo negauna būtinos informacijos, kurios ji gali reikalauti, kad galėtų priimti pagal šią direktyvą sprendimą dėl Europos profesinės kortelės išdavimo, ji gali atsisakyti išduoti kortelę. Toks atsisakymas turi būti deramai pagrindžiamas.

5.   Kai priimančioji valstybė narė nepriima sprendimo per šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytą laikotarpį arba neorganizuoja tinkamumo testo pagal 7 straipsnio 4 dalį, laikoma, kad Europos profesinė kortelė išduota, ir ji automatiškai išsiunčiama per IMI profesinę kvalifikaciją turinčiam asmeniui.

Priimančioji valstybė narė turi turėti galimybę pratęsti 2 ir 3 dalyse nustatytus Europos profesinės kortelės automatinio išdavimo terminus dviem savaitėms. Ji paaiškina termino pratęsimo priežastis ir apie tai informuoja pareiškėją. Toks pratęsimas dviem savaitėms gali būti pakartotas tik vieną kartą ir tik tuo atveju, kai tai yra griežtai būtina, visų pirma dėl visuomenės sveikatos arba paslaugų gavėjų saugumo priežasčių.

6.   Kilmės valstybės narės veiksmai atliekami pagal 1 dalį pakeičia profesinių kvalifikacijų pripažinimo paraišką pagal priimančiosios valstybės narės nacionalinę teisę.

7.   Kilmės ir priimančiosios valstybės narės sprendimai, priimti pagal 1–5 dalis, arba kilmės valstybės narės sprendimo nebuvimas gali būti apskundžiami pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę.

4e straipsnis

Duomenų, susijusių su Europos profesine kortele, apdorojimas ir prieiga prie jų

1.   Nedarant poveikio nekaltumo prezumpcijos principui, kilmės ir priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos laiku atnaujina atitinkamą IMI bylą, papildydamos ją informacija apie taikytas drausmines nuobaudas arba baudžiamąsias sankcijas, susijusias su veiklos draudimu ar apribojimu ir turinčias pasekmių Europos profesinės kortelės pagal šią direktyvą turėtojo veiklai. Tą darydamos jos laikosi asmens duomenų apsaugos taisyklių, numatytų 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (15), taip pat 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyvoje dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (16). Toks atnaujinimas apima informacijos, kuri tapo nereikalinga, panaikinimą. Europos profesinės kortelės turėtojui ir prieigą prie atitinkamos IMI bylos turinčioms kompetentingoms institucijoms nedelsiant pranešama apie visus atnaujinimus. Ta pareiga nedaro poveikio valstybių narių įspėjimo pareigai pagal 56a straipsnį.

2.   1 dalyje nurodytas informacijos atnaujinimas apsiriboja vien šia informacija:

| a) | specialisto tapatybė; |
| --- | --- |

a)

specialisto tapatybė;

| b) | atitinkamos profesijos pavadinimas; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos profesijos pavadinimas;

| c) | informacija apie sprendimą dėl apribojimo arba draudimo priėmusią nacionalinę valdžios instituciją arba teismą; |
| --- | --- |

c)

informacija apie sprendimą dėl apribojimo arba draudimo priėmusią nacionalinę valdžios instituciją arba teismą;

| d) | informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo sritį; ir |
| --- | --- |

d)

informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo sritį; ir

| e) | informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo laikotarpį. |
| --- | --- |

e)

informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo laikotarpį.

3.   Prieiga prie IMI byloje esančios informacijos suteikiama tik kilmės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms pagal Direktyvą 95/46/EB. Europos profesinės kortelės turėtojo prašymu kompetentingos institucijos praneša jam apie IMI bylos turinį.

4.   Europos profesinėje kortelėje nurodoma tik informacija, kuri yra būtina siekiant užtikrinti, kad tokios kortelės turėtojas turi teisę užsiimti profesija, kurią vykdyti išduota kortelė: t. y. turėtojo vardas, pavardė, gimimo data ir vieta, profesija, formalios kvalifikacijos, taikytina tvarka, atitinkamos kompetentingos institucijos, kortelės numeris, saugos žymės ir nuoroda į galiojantį tapatybės dokumentą. Į IMI bylą įtraukiama informacija apie Europos profesinės kortelės turėtojo įgytą profesinę patirtį ir kompensacines priemones.

5.   Į IMI bylą įtraukti asmens duomenys gali būti tvarkomi, kol tai reikalinga pačios pripažinimo procedūros, pripažinimo įrodymo arba pagal 7 straipsnį reikalaujamos deklaracijos perdavimo tikslais. Valstybės narės užtikrina, kad Europos profesinės kortelės turėtojas turėtų teisę bet kada, nemokėdamas jokio mokesčio prašyti, kad atitinkamoje IMI byloje būtų ištaisyti neteisingi arba neišsamūs duomenys, arba kad byla būtų panaikinta arba užblokuota. Europos profesinės kortelės turėtojas informuojamas apie šią teisę tuo metu, kai išduodama kortelė, ir po to kas dvejus metus gauna apie tai priminimą. Priminimas siunčiamas automatiškai per IMI, kurioje buvo internetu pateikta pradinė paraiška dėl Europos profesinės kortelės.

Gavusios prašymą panaikinti IMI bylą, susijusią su Europos profesine kortele, išduota įsisteigimo arba laikino ir vienkartinio paslaugų teikimo tikslais pagal 7 straipsnio 4 dalį, atitinkamos priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos išduoda profesinių kvalifikacijų turėtojui dokumentą, patvirtinantį jo profesinių kvalifikacijų pripažinimą.

6.   Tvarkant Europos profesinėje kortelėje ir visose IMI bylose esamus asmens duomenis, atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos laikomos tikrintojomis, kaip apibrėžta Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio d punkte. Vykdydama savo pareigas pagal šio straipsnio 1–4 dalis ir tvarkydama su tų pareigų vykdymu susijusius asmens duomenis, Komisija laikoma tikrintoja, kaip apibrėžta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (17) 2 straipsnio d punkte.

7.   Nedarant poveikio 3 dalies taikymui, priimančiosios valstybės narės numato, kad darbdaviai, klientai, pacientai, viešosios valdžios institucijos ir kiti suinteresuotieji subjektai gali tikrinti Europos profesinės kortelės, kurią jiems pateikia jos turėtojas, autentiškumą ir galiojimą.

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos prieigos prie IMI bylos taisyklės ir pirmoje pastraipoje nurodyto tikrinimo techninės priemonės ir procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4f straipsnis

Teisė iš dalies užsiimti profesine veikla

1.   Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija suteikia teisę iš dalies užsiimti profesine veikla jos teritorijoje tik tuo atveju, kai įvykdomos visos šios sąlygos:

| a) | specialistas yra visiškai kvalifikuotas, kad galėtų kilmės valstybėje narėje užsiimti profesine veikla, kuria priimančioje valstybėje narėje siekiama užsiimti iš dalies; |
| --- | --- |

a)

specialistas yra visiškai kvalifikuotas, kad galėtų kilmės valstybėje narėje užsiimti profesine veikla, kuria priimančioje valstybėje narėje siekiama užsiimti iš dalies;

| b) | esami teisiškai vykdomos profesinės veiklos kilmės valstybės narėje ir reglamentuojamos profesijos priimančiojoje valstybėje narėje skirtumai yra tokie dideli, kad kompensacinių priemonių taikymas pareiškėjui reikštų reikalavimą užbaigti visą priimančiojoje valstybėje reikalaujamą rengimo programą, jog jis galėtų verstis reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje be apribojimų; |
| --- | --- |

b)

esami teisiškai vykdomos profesinės veiklos kilmės valstybės narėje ir reglamentuojamos profesijos priimančiojoje valstybėje narėje skirtumai yra tokie dideli, kad kompensacinių priemonių taikymas pareiškėjui reikštų reikalavimą užbaigti visą priimančiojoje valstybėje reikalaujamą rengimo programą, jog jis galėtų verstis reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje be apribojimų;

| c) | profesinė veikla gali būti objektyviai atskirta nuo kitos veiklos, priskiriamos priimančiosios valstybės narės reglamentuojamai profesijai. |
| --- | --- |

c)

profesinė veikla gali būti objektyviai atskirta nuo kitos veiklos, priskiriamos priimančiosios valstybės narės reglamentuojamai profesijai.

Taikant c punktą, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija atsižvelgia į tai, ar profesine veikla galima užsiimti autonomiškai kilmės valstybėje narėje.

2.   Prašymas iš dalies užsiimti profesine veikla gali būti atmestas, jei tokį atmetimą pateisina svarbios bendrojo intereso priežastys, tinkamos siekiamam tikslui įgyvendinti, ir neviršija to, kas yra būtina tam tikslui įgyvendinti.

3.   Paraiškos siekiant įsisteigti priimančiojoje valstybėje narėje nagrinėjamos pagal III antraštinės dalies I ir IV skyrių nuostatas.

4.   Paraiškos siekiant laikinai ir vienkartinai teikti paslaugas priimančiojoje valstybėje narėje, kai tokia profesinė veikla daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai, nagrinėjamos pagal II antraštinės dalies nuostatas.

5.   Nukrypstant nuo 7 straipsnio 4 dalies šeštos pastraipos ir 52 straipsnio 1 dalies, kai suteikiama teisė užsiimti profesine veikla iš dalies, ta veikla turi būti vykdoma naudojant kilmės šalyje įgytą profesinį vardą. Priimančioji valstybė narė gali reikalauti, kad tas profesinis vardas būtų naudojamas tos valstybės kalbomis. Specialistai, kuriems suteikta teisė užsiimti profesine veikla iš dalies, paslaugų gavėjams aiškiai nurodo savo profesinės veiklos sritį.

6.   Šis straipsnis netaikomas specialistams, kurių profesinės kvalifikacijos pripažįstamos automatiškai pagal III antraštinės dalies II, III ir IIIa skyrius.

| 6. | 5 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | kai paslaugos teikėjas keičia buvimo vietą, jei jis užsiėmė ta profesija vienoje ar keliose valstybėse narėse ne trumpiau kaip vienerius metus per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo, kai profesija įsisteigimo valstybėje narėje nėra reglamentuojama. Sąlyga dėl vienerių metų profesinės patirties netaikoma, jeigu profesija arba tokią profesiją leidžiantis įgyti rengimas yra reglamentuojami.“ |
| --- | --- | --- |

6.

5 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

kai paslaugos teikėjas keičia buvimo vietą, jei jis užsiėmė ta profesija vienoje ar keliose valstybėse narėse ne trumpiau kaip vienerius metus per pastaruosius dešimt metų iki paslaugų teikimo, kai profesija įsisteigimo valstybėje narėje nėra reglamentuojama. Sąlyga dėl vienerių metų profesinės patirties netaikoma, jeigu profesija arba tokią profesiją leidžiantis įgyti rengimas yra reglamentuojami.“

| 7. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | d ir e punktai pakeičiami taip:






  „d) | 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais atvejais – bet kokios priemonės, įrodančios, kad paslaugos teikėjas užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip vienerius metus per pastaruosius dešimt metų; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

d ir e punktai pakeičiami taip:

„d)

5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais atvejais – bet kokios priemonės, įrodančios, kad paslaugos teikėjas užsiėmė atitinkama veikla ne trumpiau kaip vienerius metus per pastaruosius dešimt metų;

| e) | saugos ir sveikatos sektorių profesijų bei profesijų, susijusių su nepilnamečių asmenų ugdymu, įskaitant vaikų priežiūrą ir ikimokyklinio bei priešmokyklinio ugdymo sritį, atveju, kai to iš savo pačios piliečių reikalauja valstybė narė – pažyma, patvirtinanti kad nebuvo nei trumpalaikiu, nei ilgalaikiu laikotarpiu uždrausta užsiimti atitinkama profesija ar kad asmuo nebuvo teistas už baudžiamuosius nusižengimus;“; |
| --- | --- |

e)

saugos ir sveikatos sektorių profesijų bei profesijų, susijusių su nepilnamečių asmenų ugdymu, įskaitant vaikų priežiūrą ir ikimokyklinio bei priešmokyklinio ugdymo sritį, atveju, kai to iš savo pačios piliečių reikalauja valstybė narė – pažyma, patvirtinanti kad nebuvo nei trumpalaikiu, nei ilgalaikiu laikotarpiu uždrausta užsiimti atitinkama profesija ar kad asmuo nebuvo teistas už baudžiamuosius nusižengimus;“;

| ii) | pridedami šie punktai:






  „f) | profesijų, galinčių daryti poveikį pacientų saugumui, atveju – deklaracija apie pareiškėjo kalbos, kurią reikia mokėti dirbant pagal profesiją priimančiojoje valstybėje narėje, žinias; |
| --- | --- | --- |

ii)

pridedami šie punktai:

„f)

profesijų, galinčių daryti poveikį pacientų saugumui, atveju – deklaracija apie pareiškėjo kalbos, kurią reikia mokėti dirbant pagal profesiją priimančiojoje valstybėje narėje, žinias;

| g) | specialistams, vykdantiems 16 straipsnyje nurodytą veiklą, apie kurią pagal 59 straipsnio 2 dalį pranešė valstybės narės – paslaugų teikėjo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos arba įstaigos išduota pažyma apie tos veiklos pobūdį ir trukmę.“; |
| --- | --- |

g)

specialistams, vykdantiems 16 straipsnyje nurodytą veiklą, apie kurią pagal 59 straipsnio 2 dalį pranešė valstybės narės – paslaugų teikėjo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos arba įstaigos išduota pažyma apie tos veiklos pobūdį ir trukmę.“;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „2a.   Paslaugos teikėjo pagal 1 dalį pateikta deklaracija suteikia jam teisę teikti paslaugas arba vykdyti atitinkamą veiklą visoje atitinkamos valstybės narės teritorijoje. Valstybė narė gali reikalauti pateikti 2 dalyje nurodytą papildomą informaciją dėl paslaugų teikėjo profesinių kvalifikacijų, jeigu:






  a) | skirtingose tos valstybės narės teritorijos dalyse atitinkama profesija reglamentuojama skirtingai; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Paslaugos teikėjo pagal 1 dalį pateikta deklaracija suteikia jam teisę teikti paslaugas arba vykdyti atitinkamą veiklą visoje atitinkamos valstybės narės teritorijoje. Valstybė narė gali reikalauti pateikti 2 dalyje nurodytą papildomą informaciją dėl paslaugų teikėjo profesinių kvalifikacijų, jeigu:

a)

skirtingose tos valstybės narės teritorijos dalyse atitinkama profesija reglamentuojama skirtingai;

| b) | toks reglamentavimas taikomas taip pat visiems tos valstybės narės piliečiams; |
| --- | --- |

b)

toks reglamentavimas taikomas taip pat visiems tos valstybės narės piliečiams;

| c) | tokio reglamentavimo skirtumai pateisinami svarbiomis bendrojo intereso priežastimis, susijusiomis su visuomenės sveikata ar paslaugų gavėjų saugumu; |
| --- | --- |

c)

tokio reglamentavimo skirtumai pateisinami svarbiomis bendrojo intereso priežastimis, susijusiomis su visuomenės sveikata ar paslaugų gavėjų saugumu;

| d) | valstybė narė neturi kitų priemonių tokiai informacijai gauti.“; |
| --- | --- |

d)

valstybė narė neturi kitų priemonių tokiai informacijai gauti.“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Jei paslaugos teikiamos pirmą kartą, kai reglamentuojama profesija daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai ir nėra automatiškai pripažįstama pagal III antraštinės dalies II, III arba IIIa skyrių, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali patikrinti paslaugos teikėjo profesinę kvalifikaciją iki pirmojo paslaugų teikimo. Toks išankstinis patikrinimas įmanomas tik tuomet, kai juo siekiama išvengti galimos didelės žalos paslaugos gavėjo sveikatai ar saugai dėl paslaugos teikėjo profesinės kvalifikacijos trūkumo ir kai patikrinimas neviršija to, kas yra būtina tam tikslui pasiekti.
  Ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo deklaracijos ir kartu pateikiamų 1 ir 2 dalyse nurodytų dokumentų gavimo dienos kompetentinga institucija informuoja paslaugos teikėją apie savo sprendimą:






  a) | netikrinti jo profesinės kvalifikacijos; |
| --- | --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Jei paslaugos teikiamos pirmą kartą, kai reglamentuojama profesija daro poveikį visuomenės sveikatai ar saugai ir nėra automatiškai pripažįstama pagal III antraštinės dalies II, III arba IIIa skyrių, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali patikrinti paslaugos teikėjo profesinę kvalifikaciją iki pirmojo paslaugų teikimo. Toks išankstinis patikrinimas įmanomas tik tuomet, kai juo siekiama išvengti galimos didelės žalos paslaugos gavėjo sveikatai ar saugai dėl paslaugos teikėjo profesinės kvalifikacijos trūkumo ir kai patikrinimas neviršija to, kas yra būtina tam tikslui pasiekti.

Ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo deklaracijos ir kartu pateikiamų 1 ir 2 dalyse nurodytų dokumentų gavimo dienos kompetentinga institucija informuoja paslaugos teikėją apie savo sprendimą:

a)

netikrinti jo profesinės kvalifikacijos;

| b) | patikrinus jo profesinę kvalifikaciją:






  i) | reikalauti, kad pareiškėjas atliktų tinkamumo testą; arba |
| --- | --- | --- |

b)

patikrinus jo profesinę kvalifikaciją:

i)

reikalauti, kad pareiškėjas atliktų tinkamumo testą; arba

| ii) | leisti teikti paslaugas. |
| --- | --- |

ii)

leisti teikti paslaugas.

Kai iškyla sunkumų priimti sprendimą pagal antrą pastraipą ir dėl to vėluojama, kompetentinga institucija per tą patį terminą apie vėlavimo priežastį praneša paslaugos teikėjui. Sunkumai turi būti pašalinami per vieną mėnesį po to pranešimo dienos, o sprendimas turi būti priimtas ne vėliau kaip per du mėnesius po to, kai buvo pašalinti sunkumai.

Kai yra esminis skirtumas tarp paslaugos teikėjo profesinės kvalifikacijos ir priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamo rengimo ir dėl to skirtumo gali būti padaryta žala visuomenės sveikatai ar saugai, o to skirtumo negali kompensuoti kompetentingos institucijos tuo tikslu oficialiai patvirtinta paslaugos teikėjo profesinė patirtis arba visą gyvenimą trunkančio mokymosi metu įgytos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, priimančioji valstybė narė suteikia tam paslaugos teikėjui galimybę tinkamumo testu, kaip nurodyta antros pastraipos b punkte, įrodyti, kad jis įgijo trūkstamų žinių, įgūdžių ar kompetencijų. Priimančioji valstybė narė tuo remdamasi priima sprendimą, ar leisti teikti paslaugas. Bet kuriuo atveju turi būti įmanoma teikti paslaugą per vieną mėnesį po sprendimo, priimto pagal antrą pastraipą, dienos.

Jei kompetentinga institucija nereaguoja per antroje ir trečioje pastraipose nustatytus terminus, paslauga gali būti teikiama.

Kai profesinės kvalifikacijos patikrinamos pagal šią dalį, paslauga teikiama naudojant priimančiojoje valstybėje narėje naudojamą profesinį vardą.“

| 8. | 8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Iškilus deramai pagrįstoms abejonėms, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali prašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų suteikti bet kokią informaciją, susijusią su paslaugos teikėjo įsisteigimo teisėtumu ir geru elgesiu, taip pat informaciją apie tai, ar jam nebuvo taikytos jokios profesinio pobūdžio drausminės ar baudžiamosios sankcijos. Jei priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos nusprendžia patikrinti paslaugų teikėjo profesines kvalifikacijas, jos gali prašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų pateikti informaciją apie paslaugos teikėjo baigtus rengimo kursus tiek, kiek tai reikalinga siekiant įvertinti didelius skirtumus, galinčius padaryti žalos visuomenės sveikatai ar saugai. Įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos tokią informaciją pateikia pagal 56 straipsnį. Jei profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje, tokią informaciją gali teikti ir 57b straipsnyje nurodyti pagalbos centrai.“ |
| --- | --- |

8.

8 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Iškilus deramai pagrįstoms abejonėms, priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gali prašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų suteikti bet kokią informaciją, susijusią su paslaugos teikėjo įsisteigimo teisėtumu ir geru elgesiu, taip pat informaciją apie tai, ar jam nebuvo taikytos jokios profesinio pobūdžio drausminės ar baudžiamosios sankcijos. Jei priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos nusprendžia patikrinti paslaugų teikėjo profesines kvalifikacijas, jos gali prašyti įsisteigimo valstybės narės kompetentingų institucijų pateikti informaciją apie paslaugos teikėjo baigtus rengimo kursus tiek, kiek tai reikalinga siekiant įvertinti didelius skirtumus, galinčius padaryti žalos visuomenės sveikatai ar saugai. Įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos tokią informaciją pateikia pagal 56 straipsnį. Jei profesija nėra reglamentuojama kilmės valstybėje narėje, tokią informaciją gali teikti ir 57b straipsnyje nurodyti pagalbos centrai.“

| 9. | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:
  „13 straipsnio ir 14 straipsnio 6 dalies taikymo tikslais profesinės kvalifikacijos sugrupuojamos į šiuos lygius:“; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

i)

pirmos pastraipos įžanginė dalis pakeičiama taip:

„13 straipsnio ir 14 straipsnio 6 dalies taikymo tikslais profesinės kvalifikacijos sugrupuojamos į šiuos lygius:“;

| ii) | c punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | reglamentuojamas rengimas arba, reglamentuojamų profesijų atveju, specialios struktūros profesinis rengimas, kai įgyjama aukštesnio lygio nei b punkte nurodyta kvalifikacija, prilygstanti pagal i punktą užbaigtam rengimo lygiui, jei toks rengimas suteikia panašų profesinį lygį ir suteikia įgūdžius palyginamo lygio pareigoms ir funkcijoms, su sąlyga, kad su diplomu pateikiamas kilmės valstybės narės išduotas sertifikatas;“; |
| --- | --- | --- |

ii)

c punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

reglamentuojamas rengimas arba, reglamentuojamų profesijų atveju, specialios struktūros profesinis rengimas, kai įgyjama aukštesnio lygio nei b punkte nurodyta kvalifikacija, prilygstanti pagal i punktą užbaigtam rengimo lygiui, jei toks rengimas suteikia panašų profesinį lygį ir suteikia įgūdžius palyginamo lygio pareigoms ir funkcijoms, su sąlyga, kad su diplomu pateikiamas kilmės valstybės narės išduotas sertifikatas;“;

| iii) | d ir e punktai pakeičiami taip:






  „d) | diplomas, patvirtinantis, kad jo turėtojas universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, arba kitoje lygiaverčio lygio įstaigoje, turint vidurinį išsilavinimą sėkmingai užbaigė bent trejų metų ir ne ilgesnį kaip ketverių metų arba, jei studijos ištęstinės, lygiavertės trukmės, kuri papildomai gali būti išreikšta atitinkamu ECTS kreditų skaičiumi, rengimo kursą, ir, prireikus, įrodantis, kad asmuo sėkmingai užbaigė profesinį rengimą, kurio papildomai reikalaujama kartu su kursu po vidurinio išsilavinimo; |
| --- | --- | --- |

iii)

d ir e punktai pakeičiami taip:

„d)

diplomas, patvirtinantis, kad jo turėtojas universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, arba kitoje lygiaverčio lygio įstaigoje, turint vidurinį išsilavinimą sėkmingai užbaigė bent trejų metų ir ne ilgesnį kaip ketverių metų arba, jei studijos ištęstinės, lygiavertės trukmės, kuri papildomai gali būti išreikšta atitinkamu ECTS kreditų skaičiumi, rengimo kursą, ir, prireikus, įrodantis, kad asmuo sėkmingai užbaigė profesinį rengimą, kurio papildomai reikalaujama kartu su kursu po vidurinio išsilavinimo;

| e) | diplomas, patvirtinantis, kad jo turėtojas universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, arba kitoje lygiaverčio lygio įstaigoje, turint vidurinį išsilavinimą sėkmingai užbaigė bent ketverių metų arba, jei studijos ištęstinės, lygiavertės trukmės, kuri papildomai gali būti išreikšta atitinkamu ECTS kreditų skaičiumi, kursą ir, prireikus, įrodantis, kad asmuo sėkmingai užbaigė profesinį rengimą, kurio papildomai reikalaujama kartu su kursu po vidurinio išsilavinimo.“; |
| --- | --- |

e)

diplomas, patvirtinantis, kad jo turėtojas universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, arba kitoje lygiaverčio lygio įstaigoje, turint vidurinį išsilavinimą sėkmingai užbaigė bent ketverių metų arba, jei studijos ištęstinės, lygiavertės trukmės, kuri papildomai gali būti išreikšta atitinkamu ECTS kreditų skaičiumi, kursą ir, prireikus, įrodantis, kad asmuo sėkmingai užbaigė profesinį rengimą, kurio papildomai reikalaujama kartu su kursu po vidurinio išsilavinimo.“;

| b) | antra pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

antra pastraipa išbraukiama.

| 10. | 12 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Bet koks valstybės narės kompetentingos institucijos išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas ar jų rinkinys, patvirtinantis sėkmingai Sąjungoje studijuojant nuolatine ar ištęstine forma pagal formalaus švietimo ar kitokias programas užbaigtą rengimą, kurį ta valstybė pripažįsta kaip lygiavertį ir suteikiantį turėtojui tas pačias teises užsiimti ta profesija arba rengiantį užsiimti ta profesija, laikomas formalios kvalifikacijos, nurodytos 11 straipsnyje, įskaitant atitinkamą lygį, įrodymu.“ |
| --- | --- |

10.

12 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Bet koks valstybės narės kompetentingos institucijos išduotas formalios kvalifikacijos įrodymas ar jų rinkinys, patvirtinantis sėkmingai Sąjungoje studijuojant nuolatine ar ištęstine forma pagal formalaus švietimo ar kitokias programas užbaigtą rengimą, kurį ta valstybė pripažįsta kaip lygiavertį ir suteikiantį turėtojui tas pačias teises užsiimti ta profesija arba rengiantį užsiimti ta profesija, laikomas formalios kvalifikacijos, nurodytos 11 straipsnyje, įskaitant atitinkamą lygį, įrodymu.“

| 11. | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Pripažinimo reikalavimai
  1.   Jei įgyti reglamentuojamą profesiją ar ja užsiimti priimančiojoje valstybėje narėje leidžiama tik turint tam tikrą profesinę kvalifikaciją, tos valstybės narės kompetentinga institucija pareiškėjams, jeigu jie turi kompetencijas patvirtinantį dokumentą ar 11 straipsnyje nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą, kurio kita valstybė narė reikalauja iš asmens, norinčio įgyti teisę užsiimti ta profesija ir ja užsiimti jos teritorijoje, leidžia tą daryti tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos jos piliečiams.
  Kompetenciją patvirtinantys dokumentai arba formalios kvalifikacijos įrodymas turi būti išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymus ar kitus teisės aktus.
  2.   1 dalyje apibūdinta teisė užsiimti profesija ir leidimas ją vykdyti suteikiami pareiškėjams, kurie per pastaruosius dešimt metų vienerius metus visą darbo laiką arba lygiaverte trukme ne visą darbo laiką dirbo pagal atitinkamą profesiją kitoje valstybėje narėje, kuri tos profesijos nereglamentuoja, ir kurie turi kitos valstybės narės, kuri tos profesijos nereglamentuoja, išduotų vieną ar daugiau kompetenciją patvirtinančių dokumentų arba formalios kvalifikacijos įrodymą.
  Kompetenciją patvirtinantys dokumentai ar formalios kvalifikacijos įrodymas turi atitikti šias sąlygas:






  a) | jie yra išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymus ar kitus teisės aktus; |
| --- | --- | --- |

11.

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Pripažinimo reikalavimai

1.   Jei įgyti reglamentuojamą profesiją ar ja užsiimti priimančiojoje valstybėje narėje leidžiama tik turint tam tikrą profesinę kvalifikaciją, tos valstybės narės kompetentinga institucija pareiškėjams, jeigu jie turi kompetencijas patvirtinantį dokumentą ar 11 straipsnyje nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą, kurio kita valstybė narė reikalauja iš asmens, norinčio įgyti teisę užsiimti ta profesija ir ja užsiimti jos teritorijoje, leidžia tą daryti tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos jos piliečiams.

Kompetenciją patvirtinantys dokumentai arba formalios kvalifikacijos įrodymas turi būti išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymus ar kitus teisės aktus.

2.   1 dalyje apibūdinta teisė užsiimti profesija ir leidimas ją vykdyti suteikiami pareiškėjams, kurie per pastaruosius dešimt metų vienerius metus visą darbo laiką arba lygiaverte trukme ne visą darbo laiką dirbo pagal atitinkamą profesiją kitoje valstybėje narėje, kuri tos profesijos nereglamentuoja, ir kurie turi kitos valstybės narės, kuri tos profesijos nereglamentuoja, išduotų vieną ar daugiau kompetenciją patvirtinančių dokumentų arba formalios kvalifikacijos įrodymą.

Kompetenciją patvirtinantys dokumentai ar formalios kvalifikacijos įrodymas turi atitikti šias sąlygas:

a)

jie yra išduoti valstybės narės kompetentingos institucijos, paskirtos pagal tos valstybės narės įstatymus ar kitus teisės aktus;

| b) | jais patvirtinama, kad kvalifikacijos turėtojas buvo parengtas dirbti pagal atitinkamą profesiją. |
| --- | --- |

b)

jais patvirtinama, kad kvalifikacijos turėtojas buvo parengtas dirbti pagal atitinkamą profesiją.

Tačiau pirmoje pastraipoje nurodytos vienerių metų profesinės patirties neturi būti reikalaujama, jei pareiškėjo turimas formalios kvalifikacijos įrodymas patvirtina, kad baigtas reglamentuojamas rengimas.

3.   Priimančioji valstybė narė pripažįsta kilmės valstybės narės pagal 11 straipsnį patvirtintą lygį, taip pat pažymėjimą, kuriuo kilmės valstybė narė patvirtina, kad reglamentuojamas rengimas arba 11 straipsnio c punkto ii papunktyje nurodytas specialios struktūros rengimas atitinka 11 straipsnio c punkto i papunktyje numatytą lygį.

4.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 ir 2 dalies bei 14 straipsnio, priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali nesuteikti teisės užsiimti konkrečia profesija ar neleisti vykdyti profesinės veiklos asmenims, turintiems kompetencijos pažymėjimą, priskirtą 11 straipsnio a punktui, kai nacionalinė profesinė kvalifikacija, reikalaujama siekiant užsiimti ta profesija jos teritorijoje, yra nurodyta 11 straipsnio e punkte.“

| 12. | 14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   13 straipsnis nedraudžia priimančiajai valstybei narei reikalauti, kad pareiškėjas užbaigtų ne ilgesnį kaip trejų metų adaptacijos laikotarpį arba atliktų tinkamumo testą, jei:






  a) | pareiškėjo baigtas rengimas apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kurie nurodyti formalios kvalifikacijos įrodyme, kurio reikalauja priimančioji valstybė narė; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   13 straipsnis nedraudžia priimančiajai valstybei narei reikalauti, kad pareiškėjas užbaigtų ne ilgesnį kaip trejų metų adaptacijos laikotarpį arba atliktų tinkamumo testą, jei:

a)

pareiškėjo baigtas rengimas apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kurie nurodyti formalios kvalifikacijos įrodyme, kurio reikalauja priimančioji valstybė narė;

| b) | reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje apima vieną ar daugiau reglamentuojamos profesinės veiklos rūšių, kurių nėra atitinkamoje profesijoje pareiškėjo kilmės valstybėje narėje, ir dėl to reikalaujama atlikti rengimą, kuris apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kurie nurodyti pareiškėjo kompetenciją patvirtinančiame dokumente ar formalios kvalifikacijos įrodyme.“; |
| --- | --- |

b)

reglamentuojama profesija priimančiojoje valstybėje narėje apima vieną ar daugiau reglamentuojamos profesinės veiklos rūšių, kurių nėra atitinkamoje profesijoje pareiškėjo kilmės valstybėje narėje, ir dėl to reikalaujama atlikti rengimą, kuris apima iš esmės skirtingus dalykus nei tie, kurie nurodyti pareiškėjo kompetenciją patvirtinančiame dokumente ar formalios kvalifikacijos įrodyme.“;

| b) | 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Kai Komisija mano, kad antroje pastraipoje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata yra netinkama arba ji neatitinka Sąjungos teisės, ji per tris mėnesius nuo visos būtinos informacijos gavimo dienos priima įgyvendinimo aktą, kuriuo prašo atitinkamos valstybės narės netaikyti numatytos priemonės. Nesant Komisijos atsakymo per tą terminą, gali būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Kai Komisija mano, kad antroje pastraipoje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata yra netinkama arba ji neatitinka Sąjungos teisės, ji per tris mėnesius nuo visos būtinos informacijos gavimo dienos priima įgyvendinimo aktą, kuriuo prašo atitinkamos valstybės narės netaikyti numatytos priemonės. Nesant Komisijos atsakymo per tą terminą, gali būti taikoma nukrypti leidžianti nuostata.“;

| c) | 3 dalis papildoma šiomis pastraipomis:
  „Nukrypstant nuo pareiškėjo teisės pasirinkti principo, įtvirtinto 2 dalyje, priimančioji valstybė narė gali reikalauti užbaigti adaptacijos laikotarpį arba atlikti tinkamumo testą šiais atvejais:






  a) | 11 straipsnio a punkte nurodytą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo teikia paraišką dėl jo profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kai reikalaujama nacionalinė profesinė kvalifikacija priskiriama 11 straipsnio c punkte nurodytam lygiui; arba |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalis papildoma šiomis pastraipomis:

„Nukrypstant nuo pareiškėjo teisės pasirinkti principo, įtvirtinto 2 dalyje, priimančioji valstybė narė gali reikalauti užbaigti adaptacijos laikotarpį arba atlikti tinkamumo testą šiais atvejais:

a)

11 straipsnio a punkte nurodytą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo teikia paraišką dėl jo profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kai reikalaujama nacionalinė profesinė kvalifikacija priskiriama 11 straipsnio c punkte nurodytam lygiui; arba

| b) | 11 straipsnio b punkte nurodytą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo teikia paraišką dėl jo profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kai reikalaujama nacionalinė profesinė kvalifikacija priskiriama 11 straipsnio d arba e punktuose nurodytiems lygiams. |
| --- | --- |

b)

11 straipsnio b punkte nurodytą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo teikia paraišką dėl jo profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kai reikalaujama nacionalinė profesinė kvalifikacija priskiriama 11 straipsnio d arba e punktuose nurodytiems lygiams.

Jei 11 straipsnio a punkte nurodytą profesinę kvalifikaciją turintis asmuo teikia paraišką dėl jo profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kai reikalaujama nacionalinė profesinė kvalifikacija priskiriama 11 straipsnio d punkte nurodytam lygiui, priimančioji valstybė narė gali taikyti ir adaptacijos laikotarpį, ir tinkamumo testą.“;

| d) | 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „4.   Kai taikomos 1 ir 5 dalys, „iš esmės skirtingi dalykai“ – dalykai, kurių įgytos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos yra būtini, norint užsiimti atitinkama profesija, ir kuriais atvykusiojo rengimas iš esmės skiriasi savo turiniu nuo priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamo rengimo.
  5.   1 dalis taikoma tinkamai atsižvelgiant į proporcingumo principą. Visų pirma, jei valstybė narė ketina reikalauti, kad pareiškėjas užbaigtų adaptacinį laikotarpį arba atliktų tinkamumo testą, ji iš pradžių turi įsitikinti, ar pareiškėjo bet kokioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje per profesinę patirtį arba visą gyvenimą trunkantį mokymąsi įgytos ir tuo tikslu oficialiai atitinkamos įstaigos patvirtintos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos gali visiškai arba iš dalies kompensuoti 4 dalyje apibrėžtus iš esmės skirtingus dalykus.“; |
| --- | --- |

d)

4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„4.   Kai taikomos 1 ir 5 dalys, „iš esmės skirtingi dalykai“ – dalykai, kurių įgytos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos yra būtini, norint užsiimti atitinkama profesija, ir kuriais atvykusiojo rengimas iš esmės skiriasi savo turiniu nuo priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamo rengimo.

5.   1 dalis taikoma tinkamai atsižvelgiant į proporcingumo principą. Visų pirma, jei valstybė narė ketina reikalauti, kad pareiškėjas užbaigtų adaptacinį laikotarpį arba atliktų tinkamumo testą, ji iš pradžių turi įsitikinti, ar pareiškėjo bet kokioje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje per profesinę patirtį arba visą gyvenimą trunkantį mokymąsi įgytos ir tuo tikslu oficialiai atitinkamos įstaigos patvirtintos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos gali visiškai arba iš dalies kompensuoti 4 dalyje apibrėžtus iš esmės skirtingus dalykus.“;

| e) | pridedamos šios dalys:
  „6.   Sprendimas, kuriuo reikalaujama taikyti adaptacinį laikotarpį arba atlikti tinkamumo testą, turi būti tinkamai pagrįstas. Visų pirma pareiškėjui pateikiama ši informacija:






  a) | priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamas profesinės kvalifikacijos lygis ir pareiškėjo turimas profesinės kvalifikacijos lygis pagal 11 straipsnyje nustatytą klasifikaciją; ir |
| --- | --- | --- |

e)

pridedamos šios dalys:

„6.   Sprendimas, kuriuo reikalaujama taikyti adaptacinį laikotarpį arba atlikti tinkamumo testą, turi būti tinkamai pagrįstas. Visų pirma pareiškėjui pateikiama ši informacija:

a)

priimančiojoje valstybėje narėje reikalaujamas profesinės kvalifikacijos lygis ir pareiškėjo turimas profesinės kvalifikacijos lygis pagal 11 straipsnyje nustatytą klasifikaciją; ir

| b) | informacija apie 4 dalyje nurodytus esminius skirtumus, taip pat priežastis, kodėl tų skirtumų negalima kompensuoti žiniomis, įgūdžiais ir kompetencijomis, įgytais per profesinę patirtį arba dalyvaujant mokymesi visą gyvenimą, kuriuos oficialiai tuo tikslu patvirtina atitinkama įstaiga. |
| --- | --- |

b)

informacija apie 4 dalyje nurodytus esminius skirtumus, taip pat priežastis, kodėl tų skirtumų negalima kompensuoti žiniomis, įgūdžiais ir kompetencijomis, įgytais per profesinę patirtį arba dalyvaujant mokymesi visą gyvenimą, kuriuos oficialiai tuo tikslu patvirtina atitinkama įstaiga.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytą tinkamumo testą pareiškėjas galėtų laikyti ne vėliau kaip per šešis mėnesius po pradinio sprendimo taikyti jam tinkamumo testą.“

| 13. | 15 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

13.

15 straipsnis išbraukiamas.

| 14. | 20 straipsnis pakeičiamas taip:
  „20 straipsnis
  IV priedo veiklos rūšių sąrašų keitimas
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl IV priede pateiktų veiklos, kurioms taikomas profesinės patirties pripažinimas pagal 16 straipsnį, rūšių sąrašų pritaikymo, siekiant atnaujinti arba išaiškinti IV priede išvardytų veiklos rūšių sąrašą, ypač siekiant aiškiau nustatyti jų sritis ir deramai atsižvelgti į naujausius su veikla susijusių nomenklatūrų pokyčius, su sąlyga, kad nesusiaurėja veiklos rūšių, susijusių su atskiromis kategorijomis, sritis ir veiklos rūšys nėra perkeliamos tarp esamų IV priedo I, II ir III sąrašų.“ |
| --- | --- |

14.

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

IV priedo veiklos rūšių sąrašų keitimas

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl IV priede pateiktų veiklos, kurioms taikomas profesinės patirties pripažinimas pagal 16 straipsnį, rūšių sąrašų pritaikymo, siekiant atnaujinti arba išaiškinti IV priede išvardytų veiklos rūšių sąrašą, ypač siekiant aiškiau nustatyti jų sritis ir deramai atsižvelgti į naujausius su veikla susijusių nomenklatūrų pokyčius, su sąlyga, kad nesusiaurėja veiklos rūšių, susijusių su atskiromis kategorijomis, sritis ir veiklos rūšys nėra perkeliamos tarp esamų IV priedo I, II ir III sąrašų.“

| 15. | 21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Vaistinių, kurioms nėra taikomi teritoriniai apribojimai, veiklos atžvilgiu valstybė narė, taikydama nukrypti leidžiančią nuostatą, gali nuspręsti nepripažinti V priedo 5.6.2 punkte nurodyto formalios kvalifikacijos įrodymo, kai steigiamos naujos visuomenei skirtos vaistinės. Taikant šią dalį naujomis vaistinėmis taip pat laikomos vaistinės, kurios veikia trumpiau nei trejus metus.
  Ta nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma vaistininkams, kurių formalias kvalifikacijas kitais tikslais jau pripažino priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos ir kurie faktiškai ir teisėtai bent trejus metus iš eilės vykdė vaistininko veiklą toje valstybėje narėje.“; |
| --- | --- | --- |

15.

21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Vaistinių, kurioms nėra taikomi teritoriniai apribojimai, veiklos atžvilgiu valstybė narė, taikydama nukrypti leidžiančią nuostatą, gali nuspręsti nepripažinti V priedo 5.6.2 punkte nurodyto formalios kvalifikacijos įrodymo, kai steigiamos naujos visuomenei skirtos vaistinės. Taikant šią dalį naujomis vaistinėmis taip pat laikomos vaistinės, kurios veikia trumpiau nei trejus metus.

Ta nukrypti leidžianti nuostata negali būti taikoma vaistininkams, kurių formalias kvalifikacijas kitais tikslais jau pripažino priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos ir kurie faktiškai ir teisėtai bent trejus metus iš eilės vykdė vaistininko veiklą toje valstybėje narėje.“;

| b) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Kiekviena valstybė narė suteikia teisę užsiimti gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių ir vaistininkų profesine veikla ir ją vykdyti su sąlyga, kad turimas atitinkamai V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ir 5.6.2 punktuose nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis, kad atitinkamas specialistas rengimo metu atitinkamais atvejais įgijo žinias, įgūdžius ir kompetencijas, nurodytus 24 straipsnio 3 dalyje, 31 straipsnio 6 dalyje, 31 straipsnio 7 dalyje, 34 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 3 dalyje, 40 straipsnio 3 dalyje ir 44 straipsnio 3 dalyje.
  Siekiant atsižvelgti į bendrai pripažįstamą mokslo ir technikos pažangą, Komisijai suteikiami įgaliojamai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl 24 straipsnio 3 dalyje, 31 straipsnio 6 dalyje, 34 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 3 dalyje, 40 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 3 dalyje ir 46 straipsnio 4 dalyje nurodytų žinių ir įgūdžių atnaujinimo, kad būtų atsižvelgta į Sąjungos teisės raidą, darančia tiesioginį poveikį atitinkamiems specialistams.
  Toks atnaujinimas neturi sudaryti prielaidų valstybėms narėms keisti esamų esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Toks atnaujinimas nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 165 straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- |

b)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Kiekviena valstybė narė suteikia teisę užsiimti gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių ir vaistininkų profesine veikla ir ją vykdyti su sąlyga, kad turimas atitinkamai V priedo 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ir 5.6.2 punktuose nurodytas formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtinantis, kad atitinkamas specialistas rengimo metu atitinkamais atvejais įgijo žinias, įgūdžius ir kompetencijas, nurodytus 24 straipsnio 3 dalyje, 31 straipsnio 6 dalyje, 31 straipsnio 7 dalyje, 34 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 3 dalyje, 40 straipsnio 3 dalyje ir 44 straipsnio 3 dalyje.

Siekiant atsižvelgti į bendrai pripažįstamą mokslo ir technikos pažangą, Komisijai suteikiami įgaliojamai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl 24 straipsnio 3 dalyje, 31 straipsnio 6 dalyje, 34 straipsnio 3 dalyje, 38 straipsnio 3 dalyje, 40 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 3 dalyje ir 46 straipsnio 4 dalyje nurodytų žinių ir įgūdžių atnaujinimo, kad būtų atsižvelgta į Sąjungos teisės raidą, darančia tiesioginį poveikį atitinkamiems specialistams.

Toks atnaujinimas neturi sudaryti prielaidų valstybėms narėms keisti esamų esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Toks atnaujinimas nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 165 straipsnio 1 dalyje.“;

| c) | 7 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

c)

7 dalis išbraukiama.

| 16. | įterpiamas šis straipsnis:
  „21a straipsnis
  Pranešimo procedūra
  1.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie savo priimtus įstatymus ir kitus teisės aktus dėl formalių kvalifikacijų įrodymų išdavimo šiame skyriuje nurodytoms profesijoms.
  Pranešimas dėl 8 skirsnyje nurodytų formalių kvalifikacijų įrodymų pagal pirmą pastraipą taip pat skirtas kitoms valstybėms narėms.
  2.   Į 1 dalyje nurodytą pranešimą įtraukiama informacija apie rengimo programų trukmę ir turinį.
  3.   1 dalyje nurodytas pranešimas perduodamas per IMI.
  4.   Siekiant deramai atsižvelgti į teisėkūros ir administravimo raidą valstybėse narėse ir su sąlyga, kad įstatymai ir kiti teisės aktai, apie kuriuos pranešama pagal šio straipsnio 1 dalį, atitinka šiame skyriuje nustatytas sąlygas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį siekiant iš dalies pakeisti V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktus ir atnaujinti informaciją apie valstybių narių patvirtintus formalios kvalifikacijos įrodymus ir, prireikus, apie įstaigą, kuri išduoda formalios kvalifikacijos įrodymą, apie kartu su tokiu įrodymu pateikiamą pažymėjimą ir apie atitinkamą profesinį vardą.
  5.   Kai įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos, apie kurias pranešama pagal 1 dalį, neatitinka šiame skyriuje nustatytų sąlygų, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo atmetamas pasiūlymas dėl V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų pakeitimų.“ |
| --- | --- |

16.

įterpiamas šis straipsnis:

„21a straipsnis

Pranešimo procedūra

1.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie savo priimtus įstatymus ir kitus teisės aktus dėl formalių kvalifikacijų įrodymų išdavimo šiame skyriuje nurodytoms profesijoms.

Pranešimas dėl 8 skirsnyje nurodytų formalių kvalifikacijų įrodymų pagal pirmą pastraipą taip pat skirtas kitoms valstybėms narėms.

2.   Į 1 dalyje nurodytą pranešimą įtraukiama informacija apie rengimo programų trukmę ir turinį.

3.   1 dalyje nurodytas pranešimas perduodamas per IMI.

4.   Siekiant deramai atsižvelgti į teisėkūros ir administravimo raidą valstybėse narėse ir su sąlyga, kad įstatymai ir kiti teisės aktai, apie kuriuos pranešama pagal šio straipsnio 1 dalį, atitinka šiame skyriuje nustatytas sąlygas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį siekiant iš dalies pakeisti V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktus ir atnaujinti informaciją apie valstybių narių patvirtintus formalios kvalifikacijos įrodymus ir, prireikus, apie įstaigą, kuri išduoda formalios kvalifikacijos įrodymą, apie kartu su tokiu įrodymu pateikiamą pažymėjimą ir apie atitinkamą profesinį vardą.

5.   Kai įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos, apie kurias pranešama pagal 1 dalį, neatitinka šiame skyriuje nustatytų sąlygų, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo atmetamas pasiūlymas dėl V priedo 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ir 5.7.1 punktų pakeitimų.“

| 17. | 22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | valstybės narės, skatindamos tęstinį profesinį tobulinimąsi, pagal kiekvienai valstybei narei būdingą tvarką užtikrina, kad specialistai, kurių profesinėms kvalifikacijoms taikomas šios antraštinės dalies III skyrius, galėtų atnaujinti savo žinias, įgūdžius ir kompetencijas, siekdami užsitikrinti savo praktikos saugumą ir efektyvumą ir neatsilikti nuo profesijos raidos.“; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

valstybės narės, skatindamos tęstinį profesinį tobulinimąsi, pagal kiekvienai valstybei narei būdingą tvarką užtikrina, kad specialistai, kurių profesinėms kvalifikacijoms taikomas šios antraštinės dalies III skyrius, galėtų atnaujinti savo žinias, įgūdžius ir kompetencijas, siekdami užsitikrinti savo praktikos saugumą ir efektyvumą ir neatsilikti nuo profesijos raidos.“;

| b) | pridedama ši dalis:
  „Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. praneša Komisijai apie priemones, kurių buvo imtasi pagal pirmos dalies b punktą.“ |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. praneša Komisijai apie priemones, kurių buvo imtasi pagal pirmos dalies b punktą.“

| 18. | 24 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Pagrindinį medicininį rengimą turi sudaryti iš viso bent penkerių metų trukmės studijos, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir jį turi sudaryti bent 5 500 valandų teorinio ir praktinio rengimo, kurį vykdo arba prižiūri universitetas.
  Specialistų, kurie pradėjo studijas anksčiau nei 1972 m. sausio 1 d., pirmoje pastraipoje nurodytą rengimą gali sudaryti šešių mėnesių universitetinio lygio praktinis rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, prižiūrint kompetentingoms institucijoms.“ |
| --- | --- |

18.

24 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Pagrindinį medicininį rengimą turi sudaryti iš viso bent penkerių metų trukmės studijos, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir jį turi sudaryti bent 5 500 valandų teorinio ir praktinio rengimo, kurį vykdo arba prižiūri universitetas.

Specialistų, kurie pradėjo studijas anksčiau nei 1972 m. sausio 1 d., pirmoje pastraipoje nurodytą rengimą gali sudaryti šešių mėnesių universitetinio lygio praktinis rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, prižiūrint kompetentingoms institucijoms.“

| 19. | 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Į specializuotą medicininį rengimą turi būti leidžiama priimti baigusius 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą pagrindinio medicininio rengimo programą, kurios metu rengiamas asmuo įgijo atitinkamų pagrindinių medicinos žinių, ir gavus jos baigimo patvirtinimą.“; |
| --- | --- | --- |

19.

25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Į specializuotą medicininį rengimą turi būti leidžiama priimti baigusius 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą pagrindinio medicininio rengimo programą, kurios metu rengiamas asmuo įgijo atitinkamų pagrindinių medicinos žinių, ir gavus jos baigimo patvirtinimą.“;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „3a.   Valstybės narės gali savo nacionalinės teisės aktuose leisti iš dalies netaikyti reikalavimo baigti tam tikras specializuoto medicininio rengimo kursų, išvardytų V priedo 5.1.3 punkte, kiekvieną atvejį įvertinus atskirai, su sąlyga, kad ta kursų dalis buvo užbaigta pagal kitą specializuotą mokymo kursą, nurodytą V priedo 5.1.3 punkte, kurį užbaigęs tas specialistas jau įgijo profesinę kvalifikaciją toje valstybėje narėje. Valstybės narės užtikrina, kad taikoma išimtis sudarytų ne daugiau kaip pusę specializuotų medicinos kursų būtiniausios trukmės.
  Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie atitinkamus nacionalinės teisės aktus ir tokios dalinės išimties taikymo priežastis.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„3a.   Valstybės narės gali savo nacionalinės teisės aktuose leisti iš dalies netaikyti reikalavimo baigti tam tikras specializuoto medicininio rengimo kursų, išvardytų V priedo 5.1.3 punkte, kiekvieną atvejį įvertinus atskirai, su sąlyga, kad ta kursų dalis buvo užbaigta pagal kitą specializuotą mokymo kursą, nurodytą V priedo 5.1.3 punkte, kurį užbaigęs tas specialistas jau įgijo profesinę kvalifikaciją toje valstybėje narėje. Valstybės narės užtikrina, kad taikoma išimtis sudarytų ne daugiau kaip pusę specializuotų medicinos kursų būtiniausios trukmės.

Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie atitinkamus nacionalinės teisės aktus ir tokios dalinės išimties taikymo priežastis.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.1.3 punkte nurodytos būtiniausios mokymo kursų trukmės pritaikymo prie mokslo ir technikos pažangos.“ |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.1.3 punkte nurodytos būtiniausios mokymo kursų trukmės pritaikymo prie mokslo ir technikos pažangos.“

| 20. | 26 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Siekiant tinkamai atsižvelgti į nacionalinės teisės aktų pokyčius ir siekiant atnaujinti šią direktyvą, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl naujų medicinos specialybių, kurios yra bendros bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių, įtraukimo į V priedo 5.1.3 punktą.“ |
| --- | --- |

20.

26 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Siekiant tinkamai atsižvelgti į nacionalinės teisės aktų pokyčius ir siekiant atnaujinti šią direktyvą, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl naujų medicinos specialybių, kurios yra bendros bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių, įtraukimo į V priedo 5.1.3 punktą.“

| 21. | 27 straipsnyje įterpiama ši dalis:
  „2a.   Valstybės narės pripažįsta gydytojų specialistų kvalifikacijas, išduotas Italijoje ir išvardytas V priedo 5.1.2 ir 5.1.3 punktuose, gydytojams, kurie specialistų rengimo programą pradėjo po 1983 m. gruodžio 31 d. ir anksčiau kaip 1991 m. sausio 1 d., nepaisant to, kad atitinkamas rengimas neatitinka visų 25 straipsnyje nustatytų mokymo programos reikalavimų, jei kartu su kvalifikacija pateikiamas Italijos kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas, kuriame nurodyta, kad atitinkamas gydytojas bent septynerius metus iš eilės per dešimties metų laikotarpį iki pažymėjo išdavimo dienos Italijoje faktiškai ir teisėtai vykdė atitinkamos tos pačios srities medicinos specialisto profesinę veiklą.“ |
| --- | --- |

21.

27 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„2a.   Valstybės narės pripažįsta gydytojų specialistų kvalifikacijas, išduotas Italijoje ir išvardytas V priedo 5.1.2 ir 5.1.3 punktuose, gydytojams, kurie specialistų rengimo programą pradėjo po 1983 m. gruodžio 31 d. ir anksčiau kaip 1991 m. sausio 1 d., nepaisant to, kad atitinkamas rengimas neatitinka visų 25 straipsnyje nustatytų mokymo programos reikalavimų, jei kartu su kvalifikacija pateikiamas Italijos kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas, kuriame nurodyta, kad atitinkamas gydytojas bent septynerius metus iš eilės per dešimties metų laikotarpį iki pažymėjo išdavimo dienos Italijoje faktiškai ir teisėtai vykdė atitinkamos tos pačios srities medicinos specialisto profesinę veiklą.“

| 22. | 28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Į šeimos medicinos praktikos specialųjį rengimą turi būti leidžiama priimti baigusius 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą pagrindinio medicininio rengimo programą, kurios metu rengiamas asmuo įgijo atitinkamų pagrindinių medicinos žinių, ir gavus jos baigimo patvirtinimą.“ |
| --- | --- |

22.

28 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Į šeimos medicinos praktikos specialųjį rengimą turi būti leidžiama priimti baigusius 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą pagrindinio medicininio rengimo programą, kurios metu rengiamas asmuo įgijo atitinkamų pagrindinių medicinos žinių, ir gavus jos baigimo patvirtinimą.“

| 23. | 31 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Į bendrosios praktikos slaugytojų rengimą turi būti leidžiama priimti:






  a) | baigusius bendrąjį 12 metų lavinimą, patvirtintą diplomu, pažymėjimu ar kitu valstybės narės kompetentingų institucijų ar įstaigų išduodamu įrodymu arba pažymėjimu, patvirtinančiu sėkmingą lygiaverčio lygio egzaminų, suteikiančių galimybę pradėti studijas universitete ar jam lygiaverte pripažintoje aukštojo mokslo institucijoje, išlaikymą; arba |
| --- | --- | --- | --- |

23.

31 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Į bendrosios praktikos slaugytojų rengimą turi būti leidžiama priimti:

a)

baigusius bendrąjį 12 metų lavinimą, patvirtintą diplomu, pažymėjimu ar kitu valstybės narės kompetentingų institucijų ar įstaigų išduodamu įrodymu arba pažymėjimu, patvirtinančiu sėkmingą lygiaverčio lygio egzaminų, suteikiančių galimybę pradėti studijas universitete ar jam lygiaverte pripažintoje aukštojo mokslo institucijoje, išlaikymą; arba

| b) | baigusius bendrąjį bent 10 metų lavinimą, patvirtintą diplomu, pažymėjimu ar kitu valstybės narės kompetentingų institucijų ar įstaigų išduodamu įrodymu arba pažymėjimu, patvirtinančiu sėkmingą lygiaverčio lygio egzaminų išlaikymą ir suteikiančių galimybę pradėti mokytis profesinėje mokykloje, rengiančioje slaugytojus, arba įgyti slaugos profesinį rengimą.“; |
| --- | --- |

b)

baigusius bendrąjį bent 10 metų lavinimą, patvirtintą diplomu, pažymėjimu ar kitu valstybės narės kompetentingų institucijų ar įstaigų išduodamu įrodymu arba pažymėjimu, patvirtinančiu sėkmingą lygiaverčio lygio egzaminų išlaikymą ir suteikiančių galimybę pradėti mokytis profesinėje mokykloje, rengiančioje slaugytojus, arba įgyti slaugos profesinį rengimą.“;

| b) | 2 dalies antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:
  „Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.2.1 punkte pateikto sąrašo pakeitimo siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.
  Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies antra ir trečia pastraipos pakeičiamos taip:

„Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.2.1 punkte pateikto sąrašo pakeitimo siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.

Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“;

| c) | 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Bendrosios praktikos slaugytojų rengimą turi sudaryti iš viso bent trejų metų trukmės studijos, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurias sudaro bent 4 600 valandų teorinio ir klinikinio rengimo, kuomet teorinio rengimo trukmė sudaro bent trečdalį, o klinikinio rengimo – ne mažiau kaip pusę būtiniausios rengimo trukmės. Valstybės narės gali taikyti dalines išimtis specialistams, kurie dalį reikalaujamo rengimo užbaigė bent lygiaverčio lygio kursuose.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Bendrosios praktikos slaugytojų rengimą turi sudaryti iš viso bent trejų metų trukmės studijos, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurias sudaro bent 4 600 valandų teorinio ir klinikinio rengimo, kuomet teorinio rengimo trukmė sudaro bent trečdalį, o klinikinio rengimo – ne mažiau kaip pusę būtiniausios rengimo trukmės. Valstybės narės gali taikyti dalines išimtis specialistams, kurie dalį reikalaujamo rengimo užbaigė bent lygiaverčio lygio kursuose.“;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Teorinis mokymas – slaugytojų rengimo dalis, kurio metu rengiami slaugytojai įgyja profesinių žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikalaujama pagal 6 ir 7 dalis. Rengimą vykdo slaugos dėstytojai ir kiti kompetentingi asmenys universitetuose, aukštojo mokslo institucijose, kurių lygis pripažintas lygiaverčiu universitetų lygiui, arba profesinėse mokyklose, rengiančiose slaugytojus, ar pagal slaugos profesinio rengimo programas.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Teorinis mokymas – slaugytojų rengimo dalis, kurio metu rengiami slaugytojai įgyja profesinių žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikalaujama pagal 6 ir 7 dalis. Rengimą vykdo slaugos dėstytojai ir kiti kompetentingi asmenys universitetuose, aukštojo mokslo institucijose, kurių lygis pripažintas lygiaverčiu universitetų lygiui, arba profesinėse mokyklose, rengiančiose slaugytojus, ar pagal slaugos profesinio rengimo programas.“;

| e) | 5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „5.   Klinikinis rengimas – slaugytojų rengimo dalis, kurio metu rengiami slaugytojai kaip komandos nariai, turintys tiesioginių kontaktų su sveikais arba sergančiais asmenimis ir (arba) bendruomene, remdamiesi įgytomis žiniomis, įgūdžiais ir kompetencijomis, mokosi organizuoti, atlikti ir vertinti reikiamą visavertę slaugą. Rengiami slaugytojai išmoksta ne tik dirbti komandoje, bet ir vadovauti jai ir organizuoti visą slaugą, įskaitant sveikatos priežiūros mokymą asmenims ir mažoms grupėms sveikatos priežiūros institucijose arba bendruomenėje.“; |
| --- | --- |

e)

5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„5.   Klinikinis rengimas – slaugytojų rengimo dalis, kurio metu rengiami slaugytojai kaip komandos nariai, turintys tiesioginių kontaktų su sveikais arba sergančiais asmenimis ir (arba) bendruomene, remdamiesi įgytomis žiniomis, įgūdžiais ir kompetencijomis, mokosi organizuoti, atlikti ir vertinti reikiamą visavertę slaugą. Rengiami slaugytojai išmoksta ne tik dirbti komandoje, bet ir vadovauti jai ir organizuoti visą slaugą, įskaitant sveikatos priežiūros mokymą asmenims ir mažoms grupėms sveikatos priežiūros institucijose arba bendruomenėje.“;

| f) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Bendrosios praktikos slaugytojų rengimas turi užtikrinti, kad aptariamas specialistas įgytų tokių žinių ir įgūdžių:






  a) | išsamių mokslų, kuriais grindžiama bendroji slauga, žinių, įskaitant pakankamą supratimą apie sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, fiziologines funkcijas ir elgseną, taip pat ryšį tarp asmens sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės aplinkos; |
| --- | --- | --- |

f)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Bendrosios praktikos slaugytojų rengimas turi užtikrinti, kad aptariamas specialistas įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

a)

išsamių mokslų, kuriais grindžiama bendroji slauga, žinių, įskaitant pakankamą supratimą apie sveiko ir sergančio žmogaus sandarą, fiziologines funkcijas ir elgseną, taip pat ryšį tarp asmens sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės aplinkos;

| b) | žinių apie profesijos pobūdį bei etiką ir bendruosius sveikatos priežiūros bei slaugos principus; |
| --- | --- |

b)

žinių apie profesijos pobūdį bei etiką ir bendruosius sveikatos priežiūros bei slaugos principus;

| c) | pakankamą klinikinę patirtį; tokia patirtis, kuri turėtų būti parenkama pagal jos mokomąją vertę, turėtų būti įgyjama prižiūrint kvalifikuotam slaugos personalui ir vietose, kuriose kvalifikuoto personalo skaičius ir įranga atitinka paciento slaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

pakankamą klinikinę patirtį; tokia patirtis, kuri turėtų būti parenkama pagal jos mokomąją vertę, turėtų būti įgyjama prižiūrint kvalifikuotam slaugos personalui ir vietose, kuriose kvalifikuoto personalo skaičius ir įranga atitinka paciento slaugos reikalavimus;

| d) | gebėjimą dalyvauti praktiškai rengiant sveikatos priežiūros personalą ir darbo su tokiu personalu patirtį; |
| --- | --- |

d)

gebėjimą dalyvauti praktiškai rengiant sveikatos priežiūros personalą ir darbo su tokiu personalu patirtį;

| e) | darbo su kitų specialybių sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojais patirtį.“; |
| --- | --- |

e)

darbo su kitų specialybių sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojais patirtį.“;

| g) | straipsnis papildomas šia dalimi:
  „7.   Pateikiant bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymus patvirtinama, kad aptariamas specialistas gali taikyti bent šias kompetencijas, nesvarbu, ar rengimas vyko universitetuose, aukštojo mokslo institucijose, kurių lygis pripažintas lygiaverčiu universitetų lygiui, ar profesinėse mokyklose, rengiančiose slaugytojus, arba pagal slaugos profesinio rengimo programas:






  a) | kompetencijas naudojantis esamomis teorinėmis ir klinikinėmis žiniomis nepriklausomai nustatyti reikiamą slaugą ir planuoti, organizuoti bei vykdyti gydomų pacientų slaugą, remiantis žiniomis ir įgūdžiais, įgytais pagal 6 dalies a, b ir c punktus, siekiant gerinti profesinę praktiką; |
| --- | --- | --- |

g)

straipsnis papildomas šia dalimi:

„7.   Pateikiant bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymus patvirtinama, kad aptariamas specialistas gali taikyti bent šias kompetencijas, nesvarbu, ar rengimas vyko universitetuose, aukštojo mokslo institucijose, kurių lygis pripažintas lygiaverčiu universitetų lygiui, ar profesinėse mokyklose, rengiančiose slaugytojus, arba pagal slaugos profesinio rengimo programas:

a)

kompetencijas naudojantis esamomis teorinėmis ir klinikinėmis žiniomis nepriklausomai nustatyti reikiamą slaugą ir planuoti, organizuoti bei vykdyti gydomų pacientų slaugą, remiantis žiniomis ir įgūdžiais, įgytais pagal 6 dalies a, b ir c punktus, siekiant gerinti profesinę praktiką;

| b) | kompetencijas efektyviai dirbti kartu su kitais sveikatos sektoriaus subjektais, įskaitant dalyvavimą praktiniame sveikatos priežiūros darbuotojų rengime, remiantis žiniomis ir įgūdžiais, įgytais pagal 6 dalies d ir e punktus; |
| --- | --- |

b)

kompetencijas efektyviai dirbti kartu su kitais sveikatos sektoriaus subjektais, įskaitant dalyvavimą praktiniame sveikatos priežiūros darbuotojų rengime, remiantis žiniomis ir įgūdžiais, įgytais pagal 6 dalies d ir e punktus;

| c) | kompetencijas paskatinti asmenis, šeimas ir grupes sveikai gyventi ir prižiūrėti savo sveikatą, remiantis žiniomis ir įgūdžiais, įgytais pagal 6 dalies a ir b punktus; |
| --- | --- |

c)

kompetencijas paskatinti asmenis, šeimas ir grupes sveikai gyventi ir prižiūrėti savo sveikatą, remiantis žiniomis ir įgūdžiais, įgytais pagal 6 dalies a ir b punktus;

| d) | kompetencijas nepriklausomai inicijuoti nedelstinas gyvybės išsaugojimo priemones ir jas vykdyti krizių bei nelaimių atvejais; |
| --- | --- |

d)

kompetencijas nepriklausomai inicijuoti nedelstinas gyvybės išsaugojimo priemones ir jas vykdyti krizių bei nelaimių atvejais;

| e) | kompetencijas nepriklausomai teikti patarimus, nurodymus ir paramą asmenims, kuriems reikalinga priežiūra, ir juos prižiūrintiems asmenims; |
| --- | --- |

e)

kompetencijas nepriklausomai teikti patarimus, nurodymus ir paramą asmenims, kuriems reikalinga priežiūra, ir juos prižiūrintiems asmenims;

| f) | kompetencijas nepriklausomai užtikrinti slaugos kokybę ir ją įvertinti; |
| --- | --- |

f)

kompetencijas nepriklausomai užtikrinti slaugos kokybę ir ją įvertinti;

| g) | kompetencijas visapusiškai bendrauti profesiniais klausimais ir bendradarbiauti su kitų sveikatos sektoriaus profesijų atstovais; |
| --- | --- |

g)

kompetencijas visapusiškai bendrauti profesiniais klausimais ir bendradarbiauti su kitų sveikatos sektoriaus profesijų atstovais;

| h) | kompetencijas analizuoti slaugos kokybę siekiant gerinti savo kaip bendrosios praktikos slaugytojo profesinę praktiką.“ |
| --- | --- |

h)

kompetencijas analizuoti slaugos kokybę siekiant gerinti savo kaip bendrosios praktikos slaugytojo profesinę praktiką.“

| 24. | 33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- | --- |

24.

33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis išbraukiama;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės pripažįsta slaugos formalios kvalifikacijos įrodymą, kuris:






  a) | buvo išduotas Lenkijoje slaugytojams, kurie anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d. baigė rengimą, neatitinkantį 31 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų; ir |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės pripažįsta slaugos formalios kvalifikacijos įrodymą, kuris:

a)

buvo išduotas Lenkijoje slaugytojams, kurie anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d. baigė rengimą, neatitinkantį 31 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų; ir

| b) | yra patvirtintas bakalauro diplomu, kuris buvo gautas pagal specialią tobulinimo programą, nurodytą:






  i) | 2004 m. balandžio 20 d. Akto, kuriuo iš dalies keičiamas Aktas dėl slaugytojo ir akušerio profesijų ir kitų teisės aktų dalinio pakeitimo, 11 straipsnyje (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 92, 885 pozicija, 2007 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 176, 1237 pozicija), ir 2004 m. gegužės 11 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos licėjų ir medicinos profesines mokyklas, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių studijų reikalavimų (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 110, 1170 pozicija ir 2010 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 65, 420 pozicija); arba |
| --- | --- | --- |

b)

yra patvirtintas bakalauro diplomu, kuris buvo gautas pagal specialią tobulinimo programą, nurodytą:

i)

2004 m. balandžio 20 d. Akto, kuriuo iš dalies keičiamas Aktas dėl slaugytojo ir akušerio profesijų ir kitų teisės aktų dalinio pakeitimo, 11 straipsnyje (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 92, 885 pozicija, 2007 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 176, 1237 pozicija), ir 2004 m. gegužės 11 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos licėjų ir medicinos profesines mokyklas, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių studijų reikalavimų (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 110, 1170 pozicija ir 2010 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 65, 420 pozicija); arba

| ii) | 2011 m. liepos 15 d. Įstatymo dėl slaugytojo ir akušerio profesijų 52 straipsnio 3 dalyje (2011 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 174, 1039 pozicija), ir 2012 m. birželio 14 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos vidurinius arba aukštesniuosius mokymus, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių aukštojo mokymo kursų reikalavimų (2012 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys 770 pozicija), |
| --- | --- |

ii)

2011 m. liepos 15 d. Įstatymo dėl slaugytojo ir akušerio profesijų 52 straipsnio 3 dalyje (2011 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 174, 1039 pozicija), ir 2012 m. birželio 14 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos vidurinius arba aukštesniuosius mokymus, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių aukštojo mokymo kursų reikalavimų (2012 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys 770 pozicija),

siekiant patikrinti, ar atitinkamo slaugytojo žinios ir kompetencijos prilygsta slaugytojų, turinčių kvalifikaciją, kuri Lenkijai išvardyta V priedo 5.2.2 punkte, žinioms ir kompetencijoms.“

| 25. | 33a straipsnis pakeičiamas taip:
  „Rumunijos bendrosios praktikos slaugytojų kvalifikacijai bus taikomos tik šios nuostatos dėl įgytų teisių:
  Valstybės narės kaip pakankamą įrodymą pripažįsta valstybių narių piliečių, kurie dalyvavo bendrosios praktikos slaugytojų rengimuose Rumunijoje ir kurių mokymai neatitinka 31 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, toliau nurodytus bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymus, su sąlyga, kad kartu su tuo įrodymu pateikiamas pažymėjimas, kuriame nurodyta, jog tos valstybės narės piliečiai bent trejus metus iš eilės per penkerius metus iki tokio pažymėjimo išdavimo dienos faktiškai ir teisėtai užsiėmė bendrosios praktikos slaugytojo veikla Rumunijoje, įskaitant visiškos atsakomybės už pacientų slaugymo veiklos planavimą, organizavimą ir vykdymą, prisiėmimą:






  a) | „Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist“ su lavinimo po vidurinės mokyklos, kuris įgytas școală postliceală, pažymėjimu, patvirtinant, kad rengimas prasidėjo anksčiau nei 2007 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- | --- |

25.

33a straipsnis pakeičiamas taip:

„Rumunijos bendrosios praktikos slaugytojų kvalifikacijai bus taikomos tik šios nuostatos dėl įgytų teisių:

Valstybės narės kaip pakankamą įrodymą pripažįsta valstybių narių piliečių, kurie dalyvavo bendrosios praktikos slaugytojų rengimuose Rumunijoje ir kurių mokymai neatitinka 31 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų, toliau nurodytus bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymus, su sąlyga, kad kartu su tuo įrodymu pateikiamas pažymėjimas, kuriame nurodyta, jog tos valstybės narės piliečiai bent trejus metus iš eilės per penkerius metus iki tokio pažymėjimo išdavimo dienos faktiškai ir teisėtai užsiėmė bendrosios praktikos slaugytojo veikla Rumunijoje, įskaitant visiškos atsakomybės už pacientų slaugymo veiklos planavimą, organizavimą ir vykdymą, prisiėmimą:

a)

„Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist“ su lavinimo po vidurinės mokyklos, kuris įgytas școală postliceală, pažymėjimu, patvirtinant, kad rengimas prasidėjo anksčiau nei 2007 m. sausio 1 d.;

| b) | „Diplomă de absolvire de asistent medical generalist“ su trumpalaikėmis aukštojo mokslo studijomis, patvirtinant, kad rengimas prasidėjo anksčiau nei 2003 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

b)

„Diplomă de absolvire de asistent medical generalist“ su trumpalaikėmis aukštojo mokslo studijomis, patvirtinant, kad rengimas prasidėjo anksčiau nei 2003 m. spalio 1 d.;

| c) | „Diplomă de licență de asistent medical generalist“ su ilgalaikėmis aukštojo mokslo studijomis, patvirtinant, kad mokymai prasidėjo iki 2003 m. spalio 1 d.“ |
| --- | --- |

c)

„Diplomă de licență de asistent medical generalist“ su ilgalaikėmis aukštojo mokslo studijomis, patvirtinant, kad mokymai prasidėjo iki 2003 m. spalio 1 d.“

| 26. | 34 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Pagrindinį odontologinį rengimą turi sudaryti iš viso bent penkerių metų trukmės studijos, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurias turi sudaryti bent 5 000 valandų nuolatinio teorinio ir praktinio rengimo, apimančio bent V priedo 5.3.1 punkte nurodytą programą, universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, kurioje vykdomas rengimas pripažįstamas kaip esantis lygiaverčio lygio, arba kurią prižiūri universitetas.
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.3.1. punkte pateiktame sąrašo dalinio pakeitimo siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.
  Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“ |
| --- | --- |

26.

34 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Pagrindinį odontologinį rengimą turi sudaryti iš viso bent penkerių metų trukmės studijos, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurias turi sudaryti bent 5 000 valandų nuolatinio teorinio ir praktinio rengimo, apimančio bent V priedo 5.3.1 punkte nurodytą programą, universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, kurioje vykdomas rengimas pripažįstamas kaip esantis lygiaverčio lygio, arba kurią prižiūri universitetas.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.3.1. punkte pateiktame sąrašo dalinio pakeitimo siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.

Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“

| 27. | 35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Į specializuotą odontologinį rengimą turi būti leidžiama priimti tik baigusius patvirtintą 34 straipsnyje nurodytą pagrindinio odontologinio rengimo programą arba turinčius 23 ir 37 straipsniuose nurodytus dokumentus.“; |
| --- | --- | --- |

27.

35 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Į specializuotą odontologinį rengimą turi būti leidžiama priimti tik baigusius patvirtintą 34 straipsnyje nurodytą pagrindinio odontologinio rengimo programą arba turinčius 23 ir 37 straipsniuose nurodytus dokumentus.“;

| b) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Specializuoto odontologinio rengimo pagal nuolatinio mokymo programą kursų trukmė yra bent treji metai ir juos prižiūri kompetentingos institucijos ar įstaigos. Tai apima gydytojo odontologo, rengiamo tapti specialistu, asmeninį dalyvavimą atitinkamos institucijos veikloje ir atsakomybę.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Specializuoto odontologinio rengimo pagal nuolatinio mokymo programą kursų trukmė yra bent treji metai ir juos prižiūri kompetentingos institucijos ar įstaigos. Tai apima gydytojo odontologo, rengiamo tapti specialistu, asmeninį dalyvavimą atitinkamos institucijos veikloje ir atsakomybę.“;

| ii) | trečia pastraipa išbraukiama; |
| --- | --- |

ii)

trečia pastraipa išbraukiama;

| c) | pridedamos šios dalys:
  „4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl 2 dalyje nurodytos būtinos mokymo kursų trukmės pakeitimo siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.
  5.   Siekiant tinkamai atsižvelgti į nacionalinės teisės aktų pokyčius ir siekiant atnaujinti šią direktyvą, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl naujų odontologų specialybių, kurios yra bendros bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių, įtraukimo į V priedo 5.3.3. punktą.“ |
| --- | --- |

c)

pridedamos šios dalys:

„4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl 2 dalyje nurodytos būtinos mokymo kursų trukmės pakeitimo siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.

5.   Siekiant tinkamai atsižvelgti į nacionalinės teisės aktų pokyčius ir siekiant atnaujinti šią direktyvą, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl naujų odontologų specialybių, kurios yra bendros bent dviejuose penktadaliuose valstybių narių, įtraukimo į V priedo 5.3.3. punktą.“

| 28. | 37 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „3.   Valstybės narės pripažįsta gydytojų odontologų formalios kvalifikacijos įrodymus pagal 21 straipsnį, jei pareiškėjai savo mokymus pradėjo vėliausiai 2016 m. sausio 18 d.
  4.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, išduotą Ispanijoje specialistams, kurie pradėjo savo universitetinį medicinos rengimą nuo 1986 m. sausio 1 d. iki 1997 m. gruodžio 31 d., jei kartu pateikiamas Ispanijos kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas.
  Pažymėjime turi būti patvirtinta, kad įvykdytos šios sąlygos:






  a) | aptariamas specialistas sėkmingai užbaigė bent trejus metus trukusias studijas ir Ispanijos kompetentingos institucijos pažymėjime pripažino, kad jos lygiavertės 34 straipsnyje nurodytiems mokymams; |
| --- | --- | --- |

28.

37 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„3.   Valstybės narės pripažįsta gydytojų odontologų formalios kvalifikacijos įrodymus pagal 21 straipsnį, jei pareiškėjai savo mokymus pradėjo vėliausiai 2016 m. sausio 18 d.

4.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta gydytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, išduotą Ispanijoje specialistams, kurie pradėjo savo universitetinį medicinos rengimą nuo 1986 m. sausio 1 d. iki 1997 m. gruodžio 31 d., jei kartu pateikiamas Ispanijos kompetentingų institucijų išduotas pažymėjimas.

Pažymėjime turi būti patvirtinta, kad įvykdytos šios sąlygos:

a)

aptariamas specialistas sėkmingai užbaigė bent trejus metus trukusias studijas ir Ispanijos kompetentingos institucijos pažymėjime pripažino, kad jos lygiavertės 34 straipsnyje nurodytiems mokymams;

| b) | aptariamas specialistas veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiėmė Ispanijoje 36 straipsnyje nurodyta veikla bent trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo dienos; |
| --- | --- |

b)

aptariamas specialistas veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiėmė Ispanijoje 36 straipsnyje nurodyta veikla bent trejus metus iš eilės per penkerių metų laikotarpį iki pažymėjimo išdavimo dienos;

| c) | aptariamam specialistui leista užsiimti 36 straipsnyje nurodyta veikla arba jis veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiima tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.3.2 punkte Ispanijai išvardytų formalios kvalifikacijos įrodymų turėtojams.“ |
| --- | --- |

c)

aptariamam specialistui leista užsiimti 36 straipsnyje nurodyta veikla arba jis veiksmingai, teisėtai ir iš esmės užsiima tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir V priedo 5.3.2 punkte Ispanijai išvardytų formalios kvalifikacijos įrodymų turėtojams.“

| 29. | 38 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Veterinarijos gydytojų rengimą sudaro iš viso bent penkerių metų trukmės teorinės ir praktinės studijos pagal nuolatinio mokymo programą, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir apimančios bent V priedo 5.4.1 punkte nurodytą programą, universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, kurioje suteikiamas išsilavinimas, pripažintas kaip esantis lygiaverčio lygio, arba kurią prižiūri universitetas.
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl pakeitimų V priedo 5.4.1. punkte nustatytame sąraše, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.
  Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- | --- |

29.

38 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Veterinarijos gydytojų rengimą sudaro iš viso bent penkerių metų trukmės teorinės ir praktinės studijos pagal nuolatinio mokymo programą, kurios papildomai gali būti išreikštos lygiaverčiais ECTS kreditais, ir apimančios bent V priedo 5.4.1 punkte nurodytą programą, universitete arba aukštojo mokslo institucijoje, kurioje suteikiamas išsilavinimas, pripažintas kaip esantis lygiaverčio lygio, arba kurią prižiūri universitetas.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl pakeitimų V priedo 5.4.1. punkte nustatytame sąraše, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.

Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Veterinarijos gydytojo rengimas turi užtikrinti, kad specialistas įgytų šias žinias ir įgūdžius:






  a) | pakankamai mokslo, kuriuo grindžiama veterinarijos gydytojo veikla, žinių ir žinių apie su ta veikla susijusią Sąjungos teisę; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Veterinarijos gydytojo rengimas turi užtikrinti, kad specialistas įgytų šias žinias ir įgūdžius:

a)

pakankamai mokslo, kuriuo grindžiama veterinarijos gydytojo veikla, žinių ir žinių apie su ta veikla susijusią Sąjungos teisę;

| b) | pakankamai žinių apie gyvūnų sandarą, funkcijas, elgseną ir fiziologinius poreikius, taip pat įgūdžių ir kompetencijų, kurie reikalingi jų auginimui, šėrimui, gerovei, reprodukcijai ir bendrai higienai užtikrinti; |
| --- | --- |

b)

pakankamai žinių apie gyvūnų sandarą, funkcijas, elgseną ir fiziologinius poreikius, taip pat įgūdžių ir kompetencijų, kurie reikalingi jų auginimui, šėrimui, gerovei, reprodukcijai ir bendrai higienai užtikrinti;

| c) | klinikinių, epidemiologinių ir analitinių įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikia gyvūnų (atskirai arba grupėmis) ligų prevencijai, diagnostikai ir gydymui, įskaitant anesteziją, aseptinę chirurgiją ir neskausmingą mirtį, taip pat specialių žinių apie ligas, kurios gali būti perduotos žmonėms; |
| --- | --- |

c)

klinikinių, epidemiologinių ir analitinių įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikia gyvūnų (atskirai arba grupėmis) ligų prevencijai, diagnostikai ir gydymui, įskaitant anesteziją, aseptinę chirurgiją ir neskausmingą mirtį, taip pat specialių žinių apie ligas, kurios gali būti perduotos žmonėms;

| d) | pakankamai žinių apie profilaktinę mediciną, su tuo susijusių įgūdžių ir kompetencijų, įskaitant kompetencijas, susijusias su tyrimais ir atestavimu; |
| --- | --- |

d)

pakankamai žinių apie profilaktinę mediciną, su tuo susijusių įgūdžių ir kompetencijų, įskaitant kompetencijas, susijusias su tyrimais ir atestavimu;

| e) | pakankamai žinių apie higieną ir technologiją, taikomų gyvūnams skirtų maisto produktų ar gyvūninės kilmės žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai ir pateikimui į apyvartą, kurios suteiktų reikalingų įgūdžių ir kompetencijų suprasti šios srities gerąją patirtį ir ją paaiškinti; |
| --- | --- |

e)

pakankamai žinių apie higieną ir technologiją, taikomų gyvūnams skirtų maisto produktų ar gyvūninės kilmės žmonėms vartoti skirtų maisto produktų gamybai ir pateikimui į apyvartą, kurios suteiktų reikalingų įgūdžių ir kompetencijų suprasti šios srities gerąją patirtį ir ją paaiškinti;

| f) | žinių, įgūdžių ir kompetencijų, reikalingų atsakingai ir pagrįstai naudoti veterinarinius vaistinius preparatus, siekiant gydyti gyvūnus ir užtikrinti maisto grandinės saugumą ir aplinkos apsaugą.“ |
| --- | --- |

f)

žinių, įgūdžių ir kompetencijų, reikalingų atsakingai ir pagrįstai naudoti veterinarinius vaistinius preparatus, siekiant gydyti gyvūnus ir užtikrinti maisto grandinės saugumą ir aplinkos apsaugą.“

| 30. | 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies trečia ir ketvirta pastraipos pakeičiamos taip:
  „Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl pakeitimų V priedo 5.5.1 punkte nustatytame sąraše, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.
  Trečioje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- | --- |

30.

40 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies trečia ir ketvirta pastraipos pakeičiamos taip:

„Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl pakeitimų V priedo 5.5.1 punkte nustatytame sąraše, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą.

Trečioje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Į akušerio rengimą priimama tik įvykdžius vieną iš toliau nurodytų sąlygų:






  a) | įgytas bent 12 metų trukęs bendrasis lavinimas arba turimas pažymėjimas, kuriuo patvirtinamas sėkmingas reikalingo lygio egzaminų išlaikymas siekiant įstoti į akušerių mokyklą pagal I būdą; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Į akušerio rengimą priimama tik įvykdžius vieną iš toliau nurodytų sąlygų:

a)

įgytas bent 12 metų trukęs bendrasis lavinimas arba turimas pažymėjimas, kuriuo patvirtinamas sėkmingas reikalingo lygio egzaminų išlaikymas siekiant įstoti į akušerių mokyklą pagal I būdą;

| b) | turimas V priedo 5.2.2 punkte nurodyto bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas pagal II būdą.“; |
| --- | --- |

b)

turimas V priedo 5.2.2 punkte nurodyto bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymas pagal II būdą.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Akušerio rengimas turi užtikrinti, kad aptariamas specialistas įgytų tokių žinių ir įgūdžių:






  a) | išsamių mokslų, kuriais grindžiama akušerio veikla, visų pirma akušerijos ir ginekologijos, žinių; |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Akušerio rengimas turi užtikrinti, kad aptariamas specialistas įgytų tokių žinių ir įgūdžių:

a)

išsamių mokslų, kuriais grindžiama akušerio veikla, visų pirma akušerijos ir ginekologijos, žinių;

| b) | pakankamai profesinės etikos ir su atitinkamos profesijos vykdymu susijusių teisės aktų žinių; |
| --- | --- |

b)

pakankamai profesinės etikos ir su atitinkamos profesijos vykdymu susijusių teisės aktų žinių;

| c) | pakankamai bendrų medicininių žinių (apie biologines funkcijas, anatomiją ir psichologiją) ir farmakologijos žinių akušerijos ir naujagimių srityje, taip pat žinių apie ryšį tarp sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės žmogaus aplinkos ir jo elgesio; |
| --- | --- |

c)

pakankamai bendrų medicininių žinių (apie biologines funkcijas, anatomiją ir psichologiją) ir farmakologijos žinių akušerijos ir naujagimių srityje, taip pat žinių apie ryšį tarp sveikatos būklės ir fizinės bei socialinės žmogaus aplinkos ir jo elgesio;

| d) | pakankamai klinikinę patirtį, įgytą patvirtintose įstaigose, kuri leistų akušeriui nepriklausomai ir prisiimant visą atsakomybę, kiek tai yra būtina, išskyrus patologines padėtis, teikti priežiūrą iki gimdymo, priimti gimdymą ir teikti priežiūrą po jo patvirtintose įstaigose, taip pat stebėti gimdymą ir gimimą, teikti priežiūrą po gimdymo, atlikti naujagimių gaivinimą, kol laukiama gydytojo; |
| --- | --- |

d)

pakankamai klinikinę patirtį, įgytą patvirtintose įstaigose, kuri leistų akušeriui nepriklausomai ir prisiimant visą atsakomybę, kiek tai yra būtina, išskyrus patologines padėtis, teikti priežiūrą iki gimdymo, priimti gimdymą ir teikti priežiūrą po jo patvirtintose įstaigose, taip pat stebėti gimdymą ir gimimą, teikti priežiūrą po gimdymo, atlikti naujagimių gaivinimą, kol laukiama gydytojo;

| e) | pakankamą supratimą apie sveikatos priežiūros personalo rengimą ir darbo su tokiu personalu patirtį.“ |
| --- | --- |

e)

pakankamą supratimą apie sveikatos priežiūros personalo rengimą ir darbo su tokiu personalu patirtį.“

| 31. | 41 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   V priedo 5.5.2 punkte nurodytas akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas automatiškai pripažįstamas pagal 21 straipsnį, jei jis atitinka šiuos kriterijus:






  a) | užbaigtas bent trejų metų trukmės akušerio rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurį sudaro bent 4 600 valandų teorinio ir praktinio rengimo, kuriame tiesioginė klinikinė praktika sudaro bent trečdalį; |
| --- | --- | --- |

31.

41 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   V priedo 5.5.2 punkte nurodytas akušerio formalios kvalifikacijos įrodymas automatiškai pripažįstamas pagal 21 straipsnį, jei jis atitinka šiuos kriterijus:

a)

užbaigtas bent trejų metų trukmės akušerio rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurį sudaro bent 4 600 valandų teorinio ir praktinio rengimo, kuriame tiesioginė klinikinė praktika sudaro bent trečdalį;

| b) | užbaigtas bent dvejų metų arba 3 600 valandų trukmės akušerio rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurio leidžiama siekti turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

b)

užbaigtas bent dvejų metų arba 3 600 valandų trukmės akušerio rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurio leidžiama siekti turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą;

| c) | užbaigtas bent 18 mėnesių arba 3 000 valandų trukmės akušerio rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurio leidžiama siekti turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, ir vienerių metų profesinę praktiką, patvirtintą pažymėjimu, išduotu vadovaujantis 2 dalimi.“ |
| --- | --- |

c)

užbaigtas bent 18 mėnesių arba 3 000 valandų trukmės akušerio rengimas pagal nuolatinio mokymo programą, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, ir kurio leidžiama siekti turint V priedo 5.2.2 punkte nurodytą bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymą, ir vienerių metų profesinę praktiką, patvirtintą pažymėjimu, išduotu vadovaujantis 2 dalimi.“

| 32. | 43 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   Valstybės narės akušerių formalias kvalifikacijas pripažįsta automatiškai, jei jas turintis pareiškėjas pradėjo rengimo kursą anksčiau nei 2016 m. sausio 18 d. ir priėmimo į jį sąlyga pagal I būdą buvo 10 metų bendrasis išsilavinimas arba lygiavertis lygis, arba užbaigtas bendrosios praktikos slaugytojo rengimas, kuris patvirtintas formalios kvalifikacijos įrodymu, kaip nurodyta 5.2.2. punkte, prieš pradedant akušerio rengimą pagal II būdą.“; |
| --- | --- | --- |

32.

43 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   Valstybės narės akušerių formalias kvalifikacijas pripažįsta automatiškai, jei jas turintis pareiškėjas pradėjo rengimo kursą anksčiau nei 2016 m. sausio 18 d. ir priėmimo į jį sąlyga pagal I būdą buvo 10 metų bendrasis išsilavinimas arba lygiavertis lygis, arba užbaigtas bendrosios praktikos slaugytojo rengimas, kuris patvirtintas formalios kvalifikacijos įrodymu, kaip nurodyta 5.2.2. punkte, prieš pradedant akušerio rengimą pagal II būdą.“;

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Valstybės narės pripažįsta akušerijos formalios kvalifikacijos įrodymą, kuris:






  a) | buvo išduotas Lenkijoje akušeriams, kurie anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d. baigė rengimą, neatitinkantį 40 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų; ir |
| --- | --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Valstybės narės pripažįsta akušerijos formalios kvalifikacijos įrodymą, kuris:

a)

buvo išduotas Lenkijoje akušeriams, kurie anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d. baigė rengimą, neatitinkantį 40 straipsnyje nustatytų būtiniausių rengimo reikalavimų; ir

| b) | yra patvirtintas „bakalauro“ diplomu, gautu pagal specialią tobulinimo programą, nurodytą:






  i) | 2004 m. balandžio 20 d. Akto, kuriuo iš dalies keičiamas Aktas dėl slaugytojo ir akušerio profesijų ir kitų teisės aktų dalinio pakeitimo 11 straipsnyje (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 92, 885 pozicija, ir 2007 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 176, 1237 pozicija) ir 2004 m. gegužės 11 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos licėjų ir medicinos profesines mokyklas, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių studijų reikalavimų (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 110, 1170 pozicija, ir 2010 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 65, 420 pozicija); arba |
| --- | --- | --- |

b)

yra patvirtintas „bakalauro“ diplomu, gautu pagal specialią tobulinimo programą, nurodytą:

i)

2004 m. balandžio 20 d. Akto, kuriuo iš dalies keičiamas Aktas dėl slaugytojo ir akušerio profesijų ir kitų teisės aktų dalinio pakeitimo 11 straipsnyje (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 92, 885 pozicija, ir 2007 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 176, 1237 pozicija) ir 2004 m. gegužės 11 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos licėjų ir medicinos profesines mokyklas, kuriuose mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių studijų reikalavimų (2004 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 110, 1170 pozicija, ir 2010 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 65, 420 pozicija); arba

| ii) | 2011 m. liepos 15 d. Įstatymo dėl slaugytojo ir akušerio profesijų 53 straipsnio 3 dalimi (2011 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 174, 1039 pozicija), ir 2012 m. birželio 14 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos vidurinę mokyklą arba aukštesniąją mokyklą, kurioje mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių aukštojo mokslo studijų reikalavimų (2012 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys, 770 pozicija), |
| --- | --- |

ii)

2011 m. liepos 15 d. Įstatymo dėl slaugytojo ir akušerio profesijų 53 straipsnio 3 dalimi (2011 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. 174, 1039 pozicija), ir 2012 m. birželio 14 d. Sveikatos apsaugos ministro reglamente dėl slaugytojų ir akušerių, turinčių vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimą (brandos egzaminai – matura) ir baigusių medicinos vidurinę mokyklą arba aukštesniąją mokyklą, kurioje mokoma slaugytojo ir akušerio profesijų, išsamių aukštojo mokslo studijų reikalavimų (2012 m. Lenkijos Respublikos oficialusis leidinys, 770 pozicija),

siekiant patikrinti, ar atitinkamo akušerio žinios ir kompetencijos prilygsta akušerių, turinčių kvalifikaciją, kuri Lenkijai išvardyta V priedo 5.5.2 punkte, žinioms ir kompetencijoms.“

| 33. | 44 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Vaistininko formalios kvalifikacijos įrodymu turi būti patvirtinama, kad užbaigtas bent penkerių metų trukmės rengimas, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, apimantis bent:






  a) | ketverių metų trukmės nuolatinį teorinį ir praktinį rengimą universitete ar aukštojoje mokslo institucijoje, kurios lygis pripažintas kaip lygiavertis, arba kurią prižiūri universitetas; |
| --- | --- | --- |

33.

44 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Vaistininko formalios kvalifikacijos įrodymu turi būti patvirtinama, kad užbaigtas bent penkerių metų trukmės rengimas, kuris papildomai gali būti išreikštas lygiaverčiais ECTS kreditais, apimantis bent:

a)

ketverių metų trukmės nuolatinį teorinį ir praktinį rengimą universitete ar aukštojoje mokslo institucijoje, kurios lygis pripažintas kaip lygiavertis, arba kurią prižiūri universitetas;

| b) | po teorinio ir praktinio rengimo ar jo metu atliktą šešių mėnesių praktiką visuomenei skirtoje vaistinėje arba ligoninėje, prižiūrint tos ligoninės farmacijos skyriui. |
| --- | --- |

b)

po teorinio ir praktinio rengimo ar jo metu atliktą šešių mėnesių praktiką visuomenei skirtoje vaistinėje arba ligoninėje, prižiūrint tos ligoninės farmacijos skyriui.

Šioje dalyje nurodytas rengimo ciklas turi apimti bent V priedo 5.6.1 punkte aprašytą programą. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl V priedo 5.6.1 punkte nustatyto sąrašo pakeitimo, siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, įskaitant farmakologijos praktikos raidą.

Antroje pastraipoje nurodyti pakeitimai nesudaro prielaidų valstybėms narėms keisti galiojančių esminių teisės principų, susijusių su profesijų struktūra fizinių asmenų rengimo ir teisės užsiimti profesija sąlygų aspektais. Tokie pakeitimai nedaro poveikio valstybių narių atsakomybei už švietimo sistemų organizavimą, kaip nustatyta SESV 165 straipsnio 1 dalyje.“

| 34. | 45 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Valstybės narės užtikrina, kad asmenys, turintys universiteto ar pripažinto lygiaverčio lygio farmacijos mokslo formalios kvalifikacijos įrodymą, atitinkantį 44 straipsnyje nustatytus reikalavimus, turėtų teisę verstis bent toliau išvardyta veikla, kuriai atitinkamais atvejais taikomas papildomos profesinės patirties reikalavimas:






  a) | vaistinių preparatų farmacinės formos ruošimas; |
| --- | --- | --- |

34.

45 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės užtikrina, kad asmenys, turintys universiteto ar pripažinto lygiaverčio lygio farmacijos mokslo formalios kvalifikacijos įrodymą, atitinkantį 44 straipsnyje nustatytus reikalavimus, turėtų teisę verstis bent toliau išvardyta veikla, kuriai atitinkamais atvejais taikomas papildomos profesinės patirties reikalavimas:

a)

vaistinių preparatų farmacinės formos ruošimas;

| b) | vaistinių preparatų gamyba ir tyrimai; |
| --- | --- |

b)

vaistinių preparatų gamyba ir tyrimai;

| c) | vaistinių preparatų tyrimai vaistinių preparatų tyrimo laboratorijoje; |
| --- | --- |

c)

vaistinių preparatų tyrimai vaistinių preparatų tyrimo laboratorijoje;

| d) | vaistinių preparatų sandėliavimas, saugojimas ir platinimas vykdant didmeninį platinimą; |
| --- | --- |

d)

vaistinių preparatų sandėliavimas, saugojimas ir platinimas vykdant didmeninį platinimą;

| e) | reikalingos kokybės saugių ir veiksmingų vaistinių preparatų tiekimas, ruošimas, tyrimai, sandėliavimas, platinimas ir išdavimas visuomenei skirtose vaistinėse; |
| --- | --- |

e)

reikalingos kokybės saugių ir veiksmingų vaistinių preparatų tiekimas, ruošimas, tyrimai, sandėliavimas, platinimas ir išdavimas visuomenei skirtose vaistinėse;

| f) | reikiamos kokybės saugių ir veiksmingų vaistinių preparatų ruošimas, tyrimai, sandėliavimas ir išdavimas ligoninėse; |
| --- | --- |

f)

reikiamos kokybės saugių ir veiksmingų vaistinių preparatų ruošimas, tyrimai, sandėliavimas ir išdavimas ligoninėse;

| g) | informacijos ir patarimų apie vaistinius preparatus teikimas, įskaitant informaciją apie tinkamą jų naudojimą; |
| --- | --- |

g)

informacijos ir patarimų apie vaistinius preparatus teikimas, įskaitant informaciją apie tinkamą jų naudojimą;

| h) | pranešimas apie nepageidaujamos reakcijos į farmacijos produktus atvejus kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

h)

pranešimas apie nepageidaujamos reakcijos į farmacijos produktus atvejus kompetentingoms institucijoms;

| i) | individuali pagalba pacientams, kuriems paskirtas gydymas vaistais; |
| --- | --- |

i)

individuali pagalba pacientams, kuriems paskirtas gydymas vaistais;

| j) | pagalba rengiant vietines ir nacionalines visuomenės sveikatos kampanijas.“ |
| --- | --- |

j)

pagalba rengiant vietines ir nacionalines visuomenės sveikatos kampanijas.“

| 35. | 46 straipsnis pakeičiamas taip:
  „46 straipsnis
  Architekto rengimas
  1.   Architekto rengimą turi sudaryti:






  a) | bent penkerių metų studijos pagal nuolatinio mokymo programą universitete arba lygiavertėje mokymo institucijoje, kurios užbaigiamos sėkmingai išlaikius universiteto lygio egzaminus; arba |
| --- | --- | --- |

35.

46 straipsnis pakeičiamas taip:

„46 straipsnis

Architekto rengimas

1.   Architekto rengimą turi sudaryti:

a)

bent penkerių metų studijos pagal nuolatinio mokymo programą universitete arba lygiavertėje mokymo institucijoje, kurios užbaigiamos sėkmingai išlaikius universiteto lygio egzaminus; arba

| b) | bent ketverių metų studijos pagal nuolatinio mokymo programą universitete arba lygiavertėje mokymo institucijoje, kurios užbaigiamos sėkmingai išlaikius universiteto lygio egzaminus ir pateikus pažymėjimą, patvirtinantį, kad atlikta dvejų metų profesinė praktika pagal 4 dalį; |
| --- | --- |

b)

bent ketverių metų studijos pagal nuolatinio mokymo programą universitete arba lygiavertėje mokymo institucijoje, kurios užbaigiamos sėkmingai išlaikius universiteto lygio egzaminus ir pateikus pažymėjimą, patvirtinantį, kad atlikta dvejų metų profesinė praktika pagal 4 dalį;

2.   Architektūra turi būti pagrindinė 1 dalyje nurodytų studijų sudedamoji dalis. Studijose turi būti išlaikyta pusiausvyra tarp teorinių ir praktinių architektūrinio rengimo aspektų ir užtikrintas bent šių žinių, įgūdžių ir kompetencijų įgijimas:

| a) | gebėjimas kurti architektūros projektus, kurie atitiktų estetinius ir techninius reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

gebėjimas kurti architektūros projektus, kurie atitiktų estetinius ir techninius reikalavimus;

| b) | pakankamos architektūros istorijos ir teorijos, susijusių menų, technologijų ir humanitarinių mokslų žinios; |
| --- | --- |

b)

pakankamos architektūros istorijos ir teorijos, susijusių menų, technologijų ir humanitarinių mokslų žinios;

| c) | vaizduojamojo meno ir jo įtakos architektūros projekto kokybei žinios; |
| --- | --- |

c)

vaizduojamojo meno ir jo įtakos architektūros projekto kokybei žinios;

| d) | pakankamos miestų projektavimo, planavimo žinios ir įgūdžiai, reikalingi planavimo procese; |
| --- | --- |

d)

pakankamos miestų projektavimo, planavimo žinios ir įgūdžiai, reikalingi planavimo procese;

| e) | supratimas apie žmonių ir pastatų, pastatų ir jų aplinkos santykį ir apie poreikį suderinti pastatus ir erdvę tarp jų su žmonių poreikiais ir masteliu; |
| --- | --- |

e)

supratimas apie žmonių ir pastatų, pastatų ir jų aplinkos santykį ir apie poreikį suderinti pastatus ir erdvę tarp jų su žmonių poreikiais ir masteliu;

| f) | architekto profesijos ir architekto vaidmens visuomenėje supratimas, ypač rengiant socialinių veiksnių įvertinimo aprašus; |
| --- | --- |

f)

architekto profesijos ir architekto vaidmens visuomenėje supratimas, ypač rengiant socialinių veiksnių įvertinimo aprašus;

| g) | tyrimo ir projekto aprašų rengimo metodikos supratimas; |
| --- | --- |

g)

tyrimo ir projekto aprašų rengimo metodikos supratimas;

| h) | konstrukcinio projektavimo ir su pastatų projektavimu susijusių konstrukcinių ir inžinerinių problemų supratimas; |
| --- | --- |

h)

konstrukcinio projektavimo ir su pastatų projektavimu susijusių konstrukcinių ir inžinerinių problemų supratimas;

| i) | pakankamos žinios apie fizines problemas ir technologijas bei pastatų funkcijas, kad jų vidus būtų patogus, o patys pastatai apsaugotų nuo klimato poveikio pagal tvaraus vystymosi principus; |
| --- | --- |

i)

pakankamos žinios apie fizines problemas ir technologijas bei pastatų funkcijas, kad jų vidus būtų patogus, o patys pastatai apsaugotų nuo klimato poveikio pagal tvaraus vystymosi principus;

| j) | būtini projektavimo įgūdžiai, siekiant patenkinti pastato naudotojo reikalavimus atsižvelgiant į suvaržymus, atsirandančius dėl kainos veiksnių ir statybos normų; |
| --- | --- |

j)

būtini projektavimo įgūdžiai, siekiant patenkinti pastato naudotojo reikalavimus atsižvelgiant į suvaržymus, atsirandančius dėl kainos veiksnių ir statybos normų;

| k) | pakankamos žinios apie pramonę, struktūras, taisykles ir procedūras, reikalingas tam, kad projektų koncepcijos taptų pastatais, o planai būtų įtraukti į bendrąjį planavimą. |
| --- | --- |

k)

pakankamos žinios apie pramonę, struktūras, taisykles ir procedūras, reikalingas tam, kad projektų koncepcijos taptų pastatais, o planai būtų įtraukti į bendrąjį planavimą.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyta akademinių studijų trukmė metais gali būti papildomai išreikšta lygiaverčiais ECTS kreditais.

4.   1 dalies b punkte nurodyta profesinė praktika atliekama tik užbaigus pirmuosius trejus studijų metus. Bent vienerių metų trukmės profesinė praktika turi būti grindžiama žiniomis, įgūdžiais ir kompetencijomis, įgytais 2 dalyje nurodytų studijų metu. Tuo tikslu profesinė praktika atliekama prižiūrint kilmės valstybės narės kompetentingos institucijos įgaliotam asmeniui ar įstaigai. Tokia praktika gali būti atliekama bet kurioje valstybėje. Profesinę praktiką vertina kilmės valstybės narės kompetentinga institucija.“

| 36. | 47 straipsnis pakeičiamas taip:
  „47 straipsnis
  Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo architektų rengimo reikalavimų
  Nukrypstant nuo 46 straipsnio, 21 straipsnį atitinkančiu laikomas ir toks rengimas: rengimas pagal socialinio skatinimo schemas arba nenuoseklios studijos universitete pagal 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus, patvirtintas architektūros egzaminu, kurį išlaikęs specialistas prižiūrint architektui ar architektų biurui dirbo architektūros srityje ne trumpiau kaip septynerius metus. Egzaminas turi būti universiteto lygio ir lygiavertis 46 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytam galutiniam egzaminui.“ |
| --- | --- |

36.

47 straipsnis pakeičiamas taip:

„47 straipsnis

Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo architektų rengimo reikalavimų

Nukrypstant nuo 46 straipsnio, 21 straipsnį atitinkančiu laikomas ir toks rengimas: rengimas pagal socialinio skatinimo schemas arba nenuoseklios studijos universitete pagal 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus, patvirtintas architektūros egzaminu, kurį išlaikęs specialistas prižiūrint architektui ar architektų biurui dirbo architektūros srityje ne trumpiau kaip septynerius metus. Egzaminas turi būti universiteto lygio ir lygiavertis 46 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytam galutiniam egzaminui.“

| 37. | 49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:
  „1a.   1 dalis taip pat taikoma į V priedo sąrašą įtraukto architekto formalios kvalifikacijos įrodymui, kai rengimo kursas pradėtas anksčiau nei 2016 m. sausio 18 d.“; |
| --- | --- | --- |

37.

49 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„1a.   1 dalis taip pat taikoma į V priedo sąrašą įtraukto architekto formalios kvalifikacijos įrodymui, kai rengimo kursas pradėtas anksčiau nei 2016 m. sausio 18 d.“;

| b) | pridedama ši dalis:
  „3.   Kiekviena valstybė narė toliau nurodytus įrodymus savo teritorijoje pripažįsta kaip savo pačios išduodamus formalios kvalifikacijos įrodymus, suteikiančius teisę pradėti ir vykdyti profesinę architekto veiklą: įrodymus, kad baigtas 1985 m. rugpjūčio 5 d. jau buvęs rengimas, pradėtas ne vėliau kaip 2014 m. sausio 17 d., suteikiamas Vokietijos Federacinės Respublikos profesinio rengimo mokyklose („Fachhochschulen“) per trejų metų laikotarpį, atitinkantis 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir suteikiantis teisę užsiimti 48 straipsnyje nurodyta veikla toje valstybėje narėje pagal „architekto“ profesiją, jei po rengimo buvo ketverių metų profesinės patirties Vokietijos Federacinėje Respublikoje laikotarpis, patvirtintas pažymėjimu, išduotu profesinės asociacijos, į kurios sąrašą įrašytas architektas, pageidaujantis pasinaudoti šios direktyvos nuostatomis.“ |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„3.   Kiekviena valstybė narė toliau nurodytus įrodymus savo teritorijoje pripažįsta kaip savo pačios išduodamus formalios kvalifikacijos įrodymus, suteikiančius teisę pradėti ir vykdyti profesinę architekto veiklą: įrodymus, kad baigtas 1985 m. rugpjūčio 5 d. jau buvęs rengimas, pradėtas ne vėliau kaip 2014 m. sausio 17 d., suteikiamas Vokietijos Federacinės Respublikos profesinio rengimo mokyklose („Fachhochschulen“) per trejų metų laikotarpį, atitinkantis 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir suteikiantis teisę užsiimti 48 straipsnyje nurodyta veikla toje valstybėje narėje pagal „architekto“ profesiją, jei po rengimo buvo ketverių metų profesinės patirties Vokietijos Federacinėje Respublikoje laikotarpis, patvirtintas pažymėjimu, išduotu profesinės asociacijos, į kurios sąrašą įrašytas architektas, pageidaujantis pasinaudoti šios direktyvos nuostatomis.“

| 38. | III antraštinėje dalyje įterpiamas šis skyrius:
  „IIIA   skyrius
  Automatinis pripažinimas, remiantis bendraisiais rengimo principais
  49a straipsnis
  Bendroji rengimo struktūra
  1.   Taikant šį straipsnį „bendroji rengimo struktūra“ reiškia bendrą būtiniausių žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinį, būtiną siekiant užsiimti konkrečia profesija. Bendroji rengimo struktūra nepakeičia nacionalinės rengimo programos, nebent valstybė narė pagal savo nacionalinę teisę nuspręstų kitaip. Asmenims, kurie pateikia įrodymą apie tokios struktūros pagrindu įgytą kvalifikaciją, siekiantiems užsiimti profesija valstybėse narėse, kuriose ji reglamentuojama, valstybė narė suteikia teisę užsiimti profesine veikla tomis pačiomis sąlygomis kaip asmenims, kuriems ji pati išduoda formalios kvalifikacijos įrodymą, su sąlyga, kad tokia struktūra atitinka 2 dalyje nustatytas sąlygas.
  2.   Bendroji rengimo struktūra turi atitikti šias sąlygas:






  a) | bendroji rengimo struktūra sudaro galimybes daugiau specialistų judėti iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- | --- |

38.

III antraštinėje dalyje įterpiamas šis skyrius:

„IIIA   skyrius

Automatinis pripažinimas, remiantis bendraisiais rengimo principais

49a straipsnis

Bendroji rengimo struktūra

1.   Taikant šį straipsnį „bendroji rengimo struktūra“ reiškia bendrą būtiniausių žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinį, būtiną siekiant užsiimti konkrečia profesija. Bendroji rengimo struktūra nepakeičia nacionalinės rengimo programos, nebent valstybė narė pagal savo nacionalinę teisę nuspręstų kitaip. Asmenims, kurie pateikia įrodymą apie tokios struktūros pagrindu įgytą kvalifikaciją, siekiantiems užsiimti profesija valstybėse narėse, kuriose ji reglamentuojama, valstybė narė suteikia teisę užsiimti profesine veikla tomis pačiomis sąlygomis kaip asmenims, kuriems ji pati išduoda formalios kvalifikacijos įrodymą, su sąlyga, kad tokia struktūra atitinka 2 dalyje nustatytas sąlygas.

2.   Bendroji rengimo struktūra turi atitikti šias sąlygas:

a)

bendroji rengimo struktūra sudaro galimybes daugiau specialistų judėti iš vienos valstybės narės į kitą;

| b) | profesija, kuriai taikoma bendroji rengimo struktūra arba tokios profesijos rengimas jau yra reglamentuojami bent trečdalyje valstybių narių; |
| --- | --- |

b)

profesija, kuriai taikoma bendroji rengimo struktūra arba tokios profesijos rengimas jau yra reglamentuojami bent trečdalyje valstybių narių;

| c) | bendrą žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinį sudaro bent trečdalyje valstybių narių švietimo ir rengimo sistemose reikalaujamos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos. Nesvarbu, ar žinios, įgūdžiai ir kompetencijos valstybėse narėse įgyjami kaip bendrojo rengimo dalis universitete ar aukštojo mokslo institucijoje, ar kaip profesinio rengimo kursų dalis; |
| --- | --- |

c)

bendrą žinių, įgūdžių ir kompetencijų rinkinį sudaro bent trečdalyje valstybių narių švietimo ir rengimo sistemose reikalaujamos žinios, įgūdžiai ir kompetencijos. Nesvarbu, ar žinios, įgūdžiai ir kompetencijos valstybėse narėse įgyjami kaip bendrojo rengimo dalis universitete ar aukštojo mokslo institucijoje, ar kaip profesinio rengimo kursų dalis;

| d) | bendroji rengimo struktūra grindžiama EKS lygiais, apibrėžtais 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (18) II priede; |
| --- | --- |

d)

bendroji rengimo struktūra grindžiama EKS lygiais, apibrėžtais 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (18) II priede;

| e) | atitinkama profesija nėra įtraukta į kitą bendrąją rengimo struktūrą ir nėra automatiškai pripažįstama pagal III antraštinės dalies III skyrių; |
| --- | --- |

e)

atitinkama profesija nėra įtraukta į kitą bendrąją rengimo struktūrą ir nėra automatiškai pripažįstama pagal III antraštinės dalies III skyrių;

| f) | bendroji rengimo struktūra buvo parengta skaidriais pagrindais vykdant atitinkamą procedūrą, dalyvaujant valstybių narių, kuriose profesija nėra reglamentuojama, atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

f)

bendroji rengimo struktūra buvo parengta skaidriais pagrindais vykdant atitinkamą procedūrą, dalyvaujant valstybių narių, kuriose profesija nėra reglamentuojama, atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams;

| g) | taikant bendrąją rengimo struktūrą, bet kurios valstybės narės piliečiai gali siekti tokiai struktūrai priklausančios profesinės kvalifikacijos prieš tai nereikalaujant, kad jie taptų profesinės organizacijos nariais ar joje prisiregistruotų. |
| --- | --- |

g)

taikant bendrąją rengimo struktūrą, bet kurios valstybės narės piliečiai gali siekti tokiai struktūrai priklausančios profesinės kvalifikacijos prieš tai nereikalaujant, kad jie taptų profesinės organizacijos nariais ar joje prisiregistruotų.

3.   Sąjungos lygio profesinės organizacijos ir nacionalinės profesinės organizacijos ar kompetentingos institucijos iš bent trečdalio valstybių narių gali pateikti Komisijai pasiūlymus dėl bendrųjų rengimo struktūrų, kurie atitinka 2 dalyje nustatytas sąlygas.

4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 57c straipsnį dėl bendrosios rengimo struktūros nustatymo konkrečiai profesijai remiantis šio straipsnio 2 dalyje nustatytomis sąlygomis.

5.   Valstybė narė atleidžiama nuo pareigos savo teritorijoje įvesti 4 dalyje nurodytą bendrąją rengimo struktūrą ir pareigos suteikti automatinį pripažinimą pagal tą bendrąją rengimo struktūrą įgytoms profesinėms kvalifikacijoms, jei įvykdoma viena iš šių sąlygų:

| a) | valstybės narės teritorijoje nėra švietimo ar mokslo institucijų, kurios siūlytų tokį atitinkamos profesijos rengimą; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės teritorijoje nėra švietimo ar mokslo institucijų, kurios siūlytų tokį atitinkamos profesijos rengimą;

| b) | bendrosios rengimo struktūros taikymas darytų neigiamą poveikį valstybės narės švietimo ir profesinio mokymo sistemos organizavimui; |
| --- | --- |

b)

bendrosios rengimo struktūros taikymas darytų neigiamą poveikį valstybės narės švietimo ir profesinio mokymo sistemos organizavimui;

| c) | yra esminių skirtumų tarp bendrosios rengimo struktūros ir valstybės narės teritorijoje reikalaujamo rengimo, ir tie skirtumai kelia didelę riziką viešajai politikai, viešajam saugumui, visuomenės sveikatai ar paslaugų gavėjų saugai arba aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

c)

yra esminių skirtumų tarp bendrosios rengimo struktūros ir valstybės narės teritorijoje reikalaujamo rengimo, ir tie skirtumai kelia didelę riziką viešajai politikai, viešajam saugumui, visuomenės sveikatai ar paslaugų gavėjų saugai arba aplinkos apsaugai.

6.   Valstybės narės per šešis mėnesius nuo 4 dalyje nurodyto deleguotojo akto įsigaliojimo dienos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša:

| a) | nacionalines kvalifikacijas ir, kai taikoma, nacionalinius profesinius vardus, kurie atitinka bendrąją rengimo struktūrą; arba |
| --- | --- |

a)

nacionalines kvalifikacijas ir, kai taikoma, nacionalinius profesinius vardus, kurie atitinka bendrąją rengimo struktūrą; arba

| b) | 5 dalyje nurodytos išimties taikymą, pateikiant pagrindimą, kurios sąlygos pagal 5 dalį buvo įvykdytos. Komisija per tris mėnesius gali paprašyti pateikti papildomą paaiškinimą, jei ji mano, kad valstybė narė nepateikė tinkamo paaiškinimo, kad įvykdyta viena iš šių sąlygų, arba jei tas paaiškinimas buvo nepakankamas. Valstybė narė į tokį prašymą turi atsakyti per tris mėnesius. |
| --- | --- |

b)

5 dalyje nurodytos išimties taikymą, pateikiant pagrindimą, kurios sąlygos pagal 5 dalį buvo įvykdytos. Komisija per tris mėnesius gali paprašyti pateikti papildomą paaiškinimą, jei ji mano, kad valstybė narė nepateikė tinkamo paaiškinimo, kad įvykdyta viena iš šių sąlygų, arba jei tas paaiškinimas buvo nepakankamas. Valstybė narė į tokį prašymą turi atsakyti per tris mėnesius.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriame išvardijamos nacionalinės profesinės kvalifikacijos ir nacionaliniai profesiniai vardai, kurie pagal bendrąją rengimo struktūrą, priimtą pagal 4 dalį, pripažįstami automatiškai.

7.   Šis straipsnis taip pat taikomas tam tikros profesijos specializacijoms su sąlyga, kad tokios specializacijos įgijimas susijęs su profesine veikla, kuri ar teisė kuria užsiimti valstybėse narėse yra reglamentuojamos, kai tokia profesija, bet ne susijusi specializacija, jau automatiškai pripažįstama pagal III antraštinės dalies III skyrių.

49b straipsnis

Bendrieji rengimo testai

1.   Taikant šį straipsnį „bendrasis rengimo testas“ reiškia standartizuotą tinkamumo testą, kuris naudojamas visose dalyvaujančiose valstybėse narėse ir taikomas tik asmenims, turintiems konkrečią profesinę kvalifikaciją. Tokio testo išlaikymas valstybėje narėje suteikia teisę asmeniui, turinčiam tam tikrą profesinę kvalifikaciją, užsiimti profesine veikla bet kurioje priimančioje valstybėje narėje tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios yra taikomos asmenims, įgijusiems toje valstybėje narėje profesinę kvalifikaciją.

2.   Bendrasis rengimo testas turi atitikti šias sąlygas:

| a) | bendrasis rengimo testas sudaro galimybių daugiau specialistų judėti iš vienos valstybės narės į kitą; |
| --- | --- |

a)

bendrasis rengimo testas sudaro galimybių daugiau specialistų judėti iš vienos valstybės narės į kitą;

| b) | profesija, kuriai taikomas bendrasis rengimo testas, yra reglamentuojama, arba jos rengimas yra reglamentuojami bent trečdalyje valstybių narių; |
| --- | --- |

b)

profesija, kuriai taikomas bendrasis rengimo testas, yra reglamentuojama, arba jos rengimas yra reglamentuojami bent trečdalyje valstybių narių;

| c) | bendrasis rengimo testas sudarytas skaidriais pagrindais vykdant atitinkamą procedūrą, dalyvaujant valstybių narių, kuriose profesija nėra reglamentuojama, atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

c)

bendrasis rengimo testas sudarytas skaidriais pagrindais vykdant atitinkamą procedūrą, dalyvaujant valstybių narių, kuriose profesija nėra reglamentuojama, atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams;

| d) | bendrąjį rengimo testą gali laikyti visų valstybių narių piliečiai ir dalyvauti praktiškai organizuojant tokius testus valstybėse narėse nereikalaujant, kad prieš tai jie taptų profesinės organizacijos nariais ar būtų joje prisiregistravę. |
| --- | --- |

d)

bendrąjį rengimo testą gali laikyti visų valstybių narių piliečiai ir dalyvauti praktiškai organizuojant tokius testus valstybėse narėse nereikalaujant, kad prieš tai jie taptų profesinės organizacijos nariais ar būtų joje prisiregistravę.

3.   Sąjungos lygio profesinės organizacijos ir nacionalinės profesinės organizacijos ar kompetentingos institucijos iš bent trečdalio valstybių narių gali pateikti Komisijai pasiūlymus dėl bendrųjų rengimo testų, kurie atitinka 2 dalyje nustatytas sąlygas.

4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 57c straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl bendrųjų rengimo testų turinio ir sąlygų, kuriomis jie gali būti laikomi ir išlaikomi.

5.   Valstybė narė atleidžiama nuo pareigos savo teritorijoje rengti 4 dalyje nurodytą bendrąjį rengimo testą ir pareigos suteikti automatinį pripažinimą specialistams, kurie išlaikė tą bendrąjį rengimo testą, jei įvykdoma viena šių sąlygų:

| a) | atitinkama profesija tos valstybės narės teritorijoje nereglamentuojama; |
| --- | --- |

a)

atitinkama profesija tos valstybės narės teritorijoje nereglamentuojama;

| b) | bendrojo rengimo testo turinys nepakankamai sušvelnina didelę riziką visuomenės sveikatai ar paslaugų gavėjų saugai, kuri užtikrinama tos valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

b)

bendrojo rengimo testo turinys nepakankamai sušvelnina didelę riziką visuomenės sveikatai ar paslaugų gavėjų saugai, kuri užtikrinama tos valstybės narės teritorijoje;

| c) | bendrojo rengimo testo turinys suteiktų daug mažiau patrauklias galimybes verstis šia profesija, palyginti su nacionaliniais reikalavimais. |
| --- | --- |

c)

bendrojo rengimo testo turinys suteiktų daug mažiau patrauklias galimybes verstis šia profesija, palyginti su nacionaliniais reikalavimais.

6.   Valstybės narės per šešis mėnesius nuo 4 dalyje nurodyto deleguotojo akto įsigaliojimo dienos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša:

| a) | apie savo pajėgumus rengti tokius testus; arba |
| --- | --- |

a)

apie savo pajėgumus rengti tokius testus; arba

| b) | 5 dalyje nurodytos išimties taikymą, pateikiant pagrindimą, kurios sąlygos pagal 5 dalį buvo įvykdytos. Komisija per tris mėnesius gali paprašyti pateikti papildomą paaiškinimą, jei ji mano, kad valstybė narė nepateikė tinkamo paaiškinimo, kad įvykdoma viena iš šių sąlygų, arba jei tas paaiškinimas nepakankamas. Valstybė narė į tokį prašymą turi atsakyti per tris mėnesius. |
| --- | --- |

b)

5 dalyje nurodytos išimties taikymą, pateikiant pagrindimą, kurios sąlygos pagal 5 dalį buvo įvykdytos. Komisija per tris mėnesius gali paprašyti pateikti papildomą paaiškinimą, jei ji mano, kad valstybė narė nepateikė tinkamo paaiškinimo, kad įvykdoma viena iš šių sąlygų, arba jei tas paaiškinimas nepakankamas. Valstybė narė į tokį prašymą turi atsakyti per tris mėnesius.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriame pateikiamas valstybių narių, kuriose turi būti rengiami pagal 4 dalį patvirtinti bendrojo rengimo testai, sąrašas, tų testų dažnumas per kalendorinius metus ir kitos procedūros, būtinos rengiant bendrojo rengimo testus visose valstybėse narėse.

| 39. | 50 straipsnyje įterpiamos šios dalys:
  „3a.   Iškilus pagrįstų abejonių, priimančioji valstybė narė gali reikalauti valstybės narės kompetentingas institucijas patvirtinti, kad pareiškėjui nėra laikinai ar visam laikui sustabdyta teisė užsiimti profesija dėl sunkaus profesinio nusižengimo ar teistumo dėl baudžiamojo nusižengimo, susijusio su bet kokia jo ir (arba) jos profesine veikla.
  3b.   Įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos informacija pagal šį straipsnį keičiasi per IMI.“ |
| --- | --- |

39.

50 straipsnyje įterpiamos šios dalys:

„3a.   Iškilus pagrįstų abejonių, priimančioji valstybė narė gali reikalauti valstybės narės kompetentingas institucijas patvirtinti, kad pareiškėjui nėra laikinai ar visam laikui sustabdyta teisė užsiimti profesija dėl sunkaus profesinio nusižengimo ar teistumo dėl baudžiamojo nusižengimo, susijusio su bet kokia jo ir (arba) jos profesine veikla.

3b.   Įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos informacija pagal šį straipsnį keičiasi per IMI.“

| 40. | 52 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Valstybė narė gali nesuteikti teisės naudoti profesinį vardą profesinių kvalifikacijų turėtojams, jei ji apie tokią asociaciją ar organizaciją nepranešė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pagal 3 straipsnio 2 dalį.“ |
| --- | --- |

40.

52 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Valstybė narė gali nesuteikti teisės naudoti profesinį vardą profesinių kvalifikacijų turėtojams, jei ji apie tokią asociaciją ar organizaciją nepranešė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pagal 3 straipsnio 2 dalį.“

| 41. | 53 straipsnis pakeičiamas taip:
  „53 straipsnis
  Kalbų mokėjimas
  1.   Specialistai, kurių profesinė kvalifikacija pripažinta, turi mokėti kalbas, būtinas užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje.
  2.   Valstybė narė užtikrina, kad 1 dalyje nustatytos pareigos atitikties įvykdymo kontrolę atliktų už tai atsakingos kompetentingos institucijos arba ji būtų vykdoma joms prižiūrint ir kad ši kontrolė apsiribotų priimančiosios valstybės narės vienos oficialiosios kalbos mokėjimo tikrinimu arba priimančiosios valstybės narės vienos administracinės kalbos mokėjimo tikrinimu, su sąlyga, kad ta administracinė kalba taip pat yra oficialioji Sąjungos kalba.
  3.   Pagal 2 dalį vykdomas tikrinimas gali būti paskirtas tuo atveju, jei profesija, kuria bus užsiimama, daro poveikį pacientų saugumui. Tikrinimas gali būti paskirtas ir kitų profesijų atžvilgiu, kai yra didelių ir konkrečių abejonių dėl tinkamo specialisto kalbos mokėjimo jam siekiant užsiimti pageidaujama profesine veikla.
  Kalbos mokėjimą galima tikrinti tik po to, kai išduodama Europos profesinė kortelė pagal 4d straipsnį, arba atitinkamai po to, kai pripažįstama profesinė kvalifikacija.
  4.   Kalbos mokėjimo tikrinimas turi būti proporcingas veiklai, kuria ketinama užsiimti. Atitinkamam specialistui turi būti leidžiama tokio tikrinimo rezultatus apskųsti remiantis nacionaline teise.“ |
| --- | --- |

41.

53 straipsnis pakeičiamas taip:

„53 straipsnis

Kalbų mokėjimas

1.   Specialistai, kurių profesinė kvalifikacija pripažinta, turi mokėti kalbas, būtinas užsiimti profesine veikla priimančiojoje valstybėje narėje.

2.   Valstybė narė užtikrina, kad 1 dalyje nustatytos pareigos atitikties įvykdymo kontrolę atliktų už tai atsakingos kompetentingos institucijos arba ji būtų vykdoma joms prižiūrint ir kad ši kontrolė apsiribotų priimančiosios valstybės narės vienos oficialiosios kalbos mokėjimo tikrinimu arba priimančiosios valstybės narės vienos administracinės kalbos mokėjimo tikrinimu, su sąlyga, kad ta administracinė kalba taip pat yra oficialioji Sąjungos kalba.

3.   Pagal 2 dalį vykdomas tikrinimas gali būti paskirtas tuo atveju, jei profesija, kuria bus užsiimama, daro poveikį pacientų saugumui. Tikrinimas gali būti paskirtas ir kitų profesijų atžvilgiu, kai yra didelių ir konkrečių abejonių dėl tinkamo specialisto kalbos mokėjimo jam siekiant užsiimti pageidaujama profesine veikla.

Kalbos mokėjimą galima tikrinti tik po to, kai išduodama Europos profesinė kortelė pagal 4d straipsnį, arba atitinkamai po to, kai pripažįstama profesinė kvalifikacija.

4.   Kalbos mokėjimo tikrinimas turi būti proporcingas veiklai, kuria ketinama užsiimti. Atitinkamam specialistui turi būti leidžiama tokio tikrinimo rezultatus apskųsti remiantis nacionaline teise.“

| 42. | IV antraštinėje dalyje įterpiamas šis straipsnis:
  „55a straipsnis
  Profesinės praktikos pripažinimas
  1.   Jei užsiimti reglamentuojama profesija kilmės valstybėje narėje leidžiama tik baigus profesinę praktiką, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija, nagrinėdama prašymą suteikti leidimą užsiimti reglamentuojama profesija, pripažįsta kitoje valstybėje narėje atliktą profesinę praktiką su sąlyga, kad praktika atitinka 2 dalyje nurodytas paskelbtas gaires, bei atsižvelgia į trečiojoje šalyje atliktą profesinę praktiką. Vis dėlto valstybės narės gali nacionalinės teisės aktuose nustatyti pagrįstą profesinės praktikos dalies, kurią galima atlikti užsienyje, trukmės apribojimą.
  2.   Profesinės praktikos pripažinimas nepakeičia nustatytų reikalavimų išlaikyti egzaminą tam, kad būtų suteikta teisė užsiimti aptariama profesija. Kompetentingos institucijos paskelbia profesinės praktikos, kuri atliekama kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, organizavimo ir pripažinimo gaires, visų pirma dėl profesinės praktikos vadovo vaidmens.“ |
| --- | --- |

42.

IV antraštinėje dalyje įterpiamas šis straipsnis:

„55a straipsnis

Profesinės praktikos pripažinimas

1.   Jei užsiimti reglamentuojama profesija kilmės valstybėje narėje leidžiama tik baigus profesinę praktiką, kilmės valstybės narės kompetentinga institucija, nagrinėdama prašymą suteikti leidimą užsiimti reglamentuojama profesija, pripažįsta kitoje valstybėje narėje atliktą profesinę praktiką su sąlyga, kad praktika atitinka 2 dalyje nurodytas paskelbtas gaires, bei atsižvelgia į trečiojoje šalyje atliktą profesinę praktiką. Vis dėlto valstybės narės gali nacionalinės teisės aktuose nustatyti pagrįstą profesinės praktikos dalies, kurią galima atlikti užsienyje, trukmės apribojimą.

2.   Profesinės praktikos pripažinimas nepakeičia nustatytų reikalavimų išlaikyti egzaminą tam, kad būtų suteikta teisė užsiimti aptariama profesija. Kompetentingos institucijos paskelbia profesinės praktikos, kuri atliekama kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, organizavimo ir pripažinimo gaires, visų pirma dėl profesinės praktikos vadovo vaidmens.“

| 43. | V antraštinės dalies pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

43.

V antraštinės dalies pavadinimas pakeičiamas taip:

| 44. | 56 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Kilmės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie drausmines nuobaudas ar baudžiamąsias sankcijas, kurių imtasi, arba bet kokias kitas rimtas, specifines aplinkybes, kurios gali turėti pasekmių pagal šią direktyvą vykdomai veiklai. Tą darydamos jos laikosi asmens duomenų apsaugos taisyklių, numatytų direktyvose 95/46/EB ir 2002/58/EB.“; |
| --- | --- | --- |

44.

56 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Kilmės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie drausmines nuobaudas ar baudžiamąsias sankcijas, kurių imtasi, arba bet kokias kitas rimtas, specifines aplinkybes, kurios gali turėti pasekmių pagal šią direktyvą vykdomai veiklai. Tą darydamos jos laikosi asmens duomenų apsaugos taisyklių, numatytų direktyvose 95/46/EB ir 2002/58/EB.“;

| b) | įterpiama ši dalis:
  „2a.   Taikant 1 ir 2 dalis, kompetentingos institucijos naudojasi IMI.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Taikant 1 ir 2 dalis, kompetentingos institucijos naudojasi IMI.“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Kiekviena valstybė narė paskiria koordinatorių 1 dalyje nurodytai kompetentingų institucijų veiklai ir apie tai informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.
  Koordinatoriaus užduotys yra šios:






  a) | skatinti vienodai taikyti šią direktyvą; |
| --- | --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kiekviena valstybė narė paskiria koordinatorių 1 dalyje nurodytai kompetentingų institucijų veiklai ir apie tai informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją.

Koordinatoriaus užduotys yra šios:

a)

skatinti vienodai taikyti šią direktyvą;

| b) | rinkti visą informaciją, kuri svarbi šios direktyvos taikymui, kaip antai apie sąlygas, nustatytas galimybei užsiimti reglamentuojamomis profesijomis valstybėse narėse; |
| --- | --- |

b)

rinkti visą informaciją, kuri svarbi šios direktyvos taikymui, kaip antai apie sąlygas, nustatytas galimybei užsiimti reglamentuojamomis profesijomis valstybėse narėse;

| c) | nagrinėti pasiūlymus dėl bendrųjų rengimo struktūrų ir bendrųjų rengimo testų; |
| --- | --- |

c)

nagrinėti pasiūlymus dėl bendrųjų rengimo struktūrų ir bendrųjų rengimo testų;

| d) | keistis informacija ir geriausia praktika siekiant optimizuoti tęstinį kvalifikacijos tobulinimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

d)

keistis informacija ir geriausia praktika siekiant optimizuoti tęstinį kvalifikacijos tobulinimą valstybėse narėse;

| e) | keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais taikant 14 straipsnyje nurodytas kompensacines priemones. |
| --- | --- |

e)

keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais taikant 14 straipsnyje nurodytas kompensacines priemones.

Atlikti šios dalies b punkte nurodytą užduotį koordinatoriai gali prašyti pagalbos iš 57b straipsnyje nurodytų pagalbos centrų.“

| 45. | Įterpiamas šis straipsnis:
  „56a straipsnis
  Įspėjimo mechanizmas
  1.   Valstybės narės kompetentingos institucijos informuoja visas kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie specialistą, kurio galimybes užsiimti toliau išvardytomis veiklomis tos valstybės narės teritorijoje nacionalinės valdžios institucijos arba teismai apribojo arba visiškai arba iš dalies uždraudė (net jei tai būtų laikinai):






  a) | medicinos gydytojo ir šeimos gydytojo, turinčio V priedo 5.1.1. ir 5.1.4 punktuose nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- | --- |

45.

Įterpiamas šis straipsnis:

„56a straipsnis

Įspėjimo mechanizmas

1.   Valstybės narės kompetentingos institucijos informuoja visas kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie specialistą, kurio galimybes užsiimti toliau išvardytomis veiklomis tos valstybės narės teritorijoje nacionalinės valdžios institucijos arba teismai apribojo arba visiškai arba iš dalies uždraudė (net jei tai būtų laikinai):

a)

medicinos gydytojo ir šeimos gydytojo, turinčio V priedo 5.1.1. ir 5.1.4 punktuose nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| b) | medicinos gydytojo specialisto, turinčio V priedo 5.1.3 punkte nurodytą kvalifikaciją; |
| --- | --- |

b)

medicinos gydytojo specialisto, turinčio V priedo 5.1.3 punkte nurodytą kvalifikaciją;

| c) | bendrosios praktikos slaugytojo, turinčio V priedo 5.2.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

c)

bendrosios praktikos slaugytojo, turinčio V priedo 5.2.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| d) | gydytojo odontologo, turinčio V priedo 5.3.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

d)

gydytojo odontologo, turinčio V priedo 5.3.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| e) | odontologo specialisto, turinčio V priedo 5.3.3 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

e)

odontologo specialisto, turinčio V priedo 5.3.3 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| f) | veterinarijos gydytojo, turinčio V priedo 5.4.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

f)

veterinarijos gydytojo, turinčio V priedo 5.4.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| g) | akušerio, turinčio V priedo 5.5.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

g)

akušerio, turinčio V priedo 5.5.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| h) | vaistininko, turinčio V priedo 5.6.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą; |
| --- | --- |

h)

vaistininko, turinčio V priedo 5.6.2 punkte nurodytos formalios kvalifikacijos įrodymą;

| i) | VII priedo 2 punkte nurodyto pažymėjimo turėtojo, liudijančio, kad jis užbaigė rengimą, kuris atitinka atitinkamai 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 arba 44 straipsniuose nurodytus būtiniausius reikalavimus, tačiau kuris prasidėjo anksčiau nei V priedo 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 punktuose nurodytų kvalifikacijų įgijimo atskaitos datos; |
| --- | --- |

i)

VII priedo 2 punkte nurodyto pažymėjimo turėtojo, liudijančio, kad jis užbaigė rengimą, kuris atitinka atitinkamai 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 arba 44 straipsniuose nurodytus būtiniausius reikalavimus, tačiau kuris prasidėjo anksčiau nei V priedo 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 punktuose nurodytų kvalifikacijų įgijimo atskaitos datos;

| j) | pažymėjimo apie įgytas teises turėtojo, kaip nurodyta 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 ir 43a straipsniuose; |
| --- | --- |

j)

pažymėjimo apie įgytas teises turėtojo, kaip nurodyta 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 ir 43a straipsniuose;

| k) | kitų specialistų, užsiimančių veikla, darančia poveikį pacientų saugumui, kai specialistas užsiima toje valstybėje narėje reglamentuojama profesija; |
| --- | --- |

k)

kitų specialistų, užsiimančių veikla, darančia poveikį pacientų saugumui, kai specialistas užsiima toje valstybėje narėje reglamentuojama profesija;

| l) | specialistų, užsiimančių veikla, susijusia su nepilnamečių asmenų ugdymu, įskaitant vaikų priežiūrą ir ikimokyklinį bei priešmokyklinį ugdymą, kai specialistas užsiima toje valstybėje narėje reglamentuojama profesija. |
| --- | --- |

l)

specialistų, užsiimančių veikla, susijusia su nepilnamečių asmenų ugdymu, įskaitant vaikų priežiūrą ir ikimokyklinį bei priešmokyklinį ugdymą, kai specialistas užsiima toje valstybėje narėje reglamentuojama profesija.

2.   Kompetentingos institucijos 1 dalyje nurodytą informaciją įspėjimo būdu per IMI sistemą išsiunčia ne vėliau kaip per tris dienas nuo sprendimo, kuriuo apribojamos atitinkamo specialisto galimybės visiškai arba iš dalies vykdyti profesinę veiklą arba tokią veiklą vykdyti jam uždraudžiama, priėmimo datos. Pateikiant tą informaciją nurodomi tik šie duomenys:

| a) | specialisto tapatybė; |
| --- | --- |

a)

specialisto tapatybė;

| b) | atitinkamos profesijos pavadinimas; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos profesijos pavadinimas;

| c) | informacija apie sprendimą dėl apribojimo arba draudimo priėmusią nacionalinę valdžios instituciją arba teismą; |
| --- | --- |

c)

informacija apie sprendimą dėl apribojimo arba draudimo priėmusią nacionalinę valdžios instituciją arba teismą;

| d) | informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo sritį; ir |
| --- | --- |

d)

informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo sritį; ir

| e) | informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo laikotarpį. |
| --- | --- |

e)

informacija apie apribojimo arba draudimo taikymo laikotarpį.

3.   Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos ne vėliau kaip per tris dienas po teismo sprendimo priėmimo dienos įspėjimo būdu per IMI sistemą informuoja visų kitų valstybių narių kompetentingas institucijas apie specialistų, kurie pateikė prašymą dėl kvalifikacijos pripažinimo pagal šią direktyvą ir kurie, kaip pripažinta vėlesniais teismų sprendimais, tokiomis aplinkybėmis naudojosi suklastotais dokumentais, patvirtinančiais jų profesinę kvalifikaciją, tapatybę.

4.   Asmens duomenų tvarkymas valstybėms narėms keičiantis 1 ir 3 dalyse nurodyta informacija vykdomas laikantis direktyvų 95/46/EB ir 2002/58/EB. Komisija asmens duomenis tvarko laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001.

5.   Kai nustoja galioti 1 dalyje nurodytas draudimas arba apribojimas, apie tai nedelsiant informuojamos visų valstybių narių kompetentingos institucijos. Tuo tikslu valstybės narės kompetentingos institucijos, kurios teikia informaciją pagal 1 dalį, taip pat turi informuoti ir apie galiojimo pabaigos datą, ir apie bet kokį vėlesnį tos datos pakeitimą.

6.   Valstybės narės numato, kad specialistai, apie kuriuos įspėjimai yra išsiųsti kitoms valstybėms narėms, būtų raštu informuoti apie sprendimus dėl įspėjimo tuo pačiu metu, kai buvo išsiųstas įspėjimas, galėtų apskųsti sprendimą pagal nacionalinę teisę arba prašyti tokius sprendimus pakeisti ir turėtų teisę į dėl kitoms valstybėms narėms išsiųsto neteisingo įspėjimo patirtos žalos atlyginimą – tokiais atvejais įspėjimo sprendime turi būti nurodyta, kad specialistas yra inicijavęs procesą dėl sprendimo dėl įspėjimo.

7.   Duomenys apie įspėjimus IMI sistemoje gali būti tvarkomi įspėjimų galiojimo laikotarpiu. Įspėjimai ištrinami per tris dienas nuo sprendimo juos panaikinti priėmimo dienos arba nuo 1 dalyje nurodyto apribojimo ar draudimo galiojimo pabaigos dienos.

8.   Komisija priima įgyvendinimo aktus dėl įspėjimo mechanizmo taikymo. Į tuos įgyvendinimo aktus įtraukiamos nuostatos dėl valdžios institucijų, įgaliotų siųsti arba gauti įspėjimus, dėl įspėjimų atšaukimo ir panaikinimo ir dėl priemonių, skirtų užtikrinti duomenų tvarkymo saugumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 58 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

| 46. | 57 straipsnis pakeičiamas taip:
  „57 straipsnis
  Centrinė internetinė prieiga prie informacijos
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (19) 6 straipsnyje nurodytuose kontaktiniuose centruose internetu būtų prieinama ir reguliariai atnaujinama ši informacija:






  a) | valstybės narės visų reglamentuojamų profesijų sąrašas, įskaitant už kiekvieną reglamentuojamą profesiją atsakingos kompetentingos institucijos ir 57b straipsnyje nurodytų pagalbos centrų kontaktinius duomenis; |
| --- | --- | --- |

46.

57 straipsnis pakeičiamas taip:

„57 straipsnis

Centrinė internetinė prieiga prie informacijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (19) 6 straipsnyje nurodytuose kontaktiniuose centruose internetu būtų prieinama ir reguliariai atnaujinama ši informacija:

a)

valstybės narės visų reglamentuojamų profesijų sąrašas, įskaitant už kiekvieną reglamentuojamą profesiją atsakingos kompetentingos institucijos ir 57b straipsnyje nurodytų pagalbos centrų kontaktinius duomenis;

| b) | profesijų, kurioms gali būti išduota Europos profesinė kortelė, sąrašas, tos kortelės veikimas, įskaitant visus specialistų mokėtinus mokesčius, ir tą kortelę išduoti kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

b)

profesijų, kurioms gali būti išduota Europos profesinė kortelė, sąrašas, tos kortelės veikimas, įskaitant visus specialistų mokėtinus mokesčius, ir tą kortelę išduoti kompetentingos institucijos;

| c) | visų profesijų, kurioms valstybės narės pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus taiko 7 straipsnio 4 dalį, sąrašas; |
| --- | --- |

c)

visų profesijų, kurioms valstybės narės pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus taiko 7 straipsnio 4 dalį, sąrašas;

| d) | reglamentuojamo rengimo ir 11 straipsnio c punkto ii papunktyje nurodyto specialios struktūros rengimo sąrašas; |
| --- | --- |

d)

reglamentuojamo rengimo ir 11 straipsnio c punkto ii papunktyje nurodyto specialios struktūros rengimo sąrašas;

| e) | valstybės narės reglamentuojamoms profesijoms taikomi 7, 50, 51 ir 53 straipsniuose nurodyti reikalavimai ir procedūros, įskaitant visus piliečių mokėtinus mokesčius ir kompetentingoms institucijoms pateiktinus dokumentus; |
| --- | --- |

e)

valstybės narės reglamentuojamoms profesijoms taikomi 7, 50, 51 ir 53 straipsniuose nurodyti reikalavimai ir procedūros, įskaitant visus piliečių mokėtinus mokesčius ir kompetentingoms institucijoms pateiktinus dokumentus;

| f) | informacija, kaip, remiantis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais, apskųsti pagal šią direktyvą priimtus kompetentingų institucijų sprendimus. |
| --- | --- |

f)

informacija, kaip, remiantis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais, apskųsti pagal šią direktyvą priimtus kompetentingų institucijų sprendimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodyta informacija ir pagalba būtų teikiama naudotojams aiškiu ir suprantamu būdu, kad ji būtų lengvai prieinama nuotoliniu būdu ir elektroninėmis priemonėmis bei būtų nuolat atnaujinama.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad į kiekvieną kontaktiniam centrui adresuotą prašymą pateikti informaciją būtų atsakyta kiek įmanoma greičiau.

4.   Valstybės narės ir Komisija imasi papildomų priemonių, siekdamos paskatinti kontaktinius centrus teikti 1 dalyje numatytą informaciją kitomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis. Tai nedaro poveikio valstybių narių teisės aktams dėl kalbų naudojimo jų teritorijoje.

5.   Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija 1, 2 ir 4 dalių įgyvendinimo tikslais.

| 47. | Įterpiami šie straipsniai:
  „57a straipsnis
  Procedūrų atlikimas elektroninėmis priemonėmis
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi reikalavimai, procedūros ir formalumai, susiję su šioje direktyvoje reglamentuojamais dalykais, būtų lengvai įvykdomi nuotoliniu būdu ir elektroninėmis priemonėmis atitinkamuose kontaktiniuose centruose arba atitinkamose kompetentingose institucijose. Tai netrukdo valstybių narių kompetentingoms institucijoms vėliau prašyti pateikti patvirtintas dokumentų kopijas, jei kyla pagrįstų abejonių ir kai tai yra griežtai būtina.
  2.   1 dalis netaikoma adaptacijos laikotarpio įvykdymui ar tinkamumo testo atlikimui.
  3.   Kai yra pagrįsta, jog valstybės narės prašytų saugaus elektroninio parašo, kaip apibrėžta 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos (20) 2 straipsnio 2 punkte, siekiant atlikti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras, valstybės narės priima elektroninius parašus, atitinkančius 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimą 2009/767/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nustatomos priemonės procedūroms, atliekamoms naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir kontaktinių centrų paslaugomis, palengvinti (21), ir suteikia technines priemones tvarkyti dokumentus su apibrėžtų formatų saugiais elektroniniais parašais, kaip nustatyta 2011 m. vasario 25 d. Komisijos sprendime 2011/130/ES, kuriuo nustatomi būtinieji dokumentų, kompetentingų institucijų pasirašomų elektroniniu būdu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje, tarptautinio tvarkymo reikalavimai (22).
  4.   Visos procedūros vykdomos pagal Direktyvos 2006/123/EB 8 straipsnį dėl kontaktinių centrų. Šios Direktyvos 7 straipsnio 4 dalyje ir 51 straipsnyje nustatytų procedūrinių laikotarpių pradžia yra piliečio paraiškos arba bet kokio trūkstamo dokumento pateikimo kontaktiniam centrui arba tiesiogiai atitinkamai kompetentingai institucijai data. Bet koks prašymas pateikti patvirtintas dokumentų kopijas, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, nelaikomas prašymu pateikti trūkstamus dokumentus.
  57b straipsnis
  Pagalbos centrai
  1.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. paskiria pagalbos centrą, kurio paskirtis - pagalbos dėl šioje direktyvoje numatytų profesinių kvalifikacijų pripažinimo teikimas piliečiams ir kitų valstybių narių pagalbos centrams, įskaitant informaciją apie profesijas ir užsiėmimą jomis reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus, socialinės teisės aktus ir, kai taikytina, etikos taisykles.
  2.   Priimančių valstybių narių pagalbos centrai padeda piliečiams naudotis pagal šią direktyvą jiems suteikiamomis teisėmis, prireikus, bendradarbiaujant su kilmės valstybės narės pagalbos centru ir kompetentingomis institucijomis bei priimančiosios valstybės narės kontaktiniais centrais.
  3.   Kiekviena kilmės arba priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija visapusiškai bendradarbiauja su priimančiosios valstybės narės pagalbos centru ir prireikus kilmės valstybės narės pagalbos centru ir tokių centrų prašymu teikia jiems visą atitinkamą informaciją, laikydamasi duomenų apsaugos taisyklių, kaip nurodyta direktyvose 95/46/EB ir 2002/58/EB.
  4.   Komisijos prašymu pagalbos centrai informuoja Komisiją apie užklausimų, susijusių su jų sprendžiamais klausimais, rezultatus per du mėnesius nuo tokio prašymo gavimo.
  57c straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   3 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, 20 straipsnyje, 21 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 21a straipsnio 4 dalyje, 25 straipsnio 5 dalyje, 26 straipsnio antroje pastraipoje, 31 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 34 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 35 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 38 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 40 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, 44 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 49a straipsnio 4 dalyje ir 49b straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 17 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, 20 straipsnyje, 21 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 21a straipsnio 4 dalyje, 25 straipsnio 5 dalyje, 26 straipsnio antroje pastraipoje, 31 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 34 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 35 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 38 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 40 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, 44 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 49a straipsnio 4 dalyje ir 49b straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 3 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, 20 straipsnį, 21 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą, 21a straipsnio 4 dalį, 25 straipsnio 5 dalį, 26 straipsnio antrą pastraipą, 31 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 34 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 35 straipsnio 4 ir 5 dalis, 38 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 40 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą, 44 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 49a straipsnio 4 dalį ir 49b straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |
| --- | --- |

47.

Įterpiami šie straipsniai:

„57a straipsnis

Procedūrų atlikimas elektroninėmis priemonėmis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visi reikalavimai, procedūros ir formalumai, susiję su šioje direktyvoje reglamentuojamais dalykais, būtų lengvai įvykdomi nuotoliniu būdu ir elektroninėmis priemonėmis atitinkamuose kontaktiniuose centruose arba atitinkamose kompetentingose institucijose. Tai netrukdo valstybių narių kompetentingoms institucijoms vėliau prašyti pateikti patvirtintas dokumentų kopijas, jei kyla pagrįstų abejonių ir kai tai yra griežtai būtina.

2.   1 dalis netaikoma adaptacijos laikotarpio įvykdymui ar tinkamumo testo atlikimui.

3.   Kai yra pagrįsta, jog valstybės narės prašytų saugaus elektroninio parašo, kaip apibrėžta 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos (20) 2 straipsnio 2 punkte, siekiant atlikti šio straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras, valstybės narės priima elektroninius parašus, atitinkančius 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimą 2009/767/EB, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje nustatomos priemonės procedūroms, atliekamoms naudojantis elektroninėmis priemonėmis ir kontaktinių centrų paslaugomis, palengvinti (21), ir suteikia technines priemones tvarkyti dokumentus su apibrėžtų formatų saugiais elektroniniais parašais, kaip nustatyta 2011 m. vasario 25 d. Komisijos sprendime 2011/130/ES, kuriuo nustatomi būtinieji dokumentų, kompetentingų institucijų pasirašomų elektroniniu būdu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje, tarptautinio tvarkymo reikalavimai (22).

4.   Visos procedūros vykdomos pagal Direktyvos 2006/123/EB 8 straipsnį dėl kontaktinių centrų. Šios Direktyvos 7 straipsnio 4 dalyje ir 51 straipsnyje nustatytų procedūrinių laikotarpių pradžia yra piliečio paraiškos arba bet kokio trūkstamo dokumento pateikimo kontaktiniam centrui arba tiesiogiai atitinkamai kompetentingai institucijai data. Bet koks prašymas pateikti patvirtintas dokumentų kopijas, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, nelaikomas prašymu pateikti trūkstamus dokumentus.

57b straipsnis

Pagalbos centrai

1.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. paskiria pagalbos centrą, kurio paskirtis - pagalbos dėl šioje direktyvoje numatytų profesinių kvalifikacijų pripažinimo teikimas piliečiams ir kitų valstybių narių pagalbos centrams, įskaitant informaciją apie profesijas ir užsiėmimą jomis reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus, socialinės teisės aktus ir, kai taikytina, etikos taisykles.

2.   Priimančių valstybių narių pagalbos centrai padeda piliečiams naudotis pagal šią direktyvą jiems suteikiamomis teisėmis, prireikus, bendradarbiaujant su kilmės valstybės narės pagalbos centru ir kompetentingomis institucijomis bei priimančiosios valstybės narės kontaktiniais centrais.

3.   Kiekviena kilmės arba priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija visapusiškai bendradarbiauja su priimančiosios valstybės narės pagalbos centru ir prireikus kilmės valstybės narės pagalbos centru ir tokių centrų prašymu teikia jiems visą atitinkamą informaciją, laikydamasi duomenų apsaugos taisyklių, kaip nurodyta direktyvose 95/46/EB ir 2002/58/EB.

4.   Komisijos prašymu pagalbos centrai informuoja Komisiją apie užklausimų, susijusių su jų sprendžiamais klausimais, rezultatus per du mėnesius nuo tokio prašymo gavimo.

57c straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, 20 straipsnyje, 21 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 21a straipsnio 4 dalyje, 25 straipsnio 5 dalyje, 26 straipsnio antroje pastraipoje, 31 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 34 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 35 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 38 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 40 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, 44 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 49a straipsnio 4 dalyje ir 49b straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 17 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, 20 straipsnyje, 21 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje, 21a straipsnio 4 dalyje, 25 straipsnio 5 dalyje, 26 straipsnio antroje pastraipoje, 31 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 34 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 35 straipsnio 4 ir 5 dalyse, 38 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 40 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, 44 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 49a straipsnio 4 dalyje ir 49b straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 3 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, 20 straipsnį, 21 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą, 21a straipsnio 4 dalį, 25 straipsnio 5 dalį, 26 straipsnio antrą pastraipą, 31 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 34 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 35 straipsnio 4 ir 5 dalis, 38 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 40 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą, 44 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, 49a straipsnio 4 dalį ir 49b straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

| 48. | 58 straipsnis pakeičiamas taip:
  „58 straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Komisijai padeda profesinių kvalifikacijų pripažinimo komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“ |
| --- | --- |

48.

58 straipsnis pakeičiamas taip:

„58 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda profesinių kvalifikacijų pripažinimo komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“

| 49. | 59 straipsnis pakeičiamas taip:
  „59 straipsnis
  Skaidrumas
  1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. perduoda Komisijai jų teritorijoje esamų reglamentuojamų profesijų sąrašą, nurodydamos kiekvienos profesijos veiklą, ir reglamentuojamo rengimo, taip pat 11 straipsnio c punkto ii papunktyje nurodyto specialios struktūros rengimo sąrašą. Visi tų sąrašų pakeitimai taip pat turi būti be nepateisinamo delsimo perduodami Komisijai. Komisija sukuria reglamentuojamų profesijų, įskaitant bendrus kiekvienos profesijos veiklos aprašymus, duomenų bazę, kuri turi būti viešai prieinama, ir ją tvarko.
  2.   Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. valstybės narės pateikia Komisijai profesijų, kurias turinčių asmenų kvalifikacijos pagal 7 straipsnio 4 dalį turi būti patikrintos iš anksto, sąrašą. Valstybės narės nurodo Komisijai konkretų pagrindimą, dėl kurio kiekviena tų profesijų įtraukiama į tą sąrašą.
  3.   Valstybės narės tikrina, ar reikalavimai, kurie taikomi pagal jų teisinę sistemą, kuriais konkrečios profesinės kvalifikacijos turėtojui apribojama teisė užsiimti profesija arba vykdyti profesinę veiklą, įskaitant naudojimąsi profesiniu vardu ir veiklos pagal tokį profesinį vardą vykdymą, (toliau šiame straipsnyje – reikalavimai) yra suderinami su toliau išvardytais principais:






  a) | reikalavimai neturi būti nei tiesiogiai nei netiesiogiai diskriminuojantys dėl pilietybės ar gyvenamosios vietos; |
| --- | --- | --- |

49.

59 straipsnis pakeičiamas taip:

„59 straipsnis

Skaidrumas

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. perduoda Komisijai jų teritorijoje esamų reglamentuojamų profesijų sąrašą, nurodydamos kiekvienos profesijos veiklą, ir reglamentuojamo rengimo, taip pat 11 straipsnio c punkto ii papunktyje nurodyto specialios struktūros rengimo sąrašą. Visi tų sąrašų pakeitimai taip pat turi būti be nepateisinamo delsimo perduodami Komisijai. Komisija sukuria reglamentuojamų profesijų, įskaitant bendrus kiekvienos profesijos veiklos aprašymus, duomenų bazę, kuri turi būti viešai prieinama, ir ją tvarko.

2.   Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. valstybės narės pateikia Komisijai profesijų, kurias turinčių asmenų kvalifikacijos pagal 7 straipsnio 4 dalį turi būti patikrintos iš anksto, sąrašą. Valstybės narės nurodo Komisijai konkretų pagrindimą, dėl kurio kiekviena tų profesijų įtraukiama į tą sąrašą.

3.   Valstybės narės tikrina, ar reikalavimai, kurie taikomi pagal jų teisinę sistemą, kuriais konkrečios profesinės kvalifikacijos turėtojui apribojama teisė užsiimti profesija arba vykdyti profesinę veiklą, įskaitant naudojimąsi profesiniu vardu ir veiklos pagal tokį profesinį vardą vykdymą, (toliau šiame straipsnyje – reikalavimai) yra suderinami su toliau išvardytais principais:

a)

reikalavimai neturi būti nei tiesiogiai nei netiesiogiai diskriminuojantys dėl pilietybės ar gyvenamosios vietos;

| b) | reikalavimai turi būti pagrįsti svarbiomis bendrojo intereso priežastimis; |
| --- | --- |

b)

reikalavimai turi būti pagrįsti svarbiomis bendrojo intereso priežastimis;

| c) | reikalavimai turi būti tinkami siekiant įgyvendinti nustatytą tikslą ir jais neturi būti reikalaujama daugiau, nei būtina tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

c)

reikalavimai turi būti tinkami siekiant įgyvendinti nustatytą tikslą ir jais neturi būti reikalaujama daugiau, nei būtina tam tikslui pasiekti.

4.   1 dalis taip pat taikoma profesijoms, kurias valstybėje narėje reglamentuoja asociacija ar organizacija, kaip apibrėžta 3 straipsnio 2 dalyje, ir bet kokiems narystės šiose asociacijose ar organizacijose reikalavimams.

5.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d. pateikia Komisijai informaciją apie reikalavimus, kuriuos jos ketina palikti galioti, ir nurodo priežastis, kodėl tie reikalavimai atitinka 3 dalį. Per šešis mėnesius nuo priemonės priėmimo valstybės narės pateikia informaciją apie jų vėliau priimtus reikalavimus ir nurodo priežastis, kodėl jų reikalavimai atitinka 3 dalį.

6.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d., o vėliau – kas dvejus metus, Komisijai taip pat pateikia ataskaitą apie panaikintus arba sušvelnintus reikalavimus.

7.   Komisija persiunčia 6 dalyje nurodytas ataskaitas kitoms valstybėms narėms, kurios per šešis mėnesius pateikia savo pastabas. Per tą patį šešių mėnesių laikotarpį Komisija dėl tų ataskaitų tariasi su suinteresuotomis šalimis, įskaitant atitinkamus specialistus.

8.   Remdamasi valstybių narių pateikta informacija, Komisija pateikia suvestinę ataskaitą koordinatorių grupei, įsteigtai pagal 2007 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą Nr. 2007/172/EB, kuriuo įsteigiama profesinių kvalifikacijų pripažinimo koordinatorių grupė (23), kuri gali teikti pastabas dėl tos ataskaitos.

9.   Atsižvelgdama į 7 ir 8 dalyse numatytas pastabas, Komisija ne vėliau kaip 2017 m. sausio 18 d. pateikia suvestinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, prireikus kartu su papildomų iniciatyvų pasiūlymais.

| 50. | 60 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Nuo 2016 m. sausio 18 d. į pirmoje pastraipoje nurodytą priimtų sprendimų statistinę suvestinę įtraukiama išsami informacija apie sprendimų, priimtų pagal šią direktyvą, skaičių ir tipus, įskaitant kompetentingų institucijų pagal 4f straipsnį priimtų sprendimų dėl teisės iš dalies užsiimti profesine veikla tipus ir pagrindinių problemų, kylančių taikant šią direktyvą, apibūdinimą.“ |
| --- | --- | --- |

50.

60 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Nuo 2016 m. sausio 18 d. į pirmoje pastraipoje nurodytą priimtų sprendimų statistinę suvestinę įtraukiama išsami informacija apie sprendimų, priimtų pagal šią direktyvą, skaičių ir tipus, įskaitant kompetentingų institucijų pagal 4f straipsnį priimtų sprendimų dėl teisės iš dalies užsiimti profesine veikla tipus ir pagrindinių problemų, kylančių taikant šią direktyvą, apibūdinimą.“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Komisija ne vėliau kaip 2019 m. sausio 18 d., o vėliau – kas penkerius metus, paskelbia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą.
  Pirmojoje tokioje ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas šia direktyva nustatytiems naujiems elementams ir visų pirma atsižvelgiama į šiuos aspektus:






  a) | Europos profesinių kortelių veikimas; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisija ne vėliau kaip 2019 m. sausio 18 d., o vėliau – kas penkerius metus, paskelbia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą.

Pirmojoje tokioje ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas šia direktyva nustatytiems naujiems elementams ir visų pirma atsižvelgiama į šiuos aspektus:

a)

Europos profesinių kortelių veikimas;

| b) | žinių, įgūdžių ir kompetencijų, reikalaujamų norint verstis III antraštinės dalies III skyriuje nurodytomis profesijomis, įskaitant 31 straipsnio 7 dalyje nurodytų kompetencijų sąrašą, atnaujinimas; |
| --- | --- |

b)

žinių, įgūdžių ir kompetencijų, reikalaujamų norint verstis III antraštinės dalies III skyriuje nurodytomis profesijomis, įskaitant 31 straipsnio 7 dalyje nurodytų kompetencijų sąrašą, atnaujinimas;

| c) | bendrųjų rengimo struktūrų ir bendrųjų rengimo testų veikimas; |
| --- | --- |

c)

bendrųjų rengimo struktūrų ir bendrųjų rengimo testų veikimas;

| d) | specialiosios tobulinimo programos, įvestos pagal Rumunijos įstatymus ir kitus teisės aktus asmenims, turintiems formalios kvalifikacijos įrodymą, kaip nurodyta 33a straipsnyje, taip pat asmenims, turintiems aukštesniosios mokyklos lygmens formalios kvalifikacijos įrodymą, rezultatai, siekiant įvertinti poreikį peržiūrėti dabartines nuostatas dėl įgytų teisių režimo, taikomo Rumunijos bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymams. |
| --- | --- |

d)

specialiosios tobulinimo programos, įvestos pagal Rumunijos įstatymus ir kitus teisės aktus asmenims, turintiems formalios kvalifikacijos įrodymą, kaip nurodyta 33a straipsnyje, taip pat asmenims, turintiems aukštesniosios mokyklos lygmens formalios kvalifikacijos įrodymą, rezultatai, siekiant įvertinti poreikį peržiūrėti dabartines nuostatas dėl įgytų teisių režimo, taikomo Rumunijos bendrosios praktikos slaugytojo formalios kvalifikacijos įrodymams.

Valstybės narės pateikia visą informaciją, kuri būtina tai ataskaitai parengti.“

| 51. | 61 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Kai taikytina, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo atitinkamai valstybei narei leidžiama ribotą laikotarpį nukrypti nuo atitinkamos nuostatos.“ |
| --- | --- |

51.

61 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Kai taikytina, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo atitinkamai valstybei narei leidžiama ribotą laikotarpį nukrypti nuo atitinkamos nuostatos.“

| 52. | II ir III priedai išbraukiami. |
| --- | --- |

52.

II ir III priedai išbraukiami.

| 53. | VII priedo 1 punktas papildomas šiuo punktu:






  „g) | kai valstybė narė reikalauja iš savo piliečių, pažyma, patvirtinanti, kad nebuvo nei trumpalaikiu, nei ilgalaikiu laikotarpiu uždrausta užsiimti profesine veikla ar kad asmuo nebuvo teistas už baudžiamuosius nusižengimus.“ |
| --- | --- | --- |

53.

VII priedo 1 punktas papildomas šiuo punktu:

„g)

kai valstybė narė reikalauja iš savo piliečių, pažyma, patvirtinanti, kad nebuvo nei trumpalaikiu, nei ilgalaikiu laikotarpiu uždrausta užsiimti profesine veikla ar kad asmuo nebuvo teistas už baudžiamuosius nusižengimus.“

2 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 1024/2012 pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 1024/2012 priedo 2 punktas pakeičiamas taip:

| „2. | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB (24): 4a–4e straipsniai, 8 straipsnis, 21a straipsnis, 50 straipsnis, 56 straipsnis ir 56a straipsnis. |
| --- | --- |

„2.

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB (24): 4a–4e straipsniai, 8 straipsnis, 21a straipsnis, 50 straipsnis, 56 straipsnis ir 56a straipsnis.

3 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip 2016 m. sausio 18 d.

2.   Bet kuri valstybė narė, kuri 2014 m. sausio 17 d. suteikia galimybę dalyvauti akušerių rengime pagal Direktyvos 2005/36/EB 40 straipsnio 2 dalyje nurodytą I būdą, baigus bent pirmuosius 10 metų vidurinio lavinimo kurso mokykloje, užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad tos direktyvos 40 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų reikalavimų priimti į akušerio rengimą būtų laikomasi ne vėliau kaip 2020 m. sausio 18 d.

3.   Valstybės narės nedelsiant perduoda Komisijai 1 ir 2 dalyse nurodytų nuostatų tekstą.

4.   Valstybės narės, priimdamos 1 ir 2 dalyse nurodytas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo būdus nustato valstybės narės.

5.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje patvirtintų nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

5 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2013 m. lapkričio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 103.

1

(2)  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

3

(4)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

4

(5)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 15.

5

(6)  OL L 78, 1977 3 26, p. 17.

6

(7)  OL L 77, 1998 3 14, p. 36.

7

(8)  OL L 316, 2012 11 14, p. 1.

8

(9)  OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

9

(10)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

10

(11)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

11

(12)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

12

(13)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

13

(14)  OL C 137, 2012 5 12, p. 1.

14

(15)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

15

(16)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

16

(17)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“

17

(18)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.“

18

(19)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.“

19

(20)  OL L 13, 2000 1 19, p. 12.

20

(21)  OL L 274, 2009 10 20, p. 36.

21

(22)  OL L 53, 2011 2 26, p. 66.“

22

(23)  OL L 79, 2007 3 20, p. 38.“

23

(24)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.“

24

---

Komisijos pareiškimas

Atlikdama su 57c straipsnio 2 dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą Komisija užtikrins, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai, ir ji pakankamai iš anksto tinkamai ir skaidriai konsultuosis, ypač su ekspertais iš visų valstybių narių kompetentingų institucijų ir įstaigų, profesinių asociacijų ir švietimo įstaigų, o atitinkamais atvejais su socialinių partnerių ekspertais.

---

SPRENDIMAI

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/171

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1386/2013/ES

2013 m. lapkričio 20 d.

dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Sąjunga išsikėlė tikslą ne vėliau kaip 2020 m. užtikrinti, kad jos ekonomika taptų sumani, tvari ir visa apimanti, ir apibrėžė politikos kryptis ir veiksmus, skirtus, kad ji taptų mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomika (4); |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga išsikėlė tikslą ne vėliau kaip 2020 m. užtikrinti, kad jos ekonomika taptų sumani, tvari ir visa apimanti, ir apibrėžė politikos kryptis ir veiksmus, skirtus, kad ji taptų mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomika (4);

| (2) | viena po kitos priimamos aplinkosaugos veiksmų programos nuo 1973 m. sudarė Sąjungos veiksmų aplinkos srityje pagrindą; |
| --- | --- |

(2)

viena po kitos priimamos aplinkosaugos veiksmų programos nuo 1973 m. sudarė Sąjungos veiksmų aplinkos srityje pagrindą;

| (3) | Šeštoji Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa (5) (toliau - 6-oji AVP) baigė galioti 2012 m. liepos mėn., tačiau daug priemonių ir veiksmų, kurių imtasi pagal tą programą, įgyvendinami toliau; |
| --- | --- |

(3)

Šeštoji Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa (5) (toliau - 6-oji AVP) baigė galioti 2012 m. liepos mėn., tačiau daug priemonių ir veiksmų, kurių imtasi pagal tą programą, įgyvendinami toliau;

| (4) | atlikus galutinį 6-osios AVP vertinimą padaryta išvada, kad programa buvo naudinga aplinkai ir ji suformavo bendrą strateginę kryptį aplinkos politikai. Nepaisant tų pasiekimų, netvarių tendencijų vis dar yra keturiose 6-ojoje AVP nustatytose prioritetinėse srityse: klimato kaitos; gamtos ir biologinės įvairovės; aplinkosaugos ir sveikatos bei gyvenimo kokybės; ir gamtos išteklių bei atliekų; |
| --- | --- |

(4)

atlikus galutinį 6-osios AVP vertinimą padaryta išvada, kad programa buvo naudinga aplinkai ir ji suformavo bendrą strateginę kryptį aplinkos politikai. Nepaisant tų pasiekimų, netvarių tendencijų vis dar yra keturiose 6-ojoje AVP nustatytose prioritetinėse srityse: klimato kaitos; gamtos ir biologinės įvairovės; aplinkosaugos ir sveikatos bei gyvenimo kokybės; ir gamtos išteklių bei atliekų;

| (5) | atlikus galutinį 6-osios AVP vertinimą, paaiškėjo tam tikrų trūkumų. Todėl siekiant Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (toliau - 7-oji AVP) nustatytų tikslų būtinas visapusiškas valstybių narių ir atitinkamų Sąjungos institucijų įsipareigojimas ir pasiryžimas prisiimti atsakomybę, kad būtų suteikta ta nauda, kurią suteikti užsibrėžta programoje; |
| --- | --- |

(5)

atlikus galutinį 6-osios AVP vertinimą, paaiškėjo tam tikrų trūkumų. Todėl siekiant Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje (toliau - 7-oji AVP) nustatytų tikslų būtinas visapusiškas valstybių narių ir atitinkamų Sąjungos institucijų įsipareigojimas ir pasiryžimas prisiimti atsakomybę, kad būtų suteikta ta nauda, kurią suteikti užsibrėžta programoje;

| (6) | remiantis Europos aplinkos agentūros 2010 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvų ataskaita („SOER 2010“) vis dar yra didelių su aplinka susijusių problemų, kurios turės didelį poveikį, jeigu nebus imtasi veiksmų joms spręsti; |
| --- | --- |

(6)

remiantis Europos aplinkos agentūros 2010 m. Europos aplinkos būklės ir perspektyvų ataskaita („SOER 2010“) vis dar yra didelių su aplinka susijusių problemų, kurios turės didelį poveikį, jeigu nebus imtasi veiksmų joms spręsti;

| (7) | dėl pasaulinių sisteminių tendencijų ir iššūkių, susijusių su populiacijos dinamika, urbanizacija, ligomis ir pandemijomis, sparčia technologijų kaita ir netvariu ekonomikos augimu, spręsti aplinkos iššūkius ir pasiekti ilgalaikius darnaus vystymosi tikslus tampa dar sunkiau. Siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos klestėjimą, reikia imtis tolesnių veiksmų tiems iššūkiams spręsti; |
| --- | --- |

(7)

dėl pasaulinių sisteminių tendencijų ir iššūkių, susijusių su populiacijos dinamika, urbanizacija, ligomis ir pandemijomis, sparčia technologijų kaita ir netvariu ekonomikos augimu, spręsti aplinkos iššūkius ir pasiekti ilgalaikius darnaus vystymosi tikslus tampa dar sunkiau. Siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos klestėjimą, reikia imtis tolesnių veiksmų tiems iššūkiams spręsti;

| (8) | labai svarbu, kad 2020 m. Sąjungos prioritetiniai tikslai būtų nustatyti atsižvelgiant į aiškią ilgalaikę viziją 2050 m. Tokiu būdu taip pat būtų užtikrinta stabili aplinka tvarioms investicijoms ir augimui. 7-oji AVP turėtų būti grindžiama strategijos „Europa 2020“ (6) politikos iniciatyvomis, įskaitant Sąjungos klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį (7), Komisijos komunikatą dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (8), ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (9), Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą (10), pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ (11) ir Europos Sąjungos darnaus vystymosi strategiją; |
| --- | --- |

(8)

labai svarbu, kad 2020 m. Sąjungos prioritetiniai tikslai būtų nustatyti atsižvelgiant į aiškią ilgalaikę viziją 2050 m. Tokiu būdu taip pat būtų užtikrinta stabili aplinka tvarioms investicijoms ir augimui. 7-oji AVP turėtų būti grindžiama strategijos „Europa 2020“ (6) politikos iniciatyvomis, įskaitant Sąjungos klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį (7), Komisijos komunikatą dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (8), ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. (9), Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą (10), pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ (11) ir Europos Sąjungos darnaus vystymosi strategiją;

| (9) | 7-oji AVP turėtų padėti pasiekti aplinkos ir klimato kaitos tikslus, dėl kurių Sąjunga jau susitarė, ir nustatyti politikos trūkumus, dėl kurių gali tekti nustatyti papildomų tikslų; |
| --- | --- |

(9)

7-oji AVP turėtų padėti pasiekti aplinkos ir klimato kaitos tikslus, dėl kurių Sąjunga jau susitarė, ir nustatyti politikos trūkumus, dėl kurių gali tekti nustatyti papildomų tikslų;

| (10) | Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. bent 20 % sumažinti savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) kiekį (30 %, su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios šalys prisiims panašius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus ir jei besivystančios šalys prisidės tinkamai laikydamosi savo įsipareigojimų ir pagal atitinkamus pajėgumus); užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2020 m. 20 % suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančių išteklių energija; ir pasiekti 20 % mažesnį pirminės energijos suvartojimą, palyginti su prognozuojamais lygiais, didinant energijos vartojimo efektyvumą (12); |
| --- | --- |

(10)

Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. bent 20 % sumažinti savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) kiekį (30 %, su sąlyga, kad kitos išsivysčiusios šalys prisiims panašius išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus ir jei besivystančios šalys prisidės tinkamai laikydamosi savo įsipareigojimų ir pagal atitinkamus pajėgumus); užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2020 m. 20 % suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančių išteklių energija; ir pasiekti 20 % mažesnį pirminės energijos suvartojimą, palyginti su prognozuojamais lygiais, didinant energijos vartojimo efektyvumą (12);

| (11) | Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. sustabdyti Sąjungoje biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų paslaugų blogėjimą ir jas kuo labiau atkurti, kartu intensyvinant Sąjungos veiksmus, kad būtų užkirstas kelias visuotiniam biologinės įvairovės nykimui (13); |
| --- | --- |

(11)

Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. sustabdyti Sąjungoje biologinės įvairovės nykimą ir ekosistemų paslaugų blogėjimą ir jas kuo labiau atkurti, kartu intensyvinant Sąjungos veiksmus, kad būtų užkirstas kelias visuotiniam biologinės įvairovės nykimui (13);

| (12) | Sąjunga remia tikslus ne vėliau kaip 2030 m. sustabdyti pasaulio miškų ploto mažėjimą ir ne vėliau kaip 2020 m. sumažinti bendrą atogrąžų miškų naikinimą ne mažiau kaip 50 %, palyginti su 2008 m. lygiu (14); |
| --- | --- |

(12)

Sąjunga remia tikslus ne vėliau kaip 2030 m. sustabdyti pasaulio miškų ploto mažėjimą ir ne vėliau kaip 2020 m. sumažinti bendrą atogrąžų miškų naikinimą ne mažiau kaip 50 %, palyginti su 2008 m. lygiu (14);

| (13) | Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2015 m. užtikrinti gerą visų Sąjungos vandenų, įskaitant gėlą vandenį (upes, ežerus ir požeminį vandenį), tarpinius vandenis (upių žiotis ir (arba) deltas) ir priekrantės vandenis vienos jūrmylės atstumu nuo kranto, būklę (15); |
| --- | --- |

(13)

Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2015 m. užtikrinti gerą visų Sąjungos vandenų, įskaitant gėlą vandenį (upes, ežerus ir požeminį vandenį), tarpinius vandenis (upių žiotis ir (arba) deltas) ir priekrantės vandenis vienos jūrmylės atstumu nuo kranto, būklę (15);

| (14) | Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. užtikrinti gerą visų Sąjungos jūros vandenų aplinkos būklę (16); |
| --- | --- |

(14)

Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. užtikrinti gerą visų Sąjungos jūros vandenų aplinkos būklę (16);

| (15) | Sąjunga susitarė užtikrinti tokią oro kokybę, kad žmonių sveikatai ir aplinkai nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir keliamas pavojus (17); |
| --- | --- |

(15)

Sąjunga susitarė užtikrinti tokią oro kokybę, kad žmonių sveikatai ir aplinkai nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir keliamas pavojus (17);

| (16) | Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti tikslą, kad cheminės medžiagos būtų gaminamos ir naudojamos taip, kad kuo labiau sumažėtų jų didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai (18); |
| --- | --- |

(16)

Sąjunga susitarė ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti tikslą, kad cheminės medžiagos būtų gaminamos ir naudojamos taip, kad kuo labiau sumažėtų jų didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai (18);

| (17) | Sąjunga susitarė, kad turi būti apsaugota aplinka ir žmonių sveikata, užkertant kelią neigiamam atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikiui ar jį sumažinant, taip pat sumažinant bendrą išteklių naudojimo poveikį bei padidinant tokio naudojimo efektyvumą, laikantis tokios atliekų hierarchijos: prevencija, parengimas pakartotiniam naudojimui, perdirbimas, kitas naudojimas ir šalinimas (19); |
| --- | --- |

(17)

Sąjunga susitarė, kad turi būti apsaugota aplinka ir žmonių sveikata, užkertant kelią neigiamam atliekų susidarymo ir tvarkymo poveikiui ar jį sumažinant, taip pat sumažinant bendrą išteklių naudojimo poveikį bei padidinant tokio naudojimo efektyvumą, laikantis tokios atliekų hierarchijos: prevencija, parengimas pakartotiniam naudojimui, perdirbimas, kitas naudojimas ir šalinimas (19);

| (18) | Sąjunga susitarė skatinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir stengtis visiškai atsieti ekonomikos augimą nuo aplinkos būklės blogėjimo (20); |
| --- | --- |

(18)

Sąjunga susitarė skatinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir stengtis visiškai atsieti ekonomikos augimą nuo aplinkos būklės blogėjimo (20);

| (19) | Sąjunga susitarė siekti sukurti pasaulį, kuriame, siekiant darnaus vystymosi, žemė neblogėtų (21); |
| --- | --- |

(19)

Sąjunga susitarė siekti sukurti pasaulį, kuriame, siekiant darnaus vystymosi, žemė neblogėtų (21);

| (20) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika siekiama aukšto apsaugos lygio atsižvelgiant į skirtingų Sąjungos regionų būklės įvairovę ir yra grindžiama atsargumo principu ir principais, numatančiais poreikį imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir jog žalą turėtų atlyginti teršėjas; |
| --- | --- |

(20)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika siekiama aukšto apsaugos lygio atsižvelgiant į skirtingų Sąjungos regionų būklės įvairovę ir yra grindžiama atsargumo principu ir principais, numatančiais poreikį imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir jog žalą turėtų atlyginti teršėjas;

| (21) | veiksmų prioritetiniams 7-osios AVP tikslams pasiekti reikėtų imtis įvairiais valdymo lygmenimis laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

(21)

veiksmų prioritetiniams 7-osios AVP tikslams pasiekti reikėtų imtis įvairiais valdymo lygmenimis laikantis subsidiarumo principo;

| (22) | siekiant užtikrinti 7-osios AVP sėkmę ir pasiekti jos prioritetinius tikslus, svarbu skaidriai bendradarbiauti su nevyriausybiniais subjektais; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti 7-osios AVP sėkmę ir pasiekti jos prioritetinius tikslus, svarbu skaidriai bendradarbiauti su nevyriausybiniais subjektais;

| (23) | biologinės įvairovės nykimas ir ekosistemų būklės blogėjimas Sąjungoje turi ne tik svarbių pasekmių aplinkai bei žmonių gerovei, jie taip pat daro poveikį būsimoms kartoms ir brangiai kainuoja visai visuomenei, visų pirma ekonominės veiklos subjektams tuose sektoriuose, kurie tiesiogiai priklauso nuo ekosistemų paslaugų; |
| --- | --- |

(23)

biologinės įvairovės nykimas ir ekosistemų būklės blogėjimas Sąjungoje turi ne tik svarbių pasekmių aplinkai bei žmonių gerovei, jie taip pat daro poveikį būsimoms kartoms ir brangiai kainuoja visai visuomenei, visų pirma ekonominės veiklos subjektams tuose sektoriuose, kurie tiesiogiai priklauso nuo ekosistemų paslaugų;

| (24) | esama didelių galimybių Sąjungoje sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį ir efektyviau naudoti energiją ir išteklius. Dėl to sumažės spaudimas aplinkai, padidės konkurencingumas, rasis naujų augimo šaltinių ir bus kuriama daugiau darbo vietų, nes padidinus efektyvumą bus sutaupyta lėšų, inovacijos pasieks rinką, o ištekliai bus geriau valdomi per visą jų gyvavimo ciklą. Siekiant pasinaudoti šiomis galimybėmis, reikėtų pripažinti, kad visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti sprendžiant klimato kaitos problemą įgyvendinant Sąjungos klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

(24)

esama didelių galimybių Sąjungoje sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį ir efektyviau naudoti energiją ir išteklius. Dėl to sumažės spaudimas aplinkai, padidės konkurencingumas, rasis naujų augimo šaltinių ir bus kuriama daugiau darbo vietų, nes padidinus efektyvumą bus sutaupyta lėšų, inovacijos pasieks rinką, o ištekliai bus geriau valdomi per visą jų gyvavimo ciklą. Siekiant pasinaudoti šiomis galimybėmis, reikėtų pripažinti, kad visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti sprendžiant klimato kaitos problemą įgyvendinant Sąjungos klimato kaitos politiką;

| (25) | su aplinka susijusios problemos ir poveikis aplinkai toliau kelia didelę riziką žmonių sveikatai ir gerovei; priemonės aplinkos būklei gerinti gali būti naudingos sprendžiant šias problemas; |
| --- | --- |

(25)

su aplinka susijusios problemos ir poveikis aplinkai toliau kelia didelę riziką žmonių sveikatai ir gerovei; priemonės aplinkos būklei gerinti gali būti naudingos sprendžiant šias problemas;

| (26) | visapusiškas ir vienodas aplinkos acquis įgyvendinimas visoje Sąjungoje – patikima investicija, naudinga aplinkai, žmonių sveikatai, taip pat ir ekonomikai; |
| --- | --- |

(26)

visapusiškas ir vienodas aplinkos acquis įgyvendinimas visoje Sąjungoje – patikima investicija, naudinga aplinkai, žmonių sveikatai, taip pat ir ekonomikai;

| (27) | Sąjungos aplinkos politika ir toliau turėtų būti formuojama remiantis patikimomis žiniomis ir ji turėtų užtikrinti, kad visais lygmenimis būtų geriau suprantami įrodymai, kuriais grindžiamas politikos formavimas, taip pat ir tais atvejais, kai taikomas atsargumo principas; |
| --- | --- |

(27)

Sąjungos aplinkos politika ir toliau turėtų būti formuojama remiantis patikimomis žiniomis ir ji turėtų užtikrinti, kad visais lygmenimis būtų geriau suprantami įrodymai, kuriais grindžiamas politikos formavimas, taip pat ir tais atvejais, kai taikomas atsargumo principas;

| (28) | kad būtų pasiekti aplinkos ir klimato tikslai, reikėtų pakankamai investicijų ir reikėtų veiksmingiau leisti lėšas vadovaujantis tais tikslais. Reikėtų skatinti naudotis viešojo ir privataus sektoriaus iniciatyvomis; |
| --- | --- |

(28)

kad būtų pasiekti aplinkos ir klimato tikslai, reikėtų pakankamai investicijų ir reikėtų veiksmingiau leisti lėšas vadovaujantis tais tikslais. Reikėtų skatinti naudotis viešojo ir privataus sektoriaus iniciatyvomis;

| (29) | aplinkos aspektų integravimas į visas atitinkamas politikos sritis svarbus, siekiant sumažinti spaudimą aplinkai, kurį kelia kitų sektorių politika ir veikla, ir įgyvendinti su aplinka ir klimatu susijusius tikslus; |
| --- | --- |

(29)

aplinkos aspektų integravimas į visas atitinkamas politikos sritis svarbus, siekiant sumažinti spaudimą aplinkai, kurį kelia kitų sektorių politika ir veikla, ir įgyvendinti su aplinka ir klimatu susijusius tikslus;

| (30) | Sąjungos teritorija yra tankiai apgyvendinta, ir daugiau nei 70 % jos piliečių gyvena miestuose ir priemiesčiuose ir jiems kyla specifinių aplinkos ir su klimatu susijusių problemų; |
| --- | --- |

(30)

Sąjungos teritorija yra tankiai apgyvendinta, ir daugiau nei 70 % jos piliečių gyvena miestuose ir priemiesčiuose ir jiems kyla specifinių aplinkos ir su klimatu susijusių problemų;

| (31) | daug aplinkos problemų yra visuotinės ir jas galima visiškai išspręsti tik taikant visapusišką visuotinį požiūrį; nors kitos aplinkos problemos turi aiškų regioninį aspektą. Todėl jas sprendžiant būtina bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, įskaitant kaimynines šalis bei užjūrio šalis ir teritorijas; |
| --- | --- |

(31)

daug aplinkos problemų yra visuotinės ir jas galima visiškai išspręsti tik taikant visapusišką visuotinį požiūrį; nors kitos aplinkos problemos turi aiškų regioninį aspektą. Todėl jas sprendžiant būtina bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, įskaitant kaimynines šalis bei užjūrio šalis ir teritorijas;

| (32) | 7-oji AVP turėtų remti 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais (toliau - Rio + 20) rezultatų ir joje prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu, kuriais siekiama pasauliniu mastu pereiti prie visa apimančios žaliosios ekonomikos darnaus vystymosi ir skurdo mažinimo kontekste; |
| --- | --- |

(32)

7-oji AVP turėtų remti 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais (toliau - Rio + 20) rezultatų ir joje prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu, kuriais siekiama pasauliniu mastu pereiti prie visa apimančios žaliosios ekonomikos darnaus vystymosi ir skurdo mažinimo kontekste;

| (33) | tinkamas politikos priemonių derinys suteiktų galimybę verslo subjektams ir vartotojams geriau suprasti savo vykdomos veiklos poveikį aplinkai ir tą poveikį valdyti. Tarp tokių politikos priemonių – ekonominės paskatos, rinkos priemonės, informavimo reikalavimai, taip pat savanoriškos priemonės, kurios papildo teisines sistemas ir skatina suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą įvairiais lygmenimis; |
| --- | --- |

(33)

tinkamas politikos priemonių derinys suteiktų galimybę verslo subjektams ir vartotojams geriau suprasti savo vykdomos veiklos poveikį aplinkai ir tą poveikį valdyti. Tarp tokių politikos priemonių – ekonominės paskatos, rinkos priemonės, informavimo reikalavimai, taip pat savanoriškos priemonės, kurios papildo teisines sistemas ir skatina suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą įvairiais lygmenimis;

| (34) | visos priemonės, veiksmai ir tikslai, nustatyti 7-ojoje AVP, turėtų būti vykdomi pagal sumanaus reglamentavimo principus (22) ir prireikus turėtų būti atliekamas išsamus jų poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

(34)

visos priemonės, veiksmai ir tikslai, nustatyti 7-ojoje AVP, turėtų būti vykdomi pagal sumanaus reglamentavimo principus (22) ir prireikus turėtų būti atliekamas išsamus jų poveikio vertinimas;

| (35) | pažangą, padarytą siekiant 7-osios AVP tikslų, reikėtų stebėti, pamatuoti ir įvertinti pagal sutartus rodiklius; |
| --- | --- |

(35)

pažangą, padarytą siekiant 7-osios AVP tikslų, reikėtų stebėti, pamatuoti ir įvertinti pagal sutartus rodiklius;

| (36) | vadovaujantis SESV 192 straipsnio 3 dalimi bendrojoje veiksmų programoje reikėtų nustatyti su Sąjungos aplinkos politika susijusius prioritetinius tikslus; |
| --- | --- |

(36)

vadovaujantis SESV 192 straipsnio 3 dalimi bendrojoje veiksmų programoje reikėtų nustatyti su Sąjungos aplinkos politika susijusius prioritetinius tikslus;

| (37) | šiame sprendime nustatytiems prioritetiniams tikslams pasiekti priede pateikta 7-oji AVP nustato daug priemonių ir veiksmų; |
| --- | --- |

(37)

šiame sprendime nustatytiems prioritetiniams tikslams pasiekti priede pateikta 7-oji AVP nustato daug priemonių ir veiksmų;

| (38) | kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. sukurti bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą, nustatančią prioritetinius tikslus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tos veiksmų programos masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(38)

kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. sukurti bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą, nustatančią prioritetinius tikslus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tos veiksmų programos masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendroji Sąjungos veiksmų programa aplinkosaugos srityje laikotarpiui iki 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau – 7-oji Aplinkosaugos veiksmų programa arba 7-oji AVP) patvirtinama taip, kaip nustatyta priede.

2 straipsnis

1.   Nustatomi šie prioritetiniai 7-osios Aplinkosaugos veiksmų programos tikslai:

| a) | saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą; |
| --- | --- |

a)

saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą;

| b) | pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų efektyviai išteklius naudojančia, žaliąja ir konkurencinga mažą anglies dioksido kiekį išskiriančia ekonomika; |
| --- | --- |

b)

pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų efektyviai išteklius naudojančia, žaliąja ir konkurencinga mažą anglies dioksido kiekį išskiriančia ekonomika;

| c) | apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio spaudimo ir rizikos sveikatai bei gerovei; |
| --- | --- |

c)

apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio spaudimo ir rizikos sveikatai bei gerovei;

| d) | maksimaliai padidinti Sąjungos aplinkos teisės aktų naudingumą gerinant jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

d)

maksimaliai padidinti Sąjungos aplinkos teisės aktų naudingumą gerinant jų įgyvendinimą;

| e) | tobulinti Sąjungos aplinkos politikos žinių ir faktinių duomenų bazę; |
| --- | --- |

e)

tobulinti Sąjungos aplinkos politikos žinių ir faktinių duomenų bazę;

| f) | užtikrinti investicijas į aplinkos ir klimato politiką ir spręsti su aplinka susijusių sąnaudų klausimus; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti investicijas į aplinkos ir klimato politiką ir spręsti su aplinka susijusių sąnaudų klausimus;

| g) | didinti aplinkos aspektų integraciją ir politikos nuoseklumą; |
| --- | --- |

g)

didinti aplinkos aspektų integraciją ir politikos nuoseklumą;

| h) | didinti Sąjungos miestų tvarumą; |
| --- | --- |

h)

didinti Sąjungos miestų tvarumą;

| i) | didinti Sąjungos veiksmų efektyvumą sprendžiant tarptautinius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius. |
| --- | --- |

i)

didinti Sąjungos veiksmų efektyvumą sprendžiant tarptautinius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius.

2.   7-oji AVP grindžiama atsargumo principu, prevencinių veiksmų bei taršos mažinimo ten, kur yra jos šaltinis, principais ir principu „teršėjas moka“.

3.   Įgyvendinant 7-ąją AVP padedama užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir geresnę piliečių gyvenimo kokybę bei gerovę.

4.   Visos priemonės, veiksmai ir tikslai, nustatyti 7-ojoje AVP, siūlomi ir įgyvendinami laikantis išmanaus reglamentavimo principų, o prireikus atliekamas išsamus jų poveikio vertinimas.

3 straipsnis

1.   Atitinkamos Sąjungos institucijos ir valstybės narės atsako už tai, kad būtų imtasi tinkamų veiksmų siekiant įgyvendinti 7-ojoje AVP nustatytus prioritetinius tikslus. Veiksmų imamasi deramai atsižvelgiant į įgaliojimų suteikimo, subsidiarumo ir proporcingumo principus pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį.

2.   Įgyvendindamos 7-ąja AVP, visų lygių viešosios valdžios institucijos bendradarbiauja su verslo subjektais ir socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir atskirais piliečiais.

4 straipsnis

1.   Komisija užtikrina, kad atitinkamų 7-osios AVP dalių įgyvendinimas būtų stebimas vykdant nuolatinę strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo stebėseną. Apie šį procesą sužinoma iš Europos aplinkos agentūros aplinkos būklės rodiklių ir iš rodiklių, naudojamų stebėti esamų aplinkos ir su klimatu susijusių teisės aktų bei tikslų (kaip antai klimato ir energetikos tikslų, biologinės įvairovės tikslų ir efektyvaus išteklių naudojimo pagrindinių etapų) įgyvendinimo pažangą.

2.   Komisija taip pat atlieka 7-osios AVP vertinimą. Tas vertinimas grindžiamas, inter alia, Europos aplinkos agentūros aplinkos būklės ataskaita ir konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais. Komisija remiantis šiuo vertinimu parengtą ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tinkamu laiku prieš 7-osios AVP pabaigą.

3.   Atsižvelgdama į tą vertinimą ir kitus aktualius politikos pokyčius, Komisija, prireikus, laiku pateikia pasiūlymą dėl 8-osios AVP siekiant išvengti reguliavimo spragos tarp 7-osios AVP ir 8-osios AVP.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre 2013 m. lapkričio 20 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  OL C 161, 2013 6 6, p. 77.

1

(2)  OL C 218, 2013 7 30, p. 53.

2

(3)  2013 m. spalio 24 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2013 m. lapkričio 15 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  COM(2010) 2020 ir 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (EUCO 13/10).

4

(5)  2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1600/2002/EB, nustatantis šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (OL L 242, 2002 9 10, p. 1).

5

(6)  COM(2010) 2020.

6

(7)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (OL L 140, 2009 6 5, p. 1), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (OL L 140, 2009 6 5, p. 63), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 98/70/EB nuostatas dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 140, 2009 6 5, p. 88), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (OL L 140, 2009 6 5, p. 114), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

7

2

(8)  COM(2011) 112. Į šį planą savo 2011 m. gegužės 17 d. išvadose atkreipė dėmesį Taryba, jam pritarė Europos Parlamentas savo 2012 m. kovo 15 d. rezoliucijoje (P7_TA(2012)0086).

8

(9)  COM(2011) 244.

9

(10)  COM(2011) 571.

10

(11)  COM(2010) 546.

11

(12)  2007 m. kovo 8 ir 9 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimas.

12

(13)  2010 m. kovo 25 ir 26 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (EUCO 7/10); 2010 m. kovo 15 d. Tarybos išvados (7536/10); COM(2011) 244.

13

(14)  2008 m. gruodžio 4 d. Tarybos išvados (16852/08).

14

(15)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

15

(16)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

16

(17)  Sprendimas Nr. 1600/2002/EB; 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

17

(18)  Sprendimas Nr. 1600/2002/EB; Johanesburgo įgyvendinimo planas (2002 m. pasaulinis aukščiausiojo lygio susitikimas tvaraus vystymosi klausimais).

18

(19)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

19

(20)  2012 m. birželio 11 d. Tarybos išvados (11186/12); COM(2011) 571.

20

(21)  2012 m. liepos 27 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/Res/66/288 dėl konferencijos „Rio + 20“ rezultatų „Ateitis, kurios norime“.

21

(22)  COM(2010) 543.

22

---

PRIEDAS

7-OJI APLINKOSAUGOS VEIKSMŲ PROGRAMA IKI 2020 M. „GYVENTI GERAI PAGAL MŪSŲ PLANETOS IŠGALES“

| 1. | Numatoma tokia 2050 m. vizija, kuria siekiama nurodyti veiksmų kryptį iki ir po 2020 m.:
  2050 m. gyvensime gerai paisydami planetos ekologinių ribų. Mūsų klestėjimo ir sveikos aplinkos pagrindas – inovacinė žiedinė ekonomika, kurioje niekas nešvaistoma veltui, darniai valdomi gamtos ištekliai, o biologinė įvairovė saugoma, vertinama ir atkuriama taip, kad didėtų mūsų visuomenės atsparumas. Ekonomikos augimas, grindžiamas mažo anglies dioksido kiekio technologijomis, yra seniai atsietas nuo išteklių naudojimo, rodant saugios ir tvarios visuomenės pavyzdį visam pasauliui. |
| --- | --- |

1.

Numatoma tokia 2050 m. vizija, kuria siekiama nurodyti veiksmų kryptį iki ir po 2020 m.:

2050 m. gyvensime gerai paisydami planetos ekologinių ribų. Mūsų klestėjimo ir sveikos aplinkos pagrindas – inovacinė žiedinė ekonomika, kurioje niekas nešvaistoma veltui, darniai valdomi gamtos ištekliai, o biologinė įvairovė saugoma, vertinama ir atkuriama taip, kad didėtų mūsų visuomenės atsparumas. Ekonomikos augimas, grindžiamas mažo anglies dioksido kiekio technologijomis, yra seniai atsietas nuo išteklių naudojimo, rodant saugios ir tvarios visuomenės pavyzdį visam pasauliui.

VEIKSMŲ PROGRAMA IKI 2020 M.

| 2. | Per pastaruosius 40 metų priimta daug įvairių aplinkos teisės aktų – kurie prilygsta išsamiausiems pasaulyje moderniems standartams. Tai padėjo išspręsti kai kurias didžiausias Sąjungos piliečių ir verslo subjektų susirūpinimą keliančias aplinkos problemas. |
| --- | --- |

2.

Per pastaruosius 40 metų priimta daug įvairių aplinkos teisės aktų – kurie prilygsta išsamiausiems pasaulyje moderniems standartams. Tai padėjo išspręsti kai kurias didžiausias Sąjungos piliečių ir verslo subjektų susirūpinimą keliančias aplinkos problemas.

| 3. | Per pastaruosius dešimtmečius pavyko labai sumažinti į orą, vandenį ir dirvožemį išmetamų teršalų kiekį; pastaraisiais metais labai sumažintas ir išmetamųjų ŠESD kiekis. Modernizuoti Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktai ir apribotas daugelio toksiškų ar pavojingų medžiagų, kaip antai švinas, kadmis ir gyvsidabris, naudojimas produktuose, kurie naudojami daugelyje namų ūkių. Sąjungos piliečiai naudojasi vandeniu, kurio kokybė yra viena iš geriausių pasaulyje; daugiau nei 18 % Sąjungos teritorijos ir 4 % jos jūrų teritorijos suteiktas saugomų gamtos teritorijų statusas. |
| --- | --- |

3.

Per pastaruosius dešimtmečius pavyko labai sumažinti į orą, vandenį ir dirvožemį išmetamų teršalų kiekį; pastaraisiais metais labai sumažintas ir išmetamųjų ŠESD kiekis. Modernizuoti Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktai ir apribotas daugelio toksiškų ar pavojingų medžiagų, kaip antai švinas, kadmis ir gyvsidabris, naudojimas produktuose, kurie naudojami daugelyje namų ūkių. Sąjungos piliečiai naudojasi vandeniu, kurio kokybė yra viena iš geriausių pasaulyje; daugiau nei 18 % Sąjungos teritorijos ir 4 % jos jūrų teritorijos suteiktas saugomų gamtos teritorijų statusas.

| 4. | Sąjungos aplinkos politika skatino inovacijas ir investicijas į ekologiškas prekes ir paslaugas, dėl to buvo kuriamos darbo vietos ir eksporto galimybės (1). Su kiekvienu plėtros etapu aukštų aplinkos apsaugos standartų taikymo teritorija plėtėsi – dabar jie taikomi didelėje Europos žemyno dalyje; be to, Sąjungos pastangomis pasiekta didesnių tarptautinių kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu įsipareigojimų ir užtikrinta, kad pasaulinės pastangos atsisakyti ozono sluoksnį ardančių medžiagų ir degalų su švinu būtų sėkmingos. |
| --- | --- |

4.

Sąjungos aplinkos politika skatino inovacijas ir investicijas į ekologiškas prekes ir paslaugas, dėl to buvo kuriamos darbo vietos ir eksporto galimybės (1). Su kiekvienu plėtros etapu aukštų aplinkos apsaugos standartų taikymo teritorija plėtėsi – dabar jie taikomi didelėje Europos žemyno dalyje; be to, Sąjungos pastangomis pasiekta didesnių tarptautinių kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu įsipareigojimų ir užtikrinta, kad pasaulinės pastangos atsisakyti ozono sluoksnį ardančių medžiagų ir degalų su švinu būtų sėkmingos.

| 5. | Didelė pažanga taip pat padaryta integruojant aplinkos tikslus į kitas Sąjungos politikos ir veiklos sritis. Pagal reformuotą bendrą žemės ūkio politiką (toliau – BŽŪP) nuo 2003 m. tiesioginės išmokos yra susietos su reikalavimais, kad žemdirbiai išlaikytų žemę geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės ir laikytųsi atitinkamų aplinkos teisės aktų. Kova su klimato kaita tapo sudėtine energetikos politikos dalimi, taip pat daroma pažanga integruojant efektyvaus išteklių naudojimo, klimato kaitos ir energijos vartojimo efektyvumo klausimus į kitus pagrindinius sektorius, kaip antai transporto ir statybos. |
| --- | --- |

5.

Didelė pažanga taip pat padaryta integruojant aplinkos tikslus į kitas Sąjungos politikos ir veiklos sritis. Pagal reformuotą bendrą žemės ūkio politiką (toliau – BŽŪP) nuo 2003 m. tiesioginės išmokos yra susietos su reikalavimais, kad žemdirbiai išlaikytų žemę geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės ir laikytųsi atitinkamų aplinkos teisės aktų. Kova su klimato kaita tapo sudėtine energetikos politikos dalimi, taip pat daroma pažanga integruojant efektyvaus išteklių naudojimo, klimato kaitos ir energijos vartojimo efektyvumo klausimus į kitus pagrindinius sektorius, kaip antai transporto ir statybos.

| 6. | Vis dėlto daug Sąjungos aplinkos tendencijų vis dar kelia nerimą, ypač dėl nepakankamo esamų Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo. Tik 17 % pagal Buveinių direktyvą (2) vertinamų rūšių ir buveinių yra geros apsaugos būklės, o dėl gamtinio kapitalo būklės blogėjimo ir praradimo kyla pavojus, kad pastangos pasiekti Sąjungos biologinės įvairovės ir klimato kaitos tikslus gali būti neveiksmingos. Dėl tokios rūšių ir buveinių būklės, taip pat dėl gamtinio kapitalo būklės blogėjimo ir praradimo atsiranda didelių susijusių sąnaudų, kurios mūsų ekonominėje ar socialinėje sistemoje dar tinkamai neįvertinamos. 30 % Sąjungos teritorijos yra labai suskaidyta, o tai turi įtakos ekosistemų ryšiams ir gerai būklei, taip pat jų gebėjimui teikti paslaugas ir užtikrinti rūšių gyvavimui tinkamas buveines. Nors Sąjungoje padaryta tam tikra pažanga atsiejant ekonomikos augimą nuo išmetamųjų ŠESD kiekio, išteklių naudojimo ir poveikio aplinkai, ištekliai vis dar naudojami labai netvariai ir neveiksmingai, o atliekos vis dar tvarkomos netinkamai. Todėl verslo subjektai Sąjungoje neišnaudoja didžiulių efektyvaus išteklių naudojimo teikiamų galimybių padidinti konkurencingumą, sumažinti sąnaudas, padidinti produktyvumą ir tiekimo saugumą. Vandens kokybė ir oro taršos lygiai vis dar kelia problemų daugelyje Europos dalių, o Sąjungos piliečiai ir toliau yra veikiami pavojingų medžiagų, kurios gali pakenkti jų sveikatai ir gerovei. Netvariai naudojant žemę alinami derlingi dirvožemiai ir dirvožemis toliau blogėja, o dėl to daromas poveikis pasauliniam aprūpinimui maistu ir galimybei pasiekti biologinės įvairovės tikslus. |
| --- | --- |

6.

Vis dėlto daug Sąjungos aplinkos tendencijų vis dar kelia nerimą, ypač dėl nepakankamo esamų Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo. Tik 17 % pagal Buveinių direktyvą (2) vertinamų rūšių ir buveinių yra geros apsaugos būklės, o dėl gamtinio kapitalo būklės blogėjimo ir praradimo kyla pavojus, kad pastangos pasiekti Sąjungos biologinės įvairovės ir klimato kaitos tikslus gali būti neveiksmingos. Dėl tokios rūšių ir buveinių būklės, taip pat dėl gamtinio kapitalo būklės blogėjimo ir praradimo atsiranda didelių susijusių sąnaudų, kurios mūsų ekonominėje ar socialinėje sistemoje dar tinkamai neįvertinamos. 30 % Sąjungos teritorijos yra labai suskaidyta, o tai turi įtakos ekosistemų ryšiams ir gerai būklei, taip pat jų gebėjimui teikti paslaugas ir užtikrinti rūšių gyvavimui tinkamas buveines. Nors Sąjungoje padaryta tam tikra pažanga atsiejant ekonomikos augimą nuo išmetamųjų ŠESD kiekio, išteklių naudojimo ir poveikio aplinkai, ištekliai vis dar naudojami labai netvariai ir neveiksmingai, o atliekos vis dar tvarkomos netinkamai. Todėl verslo subjektai Sąjungoje neišnaudoja didžiulių efektyvaus išteklių naudojimo teikiamų galimybių padidinti konkurencingumą, sumažinti sąnaudas, padidinti produktyvumą ir tiekimo saugumą. Vandens kokybė ir oro taršos lygiai vis dar kelia problemų daugelyje Europos dalių, o Sąjungos piliečiai ir toliau yra veikiami pavojingų medžiagų, kurios gali pakenkti jų sveikatai ir gerovei. Netvariai naudojant žemę alinami derlingi dirvožemiai ir dirvožemis toliau blogėja, o dėl to daromas poveikis pasauliniam aprūpinimui maistu ir galimybei pasiekti biologinės įvairovės tikslus.

| 7. | Aplinkos ir klimato kaitą Sąjungoje kuo toliau tuo labiau lemia pasaulinio masto pokyčiai, įskaitant susijusius su demografiniais pokyčiais, gamybos ir prekybos tendencijomis bei sparčia technologine pažanga. Tokie pokyčiai gali suteikti reikšmingų ekonomikos augimo ir socialinės gerovės galimybių, tačiau kartu kelia problemų ir neaiškumų Sąjungos ekonomikai ir visuomenei ir lemia aplinkos būklės blogėjimą visame pasaulyje (3). |
| --- | --- |

7.

Aplinkos ir klimato kaitą Sąjungoje kuo toliau tuo labiau lemia pasaulinio masto pokyčiai, įskaitant susijusius su demografiniais pokyčiais, gamybos ir prekybos tendencijomis bei sparčia technologine pažanga. Tokie pokyčiai gali suteikti reikšmingų ekonomikos augimo ir socialinės gerovės galimybių, tačiau kartu kelia problemų ir neaiškumų Sąjungos ekonomikai ir visuomenei ir lemia aplinkos būklės blogėjimą visame pasaulyje (3).

| 8. | Dėl dabartinių pasaulio ekonomikoje vyraujančių netausios gamybos ir vartojimo sistemų, taip pat didėjančios visuotinės prekių ir paslaugų paklausos ir išteklių eikvojimo auga svarbiausių žaliavų, mineralų ir energijos kaina, dėl to didėja tarša ir atliekų kiekis, pasaulinis išmetamųjų ŠESD kiekis, blogėja žemės būklė, mažėja miškų ir nyksta biologinė įvairovė. Beveik du trečdaliai pasaulio ekosistemų laikomos nykstančiomis (4), taip pat yra įrodymų, kad planetos biologinės įvairovės, klimato kaitos ir azoto ciklo ribos jau peržengtos (5). Nebent būtų užtikrinta didelė pažanga didinant išteklių naudojimo efektyvumą, tikėtina, kad ne vėliau kaip 2030 m. pasaulio vandens ištekliai sumažės 40 %. Taip pat kyla rizika, kad dėl klimato kaitos tokios problemos taps dar aštresnės, ir dėl to padidės išlaidos (6). 2011 m. dėl nelaimių, kurias iš dalies sukėlė klimato kaita, pasaulyje patirta daugiau nei 300 mlrd. EUR ekonominių nuostolių. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau - EBPO) įspėjo, kad dėl nuolatinio gamtinio kapitalo eikvojimo ir nykimo galimi negrįžtami pokyčiai, kurie gali kelti pavojų du šimtmečius trukusiam gyvenimo lygio gerinimo procesui ir lemti dideles išlaidas (7). |
| --- | --- |

8.

Dėl dabartinių pasaulio ekonomikoje vyraujančių netausios gamybos ir vartojimo sistemų, taip pat didėjančios visuotinės prekių ir paslaugų paklausos ir išteklių eikvojimo auga svarbiausių žaliavų, mineralų ir energijos kaina, dėl to didėja tarša ir atliekų kiekis, pasaulinis išmetamųjų ŠESD kiekis, blogėja žemės būklė, mažėja miškų ir nyksta biologinė įvairovė. Beveik du trečdaliai pasaulio ekosistemų laikomos nykstančiomis (4), taip pat yra įrodymų, kad planetos biologinės įvairovės, klimato kaitos ir azoto ciklo ribos jau peržengtos (5). Nebent būtų užtikrinta didelė pažanga didinant išteklių naudojimo efektyvumą, tikėtina, kad ne vėliau kaip 2030 m. pasaulio vandens ištekliai sumažės 40 %. Taip pat kyla rizika, kad dėl klimato kaitos tokios problemos taps dar aštresnės, ir dėl to padidės išlaidos (6). 2011 m. dėl nelaimių, kurias iš dalies sukėlė klimato kaita, pasaulyje patirta daugiau nei 300 mlrd. EUR ekonominių nuostolių. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau - EBPO) įspėjo, kad dėl nuolatinio gamtinio kapitalo eikvojimo ir nykimo galimi negrįžtami pokyčiai, kurie gali kelti pavojų du šimtmečius trukusiam gyvenimo lygio gerinimo procesui ir lemti dideles išlaidas (7).

| 9. | Siekiant išspręsti kai kurias iš tų sudėtingų problemų, būtina išnaudoti visą esamų aplinkos technologijų potencialą ir užtikrinti, kad pramonė nuolat kurtų naujus ir įsisavintų geriausius prieinamus gamybos būdus ir kuriamas inovacijas, taip pat aktyviau naudoti rinkos priemones. Taip pat būtina sparti pažanga perspektyviose mokslo ir technologijos srityse. Šio tikslo reikėtų siekti skatinant mokslinius tyrimus ir sukuriant sąlygas privačioms investicijoms į mokslinius tyrimus. Kartu yra poreikis geriau suprasti galimą riziką aplinkai ir žmonių sveikatai, susijusią su naujomis technologijomis, ir geriau įvertinti bei valdyti tokias technologijas. Tai būtina naujų technologijų priimtinumo visuomenei sąlyga, taip pat būtina Sąjungos pajėgumui veiksmingai ir laiku nustatyti galimą riziką, susijusią su technologinėmis naujovėmis, ir į ją reaguoti. Diegiant svarbias technologines inovacijas turėtų būti vykdomas viešasis dialogas ir dalyvavimo procesai. |
| --- | --- |

9.

Siekiant išspręsti kai kurias iš tų sudėtingų problemų, būtina išnaudoti visą esamų aplinkos technologijų potencialą ir užtikrinti, kad pramonė nuolat kurtų naujus ir įsisavintų geriausius prieinamus gamybos būdus ir kuriamas inovacijas, taip pat aktyviau naudoti rinkos priemones. Taip pat būtina sparti pažanga perspektyviose mokslo ir technologijos srityse. Šio tikslo reikėtų siekti skatinant mokslinius tyrimus ir sukuriant sąlygas privačioms investicijoms į mokslinius tyrimus. Kartu yra poreikis geriau suprasti galimą riziką aplinkai ir žmonių sveikatai, susijusią su naujomis technologijomis, ir geriau įvertinti bei valdyti tokias technologijas. Tai būtina naujų technologijų priimtinumo visuomenei sąlyga, taip pat būtina Sąjungos pajėgumui veiksmingai ir laiku nustatyti galimą riziką, susijusią su technologinėmis naujovėmis, ir į ją reaguoti. Diegiant svarbias technologines inovacijas turėtų būti vykdomas viešasis dialogas ir dalyvavimo procesai.

| 10. | Jei norime gerai gyventi ateityje, dabar būtina skubiai imtis bendrų veiksmų, kurių tikslas – padidinti ekologinį atsparumą ir užtikrinti, kad aplinkos politikos nauda ekonomikai ir visuomenei būtų kuo didesnė, neperžengiant planetos ekologinių ribų. 7-oji AVP atspindi Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie visa apimančios žaliosios ekonomikos, kurioje užtikrinamas ekonomikos augimas ir plėtra, apsaugoma žmonių sveikata ir gerovė, suteikiamas deramas darbas, mažinama nelygybė ir saugoma biologinė įvairovė, įskaitant jos teikiamas ekosistemų paslaugas (gamtinis kapitalas), taip pat į jas investuojama, nes ji vertinga savaime ir iš esmės prisideda prie žmonių gerovės ir ekonomikos klestėjimo. |
| --- | --- |

10.

Jei norime gerai gyventi ateityje, dabar būtina skubiai imtis bendrų veiksmų, kurių tikslas – padidinti ekologinį atsparumą ir užtikrinti, kad aplinkos politikos nauda ekonomikai ir visuomenei būtų kuo didesnė, neperžengiant planetos ekologinių ribų. 7-oji AVP atspindi Sąjungos įsipareigojimą pereiti prie visa apimančios žaliosios ekonomikos, kurioje užtikrinamas ekonomikos augimas ir plėtra, apsaugoma žmonių sveikata ir gerovė, suteikiamas deramas darbas, mažinama nelygybė ir saugoma biologinė įvairovė, įskaitant jos teikiamas ekosistemų paslaugas (gamtinis kapitalas), taip pat į jas investuojama, nes ji vertinga savaime ir iš esmės prisideda prie žmonių gerovės ir ekonomikos klestėjimo.

| 11. | Kad perėjimas prie visa apimančios žaliosios ekonomikos būtų sėkmingas, reikia integruoti aplinkos klausimus į kitas politikos sritis, kaip antai energetika, transportas, žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba, ekonomika ir pramonė, moksliniai tyrimai ir inovacijos, užimtumas, vystymasis, užsienio reikalai, saugumas, švietimas ir mokymas, taip pat socialinė ir turizmo politika, siekiant sukurti nuoseklų suderintą požiūrį. Sąjungos veiksmus taip pat turėtų papildyti aktyvesni pasauliniai veiksmai ir bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis sprendžiant bendrus iššūkius. |
| --- | --- |

11.

Kad perėjimas prie visa apimančios žaliosios ekonomikos būtų sėkmingas, reikia integruoti aplinkos klausimus į kitas politikos sritis, kaip antai energetika, transportas, žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba, ekonomika ir pramonė, moksliniai tyrimai ir inovacijos, užimtumas, vystymasis, užsienio reikalai, saugumas, švietimas ir mokymas, taip pat socialinė ir turizmo politika, siekiant sukurti nuoseklų suderintą požiūrį. Sąjungos veiksmus taip pat turėtų papildyti aktyvesni pasauliniai veiksmai ir bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis sprendžiant bendrus iššūkius.

| 12. | Sąjunga pradėjo šias permainas remdamasi ilgalaikėmis integruotomis strategijomis, kurių tikslas – sustabdyti biologinės įvairovės nykimą (8), efektyviau naudoti išteklius (9) ir sparčiau pereiti prie saugios ir darnios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos (10). Komisija, remdamasi iki šiol pasiektais laimėjimais, dar labiau integravo aplinkos klausimus ir tikslus į naujausias iniciatyvas, kurių imtasi kitose pagrindinėse politikos srityse, įskaitant energetiką (11) ir transportą (12), ir siekė padidinti Sąjungos žemės ūkio ir kaimo plėtros, žuvininkystės ir sanglaudos politikos reformų teigiamą poveikį aplinkai. Todėl kompleksinė parama yra itin svarbi padedant užtikrinti žemės ūkio būklės darnumą, nes ją teikiant skatinama pažeidžiamų ekosistemų, pavyzdžiui, vandens telkinių, dirvožemio ir rūšių buveinių, apsauga. |
| --- | --- |

12.

Sąjunga pradėjo šias permainas remdamasi ilgalaikėmis integruotomis strategijomis, kurių tikslas – sustabdyti biologinės įvairovės nykimą (8), efektyviau naudoti išteklius (9) ir sparčiau pereiti prie saugios ir darnios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos (10). Komisija, remdamasi iki šiol pasiektais laimėjimais, dar labiau integravo aplinkos klausimus ir tikslus į naujausias iniciatyvas, kurių imtasi kitose pagrindinėse politikos srityse, įskaitant energetiką (11) ir transportą (12), ir siekė padidinti Sąjungos žemės ūkio ir kaimo plėtros, žuvininkystės ir sanglaudos politikos reformų teigiamą poveikį aplinkai. Todėl kompleksinė parama yra itin svarbi padedant užtikrinti žemės ūkio būklės darnumą, nes ją teikiant skatinama pažeidžiamų ekosistemų, pavyzdžiui, vandens telkinių, dirvožemio ir rūšių buveinių, apsauga.

| 13. | Sąjunga prisiėmė daug teisiškai privalomų įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkosaugos susitarimus, taip pat politiškai privalomų aplinkosaugos įsipareigojimų, įskaitant įsipareigojimus, dėl kurių sutarta Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais (toliau – Rio + 20) (13). Rio + 20 išvadų dokumente pripažįstama, kad visa apimanti žalioji ekonomika yra svarbi darnaus vystymosi užtikrinimo ir skurdo panaikinimo priemonė. Dokumente nustatoma veiksmų programa, kuri apima visus tris darnaus vystymosi aspektus (aplinkos, socialinį ir ekonominį), o daugelis šių veiksmų nurodyti 7-osios AVP prioritetiniuose tiksluose. Rio + 20 taip pat buvo susitarta vystyti darnaus vystymosi tikslus, kurie būtų suderinti su JT vystymosi po 2015 m. darbotvarke ir į ją įtraukti siekiant sustiprinti institucinę sistemą ir plėtoti darnaus vystymosi finansavimo strategiją. Rio + 20 taip pat priėmė pasaulinius 10 metų programų pagrindus dėl darnaus vartojimo ir gamybos. Sąjunga ir jos valstybės narės dabar turėtų užtikrinti, kad tie įsipareigojimai būtų įgyvendinti Sąjungoje, ir turėtų skatinti jų įgyvendinimą pasaulyje. |
| --- | --- |

13.

Sąjunga prisiėmė daug teisiškai privalomų įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkosaugos susitarimus, taip pat politiškai privalomų aplinkosaugos įsipareigojimų, įskaitant įsipareigojimus, dėl kurių sutarta Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais (toliau – Rio + 20) (13). Rio + 20 išvadų dokumente pripažįstama, kad visa apimanti žalioji ekonomika yra svarbi darnaus vystymosi užtikrinimo ir skurdo panaikinimo priemonė. Dokumente nustatoma veiksmų programa, kuri apima visus tris darnaus vystymosi aspektus (aplinkos, socialinį ir ekonominį), o daugelis šių veiksmų nurodyti 7-osios AVP prioritetiniuose tiksluose. Rio + 20 taip pat buvo susitarta vystyti darnaus vystymosi tikslus, kurie būtų suderinti su JT vystymosi po 2015 m. darbotvarke ir į ją įtraukti siekiant sustiprinti institucinę sistemą ir plėtoti darnaus vystymosi finansavimo strategiją. Rio + 20 taip pat priėmė pasaulinius 10 metų programų pagrindus dėl darnaus vartojimo ir gamybos. Sąjunga ir jos valstybės narės dabar turėtų užtikrinti, kad tie įsipareigojimai būtų įgyvendinti Sąjungoje, ir turėtų skatinti jų įgyvendinimą pasaulyje.

| 14. | Tas pastangas papildo 7-ojoje AVP apibrėžti prioritetiniai tikslai, kuriuos Sąjunga turi pasiekti laikotarpiu iki 2020 m. 7-oji AVP remia įgyvendinimą, skatina imtis veiksmų visais lygmenimis ir skatina su aplinkos apsauga bei klimatu susijusias investicijas, taip pat ir po 2020 m. |
| --- | --- |

14.

Tas pastangas papildo 7-ojoje AVP apibrėžti prioritetiniai tikslai, kuriuos Sąjunga turi pasiekti laikotarpiu iki 2020 m. 7-oji AVP remia įgyvendinimą, skatina imtis veiksmų visais lygmenimis ir skatina su aplinkos apsauga bei klimatu susijusias investicijas, taip pat ir po 2020 m.

| 15. | Daugeliu atvejų veiksmų prioritetiniams tikslams pasiekti reikės imtis pirmiausia nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo. Kitais atvejais reikės papildomų Sąjungos ir tarptautinio lygio priemonių. Visuomenė taip pat turėtų atlikti aktyvų vaidmenį ir būti tinkamai informuojama apie aplinkos politiką. Kadangi aplinkos politika priklauso Sąjungos pasidalijamosios kompetencijos sričiai, vienas iš 7-osios AVP tikslų – sukurti bendrą atsakomybę už bendrus siekius ir tikslus bei užtikrinti vienodas sąlygas verslo subjektams ir viešosios valdžios institucijoms. Aiškūs siekiai ir tikslai taip pat suteikia politikos formuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant regionus ir miestus, verslo subjektus ir socialinius partnerius ir atskirus piliečius, veiksmų kryptį ir iš anksto numanomą veiksmų sistemą. |
| --- | --- |

15.

Daugeliu atvejų veiksmų prioritetiniams tikslams pasiekti reikės imtis pirmiausia nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo. Kitais atvejais reikės papildomų Sąjungos ir tarptautinio lygio priemonių. Visuomenė taip pat turėtų atlikti aktyvų vaidmenį ir būti tinkamai informuojama apie aplinkos politiką. Kadangi aplinkos politika priklauso Sąjungos pasidalijamosios kompetencijos sričiai, vienas iš 7-osios AVP tikslų – sukurti bendrą atsakomybę už bendrus siekius ir tikslus bei užtikrinti vienodas sąlygas verslo subjektams ir viešosios valdžios institucijoms. Aiškūs siekiai ir tikslai taip pat suteikia politikos formuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant regionus ir miestus, verslo subjektus ir socialinius partnerius ir atskirus piliečius, veiksmų kryptį ir iš anksto numanomą veiksmų sistemą.

| 16. | Integruotas ir suderintas aplinkos ir klimato politikos plėtojimas gali padėti užtikrinti, kad Sąjungos ekonomika ir visuomenė būtų gerai parengtos spręsti minėtuosius iššūkius. Tokie veiksmai reikalaus didžiausią dėmesį skirti šiems trims teminiams tikslams:






  a) | Sąjungos gamtinio kapitalo saugojimui, tausojimui ir puoselėjimui; |
| --- | --- | --- |

16.

Integruotas ir suderintas aplinkos ir klimato politikos plėtojimas gali padėti užtikrinti, kad Sąjungos ekonomika ir visuomenė būtų gerai parengtos spręsti minėtuosius iššūkius. Tokie veiksmai reikalaus didžiausią dėmesį skirti šiems trims teminiams tikslams:

a)

Sąjungos gamtinio kapitalo saugojimui, tausojimui ir puoselėjimui;

| b) | perėjimui prie efektyviai išteklius naudojančios, žaliosios ir konkurencingos mažą anglies dioksido kiekį išskiriančios Sąjungos ekonomikos; |
| --- | --- |

b)

perėjimui prie efektyviai išteklius naudojančios, žaliosios ir konkurencingos mažą anglies dioksido kiekį išskiriančios Sąjungos ekonomikos;

| c) | Sąjungos piliečių saugojimui nuo neigiamo su aplinka susijusio poveikio ir rizikos sveikatai bei gerovei. |
| --- | --- |

c)

Sąjungos piliečių saugojimui nuo neigiamo su aplinka susijusio poveikio ir rizikos sveikatai bei gerovei.

Tie trys teminiai tikslai yra tarpusavyje susiję ir jų turėtų būti siekiama paraleliai. Veiksmai siekiant vieno iš tų tikslų dažnai padės siekti kitų tikslų. Pavyzdžiui, didinant išteklių naudojimo efektyvumą bus sumažintas gamtinio kapitalo naudojimas, tuo tarpu didinant Sąjungos gamtinio kapitalo bazės atsparumą bus užtikrinta nauda žmonių sveikatai ir gerovei. Veiksmai klimato kaitai švelninti ir prisitaikyti prie jos padidins Sąjungos ekonomikos ir visuomenės atsparumą ir tuo pačiu metu skatins inovacijas ir Sąjungos gamtinių išteklių apsaugą.

TEMINIAI PRIORITETAI

1 prioritetinis tikslas:   saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą

| 17. | Sąjungos ekonominio klestėjimo ir gerovės pagrindas – jos gamtinis kapitalas, t. y. jos biologinė įvairovė, įskaitant ekosistemas, kurios teikia būtiniausias prekes ir paslaugas: nuo derlingo dirvožemio ir daugiafunkcinių miškų iki dirbamos žemės ir jūrų, nuo geros kokybės gėlo vandens ir švaraus oro iki žiedų apdulkinimo, klimato reguliavimo ir apsaugos nuo stichinių nelaimių. Saugoti, tausoti ir puoselėti gamtinį kapitalą siekiama daugeliu Sąjungos teisės aktų, įskaitant Vandens pagrindų direktyvą (14), Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (15), Miesto nuotekų direktyvą (16), Nitratų direktyvą (17), Potvynių direktyvą (18), Direktyvą dėl prioritetinių medžiagų (19), Oro kokybės direktyvą ir susijusias direktyvas (20), taip pat Buveinių ir Paukščių direktyvas (21). Teisės aktai, kuriais siekiama kovoti su klimato kaita ir spręsti cheminių medžiagų, pramoninių teršalų ir atliekų problemas, taip pat padeda sumažinti neigiamą poveikį dirvožemiui ir biologinei įvairovei, įskaitant ekosistemas, rūšis ir buveines, taip pat sumažinti maistinių medžiagų patekimą į aplinką. |
| --- | --- |

17.

Sąjungos ekonominio klestėjimo ir gerovės pagrindas – jos gamtinis kapitalas, t. y. jos biologinė įvairovė, įskaitant ekosistemas, kurios teikia būtiniausias prekes ir paslaugas: nuo derlingo dirvožemio ir daugiafunkcinių miškų iki dirbamos žemės ir jūrų, nuo geros kokybės gėlo vandens ir švaraus oro iki žiedų apdulkinimo, klimato reguliavimo ir apsaugos nuo stichinių nelaimių. Saugoti, tausoti ir puoselėti gamtinį kapitalą siekiama daugeliu Sąjungos teisės aktų, įskaitant Vandens pagrindų direktyvą (14), Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (15), Miesto nuotekų direktyvą (16), Nitratų direktyvą (17), Potvynių direktyvą (18), Direktyvą dėl prioritetinių medžiagų (19), Oro kokybės direktyvą ir susijusias direktyvas (20), taip pat Buveinių ir Paukščių direktyvas (21). Teisės aktai, kuriais siekiama kovoti su klimato kaita ir spręsti cheminių medžiagų, pramoninių teršalų ir atliekų problemas, taip pat padeda sumažinti neigiamą poveikį dirvožemiui ir biologinei įvairovei, įskaitant ekosistemas, rūšis ir buveines, taip pat sumažinti maistinių medžiagų patekimą į aplinką.

| 18. | Vis dėlto naujausi vertinimai rodo, kad Sąjungos biologinė įvairovė vis dar nyksta ir kad daugelio ekosistemų būklė dėl įvairių veiksnių yra labai pablogėjusi (22). Pavyzdžiui, invazinės nevietinės rūšys kelia didesnę grėsmę augalų, gyvūnų ir žmonių sveikatai, aplinkai ir ekonomikai, nei anksčiau manyta. ES biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m. nustatyti tikslai ir veiksmai, būtini tam, kad ne vėliau kaip 2020 m. būtų galima pakeisti tas neigiamas tendencijas, sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ir ekosistemų paslaugų blogėjimą bei kiek įmanoma jas atkurti (23). Kad Sąjunga galėtų pasiekti savo 2020 m. pagrindinį biologinės įvairovės tikslą, būtina skubiau įgyvendinti tą strategiją ir pasiekti joje nurodytus tikslus. Nors strategijoje numatytos priemonės, kuriomis siekiama geriau įgyvendinti Buveinių ir Paukščių direktyvas, įskaitant tinklą „Natura 2000“, tam, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas, reikės visiškai įgyvendinti visus esamus teisės aktus, kuriais siekiama apsaugoti gamtinį kapitalą. |
| --- | --- |

18.

Vis dėlto naujausi vertinimai rodo, kad Sąjungos biologinė įvairovė vis dar nyksta ir kad daugelio ekosistemų būklė dėl įvairių veiksnių yra labai pablogėjusi (22). Pavyzdžiui, invazinės nevietinės rūšys kelia didesnę grėsmę augalų, gyvūnų ir žmonių sveikatai, aplinkai ir ekonomikai, nei anksčiau manyta. ES biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m. nustatyti tikslai ir veiksmai, būtini tam, kad ne vėliau kaip 2020 m. būtų galima pakeisti tas neigiamas tendencijas, sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ir ekosistemų paslaugų blogėjimą bei kiek įmanoma jas atkurti (23). Kad Sąjunga galėtų pasiekti savo 2020 m. pagrindinį biologinės įvairovės tikslą, būtina skubiau įgyvendinti tą strategiją ir pasiekti joje nurodytus tikslus. Nors strategijoje numatytos priemonės, kuriomis siekiama geriau įgyvendinti Buveinių ir Paukščių direktyvas, įskaitant tinklą „Natura 2000“, tam, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas, reikės visiškai įgyvendinti visus esamus teisės aktus, kuriais siekiama apsaugoti gamtinį kapitalą.

| 19. | Nepaisant Vandens pagrindų direktyvoje nustatyto reikalavimo apsaugoti, gerinti ir atkurti visus paviršinio ir požeminio vandens telkinius ir iki šiol dėtų didžiulių pastangų, tikėtina, kad „geros ekologinės būklės“ tikslą ne vėliau kaip 2015 m. atitiks tik 53 % Sąjungos paviršinio vandens telkinių (24). Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslui – ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti „gerą aplinkos būklę“ – daromas labai neigiamas poveikis, dėl, inter alia, nuolatinio peržvejojimo, taršos (įskaitant povandeninį triukšmą ir jūrą teršiančias šiukšles), taip pat dėl pasaulio klimato atšilimo padarinių, pvz., rūgštėjimo, Europos jūrose. Siekiant veiksmingai spręsti tokius iššūkius glaudus tarpusavio bendradarbiavimas Sąjungoje ir Sąjungos bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis bus itin svarbus Viduržemio ir Juodosios jūros regione, kur dauguma pakrančių valstybių nėra Sąjungos valstybės narės. Nors Sąjungos oro ir pramoninių išmetamųjų teršalų politika padėjo sumažinti daugumos formų taršą, ekosistemoms ir toliau kenkia perteklinės azoto ir sieros nuosėdos ir ozono tarša, susijusi su išmetamaisiais teršalais transporto, elektros energijos gamybos ir nedarniai vykdomos žemdirbystės veiklos srityse. |
| --- | --- |

19.

Nepaisant Vandens pagrindų direktyvoje nustatyto reikalavimo apsaugoti, gerinti ir atkurti visus paviršinio ir požeminio vandens telkinius ir iki šiol dėtų didžiulių pastangų, tikėtina, kad „geros ekologinės būklės“ tikslą ne vėliau kaip 2015 m. atitiks tik 53 % Sąjungos paviršinio vandens telkinių (24). Jūrų strategijos pagrindų direktyvos tikslui – ne vėliau kaip 2020 m. pasiekti „gerą aplinkos būklę“ – daromas labai neigiamas poveikis, dėl, inter alia, nuolatinio peržvejojimo, taršos (įskaitant povandeninį triukšmą ir jūrą teršiančias šiukšles), taip pat dėl pasaulio klimato atšilimo padarinių, pvz., rūgštėjimo, Europos jūrose. Siekiant veiksmingai spręsti tokius iššūkius glaudus tarpusavio bendradarbiavimas Sąjungoje ir Sąjungos bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis bus itin svarbus Viduržemio ir Juodosios jūros regione, kur dauguma pakrančių valstybių nėra Sąjungos valstybės narės. Nors Sąjungos oro ir pramoninių išmetamųjų teršalų politika padėjo sumažinti daugumos formų taršą, ekosistemoms ir toliau kenkia perteklinės azoto ir sieros nuosėdos ir ozono tarša, susijusi su išmetamaisiais teršalais transporto, elektros energijos gamybos ir nedarniai vykdomos žemdirbystės veiklos srityse.

| 20. | Taigi siekiant saugoti, tausoti, puoselėti ir vertinti Sąjungos gamtinį kapitalą taip pat reikia naikinti problemų priežastis, inter alia, geriau integruojant gamtinio kapitalo tikslus rengiant ir įgyvendinant kitas politikos sritis ir užtikrinant politikos sričių darną bei abipusę naudą. Su aplinkos apsauga susiję elementai, nustatyti Komisijos reformų pasiūlymuose, visų pirma Sąjungos žemės ūkio, žuvininkystės ir sanglaudos politikos reformų pasiūlymuose, kuriuos numatoma finansuoti pagal 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos Sąjungos biudžeto žalinimo priemones, yra skirti remti tuos tikslus. Atsižvelgiant į tai, kad žemės ūkis ir miškininkystė kartu sudaro 78 % žemės paviršiaus Sąjungoje, jie atlieka svarbų vaidmenį išlaikant gamtinius išteklius, ypač geros kokybės vandenį ir dirvožemį, taip pat biologinę įvairovę ir įvairius kultūrinius kraštovaizdžius. BŽŪP žalinimas skatins aplinką tausojančią žemės ūkio ir miškininkystės veiklą, kaip antai pasėlių įvairinimą, daugiamečių ganyklų bei pievų apsaugą ir darnią agrarinės miškininkystės veiklą, ir taip pat skatins ekologiškai vertingų dirbamos žemės ir miško plotų nustatymą ir priežiūrą, be kita ko, naudojant ekstensyvią ir tradicinę praktiką. Jis taip pat padidins žemės naudojimą, žemės naudojimo paskirties keitimą ir miškininkystės sektoriaus pajėgumus absorbuoti anglies dioksidą. Esminis tvaraus žemės ūkio elementas – ūkininkavimas prisiimant atsakomybę už ateities kartas tuo pačiu metu efektyviai naudojant išteklius ir užtikrinant produktyvumą. |
| --- | --- |

20.

Taigi siekiant saugoti, tausoti, puoselėti ir vertinti Sąjungos gamtinį kapitalą taip pat reikia naikinti problemų priežastis, inter alia, geriau integruojant gamtinio kapitalo tikslus rengiant ir įgyvendinant kitas politikos sritis ir užtikrinant politikos sričių darną bei abipusę naudą. Su aplinkos apsauga susiję elementai, nustatyti Komisijos reformų pasiūlymuose, visų pirma Sąjungos žemės ūkio, žuvininkystės ir sanglaudos politikos reformų pasiūlymuose, kuriuos numatoma finansuoti pagal 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos Sąjungos biudžeto žalinimo priemones, yra skirti remti tuos tikslus. Atsižvelgiant į tai, kad žemės ūkis ir miškininkystė kartu sudaro 78 % žemės paviršiaus Sąjungoje, jie atlieka svarbų vaidmenį išlaikant gamtinius išteklius, ypač geros kokybės vandenį ir dirvožemį, taip pat biologinę įvairovę ir įvairius kultūrinius kraštovaizdžius. BŽŪP žalinimas skatins aplinką tausojančią žemės ūkio ir miškininkystės veiklą, kaip antai pasėlių įvairinimą, daugiamečių ganyklų bei pievų apsaugą ir darnią agrarinės miškininkystės veiklą, ir taip pat skatins ekologiškai vertingų dirbamos žemės ir miško plotų nustatymą ir priežiūrą, be kita ko, naudojant ekstensyvią ir tradicinę praktiką. Jis taip pat padidins žemės naudojimą, žemės naudojimo paskirties keitimą ir miškininkystės sektoriaus pajėgumus absorbuoti anglies dioksidą. Esminis tvaraus žemės ūkio elementas – ūkininkavimas prisiimant atsakomybę už ateities kartas tuo pačiu metu efektyviai naudojant išteklius ir užtikrinant produktyvumą.

| 21. | Sąjunga turi didžiausią pasaulyje jūrų teritoriją, todėl jai tenka didžiulė atsakomybė už jūrų aplinkos apsaugą. Kalbant apie jūros aplinką, jūrų sektorius teikia tam tikrų ekonominių galimybių (nuo žuvininkystės, laivybos ir akvakultūros iki žaliavų, jūrų energijos ir jūrų biotechnologijos), tačiau reikia pasirūpinti, kad jomis būtų naudojamasi laikantis jūrų ir pakrantės ekosistemų išsaugojimo ir darnaus valdymo tikslų. Atskirų valstybių narių ir jų bendra jūrų teritorijų planavimo veikla ir integruotas pakrančių valdymas gali būti naudingi koordinuojant darnų jūros vandenų ir pakrantės zonų naudojimą taikant ekosistemomis pagrįstą požiūrį į įvairių sektorių veiklos valdymą tose teritorijose. Jūrų aplinka tinkamai nesaugoma iš dalies dėl to, jog vėluojama užbaigti kurti tinklą „Natura 2000“, kuris reikalauja tolesnių valstybių narių pastangų. Taip pat reikia veiksmingiau valdyti saugomas jūrines teritorijas. |
| --- | --- |

21.

Sąjunga turi didžiausią pasaulyje jūrų teritoriją, todėl jai tenka didžiulė atsakomybė už jūrų aplinkos apsaugą. Kalbant apie jūros aplinką, jūrų sektorius teikia tam tikrų ekonominių galimybių (nuo žuvininkystės, laivybos ir akvakultūros iki žaliavų, jūrų energijos ir jūrų biotechnologijos), tačiau reikia pasirūpinti, kad jomis būtų naudojamasi laikantis jūrų ir pakrantės ekosistemų išsaugojimo ir darnaus valdymo tikslų. Atskirų valstybių narių ir jų bendra jūrų teritorijų planavimo veikla ir integruotas pakrančių valdymas gali būti naudingi koordinuojant darnų jūros vandenų ir pakrantės zonų naudojimą taikant ekosistemomis pagrįstą požiūrį į įvairių sektorių veiklos valdymą tose teritorijose. Jūrų aplinka tinkamai nesaugoma iš dalies dėl to, jog vėluojama užbaigti kurti tinklą „Natura 2000“, kuris reikalauja tolesnių valstybių narių pastangų. Taip pat reikia veiksmingiau valdyti saugomas jūrines teritorijas.

| 22. | Įgyvendinant Sąjungos klimato kaitos politiką reikėtų plačiau taikyti ekosistemomis pagrįstus prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo požiūrius, kurie taip pat turi teigiamą poveikį biologinei įvairovei ir kitų ekosistemų paslaugų teikimui, o priimant su atsinaujinančiąja energija susijusius sprendimus reikėtų visapusiškai atsižvelgti į kitus aplinkos tikslus, kaip antai biologinės įvairovės išsaugojimas ir dirvožemio bei vandens apsauga. Galiausiai, reikės imtis priemonių, skirtų su transportu susijusios oro taršos ir išmetamo CO2 kiekio problemoms spręsti (25). |
| --- | --- |

22.

Įgyvendinant Sąjungos klimato kaitos politiką reikėtų plačiau taikyti ekosistemomis pagrįstus prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo požiūrius, kurie taip pat turi teigiamą poveikį biologinei įvairovei ir kitų ekosistemų paslaugų teikimui, o priimant su atsinaujinančiąja energija susijusius sprendimus reikėtų visapusiškai atsižvelgti į kitus aplinkos tikslus, kaip antai biologinės įvairovės išsaugojimas ir dirvožemio bei vandens apsauga. Galiausiai, reikės imtis priemonių, skirtų su transportu susijusios oro taršos ir išmetamo CO2 kiekio problemoms spręsti (25).

| 23. | Žemės blogėjimas, fragmentacija ir netvarus naudojimas Sąjungoje kelia pavojų tam tikroms pagrindinėms ekosistemų paslaugoms, biologinei įvairovei ir didina Europos pažeidžiamumą klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių atžvilgiu. Dėl to taip pat blogėja dirvožemio būklė ir vyksta dykumėjimas. Vandens sukeliama dirvožemio erozija veikia daugiau nei 25 % Sąjungos teritorijos: tai kenkia dirvožemio funkcijoms ir daro poveikį gėlo vandens kokybei. Dirvožemio užterštumas ir sandarinimas taip pat nuolat kelia problemų. Manoma, kad daugiau nei pusė milijono vietovių visoje Sąjungoje yra užterštos; kol nebus nustatytos ir įvertintos, jos ir toliau kels didelę riziką aplinkai, ekonomikai ir visuomenei ir sveikatai. Kiekvienais metais daugiau nei 1 000 km2 žemės užimama būsto statybos, pramonės, transporto ar poilsio reikmėms. Tokius ilgalaikius pokyčius sunku arba brangu sustabdyti ir jie beveik visada susiję su kompromisais tarp įvairių socialinių, ekonominių ir aplinkos reikmių. Aplinkos apsaugos aspektai, įskaitant vandens apsaugą ir biologinės įvairovės išsaugojimą, turėtų būti integruoti į žemėnaudos planavimo sprendimus, kad jie taptų darnesni, jog būtų daroma pažanga siekiant tikslo ne vėliau kaip 2050 m. nebedidinti bendro (net) užimamo žemės ploto. |
| --- | --- |

23.

Žemės blogėjimas, fragmentacija ir netvarus naudojimas Sąjungoje kelia pavojų tam tikroms pagrindinėms ekosistemų paslaugoms, biologinei įvairovei ir didina Europos pažeidžiamumą klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių atžvilgiu. Dėl to taip pat blogėja dirvožemio būklė ir vyksta dykumėjimas. Vandens sukeliama dirvožemio erozija veikia daugiau nei 25 % Sąjungos teritorijos: tai kenkia dirvožemio funkcijoms ir daro poveikį gėlo vandens kokybei. Dirvožemio užterštumas ir sandarinimas taip pat nuolat kelia problemų. Manoma, kad daugiau nei pusė milijono vietovių visoje Sąjungoje yra užterštos; kol nebus nustatytos ir įvertintos, jos ir toliau kels didelę riziką aplinkai, ekonomikai ir visuomenei ir sveikatai. Kiekvienais metais daugiau nei 1 000 km2 žemės užimama būsto statybos, pramonės, transporto ar poilsio reikmėms. Tokius ilgalaikius pokyčius sunku arba brangu sustabdyti ir jie beveik visada susiję su kompromisais tarp įvairių socialinių, ekonominių ir aplinkos reikmių. Aplinkos apsaugos aspektai, įskaitant vandens apsaugą ir biologinės įvairovės išsaugojimą, turėtų būti integruoti į žemėnaudos planavimo sprendimus, kad jie taptų darnesni, jog būtų daroma pažanga siekiant tikslo ne vėliau kaip 2050 m. nebedidinti bendro (net) užimamo žemės ploto.

| 24. | Valstybės narės padarė nevienodą pažangą siekdamos užtikrinti dirvožemio apsaugą, įskaitant kiek tai susiję su užterštų sklypų nustatymu, informuotumo didinimu, moksliniais tyrimais ir stebėsenos sistemų kūrimu. Vis dėlto jų pažanga vykdant su rizika susijusią ir kitą atitaisomąją veiklą nevienoda, o rezultatai ir ataskaitų teikimas Sąjungos lygmeniu yra riboti. Reaguodama į susirūpinimą keliančius klausimus, pavyzdžiui, neigiamą poveikį natūraliam vandens apytakos ratui, Komisija parengė dirvožemio sandarinimo gaires (26). Toliau stiprinant reguliavimo kontekstą, plėtojant tinklus, dalijantis žiniomis, rengiant gaires ir nustatant geriausios praktikos pavyzdžius taip pat gali būti padedama užtikrinti geresnę dirvožemio apsaugą. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/35/EB (27). |
| --- | --- |

24.

Valstybės narės padarė nevienodą pažangą siekdamos užtikrinti dirvožemio apsaugą, įskaitant kiek tai susiję su užterštų sklypų nustatymu, informuotumo didinimu, moksliniais tyrimais ir stebėsenos sistemų kūrimu. Vis dėlto jų pažanga vykdant su rizika susijusią ir kitą atitaisomąją veiklą nevienoda, o rezultatai ir ataskaitų teikimas Sąjungos lygmeniu yra riboti. Reaguodama į susirūpinimą keliančius klausimus, pavyzdžiui, neigiamą poveikį natūraliam vandens apytakos ratui, Komisija parengė dirvožemio sandarinimo gaires (26). Toliau stiprinant reguliavimo kontekstą, plėtojant tinklus, dalijantis žiniomis, rengiant gaires ir nustatant geriausios praktikos pavyzdžius taip pat gali būti padedama užtikrinti geresnę dirvožemio apsaugą. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2004/35/EB (27).

| 25. | Siekiant sumažinti svarbiausią žmogaus daromą poveikį žemei, dirvožemiui ir kitoms ekosistemoms Europoje, bus imamasi veiksmų užtikrinti, kad visais atitinkamais lygmenimis priimant su žemės naudojimu susijusius sprendimus būtų tinkamai atsižvelgiama į poveikį aplinkai, taip pat į socialinį ir ekonominį poveikį. Rio + 20 išvadose pripažįstant gero žemės valdymo ekonominę ir socialinę reikšmę raginta sukurti pasaulį, kuriame žemė neblogėtų. Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip geriausia įgyvendinti tokį įsipareigojimą atitinkamos savo kompetencijos srityse. Sąjunga ir jos valstybės narės taip pat kuo skubiau turėtų apsvarstyti, kaip būtų galima spręsti dirvožemio kokybės problemas privalomoje teisinėje sistemoje naudojant tikslingą ir proporcingą rizika pagrįstą požiūrį. Taip pat turėtų būti nustatyti su darniu žemės naudojimu ir dirvožemiu susiję tikslai. |
| --- | --- |

25.

Siekiant sumažinti svarbiausią žmogaus daromą poveikį žemei, dirvožemiui ir kitoms ekosistemoms Europoje, bus imamasi veiksmų užtikrinti, kad visais atitinkamais lygmenimis priimant su žemės naudojimu susijusius sprendimus būtų tinkamai atsižvelgiama į poveikį aplinkai, taip pat į socialinį ir ekonominį poveikį. Rio + 20 išvadose pripažįstant gero žemės valdymo ekonominę ir socialinę reikšmę raginta sukurti pasaulį, kuriame žemė neblogėtų. Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip geriausia įgyvendinti tokį įsipareigojimą atitinkamos savo kompetencijos srityse. Sąjunga ir jos valstybės narės taip pat kuo skubiau turėtų apsvarstyti, kaip būtų galima spręsti dirvožemio kokybės problemas privalomoje teisinėje sistemoje naudojant tikslingą ir proporcingą rizika pagrįstą požiūrį. Taip pat turėtų būti nustatyti su darniu žemės naudojimu ir dirvožemiu susiję tikslai.

| 26. | Nors per pastaruosius 20 metų Sąjungoje azoto ir fosforo patekimas į aplinką labai sumažėjo, vis dėlto per didelis į aplinką patenkantis maistinių medžiagų kiekis ir toliau veikia oro ir vandens kokybę ir daro neigiamą poveikį ekosistemoms, sukeldamas didelių žmogaus sveikatos problemų. Visų pirma, siekiant užtikrinti, kad į aplinką patektų daug mažiau maistinių medžiagų, būtina skubiai spręsti amoniako patekimo į aplinką problemą, kylančią dėl neveiksmingo trąšų valdymo ir netinkamo nuotekų valymo. Taip pat reikia daugiau pastangų dėti siekiant ekonomiškai efektyvesniu būdu, tvariau ir efektyviau naudoti išteklius valdant maistinių medžiagų ciklą ir didinti trąšų naudojimo efektyvumą. Tokios pastangos reikalauja investuoti į mokslinius tyrimus ir gerinti Sąjungos aplinkos teisės aktų darną bei įgyvendinimą, siekiant spręsti tuos iššūkius ir, prireikus, griežtinti standartus ir valdyti maistinių medžiagų ciklą taikant labiau holistinį požiūrį, pagal kurį integruojami ir sukuriami ryšiai tarp esamų Sąjungos politikos sričių, turinčių įtakos sprendžiant eutrofikacijos ir per didelio į aplinką patenkančių maistinių medžiagų kiekio problemas, ir užtikrinama, kad maistinių medžiagų poveikis nepasklistų po skirtingas aplinkos terpes. |
| --- | --- |

26.

Nors per pastaruosius 20 metų Sąjungoje azoto ir fosforo patekimas į aplinką labai sumažėjo, vis dėlto per didelis į aplinką patenkantis maistinių medžiagų kiekis ir toliau veikia oro ir vandens kokybę ir daro neigiamą poveikį ekosistemoms, sukeldamas didelių žmogaus sveikatos problemų. Visų pirma, siekiant užtikrinti, kad į aplinką patektų daug mažiau maistinių medžiagų, būtina skubiai spręsti amoniako patekimo į aplinką problemą, kylančią dėl neveiksmingo trąšų valdymo ir netinkamo nuotekų valymo. Taip pat reikia daugiau pastangų dėti siekiant ekonomiškai efektyvesniu būdu, tvariau ir efektyviau naudoti išteklius valdant maistinių medžiagų ciklą ir didinti trąšų naudojimo efektyvumą. Tokios pastangos reikalauja investuoti į mokslinius tyrimus ir gerinti Sąjungos aplinkos teisės aktų darną bei įgyvendinimą, siekiant spręsti tuos iššūkius ir, prireikus, griežtinti standartus ir valdyti maistinių medžiagų ciklą taikant labiau holistinį požiūrį, pagal kurį integruojami ir sukuriami ryšiai tarp esamų Sąjungos politikos sričių, turinčių įtakos sprendžiant eutrofikacijos ir per didelio į aplinką patenkančių maistinių medžiagų kiekio problemas, ir užtikrinama, kad maistinių medžiagų poveikis nepasklistų po skirtingas aplinkos terpes.

| 27. | Veiksmai pagal ES biologinės įvairovės strategiją, kuriais siekiama atkurti bent 15 % Sąjungos nualintų ekosistemų ir plačiau naudoti žaliąją infrastruktūrą (priemonę, teikiančią ekologinę, ekonominę ir socialinę naudą taikant natūralius sprendimus, kurią sudaro žaliosios erdvės, vandens ekosistemos ir kitos žemės bei jūrų teritorijų fizinės ypatybės), padės įveikti žemės fragmentaciją. Tokiais veiksmais, kartu su visapusišku Paukščių ir Buveinių direktyvų įgyvendinimu, kurie remiami pagal prioritetinių veiksmų programas, bus toliau puoselėjamas gamtinis kapitalas ir didinamas ekosistemos atsparumas, taip pat gali atsirasti ekonomiškai efektyvių galimybių švelninti klimato kaitą, prie jos prisitaikyti ir valdyti nelaimių riziką. Tuo tarpu valstybių narių pastangos sudaryti ekosistemų ir jų paslaugų žemėlapius ir jas įvertinti užtikrins geresnį duomenų prieinamumą ir kartu su 2015 m. planuojama „jokių grynųjų nuostolių“ iniciatyva padės išsaugoti gamtinio kapitalo atsargas įvairiu mastu. Ne vėliau kaip 2020 m. Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu įtraukus ekosistemos paslaugų ekonominę vertę į apskaitos ir ataskaitų teikimo sistemas, Sąjungos gamtinis kapitalas bus geriau valdomas. |
| --- | --- |

27.

Veiksmai pagal ES biologinės įvairovės strategiją, kuriais siekiama atkurti bent 15 % Sąjungos nualintų ekosistemų ir plačiau naudoti žaliąją infrastruktūrą (priemonę, teikiančią ekologinę, ekonominę ir socialinę naudą taikant natūralius sprendimus, kurią sudaro žaliosios erdvės, vandens ekosistemos ir kitos žemės bei jūrų teritorijų fizinės ypatybės), padės įveikti žemės fragmentaciją. Tokiais veiksmais, kartu su visapusišku Paukščių ir Buveinių direktyvų įgyvendinimu, kurie remiami pagal prioritetinių veiksmų programas, bus toliau puoselėjamas gamtinis kapitalas ir didinamas ekosistemos atsparumas, taip pat gali atsirasti ekonomiškai efektyvių galimybių švelninti klimato kaitą, prie jos prisitaikyti ir valdyti nelaimių riziką. Tuo tarpu valstybių narių pastangos sudaryti ekosistemų ir jų paslaugų žemėlapius ir jas įvertinti užtikrins geresnį duomenų prieinamumą ir kartu su 2015 m. planuojama „jokių grynųjų nuostolių“ iniciatyva padės išsaugoti gamtinio kapitalo atsargas įvairiu mastu. Ne vėliau kaip 2020 m. Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu įtraukus ekosistemos paslaugų ekonominę vertę į apskaitos ir ataskaitų teikimo sistemas, Sąjungos gamtinis kapitalas bus geriau valdomas.

| 28. | Siekiant saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas bei ekosistemų paslaugų, įskaitant apdulkinimą, blogėjimas, išlaikyta ekosistemų bei jų paslaugų būklė ir atkurta bent 15 % nualintų ekosistemų; |
| --- | --- | --- |

28.

Siekiant saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas bei ekosistemų paslaugų, įskaitant apdulkinimą, blogėjimas, išlaikyta ekosistemų bei jų paslaugų būklė ir atkurta bent 15 % nualintų ekosistemų;

| b) | būtų reikšmingai sumažintas neigiamas poveikis tarpiniams ir priekrantės ir gėliems vandenims (įskaitant paviršinį ir požeminį vandenį) ir taip būtų pasiekta, išlaikyta ar pagerinta jų gera būklė, kaip apibrėžta Vandens pagrindų direktyvoje; |
| --- | --- |

b)

būtų reikšmingai sumažintas neigiamas poveikis tarpiniams ir priekrantės ir gėliems vandenims (įskaitant paviršinį ir požeminį vandenį) ir taip būtų pasiekta, išlaikyta ar pagerinta jų gera būklė, kaip apibrėžta Vandens pagrindų direktyvoje;

| c) | būtų sumažintas neigiamas poveikis jūros vandenims ir taip būtų pasiekta ar išlaikyta gera aplinkos būklė, kaip reikalaujama Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje, ir būtų darniai valdomos pakrantės zonos; |
| --- | --- |

c)

būtų sumažintas neigiamas poveikis jūros vandenims ir taip būtų pasiekta ar išlaikyta gera aplinkos būklė, kaip reikalaujama Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje, ir būtų darniai valdomos pakrantės zonos;

| d) | būtų toliau mažinama oro tarša ir jos poveikis ekosistemoms ir biologinei įvairovei siekiant ilgalaikio tikslo neviršyti kritinių apkrovų ir lygių; |
| --- | --- |

d)

būtų toliau mažinama oro tarša ir jos poveikis ekosistemoms ir biologinei įvairovei siekiant ilgalaikio tikslo neviršyti kritinių apkrovų ir lygių;

| e) | žemė Sąjungoje būtų valdoma tvariai, dirvožemis būtų tinkamai apsaugotas, o užterštos teritorijos būtų sėkmingai atkuriamos; |
| --- | --- |

e)

žemė Sąjungoje būtų valdoma tvariai, dirvožemis būtų tinkamai apsaugotas, o užterštos teritorijos būtų sėkmingai atkuriamos;

| f) | maistinių medžiagų (azoto ir fosforo) ciklas būtų valdomas tvariau ir efektyviau naudojant išteklius; |
| --- | --- |

f)

maistinių medžiagų (azoto ir fosforo) ciklas būtų valdomas tvariau ir efektyviau naudojant išteklius;

| g) | būtų užtikrinamas darnus miškų valdymas ir būtų apsaugoti ir kiek galima plėtojami miškai, jų biologinė įvairovė ir jų užtikrinamos paslaugos bei būtų padidintas miškų atsparumas klimato kaitai, gaisrams, audroms, kenkėjams ir ligoms. |
| --- | --- |

g)

būtų užtikrinamas darnus miškų valdymas ir būtų apsaugoti ir kiek galima plėtojami miškai, jų biologinė įvairovė ir jų užtikrinamos paslaugos bei būtų padidintas miškų atsparumas klimato kaitai, gaisrams, audroms, kenkėjams ir ligoms.

Tam pirmiausia būtina:

| i) | nedelsiant aktyviau įgyvendinti ES biologinės įvairovės strategiją, kad būtų pasiekti jos tikslai; |
| --- | --- |

i)

nedelsiant aktyviau įgyvendinti ES biologinės įvairovės strategiją, kad būtų pasiekti jos tikslai;

| ii) | visiškai įgyvendinti Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenis (28) tinkamai atsižvelgiant į specifines valstybių narių aplinkybes ir užtikrinti, kad vandens kokybės tikslų būtų siekiama tinkamai taikant taršos šaltiniais pagrįstas politikos priemones; |
| --- | --- |

ii)

visiškai įgyvendinti Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenis (28) tinkamai atsižvelgiant į specifines valstybių narių aplinkybes ir užtikrinti, kad vandens kokybės tikslų būtų siekiama tinkamai taikant taršos šaltiniais pagrįstas politikos priemones;

| iii) | skubiai dėti daugiau pastangų, inter alia, siekiant užtikrinti, kad vadovaujantis bendra žuvininkystės politika, Jūrų strategijos pagrindų direktyva ir tarptautiniais įsipareigojimais būtų įgyvendintas sveikų žuvų išteklių tikslas. Kovoti su tarša ir nustatyti visoje Sąjungoje taikomą pagrindinį kiekybinį jūrą teršiančių šiukšlių mažinimo tikslą taikant taršos šaltiniais pagrįstas priemones ir atsižvelgiant į valstybių narių parengtas jūrų strategijas. Užbaigti kurti saugomų jūrų teritorijų tinklą „Natura 2000“ ir užtikrinti, kad pakrančių zonos būtų valdomos tvariai; |
| --- | --- |

iii)

skubiai dėti daugiau pastangų, inter alia, siekiant užtikrinti, kad vadovaujantis bendra žuvininkystės politika, Jūrų strategijos pagrindų direktyva ir tarptautiniais įsipareigojimais būtų įgyvendintas sveikų žuvų išteklių tikslas. Kovoti su tarša ir nustatyti visoje Sąjungoje taikomą pagrindinį kiekybinį jūrą teršiančių šiukšlių mažinimo tikslą taikant taršos šaltiniais pagrįstas priemones ir atsižvelgiant į valstybių narių parengtas jūrų strategijas. Užbaigti kurti saugomų jūrų teritorijų tinklą „Natura 2000“ ir užtikrinti, kad pakrančių zonos būtų valdomos tvariai;

| iv) | susitarti dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (29) ir ją įgyvendinti, įtraukiant prisitaikymo prie klimato kaitos klausimus į pagrindines Sąjungos politikos iniciatyvas ir sektorius; |
| --- | --- |

iv)

susitarti dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (29) ir ją įgyvendinti, įtraukiant prisitaikymo prie klimato kaitos klausimus į pagrindines Sąjungos politikos iniciatyvas ir sektorius;

| v) | stiprinti pastangas, kad būtų užtikrinta visiška atitiktis Sąjungos oro kokybės teisės aktams, ir apibrėžti strateginius tikslus ir veiksmus po 2020 m.; |
| --- | --- |

v)

stiprinti pastangas, kad būtų užtikrinta visiška atitiktis Sąjungos oro kokybės teisės aktams, ir apibrėžti strateginius tikslus ir veiksmus po 2020 m.;

| vi) | dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti dirvožemio eroziją ir padidinti dirvožemio organinių medžiagų kiekį, atkurti užterštas teritorijas ir labiau integruoti žemės naudojimo aspektus į koordinuotą sprendimų priėmimo procesą visais atitinkamais valdžios lygmenimis, o tas pastangas papildyti nustatant dirvožemio ir žemės, kaip ištekliaus, naudojimo tikslus ir žemės planavimo tikslus; |
| --- | --- |

vi)

dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti dirvožemio eroziją ir padidinti dirvožemio organinių medžiagų kiekį, atkurti užterštas teritorijas ir labiau integruoti žemės naudojimo aspektus į koordinuotą sprendimų priėmimo procesą visais atitinkamais valdžios lygmenimis, o tas pastangas papildyti nustatant dirvožemio ir žemės, kaip ištekliaus, naudojimo tikslus ir žemės planavimo tikslus;

| vii) | imtis tolesnių veiksmų siekiant sumažinti išmetamą azoto ir fosforo kiekį, įskaitant dėl miestų ir pramonės nuotekų ir dėl trąšų naudojimo išmetamą kiekį, inter alia, užtikrinant geresnę taršos šaltinių kontrolę ir fosforo išgavimą iš atliekų; |
| --- | --- |

vii)

imtis tolesnių veiksmų siekiant sumažinti išmetamą azoto ir fosforo kiekį, įskaitant dėl miestų ir pramonės nuotekų ir dėl trąšų naudojimo išmetamą kiekį, inter alia, užtikrinant geresnę taršos šaltinių kontrolę ir fosforo išgavimą iš atliekų;

| viii) | parengti ir įgyvendinti atnaujintą Sąjungos miškų strategiją, kurioje sprendžiami įvairūs miškams keliamų reikalavimų ir jų teikiamos naudos klausimai ir kuria padedama laikytis labiau strategiško požiūrio į miškų apsaugą ir puoselėjimą, be kita ko, užtikrinant darnų miškų valdymą; |
| --- | --- |

viii)

parengti ir įgyvendinti atnaujintą Sąjungos miškų strategiją, kurioje sprendžiami įvairūs miškams keliamų reikalavimų ir jų teikiamos naudos klausimai ir kuria padedama laikytis labiau strategiško požiūrio į miškų apsaugą ir puoselėjimą, be kita ko, užtikrinant darnų miškų valdymą;

| ix) | gerinti Sąjungos viešosios informacijos teikimą, informuotumą ir švietimą aplinkos politikos klausimais. |
| --- | --- |

ix)

gerinti Sąjungos viešosios informacijos teikimą, informuotumą ir švietimą aplinkos politikos klausimais.

2 prioritetinis tikslas:   pasiekti, kad Sąjungos ekonomika taptų konkurencinga ir efektyvaus išteklių naudojimo, žaliąja ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

| 29. | Strategijos „Europa 2020“ tikslas - skatinti darnų augimą kuriant konkurencingesnę mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kurioje efektyviai ir tvariai naudojami ištekliai. Jos pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ tikslas – remti perėjimą prie ekonomikos, kurioje tausiai naudojami visi ištekliai, ekonomikos augimas visiškai atsietas nuo išteklių ir energijos naudojimo ir jo poveikio aplinkai, mažinamas išmetamųjų ŠESD kiekis, didinama efektyvumu ir inovacijomis grindžiama konkurencija ir skatinamas didesnis energetinis ir išteklių saugumas, įskaitant bendro išteklių naudojimo mažinimą. Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas ir Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo planas (30) yra pavyzdinės iniciatyvos pagrindinės sudedamosios dalys ir juose nustatoma būsimų veiksmų tiems tikslams pasiekti sistema, ir jie turėtų būti įgyvendinami valstybėms narėms keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais. Be to, pagal Sąjungos integruotą pramonės politiką, Sąjungos, jos valstybių narių ir pramonės subjektų partnerystė bus priemonė, kuria užtikrinamos investicijos ir inovacijų diegimas šešiose pirmaujančiose rinkose, susijusiose su žaliąja ekonomika (31). |
| --- | --- |

29.

Strategijos „Europa 2020“ tikslas - skatinti darnų augimą kuriant konkurencingesnę mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kurioje efektyviai ir tvariai naudojami ištekliai. Jos pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ tikslas – remti perėjimą prie ekonomikos, kurioje tausiai naudojami visi ištekliai, ekonomikos augimas visiškai atsietas nuo išteklių ir energijos naudojimo ir jo poveikio aplinkai, mažinamas išmetamųjų ŠESD kiekis, didinama efektyvumu ir inovacijomis grindžiama konkurencija ir skatinamas didesnis energetinis ir išteklių saugumas, įskaitant bendro išteklių naudojimo mažinimą. Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas ir Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo planas (30) yra pavyzdinės iniciatyvos pagrindinės sudedamosios dalys ir juose nustatoma būsimų veiksmų tiems tikslams pasiekti sistema, ir jie turėtų būti įgyvendinami valstybėms narėms keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais. Be to, pagal Sąjungos integruotą pramonės politiką, Sąjungos, jos valstybių narių ir pramonės subjektų partnerystė bus priemonė, kuria užtikrinamos investicijos ir inovacijų diegimas šešiose pirmaujančiose rinkose, susijusiose su žaliąja ekonomika (31).

| 30. | Siekiant padidinti konkurencingumą augant išteklių kainoms, esant jų stygiui, žaliavų tiekimo apribojimams ir priklausomybei nuo importo, visuose ekonomikos sektoriuose būtinos inovacijos, kurių tikslas – efektyviau naudoti išteklius. Pagrindinė inovacijų (įskaitant ekologines inovacijas) varomoji jėga – verslo sektorius. Vis dėlto pačios rinkos norimų rezultatų nepasieks ir, siekiant padidinti jų aplinkosauginį veiksmingumą, visų pirma reikia teikti konkrečią pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau - MVĮ) naujų technologijų diegimo srityje, be kita ko, plėtojant mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystes atliekų klausimais (32). Sąjungos ir valstybių narių lygiu viešosios valdžios institucijų veiksmai yra būtini, kad sudarytų tinkamas bendrąsias sąlygas investuoti ir imtis ekologinių inovacijų ir taip paskatintų darnaus verslo ar technologinių aplinkos problemų sprendimų vystymą ir skatintų darnius išteklių naudojimo modelius (33). |
| --- | --- |

30.

Siekiant padidinti konkurencingumą augant išteklių kainoms, esant jų stygiui, žaliavų tiekimo apribojimams ir priklausomybei nuo importo, visuose ekonomikos sektoriuose būtinos inovacijos, kurių tikslas – efektyviau naudoti išteklius. Pagrindinė inovacijų (įskaitant ekologines inovacijas) varomoji jėga – verslo sektorius. Vis dėlto pačios rinkos norimų rezultatų nepasieks ir, siekiant padidinti jų aplinkosauginį veiksmingumą, visų pirma reikia teikti konkrečią pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau - MVĮ) naujų technologijų diegimo srityje, be kita ko, plėtojant mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystes atliekų klausimais (32). Sąjungos ir valstybių narių lygiu viešosios valdžios institucijų veiksmai yra būtini, kad sudarytų tinkamas bendrąsias sąlygas investuoti ir imtis ekologinių inovacijų ir taip paskatintų darnaus verslo ar technologinių aplinkos problemų sprendimų vystymą ir skatintų darnius išteklių naudojimo modelius (33).

| 31. | Šis pagrindinis reikalavimas spręsti aplinkos problemas taip pat turi svarbių socialinių bei ekonominių privalumų ir gali skatinti konkurencingumą. Perėjus prie saugios ir darnios efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos gali būti sukurta daugiau darbo vietų, o tai yra svarbiausia strategijos „Europa 2020“ užimtumo tikslų (34) įgyvendinimui. Kelerius pastaruosius metus užimtumas Sąjungos aplinkos technologijų ir paslaugų sektoriuose augo maždaug 3 % kasmet (35). Apskaičiuota, kad pasaulinės ekologinės pramonės rinkos vertė – bent vienas trilijonas eurų (36), ir prognozuojama, kad per kitus 10 metų ši suma beveik padvigubės. Europos bendrovės jau dabar pirmauja pasaulyje perdirbimo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse; jas reikėtų skatinti pasinaudoti pasaulinės paklausos augimu, remiantis Ekologinių inovacijų veiksmų planu (37). Pavyzdžiui, numatoma, kad vien Europos atsinaujinančiosios energijos sektoriuje ne vėliau kaip 2020 m. bus sukurta daugiau nei 400 000 naujų darbo vietų (38). Darni bioekonomika taip pat gali prisidėti prie išmintingo žaliojo ekonomikos augimo Europoje ir tuo pačiu metu jai bus naudingas didesnis išteklių naudojimo efektyvumas. |
| --- | --- |

31.

Šis pagrindinis reikalavimas spręsti aplinkos problemas taip pat turi svarbių socialinių bei ekonominių privalumų ir gali skatinti konkurencingumą. Perėjus prie saugios ir darnios efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos gali būti sukurta daugiau darbo vietų, o tai yra svarbiausia strategijos „Europa 2020“ užimtumo tikslų (34) įgyvendinimui. Kelerius pastaruosius metus užimtumas Sąjungos aplinkos technologijų ir paslaugų sektoriuose augo maždaug 3 % kasmet (35). Apskaičiuota, kad pasaulinės ekologinės pramonės rinkos vertė – bent vienas trilijonas eurų (36), ir prognozuojama, kad per kitus 10 metų ši suma beveik padvigubės. Europos bendrovės jau dabar pirmauja pasaulyje perdirbimo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse; jas reikėtų skatinti pasinaudoti pasaulinės paklausos augimu, remiantis Ekologinių inovacijų veiksmų planu (37). Pavyzdžiui, numatoma, kad vien Europos atsinaujinančiosios energijos sektoriuje ne vėliau kaip 2020 m. bus sukurta daugiau nei 400 000 naujų darbo vietų (38). Darni bioekonomika taip pat gali prisidėti prie išmintingo žaliojo ekonomikos augimo Europoje ir tuo pačiu metu jai bus naudingas didesnis išteklių naudojimo efektyvumas.

| 32. | Siekiant įgyvendinti nustatytus 2020 m. tikslus ir ne vėliau kaip 2050 m. sukurti konkurencingą, saugią ir darnią mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, būtina visiškai įgyvendinti Sąjungos klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį. Sąjunga šiuo metu sėkmingai mažina išmetamųjų ŠESD kiekį, kad ne vėliau kaip 2020 m. jis būtų 20 % mažesnis, palyginti su 1990 m. kiekiu, tačiau norint pasiekti 20 % energijos vartojimo efektyvumo tikslą efektyvumą didinti ir keisti elgseną reikės daug sparčiau. Tikimasi, kad Energijos vartojimo efektyvumo direktyva (39) bus labai naudinga šiuo atžvilgiu, ją būtų galima papildyti visiems į Sąjungos rinką pateikiamiems su energija susijusiems produktams taikomais efektyvaus energijos naudojimo reikalavimais. Atsižvelgiant į didėjančią energijos paklausą ir besitęsiančias diskusijas dėl prieštaravimo, susijusio su žemės naudojimu maisto reikmėms ir žemės naudojimu bioenergijos reikmėms, taip pat svarbu atlikti išsamų esamos tvarios biomasės vertinimą. Be to, labai svarbu užtikrinti, kad visų formų biomasė būtų gaminama ir naudojama tvariai ir efektyviai per visą savo gyvavimo ciklą, kad būtų sumažintas ar panaikintas neigiamas poveikis aplinkai ir klimatui, deramai atsižvelgiant į ekonomines įvairių biomasės kaip ištekliaus naudojimo būdų aplinkybes. Tai padėtų sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. |
| --- | --- |

32.

Siekiant įgyvendinti nustatytus 2020 m. tikslus ir ne vėliau kaip 2050 m. sukurti konkurencingą, saugią ir darnią mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, būtina visiškai įgyvendinti Sąjungos klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį. Sąjunga šiuo metu sėkmingai mažina išmetamųjų ŠESD kiekį, kad ne vėliau kaip 2020 m. jis būtų 20 % mažesnis, palyginti su 1990 m. kiekiu, tačiau norint pasiekti 20 % energijos vartojimo efektyvumo tikslą efektyvumą didinti ir keisti elgseną reikės daug sparčiau. Tikimasi, kad Energijos vartojimo efektyvumo direktyva (39) bus labai naudinga šiuo atžvilgiu, ją būtų galima papildyti visiems į Sąjungos rinką pateikiamiems su energija susijusiems produktams taikomais efektyvaus energijos naudojimo reikalavimais. Atsižvelgiant į didėjančią energijos paklausą ir besitęsiančias diskusijas dėl prieštaravimo, susijusio su žemės naudojimu maisto reikmėms ir žemės naudojimu bioenergijos reikmėms, taip pat svarbu atlikti išsamų esamos tvarios biomasės vertinimą. Be to, labai svarbu užtikrinti, kad visų formų biomasė būtų gaminama ir naudojama tvariai ir efektyviai per visą savo gyvavimo ciklą, kad būtų sumažintas ar panaikintas neigiamas poveikis aplinkai ir klimatui, deramai atsižvelgiant į ekonomines įvairių biomasės kaip ištekliaus naudojimo būdų aplinkybes. Tai padėtų sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką.

| 33. | Jei norima užtikrinti, kad Sąjunga tinkama dalimi prisidėtų prie pasaulinių pastangų, išmetamų ŠESD kiekį būtina mažinti visuose ekonomikos sektoriuose. Sąjunga turi susitarti dėl tolesnių veiksmų, kurių reikės imtis klimato ir energetikos srityse po 2020 m., kad pasirengtų tarptautinėms deryboms dėl naujo teisiškai privalomo susitarimo, ir kad pateiktų valstybėms narėms, pramonei ir kitiems sektoriams aiškią teisiškai privalomą strategiją ir tikslą (-us) dėl vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių būtinų investicijų į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Taigi Sąjunga turi apsvarstyti politikos galimybes palaipsniui ekonomiškai efektyviu būdu pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, atsižvelgiant į Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo plane nustatytus orientacinius tikslus iki 2050 m., kurie turėtų būti naudojami kaip pagrindas tolesnei veiklai. Žalioji knyga dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (40) yra svarbus žingsnis šiuo klausimu. 2050 m. Energetikos veiksmų planą ir Transporto baltąją knygą būtina paremti tvirtomis politikos programomis. Be to, valstybės narės turi parengti ir įgyvendinti ilgalaikes, ekonomiškai efektyvias mažo anglies dioksido kiekio technologijų plėtros strategijas, kuriomis būtų siekiama Sąjungos tikslo ne vėliau kaip amžiaus viduryje 80–95 % sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. lygiais, taip prisidedant prie pasaulinių pastangų užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau nei 2 °C, palyginti su iki pramoninio laikotarpio lygiais, ir išsivysčiusioms šalims, kaip grupei, užtikrinant reikiamus sumažinimus pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pateiktus įrodymus. Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir toliau bus pagrindinis Sąjungos klimato kaitos politikos po 2020 m. ramstis ir ją reikėtų struktūriškai reformuoti, kad būtų paskatintos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Vadovaudamasi tarptautiniais įsipareigojimais Sąjunga kartu su kitomis Jungtinių Tautų Bendrosios Klimato Kaitos Konvencijos (toliau - JTBKKK) šalimis turėtų teikti paramą besivystančioms šalims, siekiančioms sušvelninti klimato kaitą, kuriant pajėgumus, teikiant finansinę pagalbą ir perduodant technologijas. |
| --- | --- |

33.

Jei norima užtikrinti, kad Sąjunga tinkama dalimi prisidėtų prie pasaulinių pastangų, išmetamų ŠESD kiekį būtina mažinti visuose ekonomikos sektoriuose. Sąjunga turi susitarti dėl tolesnių veiksmų, kurių reikės imtis klimato ir energetikos srityse po 2020 m., kad pasirengtų tarptautinėms deryboms dėl naujo teisiškai privalomo susitarimo, ir kad pateiktų valstybėms narėms, pramonei ir kitiems sektoriams aiškią teisiškai privalomą strategiją ir tikslą (-us) dėl vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių būtinų investicijų į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Taigi Sąjunga turi apsvarstyti politikos galimybes palaipsniui ekonomiškai efektyviu būdu pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, atsižvelgiant į Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo plane nustatytus orientacinius tikslus iki 2050 m., kurie turėtų būti naudojami kaip pagrindas tolesnei veiklai. Žalioji knyga dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (40) yra svarbus žingsnis šiuo klausimu. 2050 m. Energetikos veiksmų planą ir Transporto baltąją knygą būtina paremti tvirtomis politikos programomis. Be to, valstybės narės turi parengti ir įgyvendinti ilgalaikes, ekonomiškai efektyvias mažo anglies dioksido kiekio technologijų plėtros strategijas, kuriomis būtų siekiama Sąjungos tikslo ne vėliau kaip amžiaus viduryje 80–95 % sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. lygiais, taip prisidedant prie pasaulinių pastangų užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau nei 2 °C, palyginti su iki pramoninio laikotarpio lygiais, ir išsivysčiusioms šalims, kaip grupei, užtikrinant reikiamus sumažinimus pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pateiktus įrodymus. Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir toliau bus pagrindinis Sąjungos klimato kaitos politikos po 2020 m. ramstis ir ją reikėtų struktūriškai reformuoti, kad būtų paskatintos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Vadovaudamasi tarptautiniais įsipareigojimais Sąjunga kartu su kitomis Jungtinių Tautų Bendrosios Klimato Kaitos Konvencijos (toliau - JTBKKK) šalimis turėtų teikti paramą besivystančioms šalims, siekiančioms sušvelninti klimato kaitą, kuriant pajėgumus, teikiant finansinę pagalbą ir perduodant technologijas.

| 34. | Kai pramonė įsisavins geriausius prieinamus gamybos būdus pagal Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą (41), bus sukurti geresni išteklių naudojimo modeliai ir sumažintas daugiau nei 50 000 pagrindinių Sąjungos įrenginių išmetamųjų teršalų kiekis, todėl bus daug prisidedama prie pastangų skatinti inovacinių technologijų raidą, kurti žalesnę ekonomiką ir ilgainiui mažinti pramonės kaštus. Ši raida gali būti toliau skatinama pramonei diegiant aplinkos valdymo sistemas, pavyzdžiui, EMAS (42). |
| --- | --- |

34.

Kai pramonė įsisavins geriausius prieinamus gamybos būdus pagal Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą (41), bus sukurti geresni išteklių naudojimo modeliai ir sumažintas daugiau nei 50 000 pagrindinių Sąjungos įrenginių išmetamųjų teršalų kiekis, todėl bus daug prisidedama prie pastangų skatinti inovacinių technologijų raidą, kurti žalesnę ekonomiką ir ilgainiui mažinti pramonės kaštus. Ši raida gali būti toliau skatinama pramonei diegiant aplinkos valdymo sistemas, pavyzdžiui, EMAS (42).

| 35. | Kai kurių taikomų politikos priemonių, susijusių su gamyba ir vartojimu, apimtis yra ribota. Kad būtų skatinamas efektyvus išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika, būtina sukurti sistemą, kurią taikant gamintojams ir vartotojams būtų siunčiami tinkami signalai. Bus imtasi priemonių toliau gerinti Sąjungos rinkoje esančių prekių ir paslaugų aplinkosauginį veiksmingumą per visą jų gyvavimo ciklą, įskaitant priemones didinti aplinką tausojančių produktų pasiūlą ir skatinti vartotojus rinktis tokius produktus, kad jų paklausa labai padidėtų. Tai bus pasiekta naudojant įvairias suderintas paskatas vartotojams ir verslo subjektams (įskaitant MVĮ), rinkos priemones ir taisykles, skirtas jų veiklos ir produktų poveikiui aplinkai mažinti. Naudojant aiškų ir nuoseklų ženklinimą vartotojai turėtų gauti tikslią lengvai suprantamą ir patikimą informaciją apie perkamus produktus, taip pat apie aplinkosauginius reikalavimus. Turėtų būti optimizuotos pakuotės siekiant sumažinti poveikį aplinkai ir turėtų būti remiami efektyviai išteklius naudojančio verslo modeliai, pvz., produktų aptarnavimo sistemos, įskaitant produktų išperkamąją nuomą. Bus peržiūrėti esami produktus reglamentuojantys teisės aktai, kaip antai Ekologinio projektavimo ir Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo direktyvos (43) ir Ekologinio ženklo reglamentas (44), siekiant pagerinti produktų aplinkosauginį veiksmingumą ir išteklių naudojimo efektyvumą per visą gyvavimo ciklą ir atkreipti dėmesį į esamas nuostatas taikant nuoseklesnę darnios gamybos ir vartojimo Sąjungos politiką ir teisinį pagrindą (45). Ši gyvavimo ciklo rodikliais paremta strategija turėtų spręsti darnaus vartojimo ir gamybos acquis fragmentacijos ir taikymo srities ribotumo problemas ir nustatyti bei, prireikus, pašalinti politikos, paskatų ir teisės aktų spragas siekiant užtikrinti esamus būtiniausius reikalavimus produktų ir paslaugų aplinkosauginio veiksmingumo atžvilgiu. |
| --- | --- |

35.

Kai kurių taikomų politikos priemonių, susijusių su gamyba ir vartojimu, apimtis yra ribota. Kad būtų skatinamas efektyvus išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika, būtina sukurti sistemą, kurią taikant gamintojams ir vartotojams būtų siunčiami tinkami signalai. Bus imtasi priemonių toliau gerinti Sąjungos rinkoje esančių prekių ir paslaugų aplinkosauginį veiksmingumą per visą jų gyvavimo ciklą, įskaitant priemones didinti aplinką tausojančių produktų pasiūlą ir skatinti vartotojus rinktis tokius produktus, kad jų paklausa labai padidėtų. Tai bus pasiekta naudojant įvairias suderintas paskatas vartotojams ir verslo subjektams (įskaitant MVĮ), rinkos priemones ir taisykles, skirtas jų veiklos ir produktų poveikiui aplinkai mažinti. Naudojant aiškų ir nuoseklų ženklinimą vartotojai turėtų gauti tikslią lengvai suprantamą ir patikimą informaciją apie perkamus produktus, taip pat apie aplinkosauginius reikalavimus. Turėtų būti optimizuotos pakuotės siekiant sumažinti poveikį aplinkai ir turėtų būti remiami efektyviai išteklius naudojančio verslo modeliai, pvz., produktų aptarnavimo sistemos, įskaitant produktų išperkamąją nuomą. Bus peržiūrėti esami produktus reglamentuojantys teisės aktai, kaip antai Ekologinio projektavimo ir Energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo direktyvos (43) ir Ekologinio ženklo reglamentas (44), siekiant pagerinti produktų aplinkosauginį veiksmingumą ir išteklių naudojimo efektyvumą per visą gyvavimo ciklą ir atkreipti dėmesį į esamas nuostatas taikant nuoseklesnę darnios gamybos ir vartojimo Sąjungos politiką ir teisinį pagrindą (45). Ši gyvavimo ciklo rodikliais paremta strategija turėtų spręsti darnaus vartojimo ir gamybos acquis fragmentacijos ir taikymo srities ribotumo problemas ir nustatyti bei, prireikus, pašalinti politikos, paskatų ir teisės aktų spragas siekiant užtikrinti esamus būtiniausius reikalavimus produktų ir paslaugų aplinkosauginio veiksmingumo atžvilgiu.

| 36. | Kadangi 80 % viso produkto poveikio aplinkai per jo gyvavimo ciklą kyla jo projektavimo etape, Sąjungos politikos sistema turėtų užtikrinti, kad Sąjungos rinkai pateikiami prioritetiniai produktai būtų suprojektuoti ekologiškai, siekiant užtikrinti optimalų išteklių ir medžiagų naudojimo efektyvumą. Tai turėtų apimti, inter alia, produktų patvarumo, galimybės pataisyti, pakartotinio panaudojimo, perdirbimo galimybių, perdirbto turinio ir produkto gyvavimo trukmės klausimų sprendimą. Produktai turėtų būti išgaunami darniai ir pagaminti taip, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti ir perdirbti. Būtina įgyvendinti tuos reikalavimus ir užtikrinti jų vykdymą. Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu bus dedama daugiau pastangų šalinti kliūtis ekologinėms inovacijoms (46) ir atverti visą Europos ekologinės pramonės potencialą – tai padės kurti žaliąsias darbo vietas ir užtikrinti žaliosios ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

36.

Kadangi 80 % viso produkto poveikio aplinkai per jo gyvavimo ciklą kyla jo projektavimo etape, Sąjungos politikos sistema turėtų užtikrinti, kad Sąjungos rinkai pateikiami prioritetiniai produktai būtų suprojektuoti ekologiškai, siekiant užtikrinti optimalų išteklių ir medžiagų naudojimo efektyvumą. Tai turėtų apimti, inter alia, produktų patvarumo, galimybės pataisyti, pakartotinio panaudojimo, perdirbimo galimybių, perdirbto turinio ir produkto gyvavimo trukmės klausimų sprendimą. Produktai turėtų būti išgaunami darniai ir pagaminti taip, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti ir perdirbti. Būtina įgyvendinti tuos reikalavimus ir užtikrinti jų vykdymą. Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu bus dedama daugiau pastangų šalinti kliūtis ekologinėms inovacijoms (46) ir atverti visą Europos ekologinės pramonės potencialą – tai padės kurti žaliąsias darbo vietas ir užtikrinti žaliosios ekonomikos augimą.

| 37. | Siekiant nustatyti veiksmų, kuriais būtų ne tik įgyvendinami išmetamųjų ŠESD kiekio ir energijos tikslai, bet ir tobulinami kiti išteklių naudojimo efektyvumo aspektai, pagrindą, bus nustatyti bendro vartojimo poveikio aplinkai per gyvavimo ciklą mažinimo tikslai, visų pirma maisto, būsto ir judumo sektoriuose (47). Bendras tų sektorių poveikis sudaro beveik 80 % viso vartojimo poveikio aplinkai. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų atsižvelgti į žemės, vandens ir žaliavų naudojimo ir anglies dioksido išmetimo rodiklius ir tikslus bei jų vaidmenį Europos semestre. Rio + 20 išvadose pripažintas poreikis labai sumažinti po derliaus nuėmimo patiriamus ir kitus maisto nuostolius bei atliekas visoje maisto tiekimo grandinėje. Komisija turėtų pristatyti išsamią kovos su nereikalingu maisto švaistymu strategiją ir dirbti su valstybėmis narėmis kovojant su pernelyg dideliu maisto atliekų susidarymu. Šiuo atžvilgiu atitinkamai būtų naudingos priemonės, kuriomis būtų didinamas kompostavimas ir išmesto maisto anaerobinis skaidymas. |
| --- | --- |

37.

Siekiant nustatyti veiksmų, kuriais būtų ne tik įgyvendinami išmetamųjų ŠESD kiekio ir energijos tikslai, bet ir tobulinami kiti išteklių naudojimo efektyvumo aspektai, pagrindą, bus nustatyti bendro vartojimo poveikio aplinkai per gyvavimo ciklą mažinimo tikslai, visų pirma maisto, būsto ir judumo sektoriuose (47). Bendras tų sektorių poveikis sudaro beveik 80 % viso vartojimo poveikio aplinkai. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų atsižvelgti į žemės, vandens ir žaliavų naudojimo ir anglies dioksido išmetimo rodiklius ir tikslus bei jų vaidmenį Europos semestre. Rio + 20 išvadose pripažintas poreikis labai sumažinti po derliaus nuėmimo patiriamus ir kitus maisto nuostolius bei atliekas visoje maisto tiekimo grandinėje. Komisija turėtų pristatyti išsamią kovos su nereikalingu maisto švaistymu strategiją ir dirbti su valstybėmis narėmis kovojant su pernelyg dideliu maisto atliekų susidarymu. Šiuo atžvilgiu atitinkamai būtų naudingos priemonės, kuriomis būtų didinamas kompostavimas ir išmesto maisto anaerobinis skaidymas.

| 38. | Be privalomų žaliojo viešojo pirkimo reikalavimų, taikomų tam tikroms produktų kategorijoms (48), daugelis valstybių narių patvirtino savanoriškus veiksmų planus ir nemažai valstybių narių taip pat nustatė tikslus konkrečioms produktų grupėms. Vis dėlto administracijos visais lygmenimis dar turi daug galimybių toliau mažinti poveikį aplinkai, priimdamos sprendimus dėl pirkimo. Valstybės narės ir regionai turėtų imtis tolesnių veiksmų, kad pasiektų nustatytą tikslą – taikyti žaliojo pirkimo kriterijus bent 50 % viešųjų konkursų. Komisija, atsižvelgdama į būtinybę kiek galima labiau sumažinti administracinę naštą, svarstys galimybę pateikti pasiūlymų dėl konkretiems sektoriams skirtų teisės aktų, kuriais būtų nustatyti papildomoms produktų kategorijoms taikomi privalomi žaliojo viešojo pirkimo reikalavimai ir valstybių narių pažangos periodinės stebėsenos remiantis atitinkamais valstybių narių duomenimis apimtis. Reikėtų kurti savanoriškus žaliųjų pirkėjų tinklus. |
| --- | --- |

38.

Be privalomų žaliojo viešojo pirkimo reikalavimų, taikomų tam tikroms produktų kategorijoms (48), daugelis valstybių narių patvirtino savanoriškus veiksmų planus ir nemažai valstybių narių taip pat nustatė tikslus konkrečioms produktų grupėms. Vis dėlto administracijos visais lygmenimis dar turi daug galimybių toliau mažinti poveikį aplinkai, priimdamos sprendimus dėl pirkimo. Valstybės narės ir regionai turėtų imtis tolesnių veiksmų, kad pasiektų nustatytą tikslą – taikyti žaliojo pirkimo kriterijus bent 50 % viešųjų konkursų. Komisija, atsižvelgdama į būtinybę kiek galima labiau sumažinti administracinę naštą, svarstys galimybę pateikti pasiūlymų dėl konkretiems sektoriams skirtų teisės aktų, kuriais būtų nustatyti papildomoms produktų kategorijoms taikomi privalomi žaliojo viešojo pirkimo reikalavimai ir valstybių narių pažangos periodinės stebėsenos remiantis atitinkamais valstybių narių duomenimis apimtis. Reikėtų kurti savanoriškus žaliųjų pirkėjų tinklus.

| 39. | Taip pat yra nemažai galimybių gerinti atliekų prevenciją ir tvarkymą Sąjungoje, siekiant geriau naudoti išteklius, atverti naujas rinkas, kurti naujas darbo vietas ir mažinti priklausomybę nuo žaliavų importo, kartu mažinant poveikį aplinkai (49). Kiekvienais metais Sąjungoje susidaro 2,7 mlrd. tonų atliekų, iš jų 98 mln. tonų atliekų (4 %) yra pavojingos. 2011 m. visoje Sąjungoje vienam žmogui teko vidutiniškai po 503 kg komunalinių atliekų, tačiau skirtingose valstybėse narėse šis kiekis svyruoja nuo 298 iki 718 kg. Vidutiniškai tik 40 % kietųjų atliekų yra paruošiama pakartotinai naudoti arba perdirbama, tuo tarpu kai kurios valstybės narės pasiekė 70 % rodiklį, rodantį, kad atliekos galėtų būti naudojamos kaip vienas iš pagrindinių Sąjungos išteklių. Tuo pačiu metu daug valstybių narių daugiau kaip 75 % savo komunalinių atliekų šalina sąvartynuose (50). |
| --- | --- |

39.

Taip pat yra nemažai galimybių gerinti atliekų prevenciją ir tvarkymą Sąjungoje, siekiant geriau naudoti išteklius, atverti naujas rinkas, kurti naujas darbo vietas ir mažinti priklausomybę nuo žaliavų importo, kartu mažinant poveikį aplinkai (49). Kiekvienais metais Sąjungoje susidaro 2,7 mlrd. tonų atliekų, iš jų 98 mln. tonų atliekų (4 %) yra pavojingos. 2011 m. visoje Sąjungoje vienam žmogui teko vidutiniškai po 503 kg komunalinių atliekų, tačiau skirtingose valstybėse narėse šis kiekis svyruoja nuo 298 iki 718 kg. Vidutiniškai tik 40 % kietųjų atliekų yra paruošiama pakartotinai naudoti arba perdirbama, tuo tarpu kai kurios valstybės narės pasiekė 70 % rodiklį, rodantį, kad atliekos galėtų būti naudojamos kaip vienas iš pagrindinių Sąjungos išteklių. Tuo pačiu metu daug valstybių narių daugiau kaip 75 % savo komunalinių atliekų šalina sąvartynuose (50).

| 40. | Kad atliekos taptų ištekliais, kaip raginama Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane, visoje Sąjungoje būtina visiškai įgyvendinti Sąjungos atliekų sektoriaus teisės aktus, griežtai taikant atliekų hierarchiją ir įtraukiant įvairių tipų atliekas (51). Reikia papildomų pastangų siekiant sumažinti atliekų susidarymą, tenkantį vienam gyventojui tenkantį atliekų kiekį ir bendrą atliekų susidarymą. Siekiant efektyvaus išteklių naudojimo tikslų taip pat būtina energijos gavybai naudoti tik perdirbti netinkamas (52) medžiagas, laipsniškai atsisakyti perdirbti arba naudoti tinkamų atliekų šalinimo sąvartynuose (53), užtikrinti aukštos kokybės perdirbimą, kai perdirbtų medžiagų naudojimas neturi bendro neigiamo poveikio aplinkai ar žmonių sveikatai, ir plėtoti antrinių žaliavų rinkas. Pavojingos atliekos turės būti tvarkomos taip, kad reikšmingas neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai būtų kuo mažesnis, kaip susitarta Rio + 20. Kad tas tikslas būtų pasiektas, visoje Sąjungoje reikėtų sistemiškiau taikyti rinkos instrumentus ir kitas priemones, pagal kurias pirmenybė teikiama prevencijai, perdirbimui ir pakartotiniam naudojimui, įskaitant didesnę gamintojo atsakomybę, tuo pačiu reikėtų remti ne toksinių medžiagų ciklų plėtrą. Turėtų būti pašalintos perdirbimo veiklos kliūtys Sąjungos vidaus rinkoje ir peržiūrėti esami prevencijos, pakartotinio naudojimo, perdirbimo, panaudojimo ir nešalinimo į sąvartynus tikslai, kad būtų pereinama prie gyvavimo ciklu grindžiamos žiedinės ekonomikos, kurioje būtų laikomasi pakopinio išteklių naudojimo principo ir beveik nebeliktų atliekų. |
| --- | --- |

40.

Kad atliekos taptų ištekliais, kaip raginama Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane, visoje Sąjungoje būtina visiškai įgyvendinti Sąjungos atliekų sektoriaus teisės aktus, griežtai taikant atliekų hierarchiją ir įtraukiant įvairių tipų atliekas (51). Reikia papildomų pastangų siekiant sumažinti atliekų susidarymą, tenkantį vienam gyventojui tenkantį atliekų kiekį ir bendrą atliekų susidarymą. Siekiant efektyvaus išteklių naudojimo tikslų taip pat būtina energijos gavybai naudoti tik perdirbti netinkamas (52) medžiagas, laipsniškai atsisakyti perdirbti arba naudoti tinkamų atliekų šalinimo sąvartynuose (53), užtikrinti aukštos kokybės perdirbimą, kai perdirbtų medžiagų naudojimas neturi bendro neigiamo poveikio aplinkai ar žmonių sveikatai, ir plėtoti antrinių žaliavų rinkas. Pavojingos atliekos turės būti tvarkomos taip, kad reikšmingas neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai būtų kuo mažesnis, kaip susitarta Rio + 20. Kad tas tikslas būtų pasiektas, visoje Sąjungoje reikėtų sistemiškiau taikyti rinkos instrumentus ir kitas priemones, pagal kurias pirmenybė teikiama prevencijai, perdirbimui ir pakartotiniam naudojimui, įskaitant didesnę gamintojo atsakomybę, tuo pačiu reikėtų remti ne toksinių medžiagų ciklų plėtrą. Turėtų būti pašalintos perdirbimo veiklos kliūtys Sąjungos vidaus rinkoje ir peržiūrėti esami prevencijos, pakartotinio naudojimo, perdirbimo, panaudojimo ir nešalinimo į sąvartynus tikslai, kad būtų pereinama prie gyvavimo ciklu grindžiamos žiedinės ekonomikos, kurioje būtų laikomasi pakopinio išteklių naudojimo principo ir beveik nebeliktų atliekų.

| 41. | Pirmenybė taip pat bus teikiama efektyviam išteklių naudojimui vandens sektoriuje, siekiant padėti užtikrinti gerą vandens būklę. Nors sausros ir vandens trūkumo problemos tampa aktualios vis didesnei Europos daliai, apie 20–40 % išgaunamų Europos vandens išteklių vis dar išeikvojama be reikalo, pavyzdžiui, dėl nuotėkio vandens tiekimo sistemoje arba nepakankamai diegiamų efektyvaus vandens naudojimo technologijų. Pagal turimus modeliavimo rezultatus vis dar esama daug galimybių Sąjungoje didinti vandens naudojimo efektyvumą. Be to, numatoma, kad dėl didėjančios paklausos ir klimato kaitos poveikio labai padidės spaudimas Europos vandens ištekliams. Šiomis aplinkybėmis Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų imtis veiksmų užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2020 m. piliečiai turėtų prieigą prie švaraus vandens ir kad vandens gavyba neviršytų turimų atsinaujinančiųjų vandens išteklių ribų, siekiant išlaikyti, užtikrinti ar pagerinti gerą vandens būklę vadovaujantis Vandens pagrindų direktyva, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama didinti vandens naudojimo efektyvumą naudojant rinkos mechanizmus, kaip antai vandens kainos nustatymas pagal tikrąją vandens vertę, taip pat kitas priemones, pavyzdžiui, švietimą ir informuotumo didinimą (54). Daugiausia vandens naudojantys sektoriai, pavyzdžiui, energetika ir žemės ūkis, turėtų būti skatinami pirmenybę teikti efektyviausio vandens naudojimo būdams. Pažangą bus lengviau užtikrinti sparčiau vykdant demonstravimo veiklą ir diegiant inovacines technologijas, sistemas ir verslo modelius, remiantis Vandens srities Europos inovacijų partnerystės strateginiu įgyvendinimo planu. |
| --- | --- |

41.

Pirmenybė taip pat bus teikiama efektyviam išteklių naudojimui vandens sektoriuje, siekiant padėti užtikrinti gerą vandens būklę. Nors sausros ir vandens trūkumo problemos tampa aktualios vis didesnei Europos daliai, apie 20–40 % išgaunamų Europos vandens išteklių vis dar išeikvojama be reikalo, pavyzdžiui, dėl nuotėkio vandens tiekimo sistemoje arba nepakankamai diegiamų efektyvaus vandens naudojimo technologijų. Pagal turimus modeliavimo rezultatus vis dar esama daug galimybių Sąjungoje didinti vandens naudojimo efektyvumą. Be to, numatoma, kad dėl didėjančios paklausos ir klimato kaitos poveikio labai padidės spaudimas Europos vandens ištekliams. Šiomis aplinkybėmis Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų imtis veiksmų užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2020 m. piliečiai turėtų prieigą prie švaraus vandens ir kad vandens gavyba neviršytų turimų atsinaujinančiųjų vandens išteklių ribų, siekiant išlaikyti, užtikrinti ar pagerinti gerą vandens būklę vadovaujantis Vandens pagrindų direktyva, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama didinti vandens naudojimo efektyvumą naudojant rinkos mechanizmus, kaip antai vandens kainos nustatymas pagal tikrąją vandens vertę, taip pat kitas priemones, pavyzdžiui, švietimą ir informuotumo didinimą (54). Daugiausia vandens naudojantys sektoriai, pavyzdžiui, energetika ir žemės ūkis, turėtų būti skatinami pirmenybę teikti efektyviausio vandens naudojimo būdams. Pažangą bus lengviau užtikrinti sparčiau vykdant demonstravimo veiklą ir diegiant inovacines technologijas, sistemas ir verslo modelius, remiantis Vandens srities Europos inovacijų partnerystės strateginiu įgyvendinimo planu.

| 42. | Ilgalaikė ir nuspėjama politikos sistema visose tose srityse padės paskatinti investicijas ir veiksmus, kurių reikia siekiant visiškai sukurti žalesniųjų technologijų rinkas ir skatinti darnius verslo sprendimus. Efektyvaus išteklių naudojimo rodikliai ir tikslai, pagrįsti surinktais patikimais duomenimis, teiktų būtinas gaires viešojo ir privačiojo sektorių subjektams, priimantiems sprendimus dėl ekonomikos perorientavimo. Kai tik dėl jų bus susitarta Sąjungos lygmeniu, tokie rodikliai ir tikslai taps sudėtine 7-osios AVP dalimi. Siekiant padėti vykdyti šį procesą reikėtų ne vėliau kaip 2015 m. parengti vandens, žemės, žaliavų ir anglies dioksido efektyvaus naudojimo matavimo metodikas. |
| --- | --- |

42.

Ilgalaikė ir nuspėjama politikos sistema visose tose srityse padės paskatinti investicijas ir veiksmus, kurių reikia siekiant visiškai sukurti žalesniųjų technologijų rinkas ir skatinti darnius verslo sprendimus. Efektyvaus išteklių naudojimo rodikliai ir tikslai, pagrįsti surinktais patikimais duomenimis, teiktų būtinas gaires viešojo ir privačiojo sektorių subjektams, priimantiems sprendimus dėl ekonomikos perorientavimo. Kai tik dėl jų bus susitarta Sąjungos lygmeniu, tokie rodikliai ir tikslai taps sudėtine 7-osios AVP dalimi. Siekiant padėti vykdyti šį procesą reikėtų ne vėliau kaip 2015 m. parengti vandens, žemės, žaliavų ir anglies dioksido efektyvaus naudojimo matavimo metodikas.

| 43. | Siekiant Sąjungos perėjimo prie efektyviai išteklius naudojančios, žaliosios ir konkurencingos mažai anglies dioksido kiekio išskiriančios ekonomikos, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | Sąjunga įgyvendintų užsibrėžtus 2020 m. klimato ir energetikos tikslus ir toliau darytų pažangą siekdama ne vėliau kaip 2050 m. išmetamųjų ŠESD kiekį sumažinti 80–95 %, palyginti su 1990 m. lygiais, ir taip prisidėtų prie pasaulinių pastangų užtikrinti, kad vidutinė temperatūra nepakiltų daugiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiais, o susitarimas dėl klimato ir energetikos politikos strategijos iki 2030 m. būtų svarbiausias žingsnis šiame procese; |
| --- | --- | --- |

43.

Siekiant Sąjungos perėjimo prie efektyviai išteklius naudojančios, žaliosios ir konkurencingos mažai anglies dioksido kiekio išskiriančios ekonomikos, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

Sąjunga įgyvendintų užsibrėžtus 2020 m. klimato ir energetikos tikslus ir toliau darytų pažangą siekdama ne vėliau kaip 2050 m. išmetamųjų ŠESD kiekį sumažinti 80–95 %, palyginti su 1990 m. lygiais, ir taip prisidėtų prie pasaulinių pastangų užtikrinti, kad vidutinė temperatūra nepakiltų daugiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiais, o susitarimas dėl klimato ir energetikos politikos strategijos iki 2030 m. būtų svarbiausias žingsnis šiame procese;

| b) | būtų labai sumažintas bendras visų pagrindinių Sąjungos ekonomikos sektorių poveikis aplinkai, padidintas išteklių naudojimo efektyvumas ir naudojamos lyginamosios analizės ir matavimo metodikos. Būtų taikomos skatinamosios rinkos ir politinės priemonės, kurios ragintų verslo investicijas į efektyvų išteklių naudojimą, o žaliasis augimas būtų spartinamas inovacijų skatinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

būtų labai sumažintas bendras visų pagrindinių Sąjungos ekonomikos sektorių poveikis aplinkai, padidintas išteklių naudojimo efektyvumas ir naudojamos lyginamosios analizės ir matavimo metodikos. Būtų taikomos skatinamosios rinkos ir politinės priemonės, kurios ragintų verslo investicijas į efektyvų išteklių naudojimą, o žaliasis augimas būtų spartinamas inovacijų skatinimo priemonėmis;

| c) | dėl struktūrinių gamybos, technologijų ir inovacijų bei vartojimo tendencijų ir gyvenimo būdo pokyčių būtų sumažintas bendras gamybos ir vartojimo poveikis aplinkai, visų pirma maisto, būsto ir judumo sektoriuose; |
| --- | --- |

c)

dėl struktūrinių gamybos, technologijų ir inovacijų bei vartojimo tendencijų ir gyvenimo būdo pokyčių būtų sumažintas bendras gamybos ir vartojimo poveikis aplinkai, visų pirma maisto, būsto ir judumo sektoriuose;

| d) | atliekos būtų saugiai tvarkomos kaip ištekliai ir, siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką, mažėtų bendras atliekų susidarymas ir atliekų susidarymas, tenkantis vienam gyventojui, sąvartynuose būtų šalinamos tik likusios (t. y. perdirbti ir naudoti netinkamos) atliekos, atsižvelgiant į Sąvartynų direktyvos (55) 5 straipsnio 2 dalyje numatytus terminų atidėjimus, o energijos gavybai būtų naudojamos tik perdirbti netinkamos medžiagos atsižvelgiant į Atliekų pagrindų direktyvos (56) 4 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

d)

atliekos būtų saugiai tvarkomos kaip ištekliai ir, siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką, mažėtų bendras atliekų susidarymas ir atliekų susidarymas, tenkantis vienam gyventojui, sąvartynuose būtų šalinamos tik likusios (t. y. perdirbti ir naudoti netinkamos) atliekos, atsižvelgiant į Sąvartynų direktyvos (55) 5 straipsnio 2 dalyje numatytus terminų atidėjimus, o energijos gavybai būtų naudojamos tik perdirbti netinkamos medžiagos atsižvelgiant į Atliekų pagrindų direktyvos (56) 4 straipsnio 2 dalį;

| e) | Sąjungoje būtų išvengta vandens trūkumo arba jis būtų labai sumažintas. |
| --- | --- |

e)

Sąjungoje būtų išvengta vandens trūkumo arba jis būtų labai sumažintas.

Tam pirmiausia būtina:

| i) | visiškai įgyvendinti Klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį ir skubiai susitarti dėl Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos pagrindo, deramai atsižvelgiant į naujausią Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitą ir į Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo plane nustatytus orientacinius tikslus, taip pat į su JTBKKK susijusius pokyčius ir kitus svarbius procesus; |
| --- | --- |

i)

visiškai įgyvendinti Klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį ir skubiai susitarti dėl Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos pagrindo, deramai atsižvelgiant į naujausią Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitą ir į Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo plane nustatytus orientacinius tikslus, taip pat į su JTBKKK susijusius pokyčius ir kitus svarbius procesus;

| ii) | plačiau naudoti geriausius prieinamus gamybos būdus įgyvendinant Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą ir labiau stengtis skatinti naujų inovacinių technologijų, procesų ir paslaugų įsisavinimą; |
| --- | --- |

ii)

plačiau naudoti geriausius prieinamus gamybos būdus įgyvendinant Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą ir labiau stengtis skatinti naujų inovacinių technologijų, procesų ir paslaugų įsisavinimą;

| iii) | suteikti impulsą viešiesiems ir privatiesiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, būtiniems norint plėtoti ir diegti inovacines technologijas, sistemas ir verslo modelius, kuriuos naudojant būtų sparčiau pereinama prie saugios ir darnios efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir sumažėtų tokio perėjimo išlaidos. Toliau plėtoti požiūrį, kurio laikomasi Ekologinių inovacijų veiksmų plane, nustatyti palaipsninės inovacijų plėtros ir sistemos pokyčių prioritetus, siekti, kad žaliosios technologijos užimtų didesnę rinkos dalį Sąjungoje, ir didinti Europos ekologinės pramonės konkurencingumą. Nustatyti efektyvaus išteklių naudojimo rodiklius ir realistiškus bei pasiekiamus tikslus; |
| --- | --- |

iii)

suteikti impulsą viešiesiems ir privatiesiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, būtiniems norint plėtoti ir diegti inovacines technologijas, sistemas ir verslo modelius, kuriuos naudojant būtų sparčiau pereinama prie saugios ir darnios efektyvaus išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir sumažėtų tokio perėjimo išlaidos. Toliau plėtoti požiūrį, kurio laikomasi Ekologinių inovacijų veiksmų plane, nustatyti palaipsninės inovacijų plėtros ir sistemos pokyčių prioritetus, siekti, kad žaliosios technologijos užimtų didesnę rinkos dalį Sąjungoje, ir didinti Europos ekologinės pramonės konkurencingumą. Nustatyti efektyvaus išteklių naudojimo rodiklius ir realistiškus bei pasiekiamus tikslus;

| iv) | ne vėliau kaip 2015 m. sukurti efektyvaus žemės, anglies dioksido, vandens ir žaliavų naudojimo matavimo ir lyginamosios analizės metodikas ir įvertinti, ar derėtų pagrindinį rodiklį ir tikslą įtraukti į Europos semestrą; |
| --- | --- |

iv)

ne vėliau kaip 2015 m. sukurti efektyvaus žemės, anglies dioksido, vandens ir žaliavų naudojimo matavimo ir lyginamosios analizės metodikas ir įvertinti, ar derėtų pagrindinį rodiklį ir tikslą įtraukti į Europos semestrą;

| v) | nustatyti nuoseklesnį darnios gamybos ir vartojimo politikos pagrindą, taip pat, prireikus, sujungti esamas priemones į nuoseklią teisinę sistemą. Peržiūrėti produktus reglamentuojančius teisės aktus, siekiant pagerinti produktų aplinkosauginį veiksmingumą ir išteklių naudojimo efektyvumą per visą jų gyvavimo ciklą. Skatinti tarp vartotojų aplinką tausojančių produktų ir paslaugų paklausą didinant šių produktų prieinamumą, įperkamumą, funkcionalumą ir patrauklumą. Nustatyti bendrojo vartojimo poveikio mažinimo rodiklius ir realistiškus bei pasiekiamus tikslus; |
| --- | --- |

v)

nustatyti nuoseklesnį darnios gamybos ir vartojimo politikos pagrindą, taip pat, prireikus, sujungti esamas priemones į nuoseklią teisinę sistemą. Peržiūrėti produktus reglamentuojančius teisės aktus, siekiant pagerinti produktų aplinkosauginį veiksmingumą ir išteklių naudojimo efektyvumą per visą jų gyvavimo ciklą. Skatinti tarp vartotojų aplinką tausojančių produktų ir paslaugų paklausą didinant šių produktų prieinamumą, įperkamumą, funkcionalumą ir patrauklumą. Nustatyti bendrojo vartojimo poveikio mažinimo rodiklius ir realistiškus bei pasiekiamus tikslus;

| vi) | vystyti žaliosioms darbo vietoms pritaikytas mokymų programas; |
| --- | --- |

vi)

vystyti žaliosioms darbo vietoms pritaikytas mokymų programas;

| vii) | aktyviau siekti nustatytų tikslų ir peržiūrėti žaliojo viešojo pirkimo nuostatas, taip pat peržiūrėti jo taikymo sritį, siekiant padidinti jo veiksmingumą. Sukurti Sąjungos verslo subjektų savanorišką žaliųjų pirkėjų tinklą; |
| --- | --- |

vii)

aktyviau siekti nustatytų tikslų ir peržiūrėti žaliojo viešojo pirkimo nuostatas, taip pat peržiūrėti jo taikymo sritį, siekiant padidinti jo veiksmingumą. Sukurti Sąjungos verslo subjektų savanorišką žaliųjų pirkėjų tinklą;

| viii) | visiškai įgyvendinti Sąjungos atliekų tvarkymo teisės aktus. Tokiam įgyvendinimui reikės laikytis atliekų hierarchijos vadovaujantis Atliekų pagrindų direktyva ir veiksmingai naudoti rinkos instrumentus bei kitas priemones, skirtas užtikrinti, kad: 1) sąvartynuose būtų šalinamos tik likusios (t. y. perdirbti ir naudoti netinkamos) atliekos, atsižvelgiant į Sąvartynų direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje numatytus terminų atidėjimus; 2) energijos gavybai būtų naudojamos tik perdirbti netinkamos medžiagos, atsižvelgiant į Atliekų pagrindų direktyvos 4 straipsnio 2 dalį; 3) perdirbtos atliekos būtų naudojamos kaip svarbus ir patikimas Sąjungos žaliavų šaltinis vystant ne toksinių medžiagų naudojimo ciklus; 4) pavojingos atliekos būtų saugiai tvarkomos ir jų susidarytų mažiau; 5) remiant griežtą stebėseną būtų užkirstas kelias neteisėtiems atliekų vežimams bei 6) būtų sumažintas maisto atliekų kiekis. Atliekamos esamų produktų ir atliekų teisės aktų peržiūros, taip pat, gavus informaciją iš Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plano, peržiūrimi pagrindiniai atitinkamų direktyvų dėl atliekų tikslai tam, kad būtų daroma pažanga ciklinės ekonomikos link ir Sąjungoje būtų pašalintos vidaus rinkos kliūtys vykdyti aplinkai tinkamas perdirbimo veiklas. Visuomenės informavimo kampanijos turi būti vykdomos siekiant ugdyti sąmoningumą ir supratimą apie atliekų sektoriaus politiką bei skatinti elgsenos pokyčius; |
| --- | --- |

viii)

visiškai įgyvendinti Sąjungos atliekų tvarkymo teisės aktus. Tokiam įgyvendinimui reikės laikytis atliekų hierarchijos vadovaujantis Atliekų pagrindų direktyva ir veiksmingai naudoti rinkos instrumentus bei kitas priemones, skirtas užtikrinti, kad: 1) sąvartynuose būtų šalinamos tik likusios (t. y. perdirbti ir naudoti netinkamos) atliekos, atsižvelgiant į Sąvartynų direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje numatytus terminų atidėjimus; 2) energijos gavybai būtų naudojamos tik perdirbti netinkamos medžiagos, atsižvelgiant į Atliekų pagrindų direktyvos 4 straipsnio 2 dalį; 3) perdirbtos atliekos būtų naudojamos kaip svarbus ir patikimas Sąjungos žaliavų šaltinis vystant ne toksinių medžiagų naudojimo ciklus; 4) pavojingos atliekos būtų saugiai tvarkomos ir jų susidarytų mažiau; 5) remiant griežtą stebėseną būtų užkirstas kelias neteisėtiems atliekų vežimams bei 6) būtų sumažintas maisto atliekų kiekis. Atliekamos esamų produktų ir atliekų teisės aktų peržiūros, taip pat, gavus informaciją iš Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plano, peržiūrimi pagrindiniai atitinkamų direktyvų dėl atliekų tikslai tam, kad būtų daroma pažanga ciklinės ekonomikos link ir Sąjungoje būtų pašalintos vidaus rinkos kliūtys vykdyti aplinkai tinkamas perdirbimo veiklas. Visuomenės informavimo kampanijos turi būti vykdomos siekiant ugdyti sąmoningumą ir supratimą apie atliekų sektoriaus politiką bei skatinti elgsenos pokyčius;

| ix) | didinti vandens naudojimo efektyvumą nustatant ir stebint tikslus upių baseinų lygmeniu vadovaujantis bendra efektyvaus vandens naudojimo tikslų metodika, kuri turi būti parengta vykdant Bendrąją įgyvendinimo strategiją, ir naudojant rinkos mechanizmus, kaip antai vandens kainų nustatymas, kaip numatyta Vandens pagrindų direktyvos 9 straipsnyje, ir, prireikus, kitas rinkos priemones. Sukurti išvalytų nuotekų naudojimo valdymo metodus. |
| --- | --- |

ix)

didinti vandens naudojimo efektyvumą nustatant ir stebint tikslus upių baseinų lygmeniu vadovaujantis bendra efektyvaus vandens naudojimo tikslų metodika, kuri turi būti parengta vykdant Bendrąją įgyvendinimo strategiją, ir naudojant rinkos mechanizmus, kaip antai vandens kainų nustatymas, kaip numatyta Vandens pagrindų direktyvos 9 straipsnyje, ir, prireikus, kitas rinkos priemones. Sukurti išvalytų nuotekų naudojimo valdymo metodus.

3 prioritetinis tikslas:   apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio poveikio ir rizikos sveikatai bei gerovei

| 44. | Sąjungos aplinkos teisės aktai turėjo didelį teigiamą poveikį visuomenės sveikatai ir gerovei. Tačiau vandens tarša, oro tarša ir cheminės medžiagos ir toliau minimos tarp aplinkos problemų, keliančių didžiausią Sąjungos plačiosios visuomenės susirūpinimą (57). Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) vertinimu, aplinkos stresoriai sukelia 15–20 % visų mirties atvejų 53 Europos šalyse (58). EBPO duomenimis ne vėliau kaip 2050 m. miestų oro tarša veikiausiai bus pagrindinis mirtį sukeliantis aplinkos veiksnys pasaulyje. |
| --- | --- |

44.

Sąjungos aplinkos teisės aktai turėjo didelį teigiamą poveikį visuomenės sveikatai ir gerovei. Tačiau vandens tarša, oro tarša ir cheminės medžiagos ir toliau minimos tarp aplinkos problemų, keliančių didžiausią Sąjungos plačiosios visuomenės susirūpinimą (57). Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) vertinimu, aplinkos stresoriai sukelia 15–20 % visų mirties atvejų 53 Europos šalyse (58). EBPO duomenimis ne vėliau kaip 2050 m. miestų oro tarša veikiausiai bus pagrindinis mirtį sukeliantis aplinkos veiksnys pasaulyje.

| 45. | Didelė Sąjungos gyventojų dalis vis dar yra veikiama oro, kurio taršos, įskaitant patalpų oro taršą, lygiai viršija PSO rekomenduojamus standartus (59). Pavyzdžiui, vietos šildymas deginant anglis ir degimo varikliai bei įrenginiai yra svarbūs mutageninių ir kancerogeninių poliaromatinių angliavandenilių (PAH) ir pavojingų išmetamų kietųjų dalelių (PM 10, PM 2,5 ir PM 1) šaltiniai. Veiksmų ypač reikia imtis tose vietose, kaip antai miestuose, kuriose žmonės, visų pirma jautrios ar pažeidžiamos visuomenės grupės, ir ekosistemos yra veikiami didelės taršos. Siekiant visiems užtikrinti sveiką aplinką, kartu su vietos priemonėmis reikėtų įgyvendinti tinkamą nacionalinio ir Sąjungos lygmens politiką. |
| --- | --- |

45.

Didelė Sąjungos gyventojų dalis vis dar yra veikiama oro, kurio taršos, įskaitant patalpų oro taršą, lygiai viršija PSO rekomenduojamus standartus (59). Pavyzdžiui, vietos šildymas deginant anglis ir degimo varikliai bei įrenginiai yra svarbūs mutageninių ir kancerogeninių poliaromatinių angliavandenilių (PAH) ir pavojingų išmetamų kietųjų dalelių (PM 10, PM 2,5 ir PM 1) šaltiniai. Veiksmų ypač reikia imtis tose vietose, kaip antai miestuose, kuriose žmonės, visų pirma jautrios ar pažeidžiamos visuomenės grupės, ir ekosistemos yra veikiami didelės taršos. Siekiant visiems užtikrinti sveiką aplinką, kartu su vietos priemonėmis reikėtų įgyvendinti tinkamą nacionalinio ir Sąjungos lygmens politiką.

| 46. | Galimybės naudotis pakankamai geros kokybės vandeniu vis dar nepakankamos tam tikrose Sąjungos kaimo vietovėse. Nepaisant to gera Europos maudyklų vandens kokybė būtų naudinga tiek žmonių sveikatai, tiek Sąjungos turizmo sektoriui. Žmonių sveikatą ir ekonominę veiklą vis dažniau neigiamai veikia potvyniai ir sausra, iš dalies tai vyksta dėl hidrologinio ciklo ir žemės naudojimo pokyčių. |
| --- | --- |

46.

Galimybės naudotis pakankamai geros kokybės vandeniu vis dar nepakankamos tam tikrose Sąjungos kaimo vietovėse. Nepaisant to gera Europos maudyklų vandens kokybė būtų naudinga tiek žmonių sveikatai, tiek Sąjungos turizmo sektoriui. Žmonių sveikatą ir ekonominę veiklą vis dažniau neigiamai veikia potvyniai ir sausra, iš dalies tai vyksta dėl hidrologinio ciklo ir žemės naudojimo pokyčių.

| 47. | Nesugebėjimas visiškai įgyvendinti nustatytos politikos trukdo Sąjungai užtikrinti tinkamus vandens ir oro kokybės standartus. Sąjunga atnaujins tikslus atsižvelgdama į naujausius mokslo laimėjimus ir aktyviau sieks užtikrinti sinergiją su kitais politikos tikslais tokiose srityse kaip antai klimato kaita, judumas ir transportas, biologinė įvairovė ir jūrų bei sausumos aplinka. Pavyzdžiui, sumažinus oro teršalų, įskaitant trumpalaikius poveikį klimatui darančius teršalus, kiekį galima labai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo. Toliau šia kryptimi bus dirbama remiantis informacija, gauta atlikus išsamią Sąjungos oro kokybės teisės aktų peržiūrą ir įgyvendinant Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenis. |
| --- | --- |

47.

Nesugebėjimas visiškai įgyvendinti nustatytos politikos trukdo Sąjungai užtikrinti tinkamus vandens ir oro kokybės standartus. Sąjunga atnaujins tikslus atsižvelgdama į naujausius mokslo laimėjimus ir aktyviau sieks užtikrinti sinergiją su kitais politikos tikslais tokiose srityse kaip antai klimato kaita, judumas ir transportas, biologinė įvairovė ir jūrų bei sausumos aplinka. Pavyzdžiui, sumažinus oro teršalų, įskaitant trumpalaikius poveikį klimatui darančius teršalus, kiekį galima labai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo. Toliau šia kryptimi bus dirbama remiantis informacija, gauta atlikus išsamią Sąjungos oro kokybės teisės aktų peržiūrą ir įgyvendinant Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenis.

| 48. | Pirmenybė ir toliau teikiama taršos mažinimui jos susidarymo šaltinyje, o įgyvendinus Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą bus dar sumažintas pagrindiniuose pramonės sektoriuose išmetamų teršalų kiekis. Pasiekus Bendros Europos transporto erdvės kūrimo plane nustatytus tikslus taip pat bus sudarytos sąlygos užtikrinti darnesnį judumą Sąjungoje, taip kovojant su pagrindiniais triukšmo ir vietos oro taršos šaltiniais. |
| --- | --- |

48.

Pirmenybė ir toliau teikiama taršos mažinimui jos susidarymo šaltinyje, o įgyvendinus Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą bus dar sumažintas pagrindiniuose pramonės sektoriuose išmetamų teršalų kiekis. Pasiekus Bendros Europos transporto erdvės kūrimo plane nustatytus tikslus taip pat bus sudarytos sąlygos užtikrinti darnesnį judumą Sąjungoje, taip kovojant su pagrindiniais triukšmo ir vietos oro taršos šaltiniais.

| 49. | Turimi ilgalaikio vidutinio poveikio duomenys rodo, kad 65 % europiečių, gyvenančių didžiuosiuose miestuose, kenčia dėl stipraus triukšmo (60), o daugiau kaip 20 % kenčia dėl naktinio triukšmo, kuriam esant dažnai pasireiškia neigiamas poveikis sveikatai. |
| --- | --- |

49.

Turimi ilgalaikio vidutinio poveikio duomenys rodo, kad 65 % europiečių, gyvenančių didžiuosiuose miestuose, kenčia dėl stipraus triukšmo (60), o daugiau kaip 20 % kenčia dėl naktinio triukšmo, kuriam esant dažnai pasireiškia neigiamas poveikis sveikatai.

| 50. | Horizontaliaisiais cheminių medžiagų teisės aktais (REACH (61) ir Klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (62) reglamentais), taip pat teisės aktais dėl biocidinių produktų (63) ir augalų apsaugos produktų (64) numatoma pagrindinė žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga, ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinamas stabilumas ir nuspėjamumas bei skatinama taikyti naujai kuriamus bandymų, kuriuose nenaudojami gyvūnai, metodus. Vis dėlto vis dar yra neaiškumų dėl skirtingų cheminių medžiagų (mišinių) sudėtinio poveikio, taip pat nanomedžiagų, cheminių medžiagų, kurios gali trikdyti endokrininę (hormonų) sistemą (endokrininę sistemą ardančių medžiagų) ir produktuose esančių cheminių medžiagų viso poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai. Mokslinių tyrimų rezultatai rodo, kad kai kurios cheminės medžiagos turi endokrininę sistemą ardančių savybių, kurios net labai mažomis dozėmis gali daryti įvairų neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, įskaitant vaikų vystymosi atžvilgiu, ir dėl tokio poveikio būtina imtis atsargumo priemonių.
  Atsižvelgiant į tai, reikia imtis aktyvesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2020 m. visos atitinkamos didelį susirūpinimą keliančios medžiagos, įskaitant endokrininę sistemą ardančių savybių turinčias medžiagas, būtų įtrauktos į REACH medžiagų kandidačių sąrašą. Būtina imtis veiksmų ir spręsti tokius iššūkius, ypač jei Sąjunga nori pasiekti 2002 m. aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais sutartą, Rio + 20 patvirtintą ir Strateginio požiūrio į tarptautinį cheminių medžiagų valdymą tikslu pripažintą tikslą, t. y. ne vėliau kaip 2020 m. užtikrinti, kad didelis neigiamas cheminių medžiagų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai būtų kuo mažesnis, ir veiksmingai, produktyviai, nuosekliai ir koordinuotai reaguoti į naujas ir naujai kylančias problemas ir iššūkius.
  Sąjunga toliau kurs ir įgyvendins būdus, kuriais siekiama visuose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose spręsti cheminių medžiagų sudėtinio poveikio ir saugos problemas, susijusias su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis. Visų pirma Sąjunga parengs suderintus pavojaus lygiu grindžiamus endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų nustatymo kriterijus. Sąjunga taip pat suformuos visapusišką požiūrį, kurio tikslas – kuo labiau sumažinti neigiamą pavojingų medžiagų, įskaitant produktuose esančias chemines medžiagas, poveikį. Nanomedžiagų ir panašių savybių turinčių medžiagų sauga ir darnus valdymas bus užtikrinti taikant visapusišką požiūrį, apimantį rizikos vertinimą ir valdymą, informacijos teikimą ir stebėseną. Susirūpinimą taip pat kelia galimas medžiagų, turinčių dalelių, kurių dydis nepatenka į nanomedžiagų apibrėžtį, tačiau kurios gali turėti panašių savybių kaip nanomedžiagos, poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai. Tokie susirūpinti verčiantys aspektai turėtų būti toliau nagrinėjami planuojamoje 2014 m. Komisijos nanomedžiagų apibrėžties peržiūroje remiantis patirtimi ir mokslo ir technologijų naujovėmis. Taikant visas tas nuostatas bus sukaupta daugiau informacijos apie chemines medžiagas ir bus užtikrinama nuspėjama sistema, kuri skatins ieškoti darnesnių sprendimų. |
| --- | --- |

50.

Horizontaliaisiais cheminių medžiagų teisės aktais (REACH (61) ir Klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (62) reglamentais), taip pat teisės aktais dėl biocidinių produktų (63) ir augalų apsaugos produktų (64) numatoma pagrindinė žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga, ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinamas stabilumas ir nuspėjamumas bei skatinama taikyti naujai kuriamus bandymų, kuriuose nenaudojami gyvūnai, metodus. Vis dėlto vis dar yra neaiškumų dėl skirtingų cheminių medžiagų (mišinių) sudėtinio poveikio, taip pat nanomedžiagų, cheminių medžiagų, kurios gali trikdyti endokrininę (hormonų) sistemą (endokrininę sistemą ardančių medžiagų) ir produktuose esančių cheminių medžiagų viso poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai. Mokslinių tyrimų rezultatai rodo, kad kai kurios cheminės medžiagos turi endokrininę sistemą ardančių savybių, kurios net labai mažomis dozėmis gali daryti įvairų neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai, įskaitant vaikų vystymosi atžvilgiu, ir dėl tokio poveikio būtina imtis atsargumo priemonių.

Atsižvelgiant į tai, reikia imtis aktyvesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2020 m. visos atitinkamos didelį susirūpinimą keliančios medžiagos, įskaitant endokrininę sistemą ardančių savybių turinčias medžiagas, būtų įtrauktos į REACH medžiagų kandidačių sąrašą. Būtina imtis veiksmų ir spręsti tokius iššūkius, ypač jei Sąjunga nori pasiekti 2002 m. aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais sutartą, Rio + 20 patvirtintą ir Strateginio požiūrio į tarptautinį cheminių medžiagų valdymą tikslu pripažintą tikslą, t. y. ne vėliau kaip 2020 m. užtikrinti, kad didelis neigiamas cheminių medžiagų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai būtų kuo mažesnis, ir veiksmingai, produktyviai, nuosekliai ir koordinuotai reaguoti į naujas ir naujai kylančias problemas ir iššūkius.

Sąjunga toliau kurs ir įgyvendins būdus, kuriais siekiama visuose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose spręsti cheminių medžiagų sudėtinio poveikio ir saugos problemas, susijusias su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis. Visų pirma Sąjunga parengs suderintus pavojaus lygiu grindžiamus endokrininę sistemą ardančių cheminių medžiagų nustatymo kriterijus. Sąjunga taip pat suformuos visapusišką požiūrį, kurio tikslas – kuo labiau sumažinti neigiamą pavojingų medžiagų, įskaitant produktuose esančias chemines medžiagas, poveikį. Nanomedžiagų ir panašių savybių turinčių medžiagų sauga ir darnus valdymas bus užtikrinti taikant visapusišką požiūrį, apimantį rizikos vertinimą ir valdymą, informacijos teikimą ir stebėseną. Susirūpinimą taip pat kelia galimas medžiagų, turinčių dalelių, kurių dydis nepatenka į nanomedžiagų apibrėžtį, tačiau kurios gali turėti panašių savybių kaip nanomedžiagos, poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai. Tokie susirūpinti verčiantys aspektai turėtų būti toliau nagrinėjami planuojamoje 2014 m. Komisijos nanomedžiagų apibrėžties peržiūroje remiantis patirtimi ir mokslo ir technologijų naujovėmis. Taikant visas tas nuostatas bus sukaupta daugiau informacijos apie chemines medžiagas ir bus užtikrinama nuspėjama sistema, kuri skatins ieškoti darnesnių sprendimų.

| 51. | Auganti biologinių produktų, biologinių cheminių medžiagų ir biologinių medžiagų rinka gali pasiūlyti tam tikrų privalumų, kaip antai mažesnis išmetamųjų ŠESD kiekis ir naujos rinkos galimybės, tačiau reikia pasirūpinti, kad visas tokių produktų gyvavimo ciklas būtų darnus ir nebūtų skatinama konkurencija dėl žemės ar vandens, taip pat, kad nebūtų didinamas išmetamųjų teršalų kiekis. |
| --- | --- |

51.

Auganti biologinių produktų, biologinių cheminių medžiagų ir biologinių medžiagų rinka gali pasiūlyti tam tikrų privalumų, kaip antai mažesnis išmetamųjų ŠESD kiekis ir naujos rinkos galimybės, tačiau reikia pasirūpinti, kad visas tokių produktų gyvavimo ciklas būtų darnus ir nebūtų skatinama konkurencija dėl žemės ar vandens, taip pat, kad nebūtų didinamas išmetamųjų teršalų kiekis.

| 52. | Klimato kaita dar paaštrins aplinkos problemas, sukeldama ilgalaikes sausras ir karščio bangas, potvynius, audras, miškų gaisrus, dirvožemio ir pakrančių eroziją, taip pat paskatindama naujų ar labiau užkrečiamų žmonių, gyvūnų ar augalų ligų atsiradimą. Būtina imtis tikslinių veiksmų užtikrinti, kad Sąjunga būtų tinkamai pasirengusi atlaikyti klimato kaitos poveikį ir pokyčius, ir stiprinti jos aplinkos, ekonominį ir socialinį atsparumą. Kadangi klimato kaitos poveikį patiria daugelis sektorių ir tas poveikis laikui bėgant didės, į Sąjungos politikos sritis būtina įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos valdymo klausimus. |
| --- | --- |

52.

Klimato kaita dar paaštrins aplinkos problemas, sukeldama ilgalaikes sausras ir karščio bangas, potvynius, audras, miškų gaisrus, dirvožemio ir pakrančių eroziją, taip pat paskatindama naujų ar labiau užkrečiamų žmonių, gyvūnų ar augalų ligų atsiradimą. Būtina imtis tikslinių veiksmų užtikrinti, kad Sąjunga būtų tinkamai pasirengusi atlaikyti klimato kaitos poveikį ir pokyčius, ir stiprinti jos aplinkos, ekonominį ir socialinį atsparumą. Kadangi klimato kaitos poveikį patiria daugelis sektorių ir tas poveikis laikui bėgant didės, į Sąjungos politikos sritis būtina įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos valdymo klausimus.

| 53. | Be to, ekologinio atsparumo ir atsparumo klimato kaitai stiprinimo priemonės, kaip antai ekosistemų atkūrimas ir žalioji infrastruktūra, gali duoti didelės socialinės ir ekonominės naudos, įskaitant naudą visuomenės sveikatai. Sinergiją ir galimus kompromisus tarp su klimatu susijusių ir kitų aplinkos tikslų, tokių kaip antai oro kokybė, būtina tinkamai valdyti. Pavyzdžiui, dėl su klimatu susijusių ar tiekimo saugumo sumetimų pradėjus naudoti kai kurias mažiau anglies dioksido išmetančio kuro rūšis, gali labai padidėti išmetamų kietųjų dalelių ir pavojingų medžiagų kiekis, ypač jei nenaudojamos tinkamos teršalų mažinimo technologijos. |
| --- | --- |

53.

Be to, ekologinio atsparumo ir atsparumo klimato kaitai stiprinimo priemonės, kaip antai ekosistemų atkūrimas ir žalioji infrastruktūra, gali duoti didelės socialinės ir ekonominės naudos, įskaitant naudą visuomenės sveikatai. Sinergiją ir galimus kompromisus tarp su klimatu susijusių ir kitų aplinkos tikslų, tokių kaip antai oro kokybė, būtina tinkamai valdyti. Pavyzdžiui, dėl su klimatu susijusių ar tiekimo saugumo sumetimų pradėjus naudoti kai kurias mažiau anglies dioksido išmetančio kuro rūšis, gali labai padidėti išmetamų kietųjų dalelių ir pavojingų medžiagų kiekis, ypač jei nenaudojamos tinkamos teršalų mažinimo technologijos.

| 54. | Siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio poveikio ir rizikos sveikatai bei gerovei, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | priartėjusi prie PSO rekomenduojamo lygio labai pagerėtų Sąjungos lauko oro kokybė, tuo tarpu remiantis atitinkamomis PSO gairėmis būtų pagerinta ir patalpų oro kokybė; |
| --- | --- | --- |

54.

Siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius nuo neigiamo su aplinka susijusio poveikio ir rizikos sveikatai bei gerovei, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

priartėjusi prie PSO rekomenduojamo lygio labai pagerėtų Sąjungos lauko oro kokybė, tuo tarpu remiantis atitinkamomis PSO gairėmis būtų pagerinta ir patalpų oro kokybė;

| b) | Sąjungoje būtų reikšmingai, iki beveik PSO rekomenduojamo lygio sumažinta akustinė tarša; |
| --- | --- |

b)

Sąjungoje būtų reikšmingai, iki beveik PSO rekomenduojamo lygio sumažinta akustinė tarša;

| c) | piliečiai visoje Sąjungoje gautų aukštus saugos standartus atitinkančio geriamojo ir maudyklų vandens naudą; |
| --- | --- |

c)

piliečiai visoje Sąjungoje gautų aukštus saugos standartus atitinkančio geriamojo ir maudyklų vandens naudą;

| d) | visuose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose būtų veiksmingai sprendžiamos cheminių medžiagų sudėtinio poveikio ir saugos, susijusios su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, problemos ir būtų vertinama bei kuo labiau mažinama rizika aplinkai ir sveikatai, visų pirma vaikams, susijusi su pavojingų medžiagų, įskaitant produktuose esančias chemines medžiagas, naudojimu. Būtų nustatyti ilgalaikiai veiksmai siekiant netoksiškos aplinkos tikslo; |
| --- | --- |

d)

visuose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose būtų veiksmingai sprendžiamos cheminių medžiagų sudėtinio poveikio ir saugos, susijusios su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, problemos ir būtų vertinama bei kuo labiau mažinama rizika aplinkai ir sveikatai, visų pirma vaikams, susijusi su pavojingų medžiagų, įskaitant produktuose esančias chemines medžiagas, naudojimu. Būtų nustatyti ilgalaikiai veiksmai siekiant netoksiškos aplinkos tikslo;

| e) | naudojant augalų apsaugos produktus nebūtų daromas žalingas poveikis žmonių sveikatai ar nepriimtinas poveikis aplinkai, o tokie produktai būtų tvariai naudojami; |
| --- | --- |

e)

naudojant augalų apsaugos produktus nebūtų daromas žalingas poveikis žmonių sveikatai ar nepriimtinas poveikis aplinkai, o tokie produktai būtų tvariai naudojami;

| f) | su nanomedžiagomis ir panašių savybių turinčiomis medžiagomis susijusios saugos problemos būtų veiksmingai sprendžiamos laikantis nuoseklaus požiūrio teisės aktuose; |
| --- | --- |

f)

su nanomedžiagomis ir panašių savybių turinčiomis medžiagomis susijusios saugos problemos būtų veiksmingai sprendžiamos laikantis nuoseklaus požiūrio teisės aktuose;

| g) | būtų daroma aiški pažanga prisitaikant prie klimato kaitos poveikio. |
| --- | --- |

g)

būtų daroma aiški pažanga prisitaikant prie klimato kaitos poveikio.

Tam pirmiausia būtina:

| i) | įgyvendinti atnaujintą Sąjungos oro kokybės politiką, suderintą su naujausiomis mokslo žiniomis, ir sukurti bei įgyvendinti kovos su oro tarša jos susidarymo šaltinyje priemones atsižvelgiant į patalpų ir lauko oro taršos šaltinių skirtumus; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti atnaujintą Sąjungos oro kokybės politiką, suderintą su naujausiomis mokslo žiniomis, ir sukurti bei įgyvendinti kovos su oro tarša jos susidarymo šaltinyje priemones atsižvelgiant į patalpų ir lauko oro taršos šaltinių skirtumus;

| ii) | įgyvendinti atnaujintą Sąjungos triukšmo politiką, suderintą su naujausiomis mokslo žiniomis, ir triukšmo mažinimo jo susidarymo šaltinyje priemones, ir įskaitant projektuojant miestus naudoti pažangias naujoves; |
| --- | --- |

ii)

įgyvendinti atnaujintą Sąjungos triukšmo politiką, suderintą su naujausiomis mokslo žiniomis, ir triukšmo mažinimo jo susidarymo šaltinyje priemones, ir įskaitant projektuojant miestus naudoti pažangias naujoves;

| iii) | dėti daugiau pastangų įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą, Maudyklų vandens direktyvą (65) ir Geriamojo vandens direktyvą (66), visų pirma orientuojantis į mažuosius geriamojo vandens išteklių telkinius; |
| --- | --- |

iii)

dėti daugiau pastangų įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą, Maudyklų vandens direktyvą (65) ir Geriamojo vandens direktyvą (66), visų pirma orientuojantis į mažuosius geriamojo vandens išteklių telkinius;

| iv) | toliau įgyvendinti REACH siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą, taip pat laisvą cheminių medžiagų apyvartą vidaus rinkoje skatinant konkurencingumą ir inovacijas, kartu atsižvelgiant į specifinius MVĮ poreikius. Ne vėliau kaip 2018 m. parengti Sąjungos netoksiškos aplinkos strategiją, kuri skatintų inovacijas ir plėtoti tvarius pakaitalus, įskaitant necheminius sprendimus, remiantis horizontaliomis priemonėmis, kurių būtų imtasi ne vėliau kaip 2015 m. siekiant užtikrinti: 1) pagamintų nanomedžiagų ir panašių savybių turinčių medžiagų saugą; 2) sąlyčio galimybių su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis sumažinimą; 3) tinkamas reguliavimo nuostatas siekiant spręsti cheminių medžiagų sudėtinio poveikio problemą ir 4) cheminių medžiagų, esančių produktuose, įskaitant, inter alia, importuojamus produktus, poveikio sumažinimą siekiant skatinti medžiagų ciklus, kuriuose nenaudojamos toksinės medžiagos, ir sumažinti sąlytį su kenksmingomis medžiagomis patalpose; |
| --- | --- |

iv)

toliau įgyvendinti REACH siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą, taip pat laisvą cheminių medžiagų apyvartą vidaus rinkoje skatinant konkurencingumą ir inovacijas, kartu atsižvelgiant į specifinius MVĮ poreikius. Ne vėliau kaip 2018 m. parengti Sąjungos netoksiškos aplinkos strategiją, kuri skatintų inovacijas ir plėtoti tvarius pakaitalus, įskaitant necheminius sprendimus, remiantis horizontaliomis priemonėmis, kurių būtų imtasi ne vėliau kaip 2015 m. siekiant užtikrinti: 1) pagamintų nanomedžiagų ir panašių savybių turinčių medžiagų saugą; 2) sąlyčio galimybių su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis sumažinimą; 3) tinkamas reguliavimo nuostatas siekiant spręsti cheminių medžiagų sudėtinio poveikio problemą ir 4) cheminių medžiagų, esančių produktuose, įskaitant, inter alia, importuojamus produktus, poveikio sumažinimą siekiant skatinti medžiagų ciklus, kuriuose nenaudojamos toksinės medžiagos, ir sumažinti sąlytį su kenksmingomis medžiagomis patalpose;

| v) | stebėti, kaip įgyvendinami Sąjungos teisės aktai dėl darnaus biocidinių produktų ir augalų apsaugos produktų naudojimo, ir, prireikus, juos peržiūrėti siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų naujausias mokslines žinias; |
| --- | --- |

v)

stebėti, kaip įgyvendinami Sąjungos teisės aktai dėl darnaus biocidinių produktų ir augalų apsaugos produktų naudojimo, ir, prireikus, juos peržiūrėti siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų naujausias mokslines žinias;

| vi) | susitarti dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos ir ją įgyvendinti, taip pat įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos valdymo klausimus į pagrindines Sąjungos politikos iniciatyvas ir sektorius. |
| --- | --- |

vi)

susitarti dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos ir ją įgyvendinti, taip pat įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos valdymo klausimus į pagrindines Sąjungos politikos iniciatyvas ir sektorius.

ĮGALINANTI SISTEMA

| 55. | Kad pirmiau minėti prioritetiniai teminiai tikslai būtų pasiekti, reikia įgalinančios sistemos, kuria remiami efektyvūs veiksmai. Bus imtasi priemonių siekiant tobulinti keturis pagrindinius šios įgalinančios sistemos ramsčius: geriau įgyvendinti Sąjungos aplinkos teisės aktus visose srityse; tobulinti aplinkos politikos mokslinių žinių ir faktinių duomenų bazę; užtikrinti investicijas ir sukurti tinkamas paskatas saugoti aplinką; ir galiausiai didinti su aplinka susijusių sričių integraciją ir aplinkos politikos nuoseklumą bei aplinkos politikos derėjimą su kitomis politikos sritimis. Tos horizontaliosios priemonės bus naudingos Sąjungos aplinkos politikai platesniu mastu nei apima 7-osios AVP taikymo sritis ir laikotarpis. |
| --- | --- |

55.

Kad pirmiau minėti prioritetiniai teminiai tikslai būtų pasiekti, reikia įgalinančios sistemos, kuria remiami efektyvūs veiksmai. Bus imtasi priemonių siekiant tobulinti keturis pagrindinius šios įgalinančios sistemos ramsčius: geriau įgyvendinti Sąjungos aplinkos teisės aktus visose srityse; tobulinti aplinkos politikos mokslinių žinių ir faktinių duomenų bazę; užtikrinti investicijas ir sukurti tinkamas paskatas saugoti aplinką; ir galiausiai didinti su aplinka susijusių sričių integraciją ir aplinkos politikos nuoseklumą bei aplinkos politikos derėjimą su kitomis politikos sritimis. Tos horizontaliosios priemonės bus naudingos Sąjungos aplinkos politikai platesniu mastu nei apima 7-osios AVP taikymo sritis ir laikotarpis.

4 prioritetinis tikslas:   maksimaliai padidinti Sąjungos aplinkos teisės aktų naudingumą gerinant įgyvendinimą

| 56. | Be didelės naudos sveikatai ir aplinkai, Sąjungos aplinkos teisės aktų realaus įgyvendinimo užtikrinimas iš tiesų taip pat duotų trejopą naudą: būtų sukurtos vienodos sąlygos ekonominės veiklos vykdytojams vidaus rinkoje, būtų skatinamos inovacijos ir Europos bendrovėms būtų sudarytos sąlygos įgyti pradinio veikimo pranašumą daugelyje sektorių. Priešingu atveju išlaidos, susijusios su teisės aktų nevykdymu, būtų didelės – pagal apytikslius skaičiavimus jos sudarytų maždaug 50 mlrd. EUR per metus, įskaitant su įsipareigojimų nevykdymu bylomis susijusias išlaidas (67). Vien 2009 m. buvo nagrinėjama 451 įsipareigojimų nevykdymo byla dėl Sąjungos aplinkos teisės aktų pažeidimų, o 2011 m. tokių bylų buvo 299 ir pradėta dar 114 naujų įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo procedūrų (68), todėl aplinkos acquis yra tapusi ta Sąjungos teisės sritimi, kuriai dažniausiai taikoma įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo procedūra. Komisija taip pat gauna daug skundų tiesiogiai iš Sąjungos piliečių; daugelį iš jų būtų galima geriau išnagrinėti valstybių narių ar vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

56.

Be didelės naudos sveikatai ir aplinkai, Sąjungos aplinkos teisės aktų realaus įgyvendinimo užtikrinimas iš tiesų taip pat duotų trejopą naudą: būtų sukurtos vienodos sąlygos ekonominės veiklos vykdytojams vidaus rinkoje, būtų skatinamos inovacijos ir Europos bendrovėms būtų sudarytos sąlygos įgyti pradinio veikimo pranašumą daugelyje sektorių. Priešingu atveju išlaidos, susijusios su teisės aktų nevykdymu, būtų didelės – pagal apytikslius skaičiavimus jos sudarytų maždaug 50 mlrd. EUR per metus, įskaitant su įsipareigojimų nevykdymu bylomis susijusias išlaidas (67). Vien 2009 m. buvo nagrinėjama 451 įsipareigojimų nevykdymo byla dėl Sąjungos aplinkos teisės aktų pažeidimų, o 2011 m. tokių bylų buvo 299 ir pradėta dar 114 naujų įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo procedūrų (68), todėl aplinkos acquis yra tapusi ta Sąjungos teisės sritimi, kuriai dažniausiai taikoma įsipareigojimų nevykdymo nagrinėjimo procedūra. Komisija taip pat gauna daug skundų tiesiogiai iš Sąjungos piliečių; daugelį iš jų būtų galima geriau išnagrinėti valstybių narių ar vietos lygmeniu.

| 57. | Todėl geresnis Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimas valstybių narių lygmeniu bus vienas iš pagrindinių prioritetų kelerius ateinančius metus. Valstybėse narėse yra didelių teisės aktų įgyvendinimo skirtumų. Reikia pasirūpinti, kad aplinkos teisės aktų įgyvendinimo proceso dalyviai Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis turėtų žinių, priemonių ir gebėjimą užtikrinti, kad tie teisės aktai duotų daugiau naudos, ir pagerinti vykdymo užtikrinimo proceso valdymą. |
| --- | --- |

57.

Todėl geresnis Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimas valstybių narių lygmeniu bus vienas iš pagrindinių prioritetų kelerius ateinančius metus. Valstybėse narėse yra didelių teisės aktų įgyvendinimo skirtumų. Reikia pasirūpinti, kad aplinkos teisės aktų įgyvendinimo proceso dalyviai Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis turėtų žinių, priemonių ir gebėjimą užtikrinti, kad tie teisės aktai duotų daugiau naudos, ir pagerinti vykdymo užtikrinimo proceso valdymą.

| 58. | Didelis įsipareigojimų nevykdymo, skundų ir peticijų skaičius šioje aplinkos srityje rodo, kad reikia veiksmingos ir veikiančios nacionalinio lygmens stabdžių ir atsvarų sistemos, kuri padėtų nustatyti ir išspręsti įgyvendinimo problemas, taip pat būtina imtis prevencijos priemonių, kad tų problemų apskritai nekiltų, kaip antai užtikrinti atitinkamų įgyvendinimą atliekančių administracijų ir ekspertų sąveiką politikos formavimo etape. Šiuo klausimu daugiausia pastangų iki 2020 m. bus skiriama rezultatams gerinti keturiose pagrindinėse srityse. |
| --- | --- |

58.

Didelis įsipareigojimų nevykdymo, skundų ir peticijų skaičius šioje aplinkos srityje rodo, kad reikia veiksmingos ir veikiančios nacionalinio lygmens stabdžių ir atsvarų sistemos, kuri padėtų nustatyti ir išspręsti įgyvendinimo problemas, taip pat būtina imtis prevencijos priemonių, kad tų problemų apskritai nekiltų, kaip antai užtikrinti atitinkamų įgyvendinimą atliekančių administracijų ir ekspertų sąveiką politikos formavimo etape. Šiuo klausimu daugiausia pastangų iki 2020 m. bus skiriama rezultatams gerinti keturiose pagrindinėse srityse.

| 59. | Pirma, bus tobulinamas žinių apie įgyvendinimą surinkimo ir sklaidos būdas, siekiant padėti bendrai visuomenei ir aplinkos srities profesionalams visiškai suprasti Sąjungos aplinkos teisės aktų tikslą ir naudą ir kaip nacionalinės ir vietos administracijos įgyvendina Sąjungos įpareigojimus (69). Tinkamai naudojamos turimos internetinės priemonės padėtų siekti šio tikslo. Specifinėms atskirų valstybių narių įgyvendinimo iššūkiams spręsti bus numatyta tikslinė parama, panaši į konkretiems poreikiams pritaikytą požiūrį, naudojamą Europos semestro procese. Pavyzdžiui, bus parengti Komisijos ir atskirų valstybių narių partnerystės įgyvendinimo susitarimai, kuriais bus siekiama spręsti tokius klausimus kaip antai finansinės paramos teisės aktams įgyvendinti radimas ir geresnių informacinių sistemų pažangai stebėti užtikrinimas. Siekdamos kiek galima labiau padidinti šio požiūrio veiksmingumą, valstybės narės, atsižvelgdamos į savo administracinę tvarką, turėtų skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą. Regionų komiteto ir Komisijos įdiegta techninė bendradarbiavimo aplinkos srityje platforma padės palaikyti dialogą ir keistis informacija, siekiant geriau įgyvendinti teisės aktus vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

59.

Pirma, bus tobulinamas žinių apie įgyvendinimą surinkimo ir sklaidos būdas, siekiant padėti bendrai visuomenei ir aplinkos srities profesionalams visiškai suprasti Sąjungos aplinkos teisės aktų tikslą ir naudą ir kaip nacionalinės ir vietos administracijos įgyvendina Sąjungos įpareigojimus (69). Tinkamai naudojamos turimos internetinės priemonės padėtų siekti šio tikslo. Specifinėms atskirų valstybių narių įgyvendinimo iššūkiams spręsti bus numatyta tikslinė parama, panaši į konkretiems poreikiams pritaikytą požiūrį, naudojamą Europos semestro procese. Pavyzdžiui, bus parengti Komisijos ir atskirų valstybių narių partnerystės įgyvendinimo susitarimai, kuriais bus siekiama spręsti tokius klausimus kaip antai finansinės paramos teisės aktams įgyvendinti radimas ir geresnių informacinių sistemų pažangai stebėti užtikrinimas. Siekdamos kiek galima labiau padidinti šio požiūrio veiksmingumą, valstybės narės, atsižvelgdamos į savo administracinę tvarką, turėtų skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą. Regionų komiteto ir Komisijos įdiegta techninė bendradarbiavimo aplinkos srityje platforma padės palaikyti dialogą ir keistis informacija, siekiant geriau įgyvendinti teisės aktus vietos lygmeniu.

| 60. | Antra, su patikromis ir priežiūra susijusius reikalavimus Sąjunga pradės taikyti didesnei daliai Sąjungos aplinkos teisės aktų ir toliau plėtos paramos patikroms pajėgumus Sąjungos lygmeniu remdamasi esamomis struktūromis, kad galėtų, inter alia, atsiliepti į valstybių narių pagalbos prašymus, imtis veiksmų tokiose situacijose, kai yra pagrįstų priežasčių nerimauti, ir palengvinti bendradarbiavimą visoje Sąjungoje. Reikia skatinti aktyviau atlikti tarpusavio vertinimus ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat sudaryti susitarimus dėl bendrų patikrų valstybėse narėse, joms paprašius. |
| --- | --- |

60.

Antra, su patikromis ir priežiūra susijusius reikalavimus Sąjunga pradės taikyti didesnei daliai Sąjungos aplinkos teisės aktų ir toliau plėtos paramos patikroms pajėgumus Sąjungos lygmeniu remdamasi esamomis struktūromis, kad galėtų, inter alia, atsiliepti į valstybių narių pagalbos prašymus, imtis veiksmų tokiose situacijose, kai yra pagrįstų priežasčių nerimauti, ir palengvinti bendradarbiavimą visoje Sąjungoje. Reikia skatinti aktyviau atlikti tarpusavio vertinimus ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat sudaryti susitarimus dėl bendrų patikrų valstybėse narėse, joms paprašius.

| 61. | Trečia, prireikus bus gerinami skundų dėl Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo nagrinėjimo ir padėties ištaisymo nacionaliniu lygmeniu būdai. |
| --- | --- |

61.

Trečia, prireikus bus gerinami skundų dėl Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo nagrinėjimo ir padėties ištaisymo nacionaliniu lygmeniu būdai.

| 62. | Ketvirta, Sąjungos piliečiai turės veiksmingas galimybes kreiptis į teismą dėl aplinkos klausimų ir gauti veiksmingą teisinę apsaugą, laikantis Orhuso konvencijos ir atsižvelgiant į pokyčius dėl Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir naujausios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos. Kaip alternatyva bylinėjimuisi taip pat bus skatinamas neteisminis ginčų sprendimas. |
| --- | --- |

62.

Ketvirta, Sąjungos piliečiai turės veiksmingas galimybes kreiptis į teismą dėl aplinkos klausimų ir gauti veiksmingą teisinę apsaugą, laikantis Orhuso konvencijos ir atsižvelgiant į pokyčius dėl Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir naujausios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos. Kaip alternatyva bylinėjimuisi taip pat bus skatinamas neteisminis ginčų sprendimas.

| 63. | Bus toliau tobulinamas bendras aplinkos valdymo visoje Sąjungoje standartas, stiprinant profesionalų, dirbančių aplinkos apsaugos srityje, kaip antai Europos Sąjungos aplinkos apsaugos įstatymų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbo tinkle, įskaitant teisininkus valstybės tarnautojus, prokurorus, ombudsmenus, teisėjus ir inspektorius, bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu, taip pat tarptautiniu lygmeniu, ir skatinant tokius profesionalus dalytis geriausia praktika. |
| --- | --- |

63.

Bus toliau tobulinamas bendras aplinkos valdymo visoje Sąjungoje standartas, stiprinant profesionalų, dirbančių aplinkos apsaugos srityje, kaip antai Europos Sąjungos aplinkos apsaugos įstatymų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbo tinkle, įskaitant teisininkus valstybės tarnautojus, prokurorus, ombudsmenus, teisėjus ir inspektorius, bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu, taip pat tarptautiniu lygmeniu, ir skatinant tokius profesionalus dalytis geriausia praktika.

| 64. | Komisija ne tik padės valstybėms narėms geriau laikytis reikalavimų (70), bet ir toliau stengsis užtikrinti, kad teisės aktai atspindėtų naujausius mokslo laimėjimus, juose būtų atsižvelgta į valstybių narių patirtį įgyvendinant Sąjungos įsipareigojimus ir jie būtų nuoseklūs bei atitiktų savo paskirtį. Paprastai, kai teisinės pareigos yra pakankamai aiškios ir tikslios ir, kai suderintas taikymas visose valstybėse narėse laikomas veiksmingiausiu būdu Sąjungos tikslams pasiekti, tuomet tos teisinės pareigos bus įtvirtinamos reglamentuose, kurie turi tiesioginį ir išmatuojamą poveikį ir sukelia mažiau įgyvendinimo nenuoseklumo problemų. Komisija daugiau naudosis rezultatų suvestinėmis ir kitomis priemonėmis, skirtomis viešai stebėti valstybių narių pažangą įgyvendinant konkrečius teisės aktus. |
| --- | --- |

64.

Komisija ne tik padės valstybėms narėms geriau laikytis reikalavimų (70), bet ir toliau stengsis užtikrinti, kad teisės aktai atspindėtų naujausius mokslo laimėjimus, juose būtų atsižvelgta į valstybių narių patirtį įgyvendinant Sąjungos įsipareigojimus ir jie būtų nuoseklūs bei atitiktų savo paskirtį. Paprastai, kai teisinės pareigos yra pakankamai aiškios ir tikslios ir, kai suderintas taikymas visose valstybėse narėse laikomas veiksmingiausiu būdu Sąjungos tikslams pasiekti, tuomet tos teisinės pareigos bus įtvirtinamos reglamentuose, kurie turi tiesioginį ir išmatuojamą poveikį ir sukelia mažiau įgyvendinimo nenuoseklumo problemų. Komisija daugiau naudosis rezultatų suvestinėmis ir kitomis priemonėmis, skirtomis viešai stebėti valstybių narių pažangą įgyvendinant konkrečius teisės aktus.

| 65. | Siekiant maksimaliai padidinti Sąjungos aplinkos teisės aktų naudingumą užtikrinus geresnį įgyvendinimą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | visuomenė turėtų galimybę naudotis aiškia informacija, iš kurios būtų matyti, kaip įgyvendinami Sąjungos aplinkos teisės aktai laikantis Orhuso konvencijos; |
| --- | --- | --- |

65.

Siekiant maksimaliai padidinti Sąjungos aplinkos teisės aktų naudingumą užtikrinus geresnį įgyvendinimą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

visuomenė turėtų galimybę naudotis aiškia informacija, iš kurios būtų matyti, kaip įgyvendinami Sąjungos aplinkos teisės aktai laikantis Orhuso konvencijos;

| b) | būtų geriau laikomasi konkrečių aplinkos teisės aktų; |
| --- | --- |

b)

būtų geriau laikomasi konkrečių aplinkos teisės aktų;

| c) | būtų užtikrintas Sąjungos aplinkos teisės aktų vykdymas visais administraciniais lygmenimis ir būtų užtikrintos vienodos sąlygos vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

c)

būtų užtikrintas Sąjungos aplinkos teisės aktų vykdymas visais administraciniais lygmenimis ir būtų užtikrintos vienodos sąlygos vidaus rinkoje;

| d) | būtų stiprinamas piliečių pasitikėjimas Sąjungos aplinkos teisės aktais ir šių aktų vykdymo užtikrinimas; |
| --- | --- |

d)

būtų stiprinamas piliečių pasitikėjimas Sąjungos aplinkos teisės aktais ir šių aktų vykdymo užtikrinimas;

| e) | būtų lengviau taikyti veiksmingos teisinės piliečių ir jų organizacijų apsaugos principą. |
| --- | --- |

e)

būtų lengviau taikyti veiksmingos teisinės piliečių ir jų organizacijų apsaugos principą.

Tam pirmiausia būtina:

| i) | užtikrinti, kad naudojant sistemas nacionaliniu lygmeniu būtų aktyviai platinama informacija apie tai, kaip įgyvendinami Sąjungos aplinkos teisės aktai tokią informaciją Sąjungos lygmeniu papildant atskirų valstybių narių rezultatų apžvalga; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad naudojant sistemas nacionaliniu lygmeniu būtų aktyviai platinama informacija apie tai, kaip įgyvendinami Sąjungos aplinkos teisės aktai tokią informaciją Sąjungos lygmeniu papildant atskirų valstybių narių rezultatų apžvalga;

| ii) | savanoriškai sudaryti valstybių narių ir Komisijos, įtraukiant, jei reikia, vietos ir regionų subjektus, partnerystės įgyvendinimo susitarimus; |
| --- | --- |

ii)

savanoriškai sudaryti valstybių narių ir Komisijos, įtraukiant, jei reikia, vietos ir regionų subjektus, partnerystės įgyvendinimo susitarimus;

| iii) | privalomus veiksmingos valstybių narių patikros ir priežiūros kriterijus taikyti didesnei Sąjungos aplinkos teisės aktų daliai ir toliau plėtoti paramos patikroms pajėgumus Sąjungos lygmeniu remiantis esamomis struktūromis, numatant paramą profesionalų tinklams, kaip antai Europos Sąjungos aplinkos apsaugos įstatymų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbo tinklui, ir skatinant aktyviau atlikti tarpusavio vertinimus ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant padidinti patikrų veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- |

iii)

privalomus veiksmingos valstybių narių patikros ir priežiūros kriterijus taikyti didesnei Sąjungos aplinkos teisės aktų daliai ir toliau plėtoti paramos patikroms pajėgumus Sąjungos lygmeniu remiantis esamomis struktūromis, numatant paramą profesionalų tinklams, kaip antai Europos Sąjungos aplinkos apsaugos įstatymų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbo tinklui, ir skatinant aktyviau atlikti tarpusavio vertinimus ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant padidinti patikrų veiksmingumą ir efektyvumą;

| iv) | užtikrinti nuoseklius ir veiksmingus nacionalinio lygmens mechanizmus, skirtus skundams dėl Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo nagrinėti; |
| --- | --- |

iv)

užtikrinti nuoseklius ir veiksmingus nacionalinio lygmens mechanizmus, skirtus skundams dėl Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo nagrinėti;

| v) | užtikrinti, kad nacionalinės nuostatos dėl teisės kreiptis į teismą atitiktų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Skatinti ginčus spręsti neteismine tvarka, siekiant rasti taikius ir veiksmingus ginčų sprendimus aplinkos srityje. |
| --- | --- |

v)

užtikrinti, kad nacionalinės nuostatos dėl teisės kreiptis į teismą atitiktų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Skatinti ginčus spręsti neteismine tvarka, siekiant rasti taikius ir veiksmingus ginčų sprendimus aplinkos srityje.

5 prioritetinis tikslas:   tobulinti Sąjungos aplinkos politikos žinių ir faktinių duomenų bazę

| 66. | Sąjungos aplinkos politika grindžiama aplinkos stebėsena, duomenimis, rodikliais ir vertinimais, susijusiais su Sąjungos teisės aktų įgyvendinimu, taip pat su oficialiais moksliniais tyrimais ir piliečių mokslinėmis iniciatyvomis. Padaryta didelė pažanga tobulinant šią žinių bazę, didinant informuotumą ir politikos formuotojų ir visuomenės pasitikėjimą faktiniais duomenimis, kuriais grindžiama politika, įskaitant politikos kryptis, kuriose taikomas atsargumo principas. Tokiu būdu buvo sudarytos palankios sąlygos geriau suprasti sudėtingus aplinkos ir socialinius iššūkius. |
| --- | --- |

66.

Sąjungos aplinkos politika grindžiama aplinkos stebėsena, duomenimis, rodikliais ir vertinimais, susijusiais su Sąjungos teisės aktų įgyvendinimu, taip pat su oficialiais moksliniais tyrimais ir piliečių mokslinėmis iniciatyvomis. Padaryta didelė pažanga tobulinant šią žinių bazę, didinant informuotumą ir politikos formuotojų ir visuomenės pasitikėjimą faktiniais duomenimis, kuriais grindžiama politika, įskaitant politikos kryptis, kuriose taikomas atsargumo principas. Tokiu būdu buvo sudarytos palankios sąlygos geriau suprasti sudėtingus aplinkos ir socialinius iššūkius.

| 67. | Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis reikėtų imtis veiksmų siekiant toliau stiprinti ir tobulinti mokslo ir politikos sąveiką ir piliečių dalyvavimą, kaip antai paskiriant vyriausiuosius mokslinius patarėjus, kaip jau yra padariusi Komisija ir kai kurios valstybės narės, arba geriau naudojantis institucijomis ar įstaigomis, kurios specializuojasi mokslinių žinių pritaikymo prie viešosios politikos srityje, pavyzdžiui, nacionalinėmis aplinkos agentūromis ir Europos aplinkos agentūra, tai pat Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklu. |
| --- | --- |

67.

Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis reikėtų imtis veiksmų siekiant toliau stiprinti ir tobulinti mokslo ir politikos sąveiką ir piliečių dalyvavimą, kaip antai paskiriant vyriausiuosius mokslinius patarėjus, kaip jau yra padariusi Komisija ir kai kurios valstybės narės, arba geriau naudojantis institucijomis ar įstaigomis, kurios specializuojasi mokslinių žinių pritaikymo prie viešosios politikos srityje, pavyzdžiui, nacionalinėmis aplinkos agentūromis ir Europos aplinkos agentūra, tai pat Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklu.

| 68. | Vis dėlto atsižvelgiant į pastarojo meto pokyčių tempą ir netikrumą dėl tikėtinų ateities tendencijų būtina imtis tolesnių veiksmų šiai žinių ir faktinių duomenų bazei palaikyti ir stiprinti, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos politika ir toliau būtų formuojama remiantis patikimais duomenimis apie aplinkos būklę, galimas reagavimo priemones ir jų pasekmes. |
| --- | --- |

68.

Vis dėlto atsižvelgiant į pastarojo meto pokyčių tempą ir netikrumą dėl tikėtinų ateities tendencijų būtina imtis tolesnių veiksmų šiai žinių ir faktinių duomenų bazei palaikyti ir stiprinti, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos politika ir toliau būtų formuojama remiantis patikimais duomenimis apie aplinkos būklę, galimas reagavimo priemones ir jų pasekmes.

| 69. | Pastaraisiais dešimtmečiais aplinkos informacijos ir statistinių duomenų rinkimas ir naudojimas Sąjungoje, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis ir visame pasaulyje pagerėjo. Vis dėlto duomenų rinkimas ir kokybė vis dar labai skiriasi, o dėl šaltinių įvairovės ir gausumo gali būti sunku susipažinti su duomenimis. Todėl reikalingos tęstinės investicijos, kad asmenys, dalyvaujantys apibrėžiant ir įgyvendinant politiką, turėtų galimybę gauti patikimą, palyginamą ir kokybišką informaciją bei rodiklius. Aplinkos informacijos sistemas reikia sukurti taip, kad būtų lengva įtraukti naują informaciją apie naujai iškylančias temas. Sąjungos masto elektroninį keitimąsi duomenimis reikėtų toliau plėtoti užtikrinant pakankamą lankstumą, kad būtų galima apimti naujas sritis. |
| --- | --- |

69.

Pastaraisiais dešimtmečiais aplinkos informacijos ir statistinių duomenų rinkimas ir naudojimas Sąjungoje, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis ir visame pasaulyje pagerėjo. Vis dėlto duomenų rinkimas ir kokybė vis dar labai skiriasi, o dėl šaltinių įvairovės ir gausumo gali būti sunku susipažinti su duomenimis. Todėl reikalingos tęstinės investicijos, kad asmenys, dalyvaujantys apibrėžiant ir įgyvendinant politiką, turėtų galimybę gauti patikimą, palyginamą ir kokybišką informaciją bei rodiklius. Aplinkos informacijos sistemas reikia sukurti taip, kad būtų lengva įtraukti naują informaciją apie naujai iškylančias temas. Sąjungos masto elektroninį keitimąsi duomenimis reikėtų toliau plėtoti užtikrinant pakankamą lankstumą, kad būtų galima apimti naujas sritis.

| 70. | Toliau įgyvendinant Bendros informacijos apie aplinką sistemos (71) principą „gamink kartą, naudok dažnai“ ir bendrus nuoseklios erdvinės informacijos gavimo ir lyginimo požiūrius bei standartus pagal INSPIRE (72) ir „Copernicus“ (73) sistemas, taip pat kitas Europos informacijos apie aplinką sistemas (kaip antai Europos biologinės įvairovės informacinę sistemą (BISE) ir Europos informacijos apie vandenį sistemą (WISE)), bus lengviau išvengti pastangų dubliavimo ir bet kokios nereikalingos administracinės naštos viešosios valdžios institucijoms, to padės siekti ir pastangos racionalizuoti skirtinguose atitinkamuose teisės aktuose nustatytus ataskaitų teikimo pareigas. Taip pat reikėtų siekti pažangos didinant statistinių duomenų, įskaitant duomenis apie atliekas, prieinamumą ir suderinimą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad planų, programų ir projektų poveikio aplinkai vertinimo tikslais surinkta informacija (pvz., atliekant poveikio aplinkai vertinimą arba strateginį aplinkos vertinimą) būtų geriau prieinama visuomenei. |
| --- | --- |

70.

Toliau įgyvendinant Bendros informacijos apie aplinką sistemos (71) principą „gamink kartą, naudok dažnai“ ir bendrus nuoseklios erdvinės informacijos gavimo ir lyginimo požiūrius bei standartus pagal INSPIRE (72) ir „Copernicus“ (73) sistemas, taip pat kitas Europos informacijos apie aplinką sistemas (kaip antai Europos biologinės įvairovės informacinę sistemą (BISE) ir Europos informacijos apie vandenį sistemą (WISE)), bus lengviau išvengti pastangų dubliavimo ir bet kokios nereikalingos administracinės naštos viešosios valdžios institucijoms, to padės siekti ir pastangos racionalizuoti skirtinguose atitinkamuose teisės aktuose nustatytus ataskaitų teikimo pareigas. Taip pat reikėtų siekti pažangos didinant statistinių duomenų, įskaitant duomenis apie atliekas, prieinamumą ir suderinimą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad planų, programų ir projektų poveikio aplinkai vertinimo tikslais surinkta informacija (pvz., atliekant poveikio aplinkai vertinimą arba strateginį aplinkos vertinimą) būtų geriau prieinama visuomenei.

| 71. | Žinių spragos vis dar didelės, kai kurios iš jų yra svarbios 7-osios AVP prioritetiniams tikslams. Todėl norint užpildyti tas spragas būtina investuoti į duomenų rinkimą ir mokslinius tyrimus, siekiant užtikrinti, kad viešosios valdžios institucijos ir verslo subjektai turėtų tvirtą pagrindą priimti sprendimus, kurie aiškiai atspindėtų realią socialinę, ekonominę ir aplinkos naudą ir sąnaudas. Ypač verta atkreipti dėmesį į penkias spragas:






  1) | duomenų ir žinių spragos: tokias spragas užpildyti reikia pažangių mokslinių tyrimų ir tinkamų modeliavimo priemonių, kad būtų galima geriau suprasti sudėtingus su aplinkos pokyčiais susijusius klausimus, kaip antai klimato kaitos ir gamtinių nelaimių poveikis, rūšių nykimo pasekmės ekosistemų paslaugoms, aplinkos pavojaus slenksčiai ir ekologinės kritinės ribos. Nors iš turimų įrodymų aiškiai matyti, kad tokiose srityse būtina imtis atsargumo priemonių, tolesni moksliniai tyrimai, susiję su planetos ribomis, sistemine rizika ir mūsų visuomenės gebėjimu spręsti tuos klausimus, padės sukurti tinkamiausius sprendimus. Tie sprendimai turėtų apimti investicijas, kurių tikslas – užpildyti duomenų ir žinių spragas, sudaryti ekosistemų paslaugų žemėlapius ir jas įvertinti, suprasti, koks biologinės įvairovės vaidmuo palaikant tokias paslaugas, bei suprasti, kaip biologinė įvairovė prisitaiko prie klimato kaitos ir kaip biologinės įvairovės mažėjimas veikia žmonių sveikatą; |
| --- | --- | --- |

71.

Žinių spragos vis dar didelės, kai kurios iš jų yra svarbios 7-osios AVP prioritetiniams tikslams. Todėl norint užpildyti tas spragas būtina investuoti į duomenų rinkimą ir mokslinius tyrimus, siekiant užtikrinti, kad viešosios valdžios institucijos ir verslo subjektai turėtų tvirtą pagrindą priimti sprendimus, kurie aiškiai atspindėtų realią socialinę, ekonominę ir aplinkos naudą ir sąnaudas. Ypač verta atkreipti dėmesį į penkias spragas:

1)

duomenų ir žinių spragos: tokias spragas užpildyti reikia pažangių mokslinių tyrimų ir tinkamų modeliavimo priemonių, kad būtų galima geriau suprasti sudėtingus su aplinkos pokyčiais susijusius klausimus, kaip antai klimato kaitos ir gamtinių nelaimių poveikis, rūšių nykimo pasekmės ekosistemų paslaugoms, aplinkos pavojaus slenksčiai ir ekologinės kritinės ribos. Nors iš turimų įrodymų aiškiai matyti, kad tokiose srityse būtina imtis atsargumo priemonių, tolesni moksliniai tyrimai, susiję su planetos ribomis, sistemine rizika ir mūsų visuomenės gebėjimu spręsti tuos klausimus, padės sukurti tinkamiausius sprendimus. Tie sprendimai turėtų apimti investicijas, kurių tikslas – užpildyti duomenų ir žinių spragas, sudaryti ekosistemų paslaugų žemėlapius ir jas įvertinti, suprasti, koks biologinės įvairovės vaidmuo palaikant tokias paslaugas, bei suprasti, kaip biologinė įvairovė prisitaiko prie klimato kaitos ir kaip biologinės įvairovės mažėjimas veikia žmonių sveikatą;

| 2) | pereinant prie visa apimančios žaliosios ekonomikos, būtina gerai apsvarstyti socialinių ekonominių ir aplinkos veiksnių sąveiką. Jei daugiau žinotume apie darnaus vartojimo ir gamybos modelius ir geriau suprastume, kaip tiksliau įvertinti veiksmų kaštus ir naudą ir neveikimo kaštus, kaip atskirų asmenų ir visos visuomenės elgsenos pokyčiai prisideda prie rezultatų aplinkos srityje atsiradimo ir kaip Europos aplinką veikia pasaulinės tendencijos, tai gali padėti tiksliau nukreipti politikos iniciatyvas tokia linkme, kad būtų didinamas išteklių naudojimo efektyvumas ir mažinama apkrova aplinkai; |
| --- | --- |

2)

pereinant prie visa apimančios žaliosios ekonomikos, būtina gerai apsvarstyti socialinių ekonominių ir aplinkos veiksnių sąveiką. Jei daugiau žinotume apie darnaus vartojimo ir gamybos modelius ir geriau suprastume, kaip tiksliau įvertinti veiksmų kaštus ir naudą ir neveikimo kaštus, kaip atskirų asmenų ir visos visuomenės elgsenos pokyčiai prisideda prie rezultatų aplinkos srityje atsiradimo ir kaip Europos aplinką veikia pasaulinės tendencijos, tai gali padėti tiksliau nukreipti politikos iniciatyvas tokia linkme, kad būtų didinamas išteklių naudojimo efektyvumas ir mažinama apkrova aplinkai;

| 3) | vis dar yra neaiškumų, susijusių su endokrininę sistemą ardančių medžiagų, sudėtinio cheminių medžiagų veikimo, tam tikrų produktuose esančių cheminių medžiagų ir kai kurių nanomedžiagų poveikiu žmonių sveikatai ir aplinkai. Užpildžius likusias žinių spragas, būtų galima sparčiau priimti sprendimus ir sudaryti sąlygas tobulinti su cheminėmis medžiagomis susijusią acquis, siekiant nukreipti pastangas į susirūpinimą keliančias sritis ir padėti skatinti darnesnį požiūrį į cheminių medžiagų naudojimą. Reikėtų svarstyti galimybę sukurti Sąjungos masto duomenų bazę siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir griežtesnę nanomedžiagų kontrolę. Turint geresnį supratimą apie žmogaus sveikatai ir aplinkai įtakos turinčius aplinkos veiksnius ir poveikio lygį, būtų galima imtis prevencinių politikos veiksmų. Vykdant tikslinę žmonių biologinę stebėseną, kuri būtų pagrįsta konkrečiais susirūpinimą keliančiais klausimais, viešosios valdžios institucijos gali gauti išsamesnės informacijos apie faktinį teršalų poveikį žmonėms, ypač jautrioms gyventojų grupėms, kaip antai vaikams, ir gali gauti geresnių faktinių duomenų, kuriais remiantis būtų galima imtis atitinkamų atsakomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

3)

vis dar yra neaiškumų, susijusių su endokrininę sistemą ardančių medžiagų, sudėtinio cheminių medžiagų veikimo, tam tikrų produktuose esančių cheminių medžiagų ir kai kurių nanomedžiagų poveikiu žmonių sveikatai ir aplinkai. Užpildžius likusias žinių spragas, būtų galima sparčiau priimti sprendimus ir sudaryti sąlygas tobulinti su cheminėmis medžiagomis susijusią acquis, siekiant nukreipti pastangas į susirūpinimą keliančias sritis ir padėti skatinti darnesnį požiūrį į cheminių medžiagų naudojimą. Reikėtų svarstyti galimybę sukurti Sąjungos masto duomenų bazę siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir griežtesnę nanomedžiagų kontrolę. Turint geresnį supratimą apie žmogaus sveikatai ir aplinkai įtakos turinčius aplinkos veiksnius ir poveikio lygį, būtų galima imtis prevencinių politikos veiksmų. Vykdant tikslinę žmonių biologinę stebėseną, kuri būtų pagrįsta konkrečiais susirūpinimą keliančiais klausimais, viešosios valdžios institucijos gali gauti išsamesnės informacijos apie faktinį teršalų poveikį žmonėms, ypač jautrioms gyventojų grupėms, kaip antai vaikams, ir gali gauti geresnių faktinių duomenų, kuriais remiantis būtų galima imtis atitinkamų atsakomųjų veiksmų;

| 4) | siekiant sukurti visapusišką požiūrį, kurio tikslas – kuo labiau sumažinti neigiamą pavojingų medžiagų poveikį, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, įskaitant vaikus ir nėščias moteris, bus sukurta cheminių medžiagų poveikio ir toksiškumo žinių bazė. Tokiu būdu kartu rengiant bandymų metodų ir rizikos vertinimo metodikų orientacinius dokumentus, bus užtikrintas greitesnis veiksmingų ir tinkamų sprendimų priėmimas, palankus inovacijoms ir tvarių pakaitalų, įskaitant necheminius sprendimus, kūrimui; |
| --- | --- |

4)

siekiant sukurti visapusišką požiūrį, kurio tikslas – kuo labiau sumažinti neigiamą pavojingų medžiagų poveikį, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, įskaitant vaikus ir nėščias moteris, bus sukurta cheminių medžiagų poveikio ir toksiškumo žinių bazė. Tokiu būdu kartu rengiant bandymų metodų ir rizikos vertinimo metodikų orientacinius dokumentus, bus užtikrintas greitesnis veiksmingų ir tinkamų sprendimų priėmimas, palankus inovacijoms ir tvarių pakaitalų, įskaitant necheminius sprendimus, kūrimui;

| 5) | siekiant užtikrinti, kad visi sektoriai prisidėtų prie pastangų kovojant su klimato kaita, būtina turėti aiškią informacijos apie ŠESD matavimą, stebėseną ir duomenų rinkimą suvestinę – šiuo metu pagrindiniuose sektoriuose tokia suvestinė nėra išsami. |
| --- | --- |

5)

siekiant užtikrinti, kad visi sektoriai prisidėtų prie pastangų kovojant su klimato kaita, būtina turėti aiškią informacijos apie ŠESD matavimą, stebėseną ir duomenų rinkimą suvestinę – šiuo metu pagrindiniuose sektoriuose tokia suvestinė nėra išsami.

„Horizontas 2020“ suteiks galimybę tikslingiau nukreipti mokslinių tyrimų pastangas ir atskleisti Europos inovacijų potencialą, sutelkiant įvairių sričių ir disciplinų išteklius ir žinias Sąjungos ir tarptautiniu mastu.

| 72. | Naujos ir naujai kylančios problemos, susijusios su sparčia technologijų plėtra, kuri pralenkia politikos raidą, tokiose srityse kaip antai nanomedžiagos ir panašių savybių turinčios medžiagos, netradiciniai energijos ištekliai, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas ir elektromagnetinės bangos, kelia rizikos valdymo iššūkių ir gali sukelti interesų, poreikių ir lūkesčių konfliktą. Dėl to gali padidėti visuomenės susirūpinimas ir galbūt priešiškumas naujoms technologijoms. Todėl reikia užtikrinti platesnio pobūdžio atviras visuomenės diskusijas apie riziką aplinkai ir galimus kompromisus, su kuriais būtume pasirengę sutikti, atsižvelgiant į kartais neišsamią ar abejotiną informaciją apie kylančią riziką ir apie tai, kaip ją reikėtų valdyti. Sisteminis požiūris į rizikos aplinkai valdymą sustiprins Sąjungos gebėjimą laiku gauti informacijos apie technologijų pažangą ir ją pritaikyti, kartu išsklaidant visuomenės susirūpinimą. |
| --- | --- |

72.

Naujos ir naujai kylančios problemos, susijusios su sparčia technologijų plėtra, kuri pralenkia politikos raidą, tokiose srityse kaip antai nanomedžiagos ir panašių savybių turinčios medžiagos, netradiciniai energijos ištekliai, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas ir elektromagnetinės bangos, kelia rizikos valdymo iššūkių ir gali sukelti interesų, poreikių ir lūkesčių konfliktą. Dėl to gali padidėti visuomenės susirūpinimas ir galbūt priešiškumas naujoms technologijoms. Todėl reikia užtikrinti platesnio pobūdžio atviras visuomenės diskusijas apie riziką aplinkai ir galimus kompromisus, su kuriais būtume pasirengę sutikti, atsižvelgiant į kartais neišsamią ar abejotiną informaciją apie kylančią riziką ir apie tai, kaip ją reikėtų valdyti. Sisteminis požiūris į rizikos aplinkai valdymą sustiprins Sąjungos gebėjimą laiku gauti informacijos apie technologijų pažangą ir ją pritaikyti, kartu išsklaidant visuomenės susirūpinimą.

| 73. | Siekiant tobulinti Sąjungos aplinkos politikos žinių ir faktinių duomenų bazę, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | politikos formuotojai ir suinteresuotieji subjektai turėtų geresnį žinių pagrindą formuoti ir įgyvendinti aplinkos ir klimato politiką, apimantį supratimą apie žmogaus veiklos poveikį aplinkai, taip pat veikimo kaštų ir naudos bei neveikimo kaštų apskaičiavimą; |
| --- | --- | --- |

73.

Siekiant tobulinti Sąjungos aplinkos politikos žinių ir faktinių duomenų bazę, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

politikos formuotojai ir suinteresuotieji subjektai turėtų geresnį žinių pagrindą formuoti ir įgyvendinti aplinkos ir klimato politiką, apimantį supratimą apie žmogaus veiklos poveikį aplinkai, taip pat veikimo kaštų ir naudos bei neveikimo kaštų apskaičiavimą;

| b) | būtų geriau suprantama ir gebama įvertinti bei valdyti naujai iškylančią su aplinka ir klimatu susijusią riziką; |
| --- | --- |

b)

būtų geriau suprantama ir gebama įvertinti bei valdyti naujai iškylančią su aplinka ir klimatu susijusią riziką;

| c) | būtų sustiprinta aplinkos mokslo ir politikos sąveika, taip pat užtikrintas didesnis duomenų prieinamumas piliečiams ir didesnis piliečių mokslo indėlis; |
| --- | --- |

c)

būtų sustiprinta aplinkos mokslo ir politikos sąveika, taip pat užtikrintas didesnis duomenų prieinamumas piliečiams ir didesnis piliečių mokslo indėlis;

| d) | būtų padidinta Sąjungos ir jos valstybių narių įtaka tarptautiniuose mokslo ir politikos forumuose siekiant gerinti tarptautinės aplinkos politikos žinių bazę. |
| --- | --- |

d)

būtų padidinta Sąjungos ir jos valstybių narių įtaka tarptautiniuose mokslo ir politikos forumuose siekiant gerinti tarptautinės aplinkos politikos žinių bazę.

Tam visų prima būtina:

| i) | koordinuoti, dalintis ir skatinti mokslinių tyrimų pastangas Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, siekiant užpildyti pagrindines aplinkos žinių spragas, įskaitant žinių apie riziką, susijusią su galimybe peržengti aplinkos kritines ribas ir viršyti planetos galimybes, spragas; |
| --- | --- |

i)

koordinuoti, dalintis ir skatinti mokslinių tyrimų pastangas Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, siekiant užpildyti pagrindines aplinkos žinių spragas, įskaitant žinių apie riziką, susijusią su galimybe peržengti aplinkos kritines ribas ir viršyti planetos galimybes, spragas;

| ii) | laikytis sisteminio ir integruoto požiūrio į rizikos valdymą, visų pirma susijusį su naujų ir naujai kylančių politikos sričių ir su jomis susijusios rizikos vertinimu ir valdymu, taip pat su atsakomųjų reguliavimo veiksmų tinkamumu ir nuoseklumu. Tokiu būdu būtų galima paskatinti tolesnius mokslinius tyrimus apie naujų produktų, procesų ir technologijų keliamus pavojus; |
| --- | --- |

ii)

laikytis sisteminio ir integruoto požiūrio į rizikos valdymą, visų pirma susijusį su naujų ir naujai kylančių politikos sričių ir su jomis susijusios rizikos vertinimu ir valdymu, taip pat su atsakomųjų reguliavimo veiksmų tinkamumu ir nuoseklumu. Tokiu būdu būtų galima paskatinti tolesnius mokslinius tyrimus apie naujų produktų, procesų ir technologijų keliamus pavojus;

| iii) | supaprastinti, racionalizuoti ir modernizuoti aplinkos ir klimato kaitos duomenų ir informacijos rinkimą, valdymą, dalijimąsi tokiais duomenimis ir informacija ir jų pakartotinį naudojimą, įskaitant bendros informacijos apie aplinką sistemos plėtojimą ir įdiegimą; |
| --- | --- |

iii)

supaprastinti, racionalizuoti ir modernizuoti aplinkos ir klimato kaitos duomenų ir informacijos rinkimą, valdymą, dalijimąsi tokiais duomenimis ir informacija ir jų pakartotinį naudojimą, įskaitant bendros informacijos apie aplinką sistemos plėtojimą ir įdiegimą;

| iv) | sukurti išsamią cheminių medžiagų poveikio ir toksiškumo žinių bazę, kuri būtų grindžiama duomenimis, gautais, jei įmanoma, neatliekant bandymų su gyvūnais. Toliau taikyti Sąjungos suderintą požiūrį į žmonių ir aplinkos biologinę stebėseną, taip pat, jei reikia, standartizuoti mokslinių tyrimų protokolus ir vertinimo kriterijus; |
| --- | --- |

iv)

sukurti išsamią cheminių medžiagų poveikio ir toksiškumo žinių bazę, kuri būtų grindžiama duomenimis, gautais, jei įmanoma, neatliekant bandymų su gyvūnais. Toliau taikyti Sąjungos suderintą požiūrį į žmonių ir aplinkos biologinę stebėseną, taip pat, jei reikia, standartizuoti mokslinių tyrimų protokolus ir vertinimo kriterijus;

| v) | suintensyvinti bendradarbiavimą tarptautiniu, Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu aplinkos mokslo ir politikos sąsajos klausimu. |
| --- | --- |

v)

suintensyvinti bendradarbiavimą tarptautiniu, Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu aplinkos mokslo ir politikos sąsajos klausimu.

6 prioritetinis tikslas:   užtikrinti investicijas į aplinkos ir klimato politiką ir spręsti su aplinka susijusių išorinių sąnaudų klausimus

| 74. | 7-ojoje AVP nustatytiems tikslams pasiekti reikės pakankamų investicijų iš valstybės ir privačių šaltinių. Tuo metu, kai daugelis valstybių narių stengiasi įveikti ekonomikos ir finansų krizę, ekonominių reformų poreikis ir poreikis mažinti valstybių skolas atveria naujų galimybių sparčiau pereiti prie saugios ir darnios efektyvesnio išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

74.

7-ojoje AVP nustatytiems tikslams pasiekti reikės pakankamų investicijų iš valstybės ir privačių šaltinių. Tuo metu, kai daugelis valstybių narių stengiasi įveikti ekonomikos ir finansų krizę, ekonominių reformų poreikis ir poreikis mažinti valstybių skolas atveria naujų galimybių sparčiau pereiti prie saugios ir darnios efektyvesnio išteklių naudojimo ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

| 75. | Šiuo metu sunku pritraukti investicijas į kai kurias sritis, visų pirma todėl, kad rinkoje nėra kainų signalų arba kainų signalai iškreipiami dėl to, kad nepavyksta tinkamai įvertinti aplinkos apsaugos kaštų, arba dėl valstybės subsidijų, teikiamų aplinkai kenksmingai veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

75.

Šiuo metu sunku pritraukti investicijas į kai kurias sritis, visų pirma todėl, kad rinkoje nėra kainų signalų arba kainų signalai iškreipiami dėl to, kad nepavyksta tinkamai įvertinti aplinkos apsaugos kaštų, arba dėl valstybės subsidijų, teikiamų aplinkai kenksmingai veiklai vykdyti.

| 76. | Sąjunga ir jos valstybės narės turės sudaryti tinkamas sąlygas užtikrinti, kad būtų tinkamai įvertintos išorinės su aplinka susijusios sąnaudos, be kita ko, užtikrinant, kad privačiajam sektoriui būtų siunčiami teisingi rinkos signalai, tinkamai atsižvelgiant į bet kokį neigiamą socialinį poveikį. Tuo tikslu reikės sistemiškiau taikyti principą „teršėjas moka“, visų pirma Komisijai vadovaujant Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis laipsniškai panaikinant aplinkai kenksmingas subsidijas, taikant veiksmais pagrįstą požiūrį, inter alia, pasitelkus Europos semestrą, ir svarstant galimybę taikyti fiskalines paramos priemones darniam išteklių naudojimui, pavyzdžiui, pereinant nuo darbo jėgos apmokestinimo prie taršos šaltinių apmokestinimo. Gamtiniai ištekliai vis labiau senka, todėl su nuosavybės teise ar išskirtine naudojimo teise susijusi ekonominė renta ir pelnas gali padidėti. Valstybės intervencija siekiant užtikrinti, kad tokia renta nebūtų per didelė ir kad būtų atsižvelgta į išorines sąnaudas, sudarys sąlygas efektyviau naudoti tuos išteklius, padės išvengti rinkos iškraipymų ir gauti įplaukų valstybei. Aplinkos ir klimato prioritetų bus siekiama įgyvendinant Europos semestrą, be kita ko, remiantis pagrindiniais rodikliais prioritetų atveju, kai tie prioritetai yra svarbūs atskirų valstybių narių, kurioms teikiamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, darnaus augimo perspektyvoms. Reikėtų plačiau naudoti kitas rinkos priemones, kaip antai įmokos už ekosistemų paslaugas Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu, siekiant paskatinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą ir darnų gamtinio kapitalo valdymą. |
| --- | --- |

76.

Sąjunga ir jos valstybės narės turės sudaryti tinkamas sąlygas užtikrinti, kad būtų tinkamai įvertintos išorinės su aplinka susijusios sąnaudos, be kita ko, užtikrinant, kad privačiajam sektoriui būtų siunčiami teisingi rinkos signalai, tinkamai atsižvelgiant į bet kokį neigiamą socialinį poveikį. Tuo tikslu reikės sistemiškiau taikyti principą „teršėjas moka“, visų pirma Komisijai vadovaujant Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis laipsniškai panaikinant aplinkai kenksmingas subsidijas, taikant veiksmais pagrįstą požiūrį, inter alia, pasitelkus Europos semestrą, ir svarstant galimybę taikyti fiskalines paramos priemones darniam išteklių naudojimui, pavyzdžiui, pereinant nuo darbo jėgos apmokestinimo prie taršos šaltinių apmokestinimo. Gamtiniai ištekliai vis labiau senka, todėl su nuosavybės teise ar išskirtine naudojimo teise susijusi ekonominė renta ir pelnas gali padidėti. Valstybės intervencija siekiant užtikrinti, kad tokia renta nebūtų per didelė ir kad būtų atsižvelgta į išorines sąnaudas, sudarys sąlygas efektyviau naudoti tuos išteklius, padės išvengti rinkos iškraipymų ir gauti įplaukų valstybei. Aplinkos ir klimato prioritetų bus siekiama įgyvendinant Europos semestrą, be kita ko, remiantis pagrindiniais rodikliais prioritetų atveju, kai tie prioritetai yra svarbūs atskirų valstybių narių, kurioms teikiamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, darnaus augimo perspektyvoms. Reikėtų plačiau naudoti kitas rinkos priemones, kaip antai įmokos už ekosistemų paslaugas Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu, siekiant paskatinti privačiojo sektoriaus dalyvavimą ir darnų gamtinio kapitalo valdymą.

| 77. | Privatųjį sektorių, ypač MVĮ, taip pat reikėtų skatinti pasinaudoti galimybėmis, kylančiomis iš naujos Sąjungos finansinės programos, kad tokiu būdu jis aktyviau prisidėtų siekiant aplinkos ir klimato tikslų, visų pirma susijusių su ekologinių inovacijų veikla ir naujų technologijų diegimu. Europos inovacijų partnerysčių pagrindu, pavyzdžiui, Vandens srities Europos inovacijų partnerystės (74), reikėtų skatinti viešojo ir privačiojo sektorių ekologinių inovacijų iniciatyvas. Pagal naują inovacinių finansinių priemonių sistemą (75) turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos privačiajam sektoriui gauti finansavimą aplinkos srities investicijoms, visų pirma biologinės įvairovės ir klimato kaitos srityse. Europos įmones reikėtų toliau skatinti savo finansinėse ataskaitose su aplinka susijusią informaciją atskleisti plačiau, nei reikalaujama pagal esamus Sąjungos teisės aktus (76). |
| --- | --- |

77.

Privatųjį sektorių, ypač MVĮ, taip pat reikėtų skatinti pasinaudoti galimybėmis, kylančiomis iš naujos Sąjungos finansinės programos, kad tokiu būdu jis aktyviau prisidėtų siekiant aplinkos ir klimato tikslų, visų pirma susijusių su ekologinių inovacijų veikla ir naujų technologijų diegimu. Europos inovacijų partnerysčių pagrindu, pavyzdžiui, Vandens srities Europos inovacijų partnerystės (74), reikėtų skatinti viešojo ir privačiojo sektorių ekologinių inovacijų iniciatyvas. Pagal naują inovacinių finansinių priemonių sistemą (75) turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos privačiajam sektoriui gauti finansavimą aplinkos srities investicijoms, visų pirma biologinės įvairovės ir klimato kaitos srityse. Europos įmones reikėtų toliau skatinti savo finansinėse ataskaitose su aplinka susijusią informaciją atskleisti plačiau, nei reikalaujama pagal esamus Sąjungos teisės aktus (76).

| 78. | Savo pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. Sąjungos daugiametės finansinės programos Komisija geriau integravo aplinkos ir klimato tikslus į visas Sąjungos finansavimo priemones, kad suteiktų valstybėms narėms galimybių pasiekti atitinkamus tikslus. Ji taip pat pasiūlė padidinti su klimato kaita susijusias išlaidas, kad jos sudarytų bent 20 % viso biudžeto. Pagrindinėse politikos srityse, kaip antai žemės ūkio, kaimo plėtros ir sanglaudos politikos, reikėtų didinti paskatas visuomenei teikti aplinkai naudingas prekes ir paslaugas bei teikti finansavimą, susijusį su ex ante sąlygomis, susijusiomis su aplinka, įskaitant pagalbines („apeinančiąsias“) priemones. Tokiu būdu turėtų būti užtikrinta, kad lėšos būtų leidžiamos veiksmingiau ir vadovaujantis aplinkos ir klimato tikslais. Tuose pasiūlymuose numatoma skirti reikiamų finansinių išteklių Sąjungos politikos įgyvendinimui, o aplinkos ir klimato kaitos reikmėms - papildomą finansavimą, kad praktinių veiksmų lygmeniu būtų užtikrinta apčiuopiama ir aiški nauda. |
| --- | --- |

78.

Savo pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. Sąjungos daugiametės finansinės programos Komisija geriau integravo aplinkos ir klimato tikslus į visas Sąjungos finansavimo priemones, kad suteiktų valstybėms narėms galimybių pasiekti atitinkamus tikslus. Ji taip pat pasiūlė padidinti su klimato kaita susijusias išlaidas, kad jos sudarytų bent 20 % viso biudžeto. Pagrindinėse politikos srityse, kaip antai žemės ūkio, kaimo plėtros ir sanglaudos politikos, reikėtų didinti paskatas visuomenei teikti aplinkai naudingas prekes ir paslaugas bei teikti finansavimą, susijusį su ex ante sąlygomis, susijusiomis su aplinka, įskaitant pagalbines („apeinančiąsias“) priemones. Tokiu būdu turėtų būti užtikrinta, kad lėšos būtų leidžiamos veiksmingiau ir vadovaujantis aplinkos ir klimato tikslais. Tuose pasiūlymuose numatoma skirti reikiamų finansinių išteklių Sąjungos politikos įgyvendinimui, o aplinkos ir klimato kaitos reikmėms - papildomą finansavimą, kad praktinių veiksmų lygmeniu būtų užtikrinta apčiuopiama ir aiški nauda.

| 79. | Be tokios integracijos, įgyvendinant LIFE programą (77) lėšas bus galima geriau suplanuotu bei ekonomiškai efektyviu būdu sujungti ir geriau susieti su politikos prioritetais, tokiu būdu paremiant su aplinka ir klimato kaita susijusias priemones, vykdant įvairius projektus, įskaitant „integruotus projektus“. |
| --- | --- |

79.

Be tokios integracijos, įgyvendinant LIFE programą (77) lėšas bus galima geriau suplanuotu bei ekonomiškai efektyviu būdu sujungti ir geriau susieti su politikos prioritetais, tokiu būdu paremiant su aplinka ir klimato kaita susijusias priemones, vykdant įvairius projektus, įskaitant „integruotus projektus“.

| 80. | Pagal 2012 m. Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo buvo padidintas Europos investicijų banko (EIB) kapitalas – papildomas investicijų finansavimo šaltinis (78) ir juo turėtų būti naudojamasi atsižvelgiant į Sąjungos aplinkos ir klimato tikslus. |
| --- | --- |

80.

Pagal 2012 m. Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo buvo padidintas Europos investicijų banko (EIB) kapitalas – papildomas investicijų finansavimo šaltinis (78) ir juo turėtų būti naudojamasi atsižvelgiant į Sąjungos aplinkos ir klimato tikslus.

| 81. | Nors aplinkos reikmėms numatyta daug lėšų, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu įgyta patirtis rodo, kad pirmaisiais metais visais lygmenimis lėšos buvo naudojamos labai nevienodai, todėl galėjo kilti pavojus, kad sutartų tikslų ir uždavinių pasiekti nepavyks. Kad ši patirtis nepasikartotų, valstybės narės turėtų integruoti aplinkos ir klimato kaitos tikslus į savo finansavimo strategijas, taip pat į ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, kaimo plėtros ir jūrų politikos programas, teikti pirmenybę ankstesniam lėšų, skirtų aplinkos ir klimato kaitos reikmėms, panaudojimui ir stiprinti vykdomųjų įstaigų gebėjimą užtikrinti ekonomiškai efektyvų ir darnų investavimą, kad būtų užtikrinta būtina ir pakankama finansinė parama investicijoms šiose srityse. |
| --- | --- |

81.

Nors aplinkos reikmėms numatyta daug lėšų, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu įgyta patirtis rodo, kad pirmaisiais metais visais lygmenimis lėšos buvo naudojamos labai nevienodai, todėl galėjo kilti pavojus, kad sutartų tikslų ir uždavinių pasiekti nepavyks. Kad ši patirtis nepasikartotų, valstybės narės turėtų integruoti aplinkos ir klimato kaitos tikslus į savo finansavimo strategijas, taip pat į ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, kaimo plėtros ir jūrų politikos programas, teikti pirmenybę ankstesniam lėšų, skirtų aplinkos ir klimato kaitos reikmėms, panaudojimui ir stiprinti vykdomųjų įstaigų gebėjimą užtikrinti ekonomiškai efektyvų ir darnų investavimą, kad būtų užtikrinta būtina ir pakankama finansinė parama investicijoms šiose srityse.

| 82. | Be to, buvo sunku atsekti su biologine įvairove ir klimato kaita susijusias išlaidas. Kad būtų galima įvertinti pažangą siekiant tų tikslų, Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis reikėtų nustatyti stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemą. Tokios sistemos įsteigimas yra svarbus vykdant bendrus Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su daugiašaliais susitarimais dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės. Šiomis aplinkybėmis Sąjunga prisidės prie tarpvalstybinio proceso, pradėto Rio + 20, kurio tikslas – įvertinti finansavimo poreikius ir teikti pasiūlymus veiksmingai darnaus vystymosi finansavimo strategijai. |
| --- | --- |

82.

Be to, buvo sunku atsekti su biologine įvairove ir klimato kaita susijusias išlaidas. Kad būtų galima įvertinti pažangą siekiant tų tikslų, Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis reikėtų nustatyti stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemą. Tokios sistemos įsteigimas yra svarbus vykdant bendrus Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su daugiašaliais susitarimais dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės. Šiomis aplinkybėmis Sąjunga prisidės prie tarpvalstybinio proceso, pradėto Rio + 20, kurio tikslas – įvertinti finansavimo poreikius ir teikti pasiūlymus veiksmingai darnaus vystymosi finansavimo strategijai.

| 83. | Reikėtų tęsti darbą siekiant sukurti rodiklius, pagal kuriuos būtų stebima ekonomikos pažanga ir kurie neapsiribotų bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) rodikliu, bet jį papildytų. Galimybė užtikrinti skaidrų ir darnų investavimą priklauso nuo tinkamo aplinkos teikiamų prekių įvertinimo. Kad priimant politinius ir investicinius sprendimus būtų galima remtis išsamesne informacija, reikės dėti daugiau pastangų nustatyti ekosistemų vertei ir jų išteklių eikvojimo kaštams, kartu numatant atitinkamas paskatas. Reikės intensyviau dirbti plėtojant aplinkos sąskaitų sistemą, įskaitant fizines ir pinigines gamtinio kapitalo ir ekosistemų paslaugų sąskaitas. Šiais veiksmais atsižvelgiama į Rio + 20 išvadas, kuriose pripažįstamas poreikis greta BVP rodiklio papildomai parengti platesnio masto priemones, skirtas pažangai gerovės ir darnumo srityje įvertinti. |
| --- | --- |

83.

Reikėtų tęsti darbą siekiant sukurti rodiklius, pagal kuriuos būtų stebima ekonomikos pažanga ir kurie neapsiribotų bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) rodikliu, bet jį papildytų. Galimybė užtikrinti skaidrų ir darnų investavimą priklauso nuo tinkamo aplinkos teikiamų prekių įvertinimo. Kad priimant politinius ir investicinius sprendimus būtų galima remtis išsamesne informacija, reikės dėti daugiau pastangų nustatyti ekosistemų vertei ir jų išteklių eikvojimo kaštams, kartu numatant atitinkamas paskatas. Reikės intensyviau dirbti plėtojant aplinkos sąskaitų sistemą, įskaitant fizines ir pinigines gamtinio kapitalo ir ekosistemų paslaugų sąskaitas. Šiais veiksmais atsižvelgiama į Rio + 20 išvadas, kuriose pripažįstamas poreikis greta BVP rodiklio papildomai parengti platesnio masto priemones, skirtas pažangai gerovės ir darnumo srityje įvertinti.

| 84. | Siekiant užtikrinti investicijas į aplinkos ir klimato kaitos politikos sritis ir spręsti su aplinka susijusių sąnaudų klausimus, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | aplinkos ir klimato kaitos politikos tikslai būtų pasiekti ekonomiškai efektyviu būdu ir jiems įgyvendinti būtų numatyta pakankamai lėšų; |
| --- | --- | --- |

84.

Siekiant užtikrinti investicijas į aplinkos ir klimato kaitos politikos sritis ir spręsti su aplinka susijusių sąnaudų klausimus, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

aplinkos ir klimato kaitos politikos tikslai būtų pasiekti ekonomiškai efektyviu būdu ir jiems įgyvendinti būtų numatyta pakankamai lėšų;

| b) | viešasis ir privatusis sektoriai padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų; |
| --- | --- |

b)

viešasis ir privatusis sektoriai padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų;

| c) | būtų tinkamai įvertinta gamtinio kapitalo ir ekosistemų paslaugų vertė ir jų blogėjimo sąnaudos ir į jas būtų atsižvelgiama formuojant politiką ir investuojant. |
| --- | --- |

c)

būtų tinkamai įvertinta gamtinio kapitalo ir ekosistemų paslaugų vertė ir jų blogėjimo sąnaudos ir į jas būtų atsižvelgiama formuojant politiką ir investuojant.

Tam pirmiausia būtina:

| i) | nedelsiant Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas ir teikti pažangos ataskaitas naudojantis nacionalinėmis reformų programomis; daugiau naudoti rinkos priemones, kaip antai valstybių narių apmokestinimo politiką, kainų ir mokesčių nustatymą, ir plėsti ekologiškų prekių ir paslaugų rinkas, tinkamai atsižvelgiant į bet kokį neigiamą socialinį poveikį, taikant veiksmais pagrįstą požiūrį, Komisijai teikiant paramą ir vykdant stebėseną, inter alia, pasitelkus Europos semestrą; |
| --- | --- |

i)

nedelsiant Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas ir teikti pažangos ataskaitas naudojantis nacionalinėmis reformų programomis; daugiau naudoti rinkos priemones, kaip antai valstybių narių apmokestinimo politiką, kainų ir mokesčių nustatymą, ir plėsti ekologiškų prekių ir paslaugų rinkas, tinkamai atsižvelgiant į bet kokį neigiamą socialinį poveikį, taikant veiksmais pagrįstą požiūrį, Komisijai teikiant paramą ir vykdant stebėseną, inter alia, pasitelkus Europos semestrą;

| ii) | sudaryti palankias sąlygas kurti inovacines finansines priemones ir prieigą prie jų bei sudaryti palankias sąlygas ekologinėms inovacijoms skirtam finansavimui; |
| --- | --- |

ii)

sudaryti palankias sąlygas kurti inovacines finansines priemones ir prieigą prie jų bei sudaryti palankias sąlygas ekologinėms inovacijoms skirtam finansavimui;

| iii) | tinkamai įtraukti aplinkos ir klimato prioritetus į politikos sritis ir finansavimo strategijas, siekiant remti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

iii)

tinkamai įtraukti aplinkos ir klimato prioritetus į politikos sritis ir finansavimo strategijas, siekiant remti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| iv) | dėti pastangas stengiantis užtikrinti, kad būtų visapusiškai ir veiksmingai naudojamasi su aplinka susijusiems veiksmams skirtu Sąjungos finansavimu, įskaitant didelį lėšų panaudojimo pagal Sąjungos 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą lygį programos pradžioje padidinimą ir 20 % biudžeto skyrimą klimato kaitai švelninti ir prie jos prisitaikyti, tuo tikslu integruojant veiksmus klimato kaitos srityje į kitas politikos sritis ir susiejant tą finansavimą su aiškiais lyginamaisiais rodikliais, tikslų nustatymu, stebėsena ir ataskaitų teikimu; |
| --- | --- |

iv)

dėti pastangas stengiantis užtikrinti, kad būtų visapusiškai ir veiksmingai naudojamasi su aplinka susijusiems veiksmams skirtu Sąjungos finansavimu, įskaitant didelį lėšų panaudojimo pagal Sąjungos 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą lygį programos pradžioje padidinimą ir 20 % biudžeto skyrimą klimato kaitai švelninti ir prie jos prisitaikyti, tuo tikslu integruojant veiksmus klimato kaitos srityje į kitas politikos sritis ir susiejant tą finansavimą su aiškiais lyginamaisiais rodikliais, tikslų nustatymu, stebėsena ir ataskaitų teikimu;

| v) | ne vėliau kaip 2014 m. parengti ir taikyti su aplinka susijusių Sąjungos biudžeto išlaidų ataskaitų teikimo ir stebėjimo sistemą, visų pirma išlaidas klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse; |
| --- | --- |

v)

ne vėliau kaip 2014 m. parengti ir taikyti su aplinka susijusių Sąjungos biudžeto išlaidų ataskaitų teikimo ir stebėjimo sistemą, visų pirma išlaidas klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse;

| vi) | su aplinka ir klimatu susijusius klausimus integruoti į Europos semestro procesą, kai tai aktualu atskirų valstybių narių darnaus augimo perspektyvoms ir dera su konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

vi)

su aplinka ir klimatu susijusius klausimus integruoti į Europos semestro procesą, kai tai aktualu atskirų valstybių narių darnaus augimo perspektyvoms ir dera su konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis;

| vii) | sukurti ir taikyti alternatyvius rodiklius, kurie papildytų BVP ir juo neapsiribotų, siekiant stebėti, kiek tvari yra pažanga, ir tęsti darbą integruojant ekonominius rodiklius su aplinkos bei socialiniais rodikliais, įskaitant pasitelkiant gamtinio kapitalo apskaitą; |
| --- | --- |

vii)

sukurti ir taikyti alternatyvius rodiklius, kurie papildytų BVP ir juo neapsiribotų, siekiant stebėti, kiek tvari yra pažanga, ir tęsti darbą integruojant ekonominius rodiklius su aplinkos bei socialiniais rodikliais, įskaitant pasitelkiant gamtinio kapitalo apskaitą;

| viii) | toliau plėtoti ir skatinti mokėjimų už ekosistemų paslaugas sistemas; |
| --- | --- |

viii)

toliau plėtoti ir skatinti mokėjimų už ekosistemų paslaugas sistemas;

| ix) | taikyti paskatas ir metodikas, kurios skatintų bendroves įvertinti su aplinka susijusius savo veiklos kaštus ir pelną, gautą naudojantis aplinkos apsaugos paslaugomis, ir įtraukti informaciją apie aplinką į savo metines ataskaitas. Skatinti bendroves elgtis pakankamai rūpestingai, įskaitant ir savo tiekimo grandinėje. |
| --- | --- |

ix)

taikyti paskatas ir metodikas, kurios skatintų bendroves įvertinti su aplinka susijusius savo veiklos kaštus ir pelną, gautą naudojantis aplinkos apsaugos paslaugomis, ir įtraukti informaciją apie aplinką į savo metines ataskaitas. Skatinti bendroves elgtis pakankamai rūpestingai, įskaitant ir savo tiekimo grandinėje.

7 prioritetinis tikslas:   didinti aplinkos aspektų integravimą ir politikos nuoseklumą

| 85. | Nors integruoti aplinkos apsaugos klausimus į kitas Sąjungos politikos ir veiklos sritis Sutartyje reikalaujama nuo 1997 m., bendra dabartinė Europos aplinkos būklė rodo, kad iki šios dienos padaryta pažanga (nors kai kuriose srityse pagirtina) yra nepakankama, kad būtų galima panaikinti visas neigiamas tendencijas. Daugeliui iš prioritetinių 7-osios AVP tikslų pasiekti reikės dar veiksmingiau integruoti aplinkos ir su klimatu susijusius klausimus į kitas politikos sritis, taip pat taikyti suderintus nuoseklesnius politikos sričių požiūrius, teikiančius įvairialypę naudą. Tai turėtų padėti užtikrinti, kad sudėtingi kompromisai būtų sprendžiami kuo anksčiau, o ne įgyvendinimo etape, ir kad būtų galima veiksmingiau mažinti neišvengiamą poveikį. Kad būtų pasiekti atitinkami tikslai, reikėtų tinkamu laiku nustatyti būtinas priemones. Strateginio aplinkos vertinimo direktyva (79) ir Poveikio aplinkai vertinimo direktyva (80), jei taikomos teisingai, yra veiksmingos priemonės užtikrinti, kad į planus, programas ir projektus būtų įtraukiami aplinkos apsaugos reikalavimai. |
| --- | --- |

85.

Nors integruoti aplinkos apsaugos klausimus į kitas Sąjungos politikos ir veiklos sritis Sutartyje reikalaujama nuo 1997 m., bendra dabartinė Europos aplinkos būklė rodo, kad iki šios dienos padaryta pažanga (nors kai kuriose srityse pagirtina) yra nepakankama, kad būtų galima panaikinti visas neigiamas tendencijas. Daugeliui iš prioritetinių 7-osios AVP tikslų pasiekti reikės dar veiksmingiau integruoti aplinkos ir su klimatu susijusius klausimus į kitas politikos sritis, taip pat taikyti suderintus nuoseklesnius politikos sričių požiūrius, teikiančius įvairialypę naudą. Tai turėtų padėti užtikrinti, kad sudėtingi kompromisai būtų sprendžiami kuo anksčiau, o ne įgyvendinimo etape, ir kad būtų galima veiksmingiau mažinti neišvengiamą poveikį. Kad būtų pasiekti atitinkami tikslai, reikėtų tinkamu laiku nustatyti būtinas priemones. Strateginio aplinkos vertinimo direktyva (79) ir Poveikio aplinkai vertinimo direktyva (80), jei taikomos teisingai, yra veiksmingos priemonės užtikrinti, kad į planus, programas ir projektus būtų įtraukiami aplinkos apsaugos reikalavimai.

| 86. | Vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, kurios paprastai atsako už sprendimus dėl žemės ir jūrų teritorijų naudojimo, tenka labai svarbus vaidmuo vertinant poveikį aplinkai ir saugant, tausojant ir puoselėjant gamtinį kapitalą, taigi taip pat užtikrinant didesnį atsparumą klimato kaitos poveikiui ir gaivalinėms nelaimėms. |
| --- | --- |

86.

Vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, kurios paprastai atsako už sprendimus dėl žemės ir jūrų teritorijų naudojimo, tenka labai svarbus vaidmuo vertinant poveikį aplinkai ir saugant, tausojant ir puoselėjant gamtinį kapitalą, taigi taip pat užtikrinant didesnį atsparumą klimato kaitos poveikiui ir gaivalinėms nelaimėms.

| 87. | Numatoma energijos ir transporto tinklų, įskaitant infrastruktūrą jūroje, plėtra turės būti suderinama su gamtos apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos poreikiais ir pareigomis. Žaliosios infrastruktūros įtraukimas į susijusius planus ir programas gali padėti įveikti buveinių fragmentacijos problemą ir išsaugoti ar atkurti ekologinius ryšius, padidinti ekosistemos atsparumą ir taip užtikrinti nenutrūkstamas ekosistemų paslaugas, įskaitant anglies sekvestraciją ir prisitaikymą prie klimato kaitos, kartu užtikrinant sveikesnę aplinką ir rekreacines zonas žmonėms. |
| --- | --- |

87.

Numatoma energijos ir transporto tinklų, įskaitant infrastruktūrą jūroje, plėtra turės būti suderinama su gamtos apsaugos ir prisitaikymo prie klimato kaitos poreikiais ir pareigomis. Žaliosios infrastruktūros įtraukimas į susijusius planus ir programas gali padėti įveikti buveinių fragmentacijos problemą ir išsaugoti ar atkurti ekologinius ryšius, padidinti ekosistemos atsparumą ir taip užtikrinti nenutrūkstamas ekosistemų paslaugas, įskaitant anglies sekvestraciją ir prisitaikymą prie klimato kaitos, kartu užtikrinant sveikesnę aplinką ir rekreacines zonas žmonėms.

| 88. | 7-ojoje AVP numatyti tam tikri prioritetiniai integracijos skatinimo tikslai. Į savo pasiūlymus dėl Bendrosios žemės ūkio politikos, Bendrosios žuvininkystės politikos, transeuropinių tinklų ir sanglaudos politikos reformų Komisija įtraukė priemones, kuriomis siekiama toliau remti aplinkos aspektų integravimą ir darnumą. Kad 7-oji AVP būtų sėkminga, veikla tose politikos srityse ir toliau turėtų padėti pasiekti su aplinka susijusius tikslus ir uždavinius. Panašiai pastangos, kurių pirminė paskirtis – gerinti aplinką, turėtų būti planuojamos taip, kad teiktų naudą ir kitoms politikos sritims, kai tai įmanoma. Pavyzdžiui, pastangos ekosistemoms atkurti gali būti nukreiptos į naudos buveinėms ir rūšims siekimą ir anglies dioksido sekvestraciją, kartu geriau užtikrinant ekosistemų paslaugas, būtinas daugeliui ekonomikos sektorių, kaip antai apdulkinimas ar vandens valymas žemės ūkiui, taip pat žaliųjų darbo vietų kūrimas. |
| --- | --- |

88.

7-ojoje AVP numatyti tam tikri prioritetiniai integracijos skatinimo tikslai. Į savo pasiūlymus dėl Bendrosios žemės ūkio politikos, Bendrosios žuvininkystės politikos, transeuropinių tinklų ir sanglaudos politikos reformų Komisija įtraukė priemones, kuriomis siekiama toliau remti aplinkos aspektų integravimą ir darnumą. Kad 7-oji AVP būtų sėkminga, veikla tose politikos srityse ir toliau turėtų padėti pasiekti su aplinka susijusius tikslus ir uždavinius. Panašiai pastangos, kurių pirminė paskirtis – gerinti aplinką, turėtų būti planuojamos taip, kad teiktų naudą ir kitoms politikos sritims, kai tai įmanoma. Pavyzdžiui, pastangos ekosistemoms atkurti gali būti nukreiptos į naudos buveinėms ir rūšims siekimą ir anglies dioksido sekvestraciją, kartu geriau užtikrinant ekosistemų paslaugas, būtinas daugeliui ekonomikos sektorių, kaip antai apdulkinimas ar vandens valymas žemės ūkiui, taip pat žaliųjų darbo vietų kūrimas.

| 89. | Siekiant geriau integruoti aplinkos aspektus ir didinti politikos nuoseklumą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | atskirų sektorių politika Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu būtų rengiama ir įgyvendinama taip, kad būtų padedama siekti atitinkamų su aplinka ir klimatu susijusių tikslų ir uždavinių. |
| --- | --- | --- |

89.

Siekiant geriau integruoti aplinkos aspektus ir didinti politikos nuoseklumą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

atskirų sektorių politika Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu būtų rengiama ir įgyvendinama taip, kad būtų padedama siekti atitinkamų su aplinka ir klimatu susijusių tikslų ir uždavinių.

Tam visų pirma būtina:

| i) | įtraukti su aplinka ir klimatu susijusias sąlygas ir paskatas į Sąjungos ir valstybių narių lygmens politikos iniciatyvas, įskaitant esamos politikos peržiūras ir reformas, taip pat naujas iniciatyvas; |
| --- | --- |

i)

įtraukti su aplinka ir klimatu susijusias sąlygas ir paskatas į Sąjungos ir valstybių narių lygmens politikos iniciatyvas, įskaitant esamos politikos peržiūras ir reformas, taip pat naujas iniciatyvas;

| ii) | atlikti ex ante politikos iniciatyvų poveikio aplinkai ir socialinio bei ekonominio poveikio vertinimus tinkamu Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, siekiant užtikrinti tų iniciatyvų nuoseklumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

ii)

atlikti ex ante politikos iniciatyvų poveikio aplinkai ir socialinio bei ekonominio poveikio vertinimus tinkamu Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, siekiant užtikrinti tų iniciatyvų nuoseklumą ir veiksmingumą;

| iii) | visiškai įgyvendinti Strateginio aplinkos apsaugos įvertinimo direktyvą ir Poveikio aplinkai įvertinimo direktyvą; |
| --- | --- |

iii)

visiškai įgyvendinti Strateginio aplinkos apsaugos įvertinimo direktyvą ir Poveikio aplinkai įvertinimo direktyvą;

| iv) | naudotis ex post vertinimo informacija, susijusia su patirtimi, įgyta įgyvendinant aplinkos acquis, siekiant pagerinti jos nuoseklumą ir darnumą; |
| --- | --- |

iv)

naudotis ex post vertinimo informacija, susijusia su patirtimi, įgyta įgyvendinant aplinkos acquis, siekiant pagerinti jos nuoseklumą ir darnumą;

| v) | spręsti galimų kompromisų visose politikos srityse klausimą siekiant didinti sąveiką ir išvengti nenumatyto neigiamo poveikio aplinkai, jį mažinti ir, jei įmanoma, pašalinti. |
| --- | --- |

v)

spręsti galimų kompromisų visose politikos srityse klausimą siekiant didinti sąveiką ir išvengti nenumatyto neigiamo poveikio aplinkai, jį mažinti ir, jei įmanoma, pašalinti.

VIETOS, REGIONINIŲ IR PASAULINIŲ IŠŠŪKIŲ SPRENDIMAS

8 prioritetinis tikslas:   didinti Sąjungos miestų tvarumą

| 90. | Sąjungos teritorija tankiai apgyvendinta ir tikėtina, kad ne vėliau kaip 2020 m. 80 % jos gyventojų gyvens miestuose arba priemiesčiuose. Miesto aplinkos būklė darys tiesioginę įtaką gyvenimo kokybei. Miestų poveikis aplinkai taip pat peržengia fizines miestų ribas, nes galimybės patenkinti miesto gyventojų maisto, energijos, vietos, išteklių ir atliekų tvarkymo poreikius labai priklauso nuo priemiesčių ir kaimo regionų. |
| --- | --- |

90.

Sąjungos teritorija tankiai apgyvendinta ir tikėtina, kad ne vėliau kaip 2020 m. 80 % jos gyventojų gyvens miestuose arba priemiesčiuose. Miesto aplinkos būklė darys tiesioginę įtaką gyvenimo kokybei. Miestų poveikis aplinkai taip pat peržengia fizines miestų ribas, nes galimybės patenkinti miesto gyventojų maisto, energijos, vietos, išteklių ir atliekų tvarkymo poreikius labai priklauso nuo priemiesčių ir kaimo regionų.

| 91. | Daugeliui miestų kyla tos pačios pagrindinės aplinkos problemos, įskaitant oro kokybės problemas, didelį triukšmo lygį, transporto spūstis, išmetamąsias ŠESD, biologinės įvairovės nykimą, vandens trūkumą, potvynius ir audras, žaliųjų zonų mažėjimą, užterštas teritorijas, apleistas pramonines teritorijas ir netinkamą atliekų ir energijos valdymą. Tuo pačiu metu Sąjungos miestai – miestų tvarumo pavyzdys, jie dažnai pirmauja kuriant inovacinius aplinkos problemų sprendimus (81), įskaitant su strategija „Europa 2020“ susijusias efektyvaus išteklių naudojimo ir žaliosios ekonomikos iniciatyvas. Vis daugiau Europos miestų savo plėtros strategijose daug dėmesio skiria aplinkos darnumui. |
| --- | --- |

91.

Daugeliui miestų kyla tos pačios pagrindinės aplinkos problemos, įskaitant oro kokybės problemas, didelį triukšmo lygį, transporto spūstis, išmetamąsias ŠESD, biologinės įvairovės nykimą, vandens trūkumą, potvynius ir audras, žaliųjų zonų mažėjimą, užterštas teritorijas, apleistas pramonines teritorijas ir netinkamą atliekų ir energijos valdymą. Tuo pačiu metu Sąjungos miestai – miestų tvarumo pavyzdys, jie dažnai pirmauja kuriant inovacinius aplinkos problemų sprendimus (81), įskaitant su strategija „Europa 2020“ susijusias efektyvaus išteklių naudojimo ir žaliosios ekonomikos iniciatyvas. Vis daugiau Europos miestų savo plėtros strategijose daug dėmesio skiria aplinkos darnumui.

| 92. | Didėjant Sąjungos urbanizacijai žmonės ėmė geriau suprasti gamtinės aplinkos miestų teritorijose svarbą. Biologinės įvairovės apsauga imantis tokių veiksmų kaip antai gamtos grąžinimas į miestų aplinką ir formuojant miestų kraštovaizdį tampa vis akivaizdesniu reiškiniu. Europos miestų pasiekimai biologinės įvairovės srityje turi būti vertinami ir gerinami. Tas vertinimas galėtų būti daromas remiantis miestams būdingos biologinės įvairovės rodikliu, kaip antai Singapūro rodikliu, pristatytu 2010 m. Nagojoje vykusioje JT konferencijoje biologinės įvairovės klausimais. |
| --- | --- |

92.

Didėjant Sąjungos urbanizacijai žmonės ėmė geriau suprasti gamtinės aplinkos miestų teritorijose svarbą. Biologinės įvairovės apsauga imantis tokių veiksmų kaip antai gamtos grąžinimas į miestų aplinką ir formuojant miestų kraštovaizdį tampa vis akivaizdesniu reiškiniu. Europos miestų pasiekimai biologinės įvairovės srityje turi būti vertinami ir gerinami. Tas vertinimas galėtų būti daromas remiantis miestams būdingos biologinės įvairovės rodikliu, kaip antai Singapūro rodikliu, pristatytu 2010 m. Nagojoje vykusioje JT konferencijoje biologinės įvairovės klausimais.

| 93. | Tiek miesto, tiek kaimo vietovėse gyvenantiems Sąjungos piliečiams naudingos įvairios Sąjungos politikos kryptys ir iniciatyvos, kuriomis remiama tvari miesto teritorijų plėtra. Vis dėlto tokia tvari plėtra reikalauja veiksmingai ir našiai koordinuoti veiksmus, vykdomus skirtingais administracijos lygiais ir įvairių administracinių įstaigų, bei nuolat įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas į politikos, turinčios įtakos miesto aplinkos kokybei, planavimą, formavimą ir vystymą. Patobulinti nacionalinio ir regioninio lygmens koordinavimo mechanizmai, pasiūlyti pagal kito finansavimo laikotarpio Bendrą strateginę programą, ir „Miestų plėtros tinklo“ (82) sukūrimas padėtų visa tai užtikrinti, taip pat įtrauktų daugiau suinteresuotųjų subjektų grupių ir plačiąją visuomenę į jiems įtakos turinčius sprendimus. Vietos ir regioninės valdžios institucijoms taip pat būtų naudinga tolesnė pažanga kuriant priemones, kuriomis siekiama racionalizuoti duomenų apie aplinką rinkimą ir valdymą, palengvinti keitimąsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat pastangas geriau įgyvendinti aplinkos teisės aktus Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu (83). Tai atitinka Rio + 20 prisiimtą įsipareigojimą remti integruotą požiūrį į tvarių miestų ir gyvenviečių planavimą, statybas ir valdymą. Integruotas požiūris į miestų ir urbanistinių teritorijų planavimą, kurį taikant visapusiškai atsižvelgiama į ilgalaikius aplinkos tikslus bei ekonominius, socialinius ir teritorinius iššūkius, yra būtinas siekiant užtikrinti, kad miestų bendruomenių gyvenimo ir darbo aplinka būtų darni, veiksminga ir sveika. |
| --- | --- |

93.

Tiek miesto, tiek kaimo vietovėse gyvenantiems Sąjungos piliečiams naudingos įvairios Sąjungos politikos kryptys ir iniciatyvos, kuriomis remiama tvari miesto teritorijų plėtra. Vis dėlto tokia tvari plėtra reikalauja veiksmingai ir našiai koordinuoti veiksmus, vykdomus skirtingais administracijos lygiais ir įvairių administracinių įstaigų, bei nuolat įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas į politikos, turinčios įtakos miesto aplinkos kokybei, planavimą, formavimą ir vystymą. Patobulinti nacionalinio ir regioninio lygmens koordinavimo mechanizmai, pasiūlyti pagal kito finansavimo laikotarpio Bendrą strateginę programą, ir „Miestų plėtros tinklo“ (82) sukūrimas padėtų visa tai užtikrinti, taip pat įtrauktų daugiau suinteresuotųjų subjektų grupių ir plačiąją visuomenę į jiems įtakos turinčius sprendimus. Vietos ir regioninės valdžios institucijoms taip pat būtų naudinga tolesnė pažanga kuriant priemones, kuriomis siekiama racionalizuoti duomenų apie aplinką rinkimą ir valdymą, palengvinti keitimąsi informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat pastangas geriau įgyvendinti aplinkos teisės aktus Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu (83). Tai atitinka Rio + 20 prisiimtą įsipareigojimą remti integruotą požiūrį į tvarių miestų ir gyvenviečių planavimą, statybas ir valdymą. Integruotas požiūris į miestų ir urbanistinių teritorijų planavimą, kurį taikant visapusiškai atsižvelgiama į ilgalaikius aplinkos tikslus bei ekonominius, socialinius ir teritorinius iššūkius, yra būtinas siekiant užtikrinti, kad miestų bendruomenių gyvenimo ir darbo aplinka būtų darni, veiksminga ir sveika.

| 94. | Sąjunga turėtų toliau skatinti ir, kai tinka, plėsti esamas iniciatyvas, kuriomis remiamos inovacijos ir geriausia praktika miestuose, miestų tinklų kūrimas ir mainai, taip pat miestai turėtų būti skatinami rodyti lyderystę tvarios miestų plėtros srityje (84). Sąjungos institucijos ir valstybės narės turėtų palengvinti ir skatinti naudoti sanglaudos politikos lėšas, ir kitas lėšas, kuriomis remiamos miestų pastangos augti tvariai, didinti informuotumą ir skatinti vietos subjektų dalyvavimą (85). Konsultacijų su valstybėmis narėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais pagrindu parengtas ir sutartas miestų tvarumo kriterijų rinkinys sukurtų bendrą pagrindą tokioms iniciatyvoms ir skatintų nuoseklų ir integruotą požiūrį į tvarią miestų plėtrą (86). |
| --- | --- |

94.

Sąjunga turėtų toliau skatinti ir, kai tinka, plėsti esamas iniciatyvas, kuriomis remiamos inovacijos ir geriausia praktika miestuose, miestų tinklų kūrimas ir mainai, taip pat miestai turėtų būti skatinami rodyti lyderystę tvarios miestų plėtros srityje (84). Sąjungos institucijos ir valstybės narės turėtų palengvinti ir skatinti naudoti sanglaudos politikos lėšas, ir kitas lėšas, kuriomis remiamos miestų pastangos augti tvariai, didinti informuotumą ir skatinti vietos subjektų dalyvavimą (85). Konsultacijų su valstybėmis narėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais pagrindu parengtas ir sutartas miestų tvarumo kriterijų rinkinys sukurtų bendrą pagrindą tokioms iniciatyvoms ir skatintų nuoseklų ir integruotą požiūrį į tvarią miestų plėtrą (86).

| 95. | Siekiant didinti Sąjungos miestų tvarumą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | dauguma Sąjungos miestų įgyvendintų tvaraus miestų planavimo ir projektavimo politiką, apimančią inovatyvų požiūrį į miesto viešąjį transportą ir judumą, tvarius pastatus, energijos vartojimo efektyvumą ir miestų biologinės įvairovės išsaugojimą. |
| --- | --- | --- |

95.

Siekiant didinti Sąjungos miestų tvarumą, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

dauguma Sąjungos miestų įgyvendintų tvaraus miestų planavimo ir projektavimo politiką, apimančią inovatyvų požiūrį į miesto viešąjį transportą ir judumą, tvarius pastatus, energijos vartojimo efektyvumą ir miestų biologinės įvairovės išsaugojimą.

Tam visų pirma būtina:

| i) | susitarti dėl miestų aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo kriterijų rinkinio, atsižvelgiant į ekonominį, socialinį ir teritorinį poveikį; |
| --- | --- |

i)

susitarti dėl miestų aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo kriterijų rinkinio, atsižvelgiant į ekonominį, socialinį ir teritorinį poveikį;

| ii) | užtikrinti, kad miestai turėtų informacijos apie miestų tvarumo didinimo priemonių finansavimą ir geresnę galimybę tokį finansavimą gauti; |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad miestai turėtų informacijos apie miestų tvarumo didinimo priemonių finansavimą ir geresnę galimybę tokį finansavimą gauti;

| iii) | užtikrinti, kad miestai Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu dalytųsi geriausia praktika, susijusia su inovatyvia ir tvaria miestų plėtra; |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti, kad miestai Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu dalytųsi geriausia praktika, susijusia su inovatyvia ir tvaria miestų plėtra;

| iv) | įgyvendinant esamas Sąjungos iniciatyvas ir plėtojant tinklus užtikrinti bei skatinti bendrą supratimą, kaip prisidėti prie geresnės miestų aplinkos kūrimo dėmesį skiriant darnos sukūrimui tarp miestų planavimo, efektyvaus išteklių naudojimo tikslų, inovatyvios, saugios ir darnios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, darnaus miestų žemės naudojimo, darnaus judumo miestuose, miestų biologinės įvairovės valdymo ir išsaugojimo, ekosistemų atsparumo, vandentvarkos, žmonių sveikatos, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir švietimo bei informavimo aplinkosaugos klausimais. |
| --- | --- |

iv)

įgyvendinant esamas Sąjungos iniciatyvas ir plėtojant tinklus užtikrinti bei skatinti bendrą supratimą, kaip prisidėti prie geresnės miestų aplinkos kūrimo dėmesį skiriant darnos sukūrimui tarp miestų planavimo, efektyvaus išteklių naudojimo tikslų, inovatyvios, saugios ir darnios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, darnaus miestų žemės naudojimo, darnaus judumo miestuose, miestų biologinės įvairovės valdymo ir išsaugojimo, ekosistemų atsparumo, vandentvarkos, žmonių sveikatos, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir švietimo bei informavimo aplinkosaugos klausimais.

9 prioritetinis tikslas:   didinti Sąjungos veiksmų efektyvumą sprendžiant tarptautinius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius

| 96. | Darnaus išteklių naudojimo užtikrinimas – vienas svarbiausių šiuolaikiniame pasaulyje kylančių iššūkių ir pagrindinis būdas panaikinti skurdą bei užtikrinti pasauliui darnią ateitį (87). Rio + 20 pasaulio lyderiai atnaujino įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi ir užtikrinti, kad dabartinės ir būsimų kartų labui bus skatinama ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu darni planetos ateitis. Jie taip pat pripažino, kad visa apimanti žalioji ekonomika yra svarbi priemonė siekti darnaus vystymosi. Rio + 20 pabrėžta, jog atsižvelgiant į didėjantį gyventojų skaičių ir vis labiau urbanizuotą pasaulį, sprendžiant tokius iššūkius taip pat reikia imtis tarptautinio masto veiksmų įvairiose srityse, pvz., vandens, jūrų, darnaus žemės ir ekosistemų naudojimo, efektyvaus išteklių naudojimo (visų pirma atliekų), patikimo cheminių medžiagų valdymo, tvarios energijos ir klimato kaitos srityse. Siekiant laipsniškai atsisakyti aplinkai žalą darančių subsidijų, įskaitant iškastinio kuro subsidijas, taip pat reikia papildomų veiksmų. Sąjunga ne tik sieks, kad šiems įsipareigojimams įgyvendinti būtų imamasi veiksmų vietos, nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu, bet ji taip pat aktyviai prisidės prie tarptautinių pastangų kuriant sprendimus, kurie padėtų užtikrinti darnų vystymąsi pasaulyje. |
| --- | --- |

96.

Darnaus išteklių naudojimo užtikrinimas – vienas svarbiausių šiuolaikiniame pasaulyje kylančių iššūkių ir pagrindinis būdas panaikinti skurdą bei užtikrinti pasauliui darnią ateitį (87). Rio + 20 pasaulio lyderiai atnaujino įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi ir užtikrinti, kad dabartinės ir būsimų kartų labui bus skatinama ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu darni planetos ateitis. Jie taip pat pripažino, kad visa apimanti žalioji ekonomika yra svarbi priemonė siekti darnaus vystymosi. Rio + 20 pabrėžta, jog atsižvelgiant į didėjantį gyventojų skaičių ir vis labiau urbanizuotą pasaulį, sprendžiant tokius iššūkius taip pat reikia imtis tarptautinio masto veiksmų įvairiose srityse, pvz., vandens, jūrų, darnaus žemės ir ekosistemų naudojimo, efektyvaus išteklių naudojimo (visų pirma atliekų), patikimo cheminių medžiagų valdymo, tvarios energijos ir klimato kaitos srityse. Siekiant laipsniškai atsisakyti aplinkai žalą darančių subsidijų, įskaitant iškastinio kuro subsidijas, taip pat reikia papildomų veiksmų. Sąjunga ne tik sieks, kad šiems įsipareigojimams įgyvendinti būtų imamasi veiksmų vietos, nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu, bet ji taip pat aktyviai prisidės prie tarptautinių pastangų kuriant sprendimus, kurie padėtų užtikrinti darnų vystymąsi pasaulyje.

| 97. | Rio + 20 nuspręsta, kad JT Darnaus vystymosi komisiją pakeis aukšto lygio politinis forumas, kuris paspartins trijų darnaus vystymosi aspektų integraciją ir tolesnių veiksmų ir peržiūros, susijusių su Rio + 20 rezultatų ir atitinkamų kitų JT aukščiausio lygio susitikimų ir konferencijų rezultatų įgyvendinimu, pažangą ir tokiu būdu prisidės įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus, kurie yra pagrindinės laikotarpio po 2015 m. programos dalis. |
| --- | --- |

97.

Rio + 20 nuspręsta, kad JT Darnaus vystymosi komisiją pakeis aukšto lygio politinis forumas, kuris paspartins trijų darnaus vystymosi aspektų integraciją ir tolesnių veiksmų ir peržiūros, susijusių su Rio + 20 rezultatų ir atitinkamų kitų JT aukščiausio lygio susitikimų ir konferencijų rezultatų įgyvendinimu, pažangą ir tokiu būdu prisidės įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus, kurie yra pagrindinės laikotarpio po 2015 m. programos dalis.

| 98. | Daugelį iš 7-ojoje AVP nustatytų prioritetinių tikslų galima visiškai pasiekti tik laikantis pasaulinio masto požiūrio ir bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis ir užjūrio šalimis ir teritorijomis. Todėl Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų dalyvauti atitinkamuose tarptautiniuose, regioniniuose ir dvišaliuose procesuose, o jų veiksmai tūrėtų būti ryžtingi, sutelkti, vieningi ir nuoseklūs. Kad būtų sprendžiami nauji ir bendri aplinkos apsaugos iššūkiai, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas Juodosios jūros ir Arkties regionams, kuriuose būtina užtikrinti aktyvesnį bendradarbiavimą ir Sąjungos dalyvavimą, be kita ko, jai tampant Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos nare ir įgyjant nuolatinio stebėtojo statusą Arkties taryboje. Sąjunga ir jos valstybės narės ir toliau turėtų remti veiksmingą, taisyklėmis pagrįstą pasaulinės aplinkos politikos sistemą, kurią papildytų veiksmingesnis strateginis požiūris, pagal kurį dvišalis ir regioninis politinis dialogas ir bendradarbiavimas būtų orientuojamas į Sąjungos strateginius partnerius, šalis kandidates ir kaimynines šalis, taip pat atitinkamas besivystančias šalis, numatant pakankamą finansavimą. |
| --- | --- |

98.

Daugelį iš 7-ojoje AVP nustatytų prioritetinių tikslų galima visiškai pasiekti tik laikantis pasaulinio masto požiūrio ir bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis ir užjūrio šalimis ir teritorijomis. Todėl Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų dalyvauti atitinkamuose tarptautiniuose, regioniniuose ir dvišaliuose procesuose, o jų veiksmai tūrėtų būti ryžtingi, sutelkti, vieningi ir nuoseklūs. Kad būtų sprendžiami nauji ir bendri aplinkos apsaugos iššūkiai, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas Juodosios jūros ir Arkties regionams, kuriuose būtina užtikrinti aktyvesnį bendradarbiavimą ir Sąjungos dalyvavimą, be kita ko, jai tampant Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos nare ir įgyjant nuolatinio stebėtojo statusą Arkties taryboje. Sąjunga ir jos valstybės narės ir toliau turėtų remti veiksmingą, taisyklėmis pagrįstą pasaulinės aplinkos politikos sistemą, kurią papildytų veiksmingesnis strateginis požiūris, pagal kurį dvišalis ir regioninis politinis dialogas ir bendradarbiavimas būtų orientuojamas į Sąjungos strateginius partnerius, šalis kandidates ir kaimynines šalis, taip pat atitinkamas besivystančias šalis, numatant pakankamą finansavimą.

| 99. | 7-osios AVP apimamas laikotarpis atitinka pagrindinius tarptautinės klimato, biologinės įvairovės ir cheminių medžiagų politikos etapus. Kad 2 °C riba nebūtų viršyta, ne vėliau kaip 2050 m. išmetamųjų ŠESD kiekį visame pasaulyje reikia sumažinti bent 50 %, palyginti su 1990 m. kiekiu. Tačiau įgyvendinus iki šiol šalių prisiimtus įsipareigojimus sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį bus pasiekta tik trečdalis tų sumažinimų, kuriuos būtina pasiekti ne vėliau kaip 2020 m (88). Jei nebus imtasi ryžtingesnių veiksmų pasauliniu mastu, klimato kaitos pažaboti greičiausiai nepavyks. NET pagal geriausią įmanomą scenarijų neišvengiamas klimato kaitos poveikis šalims vis didės dėl ankstesnio laikotarpio išmetamųjų ŠESD kiekio ir jos turės parengti prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas. Remiantis Durbano efektyvesnių veiksmų platforma, ne vėliau kaip 2015 m. turi būti parengtas išsamus ir tvirtas visiems privalomas susitarimas, kurį numatoma taikyti nuo 2020 m. Sąjunga ir toliau, atsižvelgdama į naujausius Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos duomenis, aktyviai dalyvaus šiame procese, taip pat diskusijose apie tai, kaip sumažinti atotrūkį tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių dabar prisiimtų įsipareigojimų mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir būtinų veiksmų, kad išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva atitiktų 2oC tikslą. Rio + 20 priimtų susitarimų įgyvendinimas turi būti suderintas su šiuo procesu ir jį papildyti, kad jie vienas kitą sustiprintų. Tolesni veiksmai, susiję su Rio + 20 įsipareigojimais, turėtų padėti sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį ir taip padėti kovoti su klimato kaita. Kartu Sąjunga turėtų tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą su strateginiais partneriais klimato kaitos srityje ir imtis tolesnių veiksmų, kad integruotų aplinkos ir su klimatu susijusius klausimus į savo prekybos ir vystymosi politiką, turėdama minty savitarpio įsipareigojimus ir naudą. |
| --- | --- |

99.

7-osios AVP apimamas laikotarpis atitinka pagrindinius tarptautinės klimato, biologinės įvairovės ir cheminių medžiagų politikos etapus. Kad 2 °C riba nebūtų viršyta, ne vėliau kaip 2050 m. išmetamųjų ŠESD kiekį visame pasaulyje reikia sumažinti bent 50 %, palyginti su 1990 m. kiekiu. Tačiau įgyvendinus iki šiol šalių prisiimtus įsipareigojimus sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį bus pasiekta tik trečdalis tų sumažinimų, kuriuos būtina pasiekti ne vėliau kaip 2020 m (88). Jei nebus imtasi ryžtingesnių veiksmų pasauliniu mastu, klimato kaitos pažaboti greičiausiai nepavyks. NET pagal geriausią įmanomą scenarijų neišvengiamas klimato kaitos poveikis šalims vis didės dėl ankstesnio laikotarpio išmetamųjų ŠESD kiekio ir jos turės parengti prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas. Remiantis Durbano efektyvesnių veiksmų platforma, ne vėliau kaip 2015 m. turi būti parengtas išsamus ir tvirtas visiems privalomas susitarimas, kurį numatoma taikyti nuo 2020 m. Sąjunga ir toliau, atsižvelgdama į naujausius Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos duomenis, aktyviai dalyvaus šiame procese, taip pat diskusijose apie tai, kaip sumažinti atotrūkį tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių dabar prisiimtų įsipareigojimų mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir būtinų veiksmų, kad išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva atitiktų 2oC tikslą. Rio + 20 priimtų susitarimų įgyvendinimas turi būti suderintas su šiuo procesu ir jį papildyti, kad jie vienas kitą sustiprintų. Tolesni veiksmai, susiję su Rio + 20 įsipareigojimais, turėtų padėti sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį ir taip padėti kovoti su klimato kaita. Kartu Sąjunga turėtų tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą su strateginiais partneriais klimato kaitos srityje ir imtis tolesnių veiksmų, kad integruotų aplinkos ir su klimatu susijusius klausimus į savo prekybos ir vystymosi politiką, turėdama minty savitarpio įsipareigojimus ir naudą.

| 100. | Pasaulinius biologinės įvairovės tikslus (89) nustatytus pagal Biologinės įvairovės konvenciją (toliau – BĮK) būtina įgyvendinti ne vėliau kaip 2020 m. – tai leis sustabdyti ir galiausiai pakeisti biologinės įvairovės nykimo tendenciją visame pasaulyje. Sąjunga tinkamai prisidės prie šių pastangų, visų pirma ne vėliau kaip 2015 m. dvigubai padidins su biologine įvairove susijusius tarptautinius išteklių srautus besivystančioms šalims ir šį lygį išlaikys bent iki 2020 m., kaip nustatyta preliminariuose tiksluose, dėl kurių susitarta įgyvendinant Biologinės įvairovės konvencijos išteklių naudojimo strategiją (90). Be to, svarbu, kad Sąjunga aktyviai prisidėtų prie Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosistemų platformos (IPBES) veiklos, kai bus jos visateisė narė, kad valdant biologinę įvairovę būtų palaikomi ryšiai vietos, regionų ir tarptautiniu lygmenimis. Sąjunga ir toliau rems Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su dykumėjimu įgyvendinimą, visų pirma imdamasi veiksmų, kad būtų sukurtas pasaulis, kuriame žemė neblogėtų, kaip sutarta Rio + 20. Be to, Sąjunga dės daugiau pastangų, kad būtų pasiektas tinkamo cheminių medžiagų valdymo per jų gyvavimo ciklą ir pavojingų atliekų tvarkymo tikslas, kaip buvo patvirtinta Rio + 20, ir dės daugiau pastangų, kad paremtų atitinkamas konvencijas. Sąjunga ir toliau aktyviai ir konstruktyviai dalyvaus ir padės pasiekti tokių procesų tikslus. |
| --- | --- |

100.

Pasaulinius biologinės įvairovės tikslus (89) nustatytus pagal Biologinės įvairovės konvenciją (toliau – BĮK) būtina įgyvendinti ne vėliau kaip 2020 m. – tai leis sustabdyti ir galiausiai pakeisti biologinės įvairovės nykimo tendenciją visame pasaulyje. Sąjunga tinkamai prisidės prie šių pastangų, visų pirma ne vėliau kaip 2015 m. dvigubai padidins su biologine įvairove susijusius tarptautinius išteklių srautus besivystančioms šalims ir šį lygį išlaikys bent iki 2020 m., kaip nustatyta preliminariuose tiksluose, dėl kurių susitarta įgyvendinant Biologinės įvairovės konvencijos išteklių naudojimo strategiją (90). Be to, svarbu, kad Sąjunga aktyviai prisidėtų prie Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosistemų platformos (IPBES) veiklos, kai bus jos visateisė narė, kad valdant biologinę įvairovę būtų palaikomi ryšiai vietos, regionų ir tarptautiniu lygmenimis. Sąjunga ir toliau rems Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su dykumėjimu įgyvendinimą, visų pirma imdamasi veiksmų, kad būtų sukurtas pasaulis, kuriame žemė neblogėtų, kaip sutarta Rio + 20. Be to, Sąjunga dės daugiau pastangų, kad būtų pasiektas tinkamo cheminių medžiagų valdymo per jų gyvavimo ciklą ir pavojingų atliekų tvarkymo tikslas, kaip buvo patvirtinta Rio + 20, ir dės daugiau pastangų, kad paremtų atitinkamas konvencijas. Sąjunga ir toliau aktyviai ir konstruktyviai dalyvaus ir padės pasiekti tokių procesų tikslus.

| 101. | Daugiašaliuose aplinkosaugos susitarimuose Sąjunga dalyvavo labai sėkmingai, nors kai kurios valstybės narės dar neratifikavo pagrindinių susitarimų. Tai turi neigiamos įtakos Sąjungos patikimumui atitinkamose derybose. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų užtikrinti, kad visi daugiašaliai aplinkosaugos susitarimai, kuriuos jos yra pasirašiusios, būtų atitinkamai laiku ratifikuoti ir patvirtinti. |
| --- | --- |

101.

Daugiašaliuose aplinkosaugos susitarimuose Sąjunga dalyvavo labai sėkmingai, nors kai kurios valstybės narės dar neratifikavo pagrindinių susitarimų. Tai turi neigiamos įtakos Sąjungos patikimumui atitinkamose derybose. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų užtikrinti, kad visi daugiašaliai aplinkosaugos susitarimai, kuriuos jos yra pasirašiusios, būtų atitinkamai laiku ratifikuoti ir patvirtinti.

| 102. | Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų aktyviai dalyvauti tarptautinėse derybose naujais ir naujai kylančiais klausimais, visų pirma dėl naujų konvencijų, susitarimų ir vertinimų, ir atitinkamai turėtų patvirtinti tvirtą pasiryžimą toliau siekti kiek galima greičiau pradėti derybas JT Generalinėje Asamblėjoje dėl UNCLOS (Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija) įgyvendinimo susitarimo dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir darnaus jos išteklių naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose teritorijose ir padėti užbaigti pirmąjį pasaulio vandenynų vertinimą. |
| --- | --- |

102.

Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų aktyviai dalyvauti tarptautinėse derybose naujais ir naujai kylančiais klausimais, visų pirma dėl naujų konvencijų, susitarimų ir vertinimų, ir atitinkamai turėtų patvirtinti tvirtą pasiryžimą toliau siekti kiek galima greičiau pradėti derybas JT Generalinėje Asamblėjoje dėl UNCLOS (Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija) įgyvendinimo susitarimo dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir darnaus jos išteklių naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose teritorijose ir padėti užbaigti pirmąjį pasaulio vandenynų vertinimą.

| 103. | Sąjunga, kurios rinka – viena iš didžiausių pasaulyje, turėtų pasinaudoti savo įtaka, kad skatintų politiką ir požiūrius, kuriais mažinamas spaudimas viso pasaulio gamtos išteklių bazei. Tai galima padaryti keičiant vartojimo ir gamybos modelius, įskaitant veiksmų, būtinų skatinti darnų išteklių valdymą tarptautiniu lygmeniu ėmimąsi ir užtikrinimą, kad būtų įgyvendinta darnaus vartojimo ir gamybos programų 10 metų sistema, taip pat užtikrinant, kad prekybos ir vidaus rinkos politika padėtų siekti aplinkos ir klimato tikslų, skatintų kitas šalis tobulinti savo aplinkos apsaugos reguliavimo sistemas bei standartus ir užtikrinti jų vykdymą, siekiant užkirsti kelią aplinkosauginiam dempingui. Sąjunga ir toliau rems darnų vystymąsi, derėdamasi dėl specialių nuostatų tarptautiniuose prekybos susitarimuose ir dvišaliuose savanoriškuose miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena partnerystės susitarimuose, kurie užtikrina, kad iš šalių partnerių į Sąjungos rinką patektų tik teisėtai paruošta mediena, ir tas nuostatas įgyvendindama. Šiame kontekste Europos Sąjungos Medienos reglamentas (91) užtikrina teisinį pagrindą Sąjungai kovoti su pasauline neteisėtos medienos ruošos problema, veikiant medienos ir medienos produktų paklausos srityse. Taip pat bus tiriamos kitos politinės galimybės mažinti vartojimo Sąjungoje poveikį pasaulinei aplinkai, įskaitant miškų naikinimą ir miškų alinimą. |
| --- | --- |

103.

Sąjunga, kurios rinka – viena iš didžiausių pasaulyje, turėtų pasinaudoti savo įtaka, kad skatintų politiką ir požiūrius, kuriais mažinamas spaudimas viso pasaulio gamtos išteklių bazei. Tai galima padaryti keičiant vartojimo ir gamybos modelius, įskaitant veiksmų, būtinų skatinti darnų išteklių valdymą tarptautiniu lygmeniu ėmimąsi ir užtikrinimą, kad būtų įgyvendinta darnaus vartojimo ir gamybos programų 10 metų sistema, taip pat užtikrinant, kad prekybos ir vidaus rinkos politika padėtų siekti aplinkos ir klimato tikslų, skatintų kitas šalis tobulinti savo aplinkos apsaugos reguliavimo sistemas bei standartus ir užtikrinti jų vykdymą, siekiant užkirsti kelią aplinkosauginiam dempingui. Sąjunga ir toliau rems darnų vystymąsi, derėdamasi dėl specialių nuostatų tarptautiniuose prekybos susitarimuose ir dvišaliuose savanoriškuose miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena partnerystės susitarimuose, kurie užtikrina, kad iš šalių partnerių į Sąjungos rinką patektų tik teisėtai paruošta mediena, ir tas nuostatas įgyvendindama. Šiame kontekste Europos Sąjungos Medienos reglamentas (91) užtikrina teisinį pagrindą Sąjungai kovoti su pasauline neteisėtos medienos ruošos problema, veikiant medienos ir medienos produktų paklausos srityse. Taip pat bus tiriamos kitos politinės galimybės mažinti vartojimo Sąjungoje poveikį pasaulinei aplinkai, įskaitant miškų naikinimą ir miškų alinimą.

| 104. | Sąjunga, atsižvelgdama į savo vidaus politiką, taip pat turėtų dar padidinti savo indėlį į iniciatyvas, kurias vykdant palengvinamas perėjimas prie visa apimančios žaliosios ekonomikos tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, deramų įgalinančių sąlygų sudarymas, į rinką orientuotų priemonių ir rodiklių, neapsiribojančių BVP, plėtojimas. |
| --- | --- |

104.

Sąjunga, atsižvelgdama į savo vidaus politiką, taip pat turėtų dar padidinti savo indėlį į iniciatyvas, kurias vykdant palengvinamas perėjimas prie visa apimančios žaliosios ekonomikos tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, deramų įgalinančių sąlygų sudarymas, į rinką orientuotų priemonių ir rodiklių, neapsiribojančių BVP, plėtojimas.

| 105. | Sąjunga ir toliau turėtų skatinti aplinką tausojančią verslo praktiką. Naujos pareigos pagal Sąjungos atsakingo verslo iniciatyvą (92) į biržos sąrašus įtrauktoms ir didelėms į biržos sąrašus neįtrauktoms kasybos ir neliestų miškų medienos ruošos bendrovėms teikti ataskaitas apie atliktus mokėjimus vykdomosios valdžios institucijoms užtikrins daugiau skaidrumo ir didesnę atskaitomybę gamtos išteklių eksploatavimo srityje. Kaip pirmaujanti ekologiškų prekių ir paslaugų teikėja, Sąjunga turėtų remti pasaulinius „žaliuosius“ standartus, laisvąją prekybą ekologiškomis prekėmis ir paslaugomis, tolesnį aplinkai ir klimatui nekenksmingų technologijų diegimą, investicijų ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir tarptautinius geriausios praktikos mainus. |
| --- | --- |

105.

Sąjunga ir toliau turėtų skatinti aplinką tausojančią verslo praktiką. Naujos pareigos pagal Sąjungos atsakingo verslo iniciatyvą (92) į biržos sąrašus įtrauktoms ir didelėms į biržos sąrašus neįtrauktoms kasybos ir neliestų miškų medienos ruošos bendrovėms teikti ataskaitas apie atliktus mokėjimus vykdomosios valdžios institucijoms užtikrins daugiau skaidrumo ir didesnę atskaitomybę gamtos išteklių eksploatavimo srityje. Kaip pirmaujanti ekologiškų prekių ir paslaugų teikėja, Sąjunga turėtų remti pasaulinius „žaliuosius“ standartus, laisvąją prekybą ekologiškomis prekėmis ir paslaugomis, tolesnį aplinkai ir klimatui nekenksmingų technologijų diegimą, investicijų ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir tarptautinius geriausios praktikos mainus.

| 106. | Siekiant didinti Sąjungos veiksmų efektyvumą sprendžiant tarptautinius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:






  a) | Rio + 20 išvados būtų visiškai integruotos į Sąjungos vidaus ir išorės politikos sritis, o Sąjunga veiksmingai prisidėtų prie pasaulinių pastangų įgyvendinti sutartus įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal Rio konvencijas, ir prie iniciatyvų, kuriomis siekiama skatinti pasaulinį perėjimą prie visa apimančios žaliosios ekonomikos užtikrinant darnų vystymąsi ir panaikinant skurdą; |
| --- | --- | --- |

106.

Siekiant didinti Sąjungos veiksmų efektyvumą sprendžiant tarptautinius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius, 7-ąja AVP užtikrinama, kad ne vėliau kaip 2020 m.:

a)

Rio + 20 išvados būtų visiškai integruotos į Sąjungos vidaus ir išorės politikos sritis, o Sąjunga veiksmingai prisidėtų prie pasaulinių pastangų įgyvendinti sutartus įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus pagal Rio konvencijas, ir prie iniciatyvų, kuriomis siekiama skatinti pasaulinį perėjimą prie visa apimančios žaliosios ekonomikos užtikrinant darnų vystymąsi ir panaikinant skurdą;

| b) | Sąjunga veiksmingai remtų nacionalines, regionines ir tarptautines pastangas spręsti aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius ir užtikrinti darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

b)

Sąjunga veiksmingai remtų nacionalines, regionines ir tarptautines pastangas spręsti aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius ir užtikrinti darnų vystymąsi;

| c) | būtų sumažintas Sąjungos vartojimo poveikis aplinkai Sąjungai nepriklausančiose šalyse. |
| --- | --- |

c)

būtų sumažintas Sąjungos vartojimo poveikis aplinkai Sąjungai nepriklausančiose šalyse.

Tam pirmiausia būtina:

| i) | vykdyti visas šalis įtraukiantį bendradarbiavimo procesą įgyvendinant nuoseklų ir išsamų laikotarpio po 2015 m. požiūrį į visuotinius skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi iššūkius, ir dirbti siekiant priimti darnaus vystymosi tikslus, kurie:






  — | būtų suderinti su esamais tarptautiniu mastu sutartais uždaviniais ir tikslais, inter alia, biologinės įvairovės, klimato kaitos, socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos srityse, |
| --- | --- | --- |

i)

vykdyti visas šalis įtraukiantį bendradarbiavimo procesą įgyvendinant nuoseklų ir išsamų laikotarpio po 2015 m. požiūrį į visuotinius skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi iššūkius, ir dirbti siekiant priimti darnaus vystymosi tikslus, kurie:

—

būtų suderinti su esamais tarptautiniu mastu sutartais uždaviniais ir tikslais, inter alia, biologinės įvairovės, klimato kaitos, socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos srityse,

| — | nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu apimtų prioritetines sritis, kaip antai energija, vanduo, aprūpinimas maistu, vandenynai, darnus vartojimas bei gamyba, deramas darbas, geras valdymas ir teisinė valstybė, |
| --- | --- |

—

nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu apimtų prioritetines sritis, kaip antai energija, vanduo, aprūpinimas maistu, vandenynai, darnus vartojimas bei gamyba, deramas darbas, geras valdymas ir teisinė valstybė,

| — | būtų visuotinai taikomi ir apimtų visus tris darnaus vystymosi aspektus, |
| --- | --- |

—

būtų visuotinai taikomi ir apimtų visus tris darnaus vystymosi aspektus,

| — | būtų papildyti konkrečiais tikslais ir rodikliais ir pagal juos vertinami, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines aplinkybes, pajėgumus ir išsivystymo lygį, ir |
| --- | --- |

—

būtų papildyti konkrečiais tikslais ir rodikliais ir pagal juos vertinami, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines aplinkybes, pajėgumus ir išsivystymo lygį, ir

| — | būtų suderinti su kitais tarptautiniais įsipareigojimais, kaip antai įsipareigojimais klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse, ir jais papildyti; |
| --- | --- |

—

būtų suderinti su kitais tarptautiniais įsipareigojimais, kaip antai įsipareigojimais klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityse, ir jais papildyti;

| ii) | dirbti siekiant sukurti veiksmingesnę JT darnaus vystymosi struktūrą, visų pirma turint minty su aplinka susijusį aspektą, ir tuo tikslu:






  — | toliau stiprinti Jungtinių Tautų aplinkos programą (UNEP), atsižvelgiant į Rio + 20 išvadas ir remiantis JT Generalinės Asamblėjos sprendimu UNEP valdančiosios tarybos pavadinimą pakeisti į UNEP JT Aplinkos asamblėją (93), ir kartu toliau dėti pastangas, kad UNEP būtų suteiktas specializuotos agentūros statusas, |
| --- | --- | --- |

ii)

dirbti siekiant sukurti veiksmingesnę JT darnaus vystymosi struktūrą, visų pirma turint minty su aplinka susijusį aspektą, ir tuo tikslu:

—

toliau stiprinti Jungtinių Tautų aplinkos programą (UNEP), atsižvelgiant į Rio + 20 išvadas ir remiantis JT Generalinės Asamblėjos sprendimu UNEP valdančiosios tarybos pavadinimą pakeisti į UNEP JT Aplinkos asamblėją (93), ir kartu toliau dėti pastangas, kad UNEP būtų suteiktas specializuotos agentūros statusas,

| — | remti pastangas didinti daugiašalių aplinkosaugos susitarimų sinergiją, visų pirma kalbant apie chemines medžiagas, atliekų grupę ir biologinės įvairovės grupę, ir |
| --- | --- |

—

remti pastangas didinti daugiašalių aplinkosaugos susitarimų sinergiją, visų pirma kalbant apie chemines medžiagas, atliekų grupę ir biologinės įvairovės grupę, ir

| — | padėti užtikrinti tvirtą ir autoritetingą balsą aplinkos klausimais Aukšto lygio politinio forumo veikloje; |
| --- | --- |

—

padėti užtikrinti tvirtą ir autoritetingą balsą aplinkos klausimais Aukšto lygio politinio forumo veikloje;

| iii) | didinti įvairių finansavimo šaltinių, įskaitant apmokestinimą ir vidaus išteklių telkimą, privačias investicijas, naujas partnerystes ir inovacinius finansavimo šaltinius, poveikį ir suteikti galimybes pasinaudoti parama vystymuisi siekiant pritraukti tuos kitus finansavimo šaltinius pagal darnaus vystymosi finansavimo strategiją ir pagal pačios Sąjungos politikos sritis, įskaitant tarptautinius įsipareigojimus dėl klimato ir biologinės įvairovės sričių finansavimo; |
| --- | --- |

iii)

didinti įvairių finansavimo šaltinių, įskaitant apmokestinimą ir vidaus išteklių telkimą, privačias investicijas, naujas partnerystes ir inovacinius finansavimo šaltinius, poveikį ir suteikti galimybes pasinaudoti parama vystymuisi siekiant pritraukti tuos kitus finansavimo šaltinius pagal darnaus vystymosi finansavimo strategiją ir pagal pačios Sąjungos politikos sritis, įskaitant tarptautinius įsipareigojimus dėl klimato ir biologinės įvairovės sričių finansavimo;

| iv) | strategiškiau bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, pavyzdžiui daugiausia dėmesio bendradarbiaujant skiriant darbui su:






  — | su strateginiais partneriais – dėl geriausios praktikos skatinimo įgyvendinant vidaus aplinkos politiką ir teisės aktus ir dėl konvergencijos daugiašalėse aplinkosaugos derybose, |
| --- | --- | --- |

iv)

strategiškiau bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, pavyzdžiui daugiausia dėmesio bendradarbiaujant skiriant darbui su:

—

su strateginiais partneriais – dėl geriausios praktikos skatinimo įgyvendinant vidaus aplinkos politiką ir teisės aktus ir dėl konvergencijos daugiašalėse aplinkosaugos derybose,

| — | su Europos kaimynystės politikos šalimis – dėl laipsniško priartėjimo prie pagrindinių Sąjungos aplinkos ir klimato politikos sričių ir teisės aktų, taip pat dėl bendradarbiavimo stiprinimo siekiant spręsti regioninius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius, |
| --- | --- |

—

su Europos kaimynystės politikos šalimis – dėl laipsniško priartėjimo prie pagrindinių Sąjungos aplinkos ir klimato politikos sričių ir teisės aktų, taip pat dėl bendradarbiavimo stiprinimo siekiant spręsti regioninius aplinkos ir su klimatu susijusius iššūkius,

| — | su besivystančiomis šalimis – siekiant paremti jų pastangas saugoti aplinką, kovoti su klimato kaita ir mažinti gaivalines nelaimes, taip pat įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus aplinkos srityje, prisidedant prie skurdo mažinimo ir darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

—

su besivystančiomis šalimis – siekiant paremti jų pastangas saugoti aplinką, kovoti su klimato kaita ir mažinti gaivalines nelaimes, taip pat įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus aplinkos srityje, prisidedant prie skurdo mažinimo ir darnaus vystymosi;

| v) | nuosekliau, aktyviau ir veiksmingiau dalyvauti vykstančiuose ir naujuose daugiašaliuose aplinkosaugos ir kituose svarbiuose procesuose, be kita ko, laiku informuojant trečiąsias šalis ir kitus suinteresuotuosius subjektus, siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdyti 2020 m. Sąjungos lygmens įsipareigojimai ir jie būtų propaguojami pasauliniu mastu, taip pat sutarti dėl tarptautinių veiksmų po 2020 m., bei patvirtinti ir didinti pastangas daug anksčiau nei 2020 m. įgyvendinti visus daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus. Įdiegti 10 metų darnaus vartojimo ir gamybos programų sistemą; |
| --- | --- |

v)

nuosekliau, aktyviau ir veiksmingiau dalyvauti vykstančiuose ir naujuose daugiašaliuose aplinkosaugos ir kituose svarbiuose procesuose, be kita ko, laiku informuojant trečiąsias šalis ir kitus suinteresuotuosius subjektus, siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdyti 2020 m. Sąjungos lygmens įsipareigojimai ir jie būtų propaguojami pasauliniu mastu, taip pat sutarti dėl tarptautinių veiksmų po 2020 m., bei patvirtinti ir didinti pastangas daug anksčiau nei 2020 m. įgyvendinti visus daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus. Įdiegti 10 metų darnaus vartojimo ir gamybos programų sistemą;

| vi) | pasauliniame kontekste įvertinti Sąjungos maisto ir ne maisto prekių vartojimo poveikį aplinkai ir, jei reikia, parengti politinius pasiūlymus atsižvelgiant į tokių vertinimų išvadas, ir apsvarstyti galimybę parengti Sąjungos veiksmų planą dėl miškų naikinimo ir miškų alinimo; |
| --- | --- |

vi)

pasauliniame kontekste įvertinti Sąjungos maisto ir ne maisto prekių vartojimo poveikį aplinkai ir, jei reikia, parengti politinius pasiūlymus atsižvelgiant į tokių vertinimų išvadas, ir apsvarstyti galimybę parengti Sąjungos veiksmų planą dėl miškų naikinimo ir miškų alinimo;

| vii) | skatinti toliau plėtoti ir įgyvendinti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas visame pasaulyje ir palengvinti tokių sistemų susietumą; |
| --- | --- |

vii)

skatinti toliau plėtoti ir įgyvendinti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas visame pasaulyje ir palengvinti tokių sistemų susietumą;

| viii) | užtikrinti, kad ekonominė ir socialinė pažanga bus daroma neperžengiant Žemės galimybių ribų, didinant supratimą apie planetos galimybių ribas, inter alia, plėtojant laikotarpio po 2015 m. programą, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikę žmonių gerovę ir klestėjimą. |
| --- | --- |

viii)

užtikrinti, kad ekonominė ir socialinė pažanga bus daroma neperžengiant Žemės galimybių ribų, didinant supratimą apie planetos galimybių ribas, inter alia, plėtojant laikotarpio po 2015 m. programą, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikę žmonių gerovę ir klestėjimą.

---

(1)  „Ekonominė aplinkos politikos nauda“ (Aplinkos tyrimų institutas, Amsterdamo Vrije Universiteit, 2009 m.); COM(2012) 173; „ES teisės aktų įgyvendinimas siekiant ekologiško augimo“ (BIO Intelligence Service, 2011 m.).

(2)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(3)  SEC(2011)1067; „Europos aplinkos būklė ir perspektyvos 2010 m.: pasaulinių visuotinių tendencijų vertinimas“ („SOER 2010 m.“).

(4)  JT Generalinio Sekretoriaus aukšto lygio grupės visuotinio tvarumo klausimais ataskaita „Resilient People, Resilient Planet: A future worth choosing“ („Atsparūs žmonės ir atspari planeta – ateitis, kurią verta rinktis“), 2012 m.

(5)  Nustatytos devynių „planetos galimybių ribų“ vertės, kurias peržengus galimi negrįžtami pokyčiai, galintys turėti pražūtingų pasekmių žmonėms, kaip antai: klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas, visuotinis gėlo vandens išteklių eikvojimas, vandenynų rūgštėjimas, azoto ir fosforo ciklai ir žemės naudojimo paskirties keitimas (Ekologija ir visuomenė, 14 tomas, Nr. 2, 2009 m.).

(6)  N. Sterno parengtoje klimato kaitos ekonomikos apžvalgoje (angl. Stern Review on the Economics of Climate Change) teigiama, kad bendra klimato kaitos kaina tolygi kasmetiniam 5 % pasaulinio bendro vidaus produkto (BVP) netekimui. Įskaitant platesnes grėsmes ir pasekmes šis skaičius galėtų padidėti iki 20 % BVP.

(7)  EBPO„Aplinkos prognozė iki 2050 m.: neveikimo pasekmės“ (2012 m. pranešimas).

(8)  COM(2011) 244.

(9)  COM(2011) 571.

(10)  COM(2011) 112.

(11)  COM(2011) 885.

(12)  COM(2011) 144.

(13)  Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/Res/66/288.

(14)  Direktyva 2000/60/EB.

(15)  Direktyva 2008/56/EB.

(16)  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

(17)  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

(18)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (OL L 288, 2007 11 6, p. 27).

(19)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/105/EB dėl aplinkos kokybės standartų vandens politikos srityje, iš dalies keičianti ir panaikinanti Tarybos direktyvas 82/176/EEB, 83/513/EEB, 84/156/EEB, 84/491/EEB, 86/280/EEB ir iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (OL L 348, 2008 12 24, p. 84).

(20)  Direktyva 2008/50/EB ir 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore (OL L 23, 2005 1 26, p. 3).

(21)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7), ir Direktyva 92/43/EEB.

(22)  Europos aplinkos agentūros techninė ataskaita 12/2010.

(23)  2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų (EUCO 7/10) 14 dalyje teigiama: „Reikia skubiai pakeisti tebesitęsiančias biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo tendencijas. Europos Vadovų Taryba yra įsipareigojusi įgyvendinti 2010 m. kovo 15 d. Tarybos išvadose nustatytą ilgalaikę biologinės įvairovės 2050 m. viziją ir 2020 m. tikslą.“

(24)  COM(2012) 673.

(25)  COM(2011) 144.

(26)  SWD(2012) 101.

(27)  COM(2006) 232.

(28)  COM(2012) 673.

(29)  COM(2013) 216.

(30)  COM(2011) 112.

(31)  COM(2012) 582, „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“.

(32)  Smulkiojo verslo akto Europai IX principas „Sudaryti MVĮ sąlygas paversti aplinkos problemas galimybėmis“ (COM(2008) 394).

(33)  „Fostering Innovation for Green Growth“ („Inovacijų skatinimas siekiant ekologiškai tvaraus augimo“) (EBPO, 2011 m.) ir „The Eco-Innovation Gap: An economic opportunity for business“ („Ekologinių inovacijų atotrūkis – ekonominė galimybė verslui“) (Ekologinių inovacijų stebėjimo centras, 2012 m.).

(34)  COM(2012) 173.

(35)  2008 m. ES ekologinės pramonės sektoriuje dirbo maždaug 2,7 milijono žmonių, o 2012 m. šis skaičius galėtų būti maždaug 3,4 milijono. (Ecorys, 2012 m.).

(36)  „Darbo vietų skaičius priklauso nuo to, kaip pagerėja aplinkos ir išteklių efektyvumas“ (ECORYS, 2012 m.).

(37)  COM(2011) 899.

(38)  „The impact of renewable energy policy on economic growth and employment in the ES“ („Atsinaujinančiosios energijos politikos poveikis ES ekonomikos augimui ir užimtumui“) (EmployRES, 2009 m.).

(39)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

(40)  COM(2013) 169.

(41)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(42)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).

(43)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10) ir 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/30/ES dėl su energija susijusių gaminių suvartojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (OL L 153, 2010 6 18, p. 1).

(44)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (OL L 27, 2010 1 30, p. 1).

(45)  Ekologinio projektavimo, energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo, ekologinio ženklo, aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos ir nesąžiningos komercinės praktikos teisės aktus numatoma peržiūrėti anksčiau nei 2015 m.

(46)  COM(2011) 899.

(47)  Sąjungoje kasmet susidaro maždaug 89 mln. tonų (arba 179 kg vienam gyventojui) maisto atliekų (BIO Intelligence Service, 2010 m.). Bendras būsto ir infrastruktūros poveikis sudaro maždaug 15–30 % viso su vartojimu susijusio poveikio aplinkai Europoje ir lemia maždaug 2,5 tonos CO2 ekvivalento vienam gyventojui per metus (SEC(2011) 1067).

(48)  2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 106/2008 dėl Bendrijos raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programos (OL L 39, 2008 2 13, p. 1); 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (OL L 120, 2009 5 15, p. 5) ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyva.

(49)  Pavyzdžiui, visiškai įgyvendinus Sąjungos atliekų tvarkymo teisės aktus, ne vėliau kaip 2020 m. būtų sutaupoma 72 mlrd. EUR per metus, metinė Sąjungos atliekų tvarkymo ir perdirbimo sektorių apyvarta padidėtų 42 mlrd. EUR per metus ir būtų sukurta daugiau nei 400 000 darbo vietų.

(50)  Eurostat Stat 13/33 Municipal Waste 2011.

(51)  Direktyva 2008/98/EB.

(52)  „perdirbimas“ Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 17 punkte apibrėžtas taip: „bet kokia naudojimo operacija, kuria atliekų medžiagos perdirbamos į produktus ar medžiagas, panaudojamas pirminiais ar kitais tikslais. Ji apima organinių medžiagų perdirbimą, tačiau neapima naudojimo energijai gauti ir perdirbimo į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras ar užpildymo operacijoms;“.

(53)  „naudojimas“ Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 15 punkte apibrėžtas taip: „bet kokia operacija, kurios pagrindinis rezultatas yra atliekų panaudojimas naudingu tikslu, pakeičiant jomis kitas medžiagas, kurios priešingu atveju būtų buvusios panaudotos konkrečiai funkcijai atlikti, arba kurios rezultatas yra tai, kad atliekos parengiamos tai funkcijai atlikti, įmonėje ar visoje ekonomikoje. <...>;“.

(54)  COM(2012) 673.

(55)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

(56)  Direktyva 2008/98/EB.

(57)  Specialus Eurobarometro tyrimas Nr. 365 (2011 m.).

(58)  „SOER 2010“.

(59)  „SOER 2010“.

(60)  Didelis triukšmas - triukšmas, viršijantis 55dB dieną ir 50dB naktį.

(61)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(62)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(63)  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

(64)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(65)  2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinanti Direktyvą 76/160/EEB (OL L 64, 2006 3 4, p. 37).

(66)  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

(67)  „Aplinkos teisyno nevykdymo sąnaudos“ (COWI, 2011 m.).

(68)  29-ji metinė ES teisės taikymo stebėjimo ataskaita (2011 m.) (COM(2012) 714).

(69)  COM(2012) 95.

(70)  COM(2008) 773.

(71)  COM(2008) 46.

(72)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

(73)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. (OL L 276, 2010 10 20, p. 1) ir COM(2013) 312 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010.

(74)  COM(2012) 216.

(75)  COM(2011) 662.

(76)  COM(2011) 681.

(77)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo (COM(2011) 874, 2011/0428(COD)).

(78)  2012 m. birželio 29 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (EUCO 76/12).

(79)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

(80)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

(81)  Žr., pavyzdžiui, ataskaitą „Ateities miestai“ (Europos Komisija, 2011 m.) ir TDD(2012) 101.

(82)  COM(2011) 615.

(83)  Pavyzdžiui, Europos vandens informacinė sistema (WISE), Europos biologinės įvairovės informacinė sistema (BISE) ir Europos prisitaikymo prie klimato kaitos platforma (CLIMATE-ADAPT).

(84)  Tarp pavyzdžių – Europos inovacijų partnerystė „Pažangieji miestai ir bendruomenės“ (COM(2012) 4701), Europos žaliosios sostinės apdovanojimas ir mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyva „Miestų Europa“.

(85)  Komisija pasiūlė bent 5 % Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšų kiekvienoje valstybėje narėje skirti integruotos tvarios miestų plėtros finansavimui.

(86)  Šis požiūris turėtų būti grindžiamas esamomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, „Vietos darbotvarke 21“ ir kitais geriausios praktikos pavyzdžiais.

(87)  Žmogaus socialinės raidos ataskaita (JTVP, 2011 m.).

(88)  Jungtinių Tautų aplinkos programos 2012 m. Atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje šalinimo ataskaitoje pabrėžiama, kad besąlygiškai įsipareigota CO2 ekvivalento kiekį sumažinti maždaug 4 gigatonomis, tuo tarpu apytiksliai apskaičiuota, jog norint, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2 °C, CO2 ekvivalento kiekį reikia sumažinti vidutiniškai 14 gigatonų.

(89)  BĮK 2011–2020 m. strateginis planas dėl biologinės įvairovės.

(90)  BĮK sprendimas XI/4.

(91)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (OL L 295, 2010 11 12, p. 23).

(92)  Pasiūlymai peržiūrėti Skaidrumo direktyvą (COM(2011) 683, 2011/0307(COD)) ir Apskaitos direktyvas (COM(2011) 684, 2011/0308(COD)).

(93)  2013 m. kovo 7 d. JT Generalinės Asamblėjos sprendimas A/67/784 dėl UNEP valdančiosios tarybos rekomendacijos.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/201 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/201

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1387/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems žemės ūkio ir pramonės produktams ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1344/2011

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | I priede nurodytų žemės ūkio ir pramonės produktų gamyba Sąjungoje šiuo metu nepakankama arba nevykdoma, todėl neįmanoma patenkinti Sąjungos pramonės šakų, kuriose naudojami tie produktai, poreikių; |
| --- | --- |

(1)

I priede nurodytų žemės ūkio ir pramonės produktų gamyba Sąjungoje šiuo metu nepakankama arba nevykdoma, todėl neįmanoma patenkinti Sąjungos pramonės šakų, kuriose naudojami tie produktai, poreikių;

| (2) | todėl Sąjunga yra suinteresuota iš dalies arba visiškai sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tiems produktams; |
| --- | --- |

(2)

todėl Sąjunga yra suinteresuota iš dalies arba visiškai sustabdyti autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą tiems produktams;

| (3) | Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1344/2011 (1) buvo ne kartą iš dalies pakeistas. Be to, iš dalies pakeitus jį Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1220/2012 (2), iš Reglamento (ES) Nr. 1344/2011 taikymo srities išbraukti žuvininkystės produktai. Todėl siekiant skaidrumo visas Reglamentas (ES) Nr. 1344/2011 turėtų būti pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1344/2011 (1) buvo ne kartą iš dalies pakeistas. Be to, iš dalies pakeitus jį Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1220/2012 (2), iš Reglamento (ES) Nr. 1344/2011 taikymo srities išbraukti žuvininkystės produktai. Todėl siekiant skaidrumo visas Reglamentas (ES) Nr. 1344/2011 turėtų būti pakeistas;

| (4) | reglamentais, kuriais sustabdomas autonominių Bendrojo muito tarifo muitų taikymas tam tikriems pramonės ir žemės ūkio produktams, atnaujinta didelė dalis ankstesnių priemonių. Todėl, siekiant racionalizuoti atitinkamų priemonių įgyvendinimą, tikslinga šio reglamento galiojimo laiko neriboti, nes jo taikymo sritis gali būti pakeista, o produktai Tarybos reglamentu gali būti įtraukiami į šio reglamento I priedą arba iš jo išbraukiami; |
| --- | --- |

(4)

reglamentais, kuriais sustabdomas autonominių Bendrojo muito tarifo muitų taikymas tam tikriems pramonės ir žemės ūkio produktams, atnaujinta didelė dalis ankstesnių priemonių. Todėl, siekiant racionalizuoti atitinkamų priemonių įgyvendinimą, tikslinga šio reglamento galiojimo laiko neriboti, nes jo taikymo sritis gali būti pakeista, o produktai Tarybos reglamentu gali būti įtraukiami į šio reglamento I priedą arba iš jo išbraukiami;

| (5) | kadangi šio reglamento I priede nurodytų produktų muitų taikymas sustabdytas laikinai, tą sustabdymą reikėtų persvarstyti sistemingai ir ne vėliau kaip per penkerius metus nuo jo taikymo pradžios ar atnaujinimo. Be to, Komisijai pateikus pasiūlymą, pagrįstą jos iniciatyva atlikto persvarstymo rezultatais, arba paprašius vienai ar kelioms valstybėms narėms, gali prireikti bet kuriuo metu atšaukti muitų taikymo tam tikriems produktams sustabdymą, jei Sąjungai nebenaudinga toliau stabdyti muitų taikymo arba jei tai pateisinama techniniais produktų pokyčiais, pasikeitusiomis aplinkybėmis ar ekonominėmis tendencijomis rinkoje; |
| --- | --- |

(5)

kadangi šio reglamento I priede nurodytų produktų muitų taikymas sustabdytas laikinai, tą sustabdymą reikėtų persvarstyti sistemingai ir ne vėliau kaip per penkerius metus nuo jo taikymo pradžios ar atnaujinimo. Be to, Komisijai pateikus pasiūlymą, pagrįstą jos iniciatyva atlikto persvarstymo rezultatais, arba paprašius vienai ar kelioms valstybėms narėms, gali prireikti bet kuriuo metu atšaukti muitų taikymo tam tikriems produktams sustabdymą, jei Sąjungai nebenaudinga toliau stabdyti muitų taikymo arba jei tai pateisinama techniniais produktų pokyčiais, pasikeitusiomis aplinkybėmis ar ekonominėmis tendencijomis rinkoje;

| (6) | tam tikrų šio reglamento I priede išvardytų produktų statistiniai duomenys dažnai pateikiami vienetais, kvadratiniais metrais ar kitais matavimo vienetais nei svoris. Tačiau Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (3) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje tokie papildomi matavimo vienetai nenurodyti. Todėl reikia numatyti kad importuojant atitinkamus produktus išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje būtų nurodytas ne tik svoris kilogramais arba tonomis, bet ir susiję papildomi matavimo vienetai; |
| --- | --- |

(6)

tam tikrų šio reglamento I priede išvardytų produktų statistiniai duomenys dažnai pateikiami vienetais, kvadratiniais metrais ar kitais matavimo vienetais nei svoris. Tačiau Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (3) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje tokie papildomi matavimo vienetai nenurodyti. Todėl reikia numatyti kad importuojant atitinkamus produktus išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje būtų nurodytas ne tik svoris kilogramais arba tonomis, bet ir susiję papildomi matavimo vienetai;

| (7) | kadangi šiame reglamente nustatytas muitų sustabdymas turi būti pradėtas taikyti nuo 2014 m. sausio 1 d., šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(7)

kadangi šiame reglamente nustatytas muitų sustabdymas turi būti pradėtas taikyti nuo 2014 m. sausio 1 d., šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.;

| (8) | vadovaujantis proporcingumo principu ir siekiant pagrindinių tikslų – didinti Sąjungos pramonės konkurencinius pajėgumus ir taip suteikti galimybių išsaugoti darbo vietas arba sukurti naujų bei modernizuoti savo struktūrą, – būtina ir tikslinga nustatyti Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo I priede nurodytiems produktams sustabdymo taisykles. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalį šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(8)

vadovaujantis proporcingumo principu ir siekiant pagrindinių tikslų – didinti Sąjungos pramonės konkurencinius pajėgumus ir taip suteikti galimybių išsaugoti darbo vietas arba sukurti naujų bei modernizuoti savo struktūrą, – būtina ir tikslinga nustatyti Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo I priede nurodytiems produktams sustabdymo taisykles. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalį šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas I priede išvardytiems žemės ūkio ir pramonės produktams sustabdomas.

2 straipsnis

1.   Komisija gali bet kuriuo metu persvarstyti muito taikymo I priede išvardytiems produktams sustabdymą:

| a) | savo iniciatyva; |
| --- | --- |

a)

savo iniciatyva;

| b) | valstybės narės prašymu. |
| --- | --- |

b)

valstybės narės prašymu.

2.   Komisija muito taikymo sustabdymą persvarsto I priede nurodytais metais.

3 straipsnis

Teikiant produktų, kuriems priskiriami II priede nurodyti KN kodai arba TARIC kodai, išleidimo į laisvą apyvartą deklaraciją, į atitinkamą jos laukelį įrašomi tame priede nurodyti papildomi matavimo vienetai.

4 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 1344/2011 panaikinamas.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1344/2011, kuriuo sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems žemės ūkio, žuvininkystės ir pramonės produktams, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1255/96 (OL L 349, 2011 12 31, p. 1).

1

(2)  2012 m. gruodžio 3 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1220/2012 dėl priemonių, susijusių su prekyba, kuriomis siekiama 2013–2015 m. užtikrinti tam tikrų žuvininkystės produktų tiekimą Sąjungos perdirbėjams, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 104/2000 ir (ES) Nr. 1344/2011 (OL L 349, 2012 12 19, p. 4).

2

(3)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

3

---

I PRIEDAS

| KN kodas | TARIC | Aprašymas | Autonominio muito tarifas | Numatytos privalomos priežiūros |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0710 21 00 | 10 | Žirniai ankštyse (Pisum sativum rūšies, Hortense axiphium veislės), sušaldyti, ne storesni kaip 6 mm, skirti naudoti su ankštimis paruoštų maisto produktų gamyboje (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0710 80 95 | 50 | Bambuko ūgliai, sušaldyti, nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0711 59 00 | 11 | Grybai, išskyrus Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum ir Tricholoma genties grybus, konservuoti sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais, netinkami ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui, skirti konservų pramonei (1) | 0 % | 31.12.2016 |
| ex 0712 32 00
  ex 0712 33 00
  ex 0712 39 00 | 10
  10
  31 | Grybai, išskyrus Agaricus genties grybus, džiovinti, sveiki arba supjaustyti atpažįstamais gabalėliais ar riekelėmis, skirti kitokiam apdorojimui negu tik paprastas perpakavimas mažmeninės prekybos tikslais (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0804 10 00 | 30 | Datulės, šviežios arba džiovintos, naudojamos gėrimų ar maisto pramonės produktams gaminti (išskyrus pakavimą) (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0810 40 50 | 10 | Vaccinium macrocarpon rūšies spanguolės, šviežios, naudojamos gėrimų ar maisto pramonės produktams gaminti (išskyrus pakavimą) (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| 0811 90 50
  0811 90 70
  ex 0811 90 95 | 70 | Vaccinium genties vaisiai, nevirti arba išvirti garuose ar vandenyje, sušaldyti, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 20 | Boizenberijos (Boysenberries) aviečių, gervuogių ir loganberijų hibridas), kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, neskirtos mažmeninei prekybai | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 30 | Ananasai (Ananas comosus), supjaustyti gabalais, sušaldyti | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 40 | Erškėtuogės, nevirtos arba išvirtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 10
  10
  10
  10
  10
  10 | Palmių aliejus, kokosų (kopros) aliejus, palmių branduolių aliejus, skirtas gaminti:






  — | pramoninėms riebalų monokarboksirūgštims, klasifikuojamoms 3823 19 10 subpozicijoje, |

KN kodas

TARIC

Aprašymas

Autonominio muito tarifas

Numatytos privalomos priežiūros

ex 0710 21 00

10

Žirniai ankštyse (Pisum sativum rūšies, Hortense axiphium veislės), sušaldyti, ne storesni kaip 6 mm, skirti naudoti su ankštimis paruoštų maisto produktų gamyboje (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0710 80 95

50

Bambuko ūgliai, sušaldyti, nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

0 %

31.12.2018

ex 0711 59 00

11

Grybai, išskyrus Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum ir Tricholoma genties grybus, konservuoti sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais, netinkami ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui, skirti konservų pramonei (1)

0 %

31.12.2016

ex 0712 32 00

ex 0712 33 00

ex 0712 39 00

10

10

31

Grybai, išskyrus Agaricus genties grybus, džiovinti, sveiki arba supjaustyti atpažįstamais gabalėliais ar riekelėmis, skirti kitokiam apdorojimui negu tik paprastas perpakavimas mažmeninės prekybos tikslais (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0804 10 00

30

Datulės, šviežios arba džiovintos, naudojamos gėrimų ar maisto pramonės produktams gaminti (išskyrus pakavimą) (1)

0 %

31.12.2018

ex 0810 40 50

10

Vaccinium macrocarpon rūšies spanguolės, šviežios, naudojamos gėrimų ar maisto pramonės produktams gaminti (išskyrus pakavimą) (1)

0 %

31.12.2018

0811 90 50

0811 90 70

ex 0811 90 95

70

Vaccinium genties vaisiai, nevirti arba išvirti garuose ar vandenyje, sušaldyti, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

20

Boizenberijos (Boysenberries) aviečių, gervuogių ir loganberijų hibridas), kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus, neskirtos mažmeninei prekybai

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

30

Ananasai (Ananas comosus), supjaustyti gabalais, sušaldyti

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

40

Erškėtuogės, nevirtos arba išvirtos garuose arba vandenyje, sušaldytos, kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių

0 %

31.12.2018

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

10

10

10

10

10

10

Palmių aliejus, kokosų (kopros) aliejus, palmių branduolių aliejus, skirtas gaminti:

—

pramoninėms riebalų monokarboksirūgštims, klasifikuojamoms 3823 19 10 subpozicijoje,

| — | riebalų rūgščių metilo esteriams, klasifikuojamiems 2915 arba 2916 pozicijose, |
| --- | --- |

—

riebalų rūgščių metilo esteriams, klasifikuojamiems 2915 arba 2916 pozicijose,

| — | riebalų alkoholiams, klasifikuojamiems 2905 17, 2905 19 ir 3823 70 subpozicijose, naudojamiems kosmetikai, skalbimo priemonėms arba farmacijos produktams gaminti, |
| --- | --- |

—

riebalų alkoholiams, klasifikuojamiems 2905 17, 2905 19 ir 3823 70 subpozicijose, naudojamiems kosmetikai, skalbimo priemonėms arba farmacijos produktams gaminti,

| — | riebalų alkoholiams, klasifikuojamiems 2905 16 subpozicijoje, gryniems arba mišiniuose, naudojamiems kosmetikai, skalbimo priemonėms arba farmacijos produktams gaminti, |
| --- | --- |

—

riebalų alkoholiams, klasifikuojamiems 2905 16 subpozicijoje, gryniems arba mišiniuose, naudojamiems kosmetikai, skalbimo priemonėms arba farmacijos produktams gaminti,

| — | stearino rūgščiai, klasifikuojamai 3823 11 00 subpozicijoje, arba |
| --- | --- |

—

stearino rūgščiai, klasifikuojamai 3823 11 00 subpozicijoje, arba

| — | prekėms, klasifikuojamoms pozicijoje 3401 (1) |
| --- | --- |

—

prekėms, klasifikuojamoms pozicijoje 3401 (1)

0 %

31.12.2018

ex 1515 90 99

92

Augalinis aliejus, rafinuotas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės arachidono rūgšties arba ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės dokozaheksaenono rūgšties

0 %

31.12.2018

ex 1516 20 96

20

Kininės simondsijos aliejus, sukietintas ir peresterintas, kuriam neatlikta jokių kitų cheminių modifikacijų ir netaikytas tekstūravimas

0 %

31.12.2014

ex 1517 90 99

10

Augalinis aliejus, rafinuotas, kurio ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės sudaro arachidono rūgštis, arba kurio ne mažiau kaip 12 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės sudaro dokozaheksaenono rūgštis, standartizuotas saulėgrąžų aliejumi, kurio sudėtyje yra daug oleino rūgšies (HOSO)

0 %

31.12.2016

ex 1902 30 10

ex 1903 00 00

10

20

Skaidrūs vermišėliai, supjaustyti gabaliukais, pagaminti iš pupų (Vigna radiata (L.) Wilczek), nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

0 %

31.12.2018

ex 2005 91 00

10

Bambukų ūgliai, paruošti arba konservuoti, tiesiogiai išfasuoti į pakuotes, kurių neto masė didesnė kaip 5 kg

0 %

31.12.2018

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

81

91

Koncentruota malpigijų tyrė:

| — | iš Malpighia spp. genties augalų vaisių, |
| --- | --- |

—

iš Malpighia spp. genties augalų vaisių,

| — | su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %, |
| --- | --- |

—

su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %,

naudojama maisto ir gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

9 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

82

92

Parūgštinta koncentruota bananų tyrė, gauta verdant:

| — | Musa cavendish genties augalų vaisius, |
| --- | --- |

—

Musa cavendish genties augalų vaisius,

| — | su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %, |
| --- | --- |

—

su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %,

naudojama maisto ir gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

11,5 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

ex 2007 99 93

83

93

10

Koncentruota mangų tyrė, gauta verdant:

| — | Mangifera spp. genties augalų vaisius, |
| --- | --- |

—

Mangifera spp. genties augalų vaisius,

| — | su cukrumi, kurio masės dalis ne didesnė kaip 30 %, |
| --- | --- |

—

su cukrumi, kurio masės dalis ne didesnė kaip 30 %,

naudojama maisto ir gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

84

94

Koncentruota papajų tyrė, gauta verdant:

| — | Carica spp. genties augalų vaisius, |
| --- | --- |

—

Carica spp. genties augalų vaisius,

| — | su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %, |
| --- | --- |

—

su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %,

naudojama maisto ir gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

7,8 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

85

95

Koncentruota gvajavų tyrė, gauta verdant:

| — | Psidium spp. genties augalų vaisius, |
| --- | --- |

—

Psidium spp. genties augalų vaisius,

| — | su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %, |
| --- | --- |

—

su cukrumi, kurio masės dalis ne mažesnė kaip 13 %, bet ne didesnė kaip 30 %,

naudojama maisto ir gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2008 93 91

20

Saldintos džiovintos spanguolės, naudojamos maisto perdirbimo pramonės produktų gamybai (vien pakavimas nelaikomas perdirbimu) (4)

0 %

31.12.2017

ex 2008 99 48

94

Mangų tyrė:

| — | ne iš koncentrato, |
| --- | --- |

—

ne iš koncentrato,

| — | iš Mangifera genties augalų vaisių, |
| --- | --- |

—

iš Mangifera genties augalų vaisių,

| — | kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 14, bet ne didesnė kaip 20, |
| --- | --- |

—

kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 14, bet ne didesnė kaip 20,

naudojama gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

6 %

31.12.2015

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Besėklė boizeno uogų tyrė, į kurią nepridėta alkoholio, kurios sudėtyje yra arba nėra pridėtojo cukraus

0 %

31.12.2014

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

70

11

Blanširuoti Kara kishmish genties vynuogių lapai sūryme, kuriame:

| — | druskos koncentracija sudaro daugiau kaip 6 % masės, |
| --- | --- |

—

druskos koncentracija sudaro daugiau kaip 6 % masės,

| — | rūgštingumą rodantis citrinų rūgšties monohidratas sudaro ne mažiau kaip 0,1 % ir ne daugiau kaip 1,4 % masės, |
| --- | --- |

—

rūgštingumą rodantis citrinų rūgšties monohidratas sudaro ne mažiau kaip 0,1 % ir ne daugiau kaip 1,4 % masės,

| — | nėra arba yra ne daugiau kaip 2 000 mg/kg natrio benzoato pagal CODEX STAN 192-1995, |
| --- | --- |

—

nėra arba yra ne daugiau kaip 2 000 mg/kg natrio benzoato pagal CODEX STAN 192-1995,

skirti naudoti gaminant ryžiais įdarytus vynuogių lapus (1)

0 %

31.12.2017

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananasų sultys:

| — | ne iš koncentrato, |
| --- | --- |

—

ne iš koncentrato,

| — | iš Ananas genties augalų vaisių, |
| --- | --- |

—

iš Ananas genties augalų vaisių,

| — | kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 11, bet ne didesnė kaip 16, |
| --- | --- |

—

kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 11, bet ne didesnė kaip 16,

naudojamos gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

8 %

31.12.2015

ex 2009 49 30

91

Anansų sultys, ne miltelių pavidalo, kurių:

| — | Brikso vertė didesnė kaip 20, bet ne didesnė kaip 67, |
| --- | --- |

—

Brikso vertė didesnė kaip 20, bet ne didesnė kaip 67,

| — | vertė didesnė kaip 30 EUR už 100 kg grynojo svorio, |
| --- | --- |

—

vertė didesnė kaip 30 EUR už 100 kg grynojo svorio,

| — | sudėtyje yra pridėtojo cukraus, |
| --- | --- |

—

sudėtyje yra pridėtojo cukraus,

naudojamos maisto ir gėrimų pramonės produktams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 2009 81 31

10

Koncentruotos spanguolių sultys:

| — | kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 40, bet ne didesnė kaip 66, |
| --- | --- |

—

kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 40, bet ne didesnė kaip 66,

| — | tiesiogiai supakuotos į ne mažesnės kaip 50 litrų talpos pakuotes |
| --- | --- |

—

tiesiogiai supakuotos į ne mažesnės kaip 50 litrų talpos pakuotes

0 %

31.12.2014

ex 2009 89 79

20

Sušaldytas boizeno uogų sulčių koncentratas, kurio Brikso vertė ne mažesnė kaip 61, bet ne didesnė kaip 67, tiesiogiai supakuotas į ne mažesnes kaip 50 litrų talpos pakuotes

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 79

30

Sušaldytos koncentruotos malpigijų sultys:

| — | kurių Brikso vertė didesnė kaip 48, bet ne didesnė kaip 67, |
| --- | --- |

—

kurių Brikso vertė didesnė kaip 48, bet ne didesnė kaip 67,

| — | tiesiogiai supakuotos į ne mažesnės kaip 50 litrų talpos pakuotes |
| --- | --- |

—

tiesiogiai supakuotos į ne mažesnės kaip 50 litrų talpos pakuotes

0 %

31.12.2018

ex 2009 89 79

85

Koncentruotos aliejinės kopūstpalmės uogų sultys:

| — | Euterpe oleracea rūšies, |
| --- | --- |

—

Euterpe oleracea rūšies,

| — | šaldytos, |
| --- | --- |

—

šaldytos,

| — | nesaldintos, |
| --- | --- |

—

nesaldintos,

| — | ne miltelių pavidalo, |
| --- | --- |

—

ne miltelių pavidalo,

| — | kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 23, bet ne didesnė kaip 32, |
| --- | --- |

—

kurių Brikso vertė ne mažesnė kaip 23, bet ne didesnė kaip 32,

tiesiogiai supakuotos į pakuotes, kurių masė ne mažesnė kaip 10 kg

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 99

93

Sušaldytas neapdorotas kokosų vanduo, tiesiogiai supakuotas į ne mažesnes kaip 50 litrų talpos pakuotes

0 %

31.12.2016

ex 2106 10 20

10

Sojos baltymų izoliatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 6,6 %, bet ne daugiau kaip 8,6 % masės kalcio fosfato

0 %

31.12.2018

ex 2106 90 92

45

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | daugiau nei 30 %, bet ne daugiau nei 35 % masės paprastojo saldymedžio ekstrakto |
| --- | --- |

—

daugiau nei 30 %, bet ne daugiau nei 35 % masės paprastojo saldymedžio ekstrakto

| — | daugiau nei 65 %, bet ne daugiau kaip 70 % masės oktano triglicerido, |
| --- | --- |

—

daugiau nei 65 %, bet ne daugiau kaip 70 % masės oktano triglicerido,

kurio masė standardizuota ne mažiau kaip 3 %, bet ne daugiau kaip 4 % masės glabridino

0 %

31.12.2016

ex 2519 90 10

10

Lydyta magnezija, kurios grynumas ne mažesnis kaip 97 % masės

0 %

31.12.2016

ex 2804 50 90

10

Telūras, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,99 % masės, bet ne didesnis kaip 99,999 % (CAS RN 13494-80-9)

0 %

31.12.2018

2804 70 00

Fosforas

0 %

31.12.2018

ex 2805 19 90

10

Ličio metalas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,7 % masės (CAS RN 7439-93-2)

0 %

31.12.2017

ex 2805 30 10

10

Cerio ir kitų retų žemės metalų lydinys, kurio sudėtyje esantis ceris sudaro ne mažiau kaip 47 % masės

0 %

31.12.2018

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

45

55

65

Retųjų žemių metalai, skandis ir itris, kurių grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės

0 %

31.12.2015

ex 2811 19 80

10

Sulfamo rūgštis (CAS RN 5329-14-6)

0 %

31.12.2018

ex 2811 19 80

20

Vandenilio jodidas (CAS RN 10034-85-2)

0 %

31.12.2016

ex 2811 19 80

30

Fosfito rūgštis (CAS RN 10294-56-1) / fosfono rūgštis (CAS RN 13598-36-2), naudojama kaip sudedamoji dalis gaminant polivinilchlorido pramonėje naudojamus priedus (1)

0 %

31.12.2017

ex 2811 22 00

10

Miltelių pavidalo silicio dioksidas (CAS RN 7631-86-9), naudojamas didelio efektyvumo skysčio chromatografijos kolonėlių (HPLC) ir mėginio paruošimo kasečių gamyboje (1)

0 %

31.12.2018

ex 2811 22 00

30

Akytojo baltojo silicio dioksido rutuliukai, didesni kaip 1 μm, naudojami kosmetikos gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 2812 90 00

10

Azoto trifluoridas (CAS RN 7783-54-2)

0 %

31.12.2018

ex 2816 40 00

10

Bario hidroksidas (CAS RN 17194-00-2)

0 %

31.12.2017

ex 2818 10 91

10

Mikrokristalinės struktūros sukepintasis korundas, kurio sudėtyje pagal masę:

| — | α-Al2O3 (CASRN1344-28-1) sudaro ne mažiau kaip 94 %, bet ne daugiau kaip 98,5 % masės, |
| --- | --- |

—

α-Al2O3 (CASRN1344-28-1) sudaro ne mažiau kaip 94 %, bet ne daugiau kaip 98,5 % masės,

| — | magnio špinelis (CASRN1309-48-4) sudaro 2 %(± 1,5 %) masės, |
| --- | --- |

—

magnio špinelis (CASRN1309-48-4) sudaro 2 %(± 1,5 %) masės,

| — | itrio oksidas (CASRN1314-36-9) sudaro 1 %(± 0,6 %) masės |
| --- | --- |

—

itrio oksidas (CASRN1314-36-9) sudaro 1 %(± 0,6 %) masės

ir

| — | 2 %(± 1,2 %) masės sudaro lantano oksidas (CASRN1312-81-8) |
| --- | --- |

—

2 %(± 1,2 %) masės sudaro lantano oksidas (CASRN1312-81-8)

| — | arba 2 %(± 1,2 %) masės sudaro lantano oksidas (CASRN1312-81-8) ir neodimio oksidas (CASRN1313-97-9) |
| --- | --- |

—

arba 2 %(± 1,2 %) masės sudaro lantano oksidas (CASRN1312-81-8) ir neodimio oksidas (CASRN1313-97-9)

ir kuriame mažiau kaip 50 % bendros masės sudaro didesnės kaip 10 mm dalelės

0 %

31.12.2015

ex 2818 20 00

10

Aliumogelis, kurio savitasis paviršiaus plotas yra ne mažesnis kaip 350 m2/g

0 %

31.12.2014

ex 2818 30 00

10

Aliuminio hidroksido oksidas, pseudo-bemito pavidalo

4 %

31.12.2018

2819 10 00

Chromo trioksidas (CAS RN 1333-82-0)

0 %

31.12.2016

ex 2819 90 90

10

Dichromo trioksidas, naudojamas metalurgijoje (CAS RN 1308-38-9) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2823 00 00

10

Titano dioksidas (CAS RN 13463-67-7), kurio:

| — | grynumas ne mažesnis kaip 99,9 % masės, |
| --- | --- |

—

grynumas ne mažesnis kaip 99,9 % masės,

| — | vidutinis grūdelio dydis ne mažesnis kaip 1,2 μm ir ne didesnis kaip 1,8 μm |
| --- | --- |

—

vidutinis grūdelio dydis ne mažesnis kaip 1,2 μm ir ne didesnis kaip 1,8 μm

| — | savitasis paviršius ne mažesnis kaip 5,0 m2/g ir ne didesnis kaip 7,5 m2/g |
| --- | --- |

—

savitasis paviršius ne mažesnis kaip 5,0 m2/g ir ne didesnis kaip 7,5 m2/g

0 %

31.12.2017

ex 2823 00 00

20

Titano dioksidas (CAS RN 13463-67-7), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,7 % masės ir kurio sudėtyje pagal masę yra:

| — | ne daugiau kaip 0,005 % kalio ir natrio (kartu) (išreikšto elementiniu natriu ir elementiniu kaliu), |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 0,005 % kalio ir natrio (kartu) (išreikšto elementiniu natriu ir elementiniu kaliu),

| — | ne daugiau kaip 0,01 % fosforo (išreikšto elementiniu fosforu), |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 0,01 % fosforo (išreikšto elementiniu fosforu),

naudojamas metalurgijoje (1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 10 00

10

Hidroksilamonio chloridas (CAS RN 5470-11-1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 50 00

20

Vario (I arba II) oksidas, kurio sudėtyje varis sudaro ne mažiau kaip 78 % masės, o chloridas – ne daugiau kaip 0,03 % masės

0 %

31.12.2018

ex 2825 60 00

10

Cirkonio dioksidas (CAS RN 1314-23-4)

0 %

31.12.2017

ex 2826 19 90

10

Volframo heksafluoridas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,9 % masės (CAS RN 7783-82-6)

0 %

31.12.2015

ex 2826 90 80

15

Ličio heksafluorfosfatas (CAS RN 21324-40-3)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

10

Vario monochloridas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 96 % masės, bet ne didesnis kaip 99 % masės (CAS RN 7758-89-6)

0 %

31.12.2018

ex 2827 39 85

20

Stibio pentachloridas, kurio grynumas 99 % masės arba didesnis (CAS RN 7647-18-9)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

30

Mangano dichloridas (CAS RN 7773-01-5)

0 %

31.12.2014

ex 2827 49 90

10

Hidratuotasis cirkonio chlorido oksidas

0 %

31.12.2018

ex 2830 10 00

10

Dinatrio tetrasulfidas, kurio sudėtyje esantis natris sudaro ne daugiau kaip 38 % sauso bevandenio produkto masės

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

20

Mangano sulfato monohidratas (CAS RN 10034-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

30

Cirkonio sulfatas (CAS RN 14644-61-2)

0 %

31.12.2015

ex 2835 10 00

10

Natrio hipofosfito monohidratas (CAS RN 10039-56-2)

0 %

31.12.2017

ex 2836 91 00

20

Ličio karbonatas, kurio sudėtyje yra viena arba daugiau nurodytų priemaišų:

| — | ne mažiau kaip 2 mg/kg arseno, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 2 mg/kg arseno,

| — | ne mažiau kaip 200 mg/kg kalcio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 200 mg/kg kalcio,

| — | ne mažiau kaip 200 mg/kg chloridų, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 200 mg/kg chloridų,

| — | ne mažiau kaip 20 mg/kg geležies, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 20 mg/kg geležies,

| — | ne mažiau kaip 150 mg/kg magnio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 150 mg/kg magnio,

| — | ne mažiau kaip 20 mg/kg sunkiųjų metalų, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 20 mg/kg sunkiųjų metalų,

| — | ne mažiau kaip 300 mg/kg kalio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 300 mg/kg kalio,

| — | ne mažiau kaip 300 mg/kg natrio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 300 mg/kg natrio,

| — | ne mažiau kaip 200 mg/kg sulfatų, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 200 mg/kg sulfatų,

kurių kiekis nustatytas vadovaujantis specifiniais metodais, nurodytais Europos Farmakopėjoje

0 %

31.12.2018

ex 2836 99 17

20

Cirkonio (IV) bazinis karbonatas (CAS RN 15667-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2837 19 00

20

Vario cianidas (CAS RN 544-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2837 20 00

10

Tetranatrio heksacianferatas (II) (CAS RN 13601-19-9)

0 %

31.12.2016

ex 2837 20 00

20

Amonio geležies (III) heksacianferatas (II) (CAS RN 25869-00-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 19 00

10

Dinatrio disilikatas (CAS RN 13870-28-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 90 00

20

Kalcio silikatas (CAS RN 1344-95-2)

0 %

31.12.2018

2841 30 00

Natrio dichromatas (CAS RN 10588-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2841 80 00

10

Diamonio volframatas (CAS RN 11120-25-5)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

10

Ličio kobalto (III) oksidas, kurio sudėtyje esantis kobaltas sudaro ne mažiau kaip 59 % (CAS RN 12190-79-3)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

20

Kalio-titano oksidas, miltelių pavidalo, grynumas ne mažesnis kaip 99 % (CAS RN 12056-51-8)

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

10

Sintetiniai beta ceolito milteliai

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

20

Sintetinių šabazito ceolitų milteliai

0 %

31.12.2014

ex 2842 90 10

10

Natrio selenatas (CAS RN 13410-01-0)

0 %

31.12.2014

ex 2843 29 00

10

Sidabro oksidas, be nitratų ir karbonatų, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 99,99 % sidabro atsižvelgiant į metalo kiekį, skirtas sidabro oksido baterijų gamybai (1)

0 %

31.12.2016

2845 10 00

Sunkusis vanduo (deuterio oksidas) (Euratom) (CAS RN 7789-20-0)

0 %

31.12.2018

2845 90 10

Deuteris ir jo junginiai; vandenilis ir jo junginiai, įsodrinti deuteriu; mišiniai ir tirpalai, kurių sudėtyje yra šių produktų (Euratom)

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

10

Helis-3 (CAS RN 14762-55-1)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

20

Vanduo, ne mažiau kaip 95 % prisodrintas deguonimi-18 (CAS RN 14314-42-2)

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

30

(13C)Anglies monoksidas (CAS RN 1641-69-6)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

40

Geležies boridas, kurio daugiau kaip 95 % masės prisodrinta boru-10 (CAS RN 200513-39-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

ex 3824 90 97

10

48

Retųjų žemių koncentratas, kurio sudėtyje retųjų metalų oksidų yra ne mažiau kaip 60 % masės, bet ne daugiau kaip 95 % masės, o cirkonio oksido, aliuminio oksido ar geležies oksido yra ne daugiau kaip po 1 % masės kiekvieno, ir nuodegų ne mažiau kaip 5 % masės

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

20

Dicerio trikarbonatas, hidratuotas arba nehidratuotas (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

30

Cerio lantano karbonatas, hidratuotas arba nehidratuotas

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

40

Cerio lantano neodimio prazeodimio karbonatas, hidratuotas arba nehidratuotas

0 %

31.12.2014

2846 90 00

Retųjų žemių metalų (lantanoidų), itrio arba skandžio bei šių metalų mišinių neorganiniai arba organiniai junginiai, išskyrus klasifikuojamus 2846 10 00 subpozicijoje

0 %

31.12.2018

ex 2848 00 00

10

Fosfanas (CAS RN 7803-51-2)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

10

Silanas (CAS RN 7803-62-5)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

20

Arsanas (CAS RN 7784-42-1)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

30

Titano nitridas, kurio dalelių dydis ne didesnis kaip 250 nm (CAS RN 25583-20-4)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 20

40

Germanio tetrahidridas (CAS RN 7782-65-2)

0 %

31.12.2016

ex 2850 00 20

50

Natrio tetrahidroboratas (CAS RN 16940-66-2),

| — | kurio grynumas ne mažesnis kaip 98 % masės ir |
| --- | --- |

—

kurio grynumas ne mažesnis kaip 98 % masės ir

| — | kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 10 ppm geležies, |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 10 ppm geležies,

skirtas naudoti kaip priedas polimeriniams deguonies užtvaros gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 60

10

Natrio azidas (CAS RN 26628-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2853 00 90

10

Chlorsulfonilo izocianatas (CAS RN 1189-71-5)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

10

Anglies tetrafluoridas (tetrafluormetanas) (CAS RN 75-73-0)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

15

Perfluor(4-metil-2-pentenas) (CAS RN 84650-68-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

25

2,3,3,3-Tetrafluorprop-1-enas (CAS RN 754-12-1)

0 %

31.12.2017

ex 2903 39 90

30

Perfluoretanas (CAS RN 76-16-4)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

40

1,1-Difluoretanas (CAS RN 75-37-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

50

1,1,1,3,3-Pentafluorpropanas (CAS RN 460-73-1)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

70

1,1,1,2-Tetrafluoretanas, patvirtintas bekvapis, kurio sudėtyje:

| — | 1,1,2,2 tetrafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 600 ppm masės |
| --- | --- |

—

1,1,2,2 tetrafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 600 ppm masės

| — | pentafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės |
| --- | --- |

—

pentafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės

| — | chlordifluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės |
| --- | --- |

—

chlordifluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės

| — | chlorpentafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės |
| --- | --- |

—

chlorpentafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės

| — | dichlordifluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės |
| --- | --- |

—

dichlordifluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės

skirti naudoti farmacinių varančiųjų dujų, naudojamų fiksuotų dozių inhaliatoriuose, gamybai (CAS RN 811-97-2) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

75

Trans-1,3,3,3-tetrafluorprop-1-enas (CAS RN 1645-83-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

80

Heksafluorpropenas (CAS RN 116-15-4)

0 %

31.12.2016

ex 2903 77 30

10

1,1,1-Trichlortrifluoretanas (CAS RN 354-58-5)

0 %

31.12.2018

ex 2903 77 90

10

Chlortrifluoretilenas (CAS RN 79-38-9)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

10

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-Dodekachlorpentaciklo [12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dienas (CAS RN 13560-89-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 89 90

30

Oktafluorciklopentenas (CAS RN 559-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

40

Heksabromciklododekanas

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

50

Chlorciklopentanas (CAS RN 930-28-9)

0 %

31.12.2017

ex 2903 99 90

20

1,2-Bis(pentabromfenil)etanas (CAS RN 84852-53-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

40

2,6-Dichlortoluenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės ir kurio sudėtyje esantys:

| — | tetrachlordibenzodioksinai sudaro ne daugiau kaip 0,001 mg/kg, |
| --- | --- |

—

tetrachlordibenzodioksinai sudaro ne daugiau kaip 0,001 mg/kg,

| — | tetrachlordibenzofuranai sudaro ne daugiau kaip 0,001 mg/kg, |
| --- | --- |

—

tetrachlordibenzofuranai sudaro ne daugiau kaip 0,001 mg/kg,

| — | tetrachlorbifenilai sudaro ne daugiau kaip 0,2 mg/kg |
| --- | --- |

—

tetrachlorbifenilai sudaro ne daugiau kaip 0,2 mg/kg

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

50

Fluorbenzenas (CAS RN 462-06-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

70

α,α,α′,α′-Tetrachlor-o-ksilenas (CAS RN 25641-99-0)

0 %

31.12.2015

ex 2903 99 90

80

1-Brom-3,4,5-trifluorbenzenas (CAS RN 138526-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

85

2-Brom-9H-fluorenas(CAS RN 1133-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2904 10 00

30

Natrio p-stirensulfonatas (CAS RN 2695-37-6)

0 %

31.12.2014

ex 2904 10 00

50

Natrio 2-metilprop-2-eno-1-sulfonatas (CAS RN 1561-92-8)

0 %

31.12.2014

ex 2904 20 00

10

Nitrometanas (CAS RN 75-52-5)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroetanas (CAS RN 79-24-3)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropanas (CAS RN 108-03-2)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

40

2-Nitropropanas (CAS RN 79-46-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 40

10

Trichlornitrometanas, naudojamas produktų, klasifikuojamų 3808 92 subpozicijoje, gamyboje (CAS RN 76-06-2) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

20

1-Chlor-2,4-dinitrobenzenas (CAS RN 97-00-7)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

30

Tozilchloridas (CAS RN 98-59-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

40

4-Chlorobenzensulfonilchloridas (CAS RN 98-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2904 90 95

50

Etansulfonilchloridas (CAS RN 594-44-5)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

11

Kalio tret-butanoliatas (CAS RN 865-47-4), ištirpintas arba neištirpintas tetrahidrofurane pagal KN 29 skirsnio 1epastabą

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

30

2,6-Dimetilheptan-4-olis (CAS RN 108-82-7)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

40

2,6-Dimetilheptan-2-olis (CAS RN 13254-34-7)

0 %

31.12.2014

ex 2905 19 00

70

Titano tetrabutanolatas (CAS RN 5593-70-4)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

80

Titanio tetraizopropoksidas (CAS RN 546-68-9)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

85

Titano tetraetanoliatas (CAS RN 3087-36-3)

0 %

31.12.2018

ex 2905 29 90

10

3,5-Dimetilheks-1-in-3-olis (CAS RN 107-54-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

20

Dek-9-en-1-olis (CAS RN 13019-22-2)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

30

Dodeka-8,10-dien-1-olis (CAS RN 33956-49-9)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

10

Propan-1,3-diolis (CAS RN 504-63-2)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

20

Butan-1,2-diolis (CAS RN 584-03-2)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

30

2,4,7,9-Tetrametil-4,7-dekanediolis (CAS RN 17913-76-7)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

40

Dekan-1,10-diolis (CAS RN 112-47-0)

0 %

31.12.2017

ex 2905 39 95

50

2-Metil-2-propilpropan-1,3-diolis (CAS RN 78-26-2)

0 %

31.12.2018

ex 2905 49 00

10

Etilidintrimetanolis (CAS RN 77-85-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 59 98

20

2,2,2-Trifluoretanolis (CAS RN 75-89-8)

0 %

31.12.2014

2906 11 00

Mentolis (CAS RN 1490-04-6)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

10

Cikloheks-1,4-ilendimetanolis (CAS RN 105-08-8)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

20

4,4′-Izopropilidendicikloheksanolis (CAS RN 80-04-6)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

10

2,2′-(m-Fenilen)dipropan-2-olis (CAS RN 1999-85-5)

0 %

31.12.2014

ex 2906 29 00

20

1-Hidroksimetil-4-metil-2,3,5,6-tetrafluorbenzenas (CAS RN 79538-03-7)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

30

2-Feniletanolis (CAS RN 60-12-8)

0 %

31.12.2017

ex 2907 15 90

10

2-Naftolis (CAS RN 135-19-3)

0 %

31.12.2016

ex 2907 19 90

10

2,3,5-Trimetilfenolis (CAS RN 697-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2907 19 90

20

Bifenil-4-olis (CAS RN 92-69-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 21 00

10

Rezorcinolis (CAS RN 108-46-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 23 00

10

4,4′-Izopropilidendifenolis (CAS RN 80-05-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

15

6,6′-Di-tret-butil-4,4′-butilidendi-m-krezolis (CAS RN 85-60-9)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

20

4,4′-(3,3,5-Trimetilcikloheksiliden)difenolis (CAS RN 129188-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

30

4,4′,4′′-Etilidintrifenolis (CAS RN 27955-94-8)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

35

4-[2-(4-Hidroksi-3-prop-2-enilfenil)propan-2-il]-2-prop-2-enilfenolis (CAS RN 1745-89-7)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

40

2,3,5-Trimetilhidrochinonas (CAS RN 700-13-0)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

45

2-Metilhidrochinonas (CAS RN 95-71-6)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

50

6,6′,6′′-Tricikloheksil-4,4′,4′′-butan-1,1,3-triiltri(m-krezolis) (CAS RN 111850-25-0)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

55

Bifenil-2,2′-diolis (CAS RN 1806-29-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

70

2,2′,2′′,6,6′,6′′-Heksa-tret-butil-α,α′,α′′-(mezitilen-2,4,6-triil)tri-p-krezolis (CAS RN 1709-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

85

Floroglucinolis, hidratuotas arba nehidratuotas

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

10

Pentafluorfenolis (CAS RN 771-61-9)

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

20

4,4′-(Perfluorizopropiliden)difenolis(CAS RN 1478-61-1)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

30

4-Nitrofenolis (CAS RN 100-02-7)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

40

4,5-Dihidroksinaftalen-2,7-disulfonrūgštis (CAS RN 148-25-4)

0 %

31.12.2017

ex 2909 19 90

20

Bis(2-chloretil) eteris (CAS RN 111-44-4)

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

30

Nonafluorbutilo metilo eterio arba nonafluorbutilo etilo eterio izomerų mišinys, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

50

3-Etoksi-perfluor-2-metilheksanas (CAS RN 297730-93-9)

0 %

31.12.2016

ex 2909 19 90

60

1-Metoksiheptafluorpropanas (CAS RN 375-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2909 20 00

10

8-Metoksicedranas (CAS RN 19870-74-7)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 38

10

Bis(pentabromfenil)eteris (CAS RN 1163-19-5)

0 %

31.12.2018

ex 2909 30 38

20

1,1′-Propan-2,2-diilbis[3,5-dibrom-4-(2,3-dibrompropoksi)benzenas] (CAS RN 21850-44-2)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 90

10

2-(Fenilmetoksi)naftalenas (CAS RN 613-62-7)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

20

1,2-Bis(3-metilfenoksi)etanas (CAS RN 54914-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksitoluenas (CAS RN 6443-69-2)

0 %

31.12.2015

ex 2909 50 00

10

4-(2-Metoksietil)fenolis (CAS RN 56718-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2909 50 00

20

Ubichinolis (CAS RN 992-78-9)

0 %

31.12.2015

ex 2909 60 00

10

Bis(α,α-dimetilbenzil) peroksidas (CAS RN 80-43-3)

0 %

31.12.2018

ex 2909 60 00

20

1,4-Di(2-tret-butilperoksi izopropil)benzenas (CAS RN 25155-25-3)

0 %

31.12.2016

ex 2910 90 00

15

1,2-Epoksicikloheksanas (CAS RN 286-20-4)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

30

2,3-Epoksipropan-1-olis (glicidolis) (CAS RN 556-52-5)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

80

Alilo glicidileteris (CAS RN 106-92-3)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

40

(2E,4E,6E,8E,10E,12E)-2,7,11-Trimetil-13-(2,6,6-trimetil-1-cikloheksen-1-il)-2,4,6,8,10,12-tridekaheksaenalis (CAS RN 1638-05-7)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

50

4-Izobutilbenzaldehidas (CAS RN 40150-98-9)

0 %

31.12.2017

ex 2912 29 00

60

3,4-Dimetilbenzaldehidas (CAS RN 5973-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

10

3-Fenoksibenzaldehidas (CAS RN 39515-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

20

4-Hidroksibenzaldehidas (CAS RN 123-08-0)

0 %

31.12.2017

ex 2912 49 00

30

Salicilo aldehidas (CAS RN 90-02-8)

0 %

31.12.2015

ex 2914 19 90

20

Heptan-2-onas (CAS RN 110-43-0)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

30

3-Metilbutanonas (CAS RN 563-80-4)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

40

Pentan-2-onas (CAS RN 107-87-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 29 00

20

Cikloheksadek-8-enonas (CAS RN 3100-36–5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-dien-2-onas (CAS RN 6485-40-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 29 00

40

Kamparas

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

50

trans-β-Damaskonas (CAS RN 23726-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 39 00

30

Benzofenonas (CAS RN 119-61-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

50

4-Fenilbenzfenonas (CAS RN 2128-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

60

4-Metilbenzfenonas (CAS RN 134-84-9)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

70

Benzilas (CAS RN 134-81-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

80

4′-Metilacetofenonas (CAS RN 122-00-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

20

3′-Hidroksiacetofenonas (CAS RN 121-71-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 50 00

25

4′-Metoksiacetofenonas (CAS RN 100-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

30

2′-Hidroksiacetofenonas (CAS RN 118-93-4)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

36

2,7-Dihidroksi-9-fluorenonas (CAS RN 42523-29-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

40

4-(4-Hidroksifenil)butan-2-onas (CAS RN 5471-51-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 50 00

45

3,4-Dihidroksibenzofenonas (CAS RN 10425-11-3)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

60

2,2-Dimetoksi-2-fenilacetofenonas (CAS RN 24650-42-8)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

70

16α,17α-Epoksi-3β-hidroksipregn-5-en-20-onas (CAS RN 974-23-2)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

80

2′,6′-Dihidroksiacetofenonas (CAS RN 699-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

10

2-Etilantrachinonas (CAS RN 84-51-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

20

2-Pentilantrachinonas (CAS RN 13936-21-5)

0 %

31.12.2014

ex 2914 69 90

30

1,4-Dihidroksiantrachinonas (CAS RN 81-64-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

40

p-Benzochinonas (CAS RN 106-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2914 70 00

20

2,4′-Difluorbenzofenonas (CAS RN 342-25-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 70 00

40

Perfluor(2-metilpentan-3-onas) (CAS RN 756-13-8)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

50

3′-Chlor propiofenonas (CAS RN 34841-35-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

60

4′-tret-Butil-2′,6′-dimetil-3′,5′-dinitroacetofenonas (CAS RN 81-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 70 00

70

4-Chlor-4′-hidroksibenzfenonas (CAS RN 42019-78-3)

0 %

31.12.2016

ex 2915 29 00

10

Stibio triacetatai (CAS RN 6923-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

20

Izopentilacetatas (CAS RN 123-92-2)

0 %

31.12.2017

ex 2915 39 00

40

tret-Butilacetatas (CAS RN 540-88-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

50

3-Acetilfenilacetatas (CAS RN 2454-35-5)

0 %

31.12.2014

ex 2915 39 00

60

Dodeka-8-enilacetatas (CAS RN 28079-04-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienilacetatas (CAS RN 54364-62-4)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

70

Dodeka-9-enilacetatas (CAS RN 16974-11-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

75

Izobornilacetatas (CAS RN 125-12-2)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

80

1-Feniletilacetatas (CAS RN 93-92-5)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

85

2-tret-Butilcikloheksilacetatas (CAS RN 88-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 60 19

10

Etilbutiratas (CAS RN 105-54-4)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

30

3,3-Dimetilbutirilchloridas (CAS RN 7065-46-5)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

40

Nonano rūgštis (pelargono rūgštis) (CAS RN 112-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

50

Alilheptanoatas (CAS RN 142-19-8)

0 %

31.12.2014

ex 2915 90 70

55

Trietilortoformiatas (CAS RN 122-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

60

Etil-6,8-dichloroktanoatas (CAS RN 1070-64-0)

0 %

31.12.2015

ex 2915 90 70

70

Kobalto borato neodekanoato kompleksai, kurių grynumas ne mažesnis kaip 92 % masės (CAS RN 68457-13-6)

0 %

31.12.2016

ex 2915 90 70

75

2,2-Dimetilbutirilchloridas (CAS RN 5856-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

80

Etildifluoroacetatas (CAS RN 454-31-9)

0 %

31.12.2016

ex 2916 12 00

10

2-tret-Butil-6-(3-tret-butil-2-hidroksi-5-metilbenzil)-4-metilfenil akrilatas (CAS RN 61167-58-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

40

2,4-Di-tret-pentil-6[1-(3,5-di-tret-pentil-2-hidroksifenil)etil]fenilakrilatas (CAS RN 123968-25-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

70

2-(2-Viniloksietoksi)etilakrilatas (CAS RN 86273-46-3)

0 %

31.12.2017

ex 2916 13 00

10

Hidroksicinko metakrilato milteliai (CAS RN 63451-47-8)

0 %

31.12.2014

ex 2916 13 00

20

Cinko dimetakrilatas, miltelių pavidalo (CAS RN 13189-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 14 00

10

2,3-Epoksipropilmetakrilatas (CAS RN 106-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

20

Metil 3,3-dimetilpent-4-enoatas (CAS RN 63721-05-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

40

Sorbo rūgštis, skirta naudoti pašarų gamyboje (CAS RN 110-44-1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

50

Etil-2,2-dimetil-3-(2-metilpropenil)ciklopropankarboksilatas (CAS RN 97-41-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropiono rūgštis (CAS RN 701-97-3)

0 %

31.12.2015

ex 2916 31 00

10

Benzilo benzoatas (CAS RN 120-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

10

2,3,4,5-Tetrafluorbenzokarboksirūgštis (CAS RN 1201-31-6)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

15

2-Chlor-5-nitrobenzenkarboksirūgštis (CAS RN 2516-96-3)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

20

3,5-Dichlorbenzoilchloridai (CAS RN 2905-62-6)

3,6 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

25

2-Metil-3-(4-fluorfenil)-propionilchloridas (CAS RN 1017183-70-8)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetilbenzoilchloridas (CAS RN 938-18-1)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

35

Metil 4-tret-butilbenzoatas (CAS RN 26537-19-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

38

6-Bromnaftalen-2-karboksirūgštis (CAS RN 5773-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

45

2-Chlorbenzenkarboksirūgštis (CAS RN 118-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

50

3,5-Dimetilbenzoilchloridas (CAS RN 6613-44-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

55

4-tret-Butilbenzenkarboksirūgštis (CAS RN 98-73-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

60

4-Etilbenzoilchloridai (CAS RN 16331-45-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

70

Ibuprofenas (INN) (CAS RN 15687-27-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

75

m-Toluilo rūgštis (CAS RN 99-04-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

85

(2,4,5-trifluorfenil)acto rūgštis (CAS RN 209995-38-0)

0 %

31.12.2017

ex 2917 11 00

20

Bis(p-metilbenzil) oksalatas (CAS RN 18241-31-1)

0 %

31.12.2018

ex 2917 11 00

30

Kobalto oksalatas (CAS RN 814-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

10

Dimetilmalonatas (CAS RN 108-59-8)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

20

Dietilmalonatas (CAS RN 105-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2917 19 90

20

Natrio 1,2-bis(cikloheksiloksikarbonil)etansulfonatas (CAS RN 23386-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 19 90

30

Etileno brasilatas (CAS RN 105-95-3)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 90

50

Tetradekano dirūgštis (CAS RN 821-38-5)

0 %

31.12.2015

ex 2917 19 90

70

Itakono rūgštis (CAS RN 97-65-4)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

30

1,4,5,6,7,7-Heksachlor-8,9,10-trinorborn-5-en-2,3-dikarboksianhidridas (CAS RN 115-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

40

3-Metil-1,2,3,6-tetrahidroftalio anhidridas (CAS RN 5333-84-6)

0 %

31.12.2018

ex 2917 34 00

10

Dialilftalatas (CAS RN 131-17-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzendikarboksilatas (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Benzen-1,2:4,5-tetrakarboksidianhidridas (CAS RN 89-32-7)

0 %

31.12.2015

ex 2918 16 00

20

Kalcio digliukonato monohidratas (CAS RN 66905-23-5), skirtas naudoti kalcio gliukonato laktato gamyboje (CAS RN 11116-97-5) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2918 19 98

20

L-obuolių rūgštis (CAS RN 97-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

10

Monohidroksinaftalenkarboksirūgštys

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

35

Propil 3,4,5-trihidroksibenzoatas (CAS RN 121-79-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 29 00

50

Heksametileno bis[3-(3,5-di-tret-butil-4-hidroksifenil)propionatas] (CAS RN 35074-77-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

60

4-Hidroksibenzenkarboksirūgšties metilo, etilo, propilo arba butilo esteriai arba jų natrio druskos (CAS RN 35285-68-8, 99-76-3, 5026-62-0, 94-26-8, 94-13-3, 35285-69-9, 120-47-8, 36457-20-2 or 4247-02-3)

0 %

31.12.2016

ex 2918 30 00

30

Metil-2-benzoilbenzoatas (CAS RN 606-28-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 30 00

50

Etilacetoacetatas (CAS RN 141-97-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

10

3,4-Epoksicikloheksilmetil 3,4-epoksicikloheksankarboksilatas (CAS RN 2386-87-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

15

Etil 2,3-epoksi-3-fenilbutiratas (CAS RN 77-83-8)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

20

Metil 3-metoksiakrilatas (CAS RN 5788-17-0)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

30

Metil-2-(4-hidroksifenoksi)propionatas (CAS RN 96562-58-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

40

trans-4-Hidroksi-3-metoksicinamono rūgštis (CAS RN 1135-24-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

50

Metil-3,4,5-trimetoksibenzoatas (CAS RN 1916-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

60

3,4,5-Trimetoksibenzenkarboksirūgštis (CAS RN 118-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

70

Alil-(3-metilbutoksi)acetatas (CAS RN 67634-00-8)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

80

Natrio 5-[2-chlor-4-(trifluormetil)fenoksi]-2-nitrobenzoatas (CAS RN 62476-59-9)

0 %

31.12.2016

ex 2919 90 00

10

2,2′-Metilenbis(4,6-di-tret-butilfenil) fosfatas, mononatrio druska (CAS RN 85209-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

30

Aliuminio hidroksibis[2,2′-metilenbis(4,6-di-tret-butilfenil)fosfatas] (CAS RN 151841-65-5)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

40

Tri-n-heksilfosfatas (CAS RN 2528-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

50

Trietilfosfatas (CAS RN 78-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2920 19 00

10

Fenitrotionas (ISO) (CAS RN 122-14-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 19 00

20

Metil-tolklofosas (ISO) (CAS RN 57018-04-9)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

10

Dietilsulfatas (CAS RN 64-67-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

20

Dialil-2,2′-oksidietildikarbonatas (CAS RN 142-22-3)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

40

Dimetilkarbonatas (CAS RN 616-38-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

50

Di-tret-butildikarbonatas (CAS RN 24424-99-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

60

2,4-Di-tert-butil-5-nitrofenilmetilkarbonatas (CAS RN 873055-55-1)

0 %

31.12.2017

2920 90 30

Trimetilfosfitas (trimetoksifosfinas) (CAS RN 121-45-9)

0 %

31.12.2018

2920 90 40

Trietilfosfitas (CAS RN 122-52-1)

0 %

31.12.2016

ex 2920 90 85

10

O,O′-Dioktadecilpentaeritritolbis(fosfitas) (CAS RN 3806-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

20

Tri(metilfenil)fosfitas (CAS RN 25586-42-9)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

30

2,2′-[[3,3′,5,5′-Tetrakis(1,1-dimetiletil)[1,1′-bifenil]-2,2′-diil]bis(oksi)]bis[bifenil-1,3,2-dioksafosfepinas], (CAS RN 138776-88-2)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

40

Bis(2,4-dikumilfenil) pentaeritritoldifosfitas (CAS RN 154862-43-8)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

50

Fozetil-aliuminis (CAS RN 39148-24-8)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

60

Bis(neopentilglikolato)diboras (CAS RN 201733-56-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 50

ex 2929 90 00

10

20

Dietilamino-trietoksisilanas (CAS RN 35077-00-0)

0 %

31.12.2014

ex 2921 19 60

10

2-(N,N-dietilamino)etilchlorido hidrochloridas (CAS RN 869-24-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 19 99

20

Etil(2-metilalil)aminas (CAS RN 18328-90-0)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

30

Alilaminas (CAS RN 107-11-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

60

Tetrakis(etilmetilamino) cirkonis (IV), (CAS RN 175923-04-3)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

70

N,N-Dimetiloktilamino – boro trichloridas (1:1) (CAS RN 34762-90-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 29 00

20

Tris[3-(dimetilamino)propil]aminas (CAS RN 33329-35-0)

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

30

Bis[3-(dimetilamino)propil]metilaminas (CAS RN 3855-32-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

40

Dekametilendiaminas (CAS RN 646-25-3)

0 %

31.12.2015

ex 2921 29 00

50

N′-[3-(Dimetilamino)propil]-N,N-dimetilpropano-1,3-diaminas, (CAS RN 6711-48-4)

0 %

31.12.2016

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksandimetanaminas (CAS RN 2579-20-6)

0 %

31.12.2015

ex 2921 30 99

40

Ciklopropilaminas (CAS RN 765-30-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

15

4-amino-3-nitrobenzensulfonrūgštis (CAS RN 616-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

20

3-Chloranilinas (CAS RN 108-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

25

Natrio vandenilio 2-aminobenzen-1,4-disulfonatas (CAS RN 24605-36-5)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

35

2-Nitroanilinas (CAS RN 88-74-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

45

2,4,5-Trichloranilinas (CAS RN 636-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

50

3-Aminobenzensulfonrūgštis (CAS RN 121-47-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

70

2-Aminobenzen-1,4-disulfonrūgštis (CAS RN 98-44-2)

0 %

31.12.2014

ex 2921 42 00

80

4-Chlor-2-nitroanilinas (CAS RN 89-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

82

2-Chlor-4-nitroanilinas (CAS RN 121-87-9)

0 %

31.12.2015

ex 2921 42 00

85

3,5-Dichloranilinas (CAS RN 626-43-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

86

2,5-Dichloranilinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės (CAS RN 95-82-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

87

N-Metilanilinas (CAS RN 100-61-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

88

3,4-Dichloranilin-6-sulfonrūgštis (CAS RN 6331-96-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 43 00

20

4-Amino-6-chlortoluen-3-sulfonrūgštis (CAS RN 88-51-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

30

3-Nitro-p-toluidinas (CAS RN 119-32-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

40

4-Aminotoluen-3-sulfonrūgštis (CAS RN 88-44-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

50

4-Aminobenzotrifluoridas (CAS RN 455-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

60

3-Aminobenzotrifluoridas (CAS RN 98-16-8)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

70

N-Etil-m-toluidinas (CAS RN 102-27-2)

0 %

31.12.2016

ex 2921 43 00

80

6-Chlor-α,α,α-trifluor-m-toluidinas (CAS RN 121-50-6)

0 %

31.12.2017

ex 2921 44 00

20

Difenilaminas (CAS RN 122-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

10

Natrio vandenilio 3-Aminonaftalen-1,5-disulfonatas (CAS RN 4681-22-5)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

20

2-aminonaftalen-1,5-disulfonrūgštis (CAS RN 117-62-4) arba viena iš jos natrio druskų (CAS RN 19532-03-7) arba (CAS RN 62203-79-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

40

1-Naftilaminas (CAS RN 134-32-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

50

7-Aminonaftalen-1,3,6-trisulfonrūgštis (CAS RN 118-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

20

Pendimetalinas (ISO) (CAS RN 40487-42-1)

3,5 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

40

N-1-Naftilanilinas (CAS RN 90-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

60

N-Benzil-N-etilanilinas (CAS RN 92-59-1)

0 %

31.12.2014

ex 2921 49 00

70

2-Chlorbenzilaminas (CAS RN 89-97-4)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

80

4-Heptafluorizopropil-2-metilanilinas (CAS RN 238098-26-5)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

85

4-Izopropilanilinas (CAS RN 99-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2921 51 19

20

Toluendiaminas (TDA), kurio sudėtyje esantis 4-metil-m-fenilendiaminas sudaro ne mažiau kaip 78 %, bet ne daugiau kaip 82 % masės, 2-metil-m-fenilendiaminas sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės, o likusioji derva sudaro ne daugiau kaip 0,23 % masės

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

30

2-Metil-p-fenilendiaminsulfatas (CAS RN 615-50-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

40

p-Fenilendiaminas (CAS RN 106-50-3)

0 %

31.12.2016

ex 2921 51 19

50

p-Fenilendiamino ir p-diaminotolueno monochlordariniai ir dichlordariniai

0 %

31.12.2014

ex 2921 51 19

60

2,4-Diaminobenzensulfonrūgštis (CAS RN 88-63-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

10

3,5-Dietiltoluendiamino izomerų mišiniai

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

30

3,3′-Dichlorbenzidino dihidrochloridas (CAS RN 612-83-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 59 90

40

4,4′-Diaminostilbeno-2,2′-disulfonrūgštis (CAS RN 81-11-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

50

N-Etil-N′,N′-dimetil-N-fenil-etilen-1,2-diaminas (CAS RN 27692-91-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 59 90

60

(2R,5R)-1,6-Difenilheksan-2,5-diamino dihidrochloridas (CAS RN 1247119-31-8)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

20

2-(2-Metoksifenoksi)etilamino hidrochloridas (CAS RN 64464-07-9)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

25

Titano bis(trietanolamino)diizopropoksidas (CAS RN 36673-16-2)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

30

N,N,N′,N′-Tetrametil-2,2′-oksibis(etilaminas) (CAS RN 3033-62-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

40

2-(Dimetilamino)etilbenzoatas (CAS RN 2208-05-1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

45

2-[2-Hidroksietil(oktadecil)amino]etanolis (CAS RN 10213-78-2)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

50

2-(2-Metoksifenoksi)etilaminas (CAS RN 1836-62-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

60

N,N,N′-Trimetil-N′-(2-hidroksietil) 2,2′-oksibis(etilaminas), (CAS RN 83016-70-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

65

trans-4-Aminocikloheksanolis (CAS RN 27489-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

70

D-(-)-treo-2-amino-1-(p-nitrofenil)propan-1,3-diolis (CAS RN 716-61-0)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

75

2-Etoksietilaminas (CAS RN 110-76-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

80

N-[2-[2-(Dimetilamino)etoksi]etil]-N-metil-1,3-propandiaminas, (CAS RN 189253-72-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

85

(1S,4R)-cis-4-Amino-2-ciklopenten-1-metanol-D-tartratas (CAS RN 229177-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

10

2-Amino-5-hidroksinaftalen-1,7-disulfonrūgštis (CAS RN 6535-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

30

6-Amino-4-hidroksinaftalen-2-sulfonrūgštis (CAS RN 90-51-7)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

40

7-Amino-4-hidroksinaftalen-2-sulfonrūgštis (CAS RN 87-02-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

50

Natrio vandenilio 4-amino-5-hidroksinaftalen-2,7-disulfonatas, (CAS RN 5460-09-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

60

4-Amino-5-hidroksinaftalen-2,7-disulfonrūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 80 % masės (CAS RN 90-20-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

20

3-Aminofenolis (CAS RN 591-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

25

5-Amino-o-krezolis (CAS RN 2835-95-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

45

Anizidinai

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

55

3-Amino-4-hidroksibenzensulfonrūgštis (CAS RN 98-37-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

65

4-Trifluormetoksianilinas (CAS RN 461-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

70

4-Nitro-o-anizidinas (CAS RN 97-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenolis (CAS RN 51-67-2)

0 %

31.12.2015

ex 2922 29 00

80

3-Dietilaminofenolis (CAS RN 91-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

85

4-Benziloksianilino hidrochloridas (CAS RN 51388-20-6)

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

10

1-Amino-4-brom-9,10-dioksoantracen-2-sulfonrūgštis ir jos druskos

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-chlorbenzfenonas (CAS RN 719-59-5)

0 %

31.12.2015

ex 2922 39 00

70

p-[(2-Chloroetil)etilamino]benzaldehidas (CAS RN 2643-07-4)

0 %

31.12.2016

ex 2922 43 00

10

Antranilo rūgštis (CAS RN 118-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

10

Ornitino aspartatas (INNM) (CAS RN 3230-94-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

15

DL-Asparto rūgštis, naudojama maisto priedams gaminti, (CAS RN 617-45-8) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

20

3-Amino-4-chlorbenzenkarboksirūgštis (CAS RN 2840-28-0)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

40

Norvalinas

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

45

Glicinas (CAS RN 56-40-6)

0 %

31.12.2015

ex 2922 49 85

50

D-(-)-Dihidrofenilglicinas (CAS RN 26774-88-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

60

Etil-4-dimetilaminobenzoatas (CAS RN 10287-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

70

2-Etilheksil-4-dimetilaminobenzoatas (CAS RN 21245-02-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 50 00

20

1-[2-Amino-1-(4-metoksifenil)-etil]-cikloheksanolio hidrochloridas, (CAS RN 130198-05-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 50 00

70

2-(1-Hidroksicikloheksil)-2-(4-metoksifenil)etilamonio acetatas

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

10

Tetrametilamonio hidroksido vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra 25 % (± 0,5 %) masės tetrametilamonio hidroksido

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

25

Tetra(dimetilditetradecilamonio) molibdatas, (CAS RN 117342-25-3)

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

45

Tetrabutilamonio hidroksido vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra 55 % (± 1 %) masės tetrabutilamonio hidroksido, (CAS RN 2052-49-5)

0 %

31.12.2014

ex 2923 90 00

70

Tetrapropilamonio hidroksido vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra:

| — | 40 % (± 2 %) masės tetrapropilamonio hidroksido, |
| --- | --- |

—

40 % (± 2 %) masės tetrapropilamonio hidroksido,

| — | ne daugiau kaip 0,3 % masės karbonato, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 0,3 % masės karbonato,

| — | ne daugiau kaip 0,1 % masės tripropilamino, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 0,1 % masės tripropilamino,

| — | ne daugiau kaip 500 mg/kg masės bromido, ir |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 500 mg/kg masės bromido, ir

| — | ne daugiau kaip 25 mg/kg masės kalio ir natrio (kartu) |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 25 mg/kg masės kalio ir natrio (kartu)

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

75

Tetraetilamonio hidroksido vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra:

| — | 35 % (± 0,5 %) masės tetraetilamonio hidroksido, |
| --- | --- |

—

35 % (± 0,5 %) masės tetraetilamonio hidroksido,

| — | ne daugiau kaip 1 000 mg/kg chlorido, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 1 000 mg/kg chlorido,

| — | ne daugiau kaip 2 mg/kg geležies ir |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 2 mg/kg geležies ir

| — | ne daugiau kaip 10 mg/kg kalio |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 10 mg/kg kalio

0 %

31.12.2015

ex 2923 90 00

80

Dialildimetilamonio chlorido vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 63 %, bet ne daugiau kaip 67 % masės dialildimetilamonio chlorido, (CAS RN 7398-69-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

10

2-akrilamido-2-metilpropansulfonrūgštis (CAS RN 15214-89-8) arba jos natrio druska (CAS RN 5165-97-9), arba jos amonio druska (CAS RN 58374-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

30

Metil-2-acetamid-3-chlorpropionatas (CAS RN 87333-22-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

40

N-(1,1-Dimetil-3-oksbutil)akrilamidas (CAS RN 2873-97-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

50

Akrilamidas (CAS RN 79-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

60

N,N-Dimetilakrilamidas (CAS RN 2680-03-7)

0 %

31.12.2016

ex 2924 19 00

70

Metilkarbamatas (CAS RN 598-55-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

80

Tetrabutilkarbamidas (CAS RN 4559-86-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 21 00

10

4,4′-Dihidroksi-7,7′-ureilendi(naftalen-2-sulfonrūgštis) ir jos natrio druskos

0 %

31.12.2018

ex 2924 21 00

20

(3-Aminofenil)karbamido hidrochloridas (CAS RN 59690-88-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

10

Alachloras (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

12

4-Acetilamino-2-aminobenzensulfonrūgštis (CAS RN 88-64-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

15

Acetochloras (ISO), (CAS RN 34256-82-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

20

2-Chlor-N-(2-etil-6-metilfenil)-N-(propan-2-iloksimetil)acetamidas, (CAS RN 86763-47-5)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

27

2-Brom-4-fluoracetanilidas (CAS RN 1009-22-9)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

40

N,N′-1,4-Fenilenbis[3-oksobutiramidas], (CAS RN 24731-73-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

45

Propoksuras (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

50

N,N′-(2,5-Dichlor-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramidas], (CAS RN 42487-09-2)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

51

Metil 2-amino-4-[[(2,5-dichlorfenil)amino]karbonil]benzoatas (CAS RN 59673-82-4)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

53

4-Amino-N-[4-(aminokarbonil)fenil]benzamidas (CAS RN 74441-06-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

55

N,N′-(2,5-Dimetil-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramidas], (CAS RN 24304-50-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

60

N,N′-(2-Chlor-5-metil-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramidas], (CAS RN 41131-65-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

63

N-Etil-2-(izopropil)-5-metilcikloheksankarboksamidas (CAS RN 39711-79-0)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

65

2-(4-Hidroksifenil)acetamidas (CAS RN 17194-82-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

75

3-Amino-p-anisanilidas (CAS RN 120-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

80

5′-Chlor-3-hidroksi-2′,4′-dimetoksi-2-naftanilidas (CAS RN 92-72-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

85

p-Aminobenzamidas (CAS RN 2835-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

86

Antranilamidas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės (CAS RN 88-68-6)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

87

Paracetamolis (INN) (CAS RN 103-90-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

88

5′-Chlor-3-hidroksi-2′-metil-2-naftanilidas (CAS RN 135-63-7)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

89

Flutolanilis (ISO) (CAS RN 66332-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

91

3-Hidroksi-2′-metoksi-2-naftanilidas (CAS RN 135-62-6)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

92

3-Hidroksi-2-naftanilidas (CAS RN 92-77-3)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

93

3-Hidroksi-2′-metil-2-naftanilidas (CAS RN 135-61-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

94

2′-Etoksi-3-hidroksi-2-naftanilidas (CAS RN 92-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

97

1,1-Cikloheksanodiactorūgštis monoamidas (CAS RN 99189-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2925 11 00

20

Sacharinas ir jo natrio druskos

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

10

N-Fenilmaleimidas (CAS RN 941-69-5)

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

20

4,5,6,7-Tetrahidroizoindol-1,3-dionas (CAS RN 4720-86-9)

0 %

31.12.2017

ex 2925 19 95

30

N,N′-(m-Fenilen)dimaleimidas (CAS RN 3006-93-7)

0 %

31.12.2017

ex 2925 29 00

10

Dicikloheksilkarbodiimidas (CAS RN 538-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 2925 29 00

20

N-[3-(dimetilamino)propil]-N′-etilkarbodiimido hidrochloridas (CAS RN 25952-53-8)

0 %

01.01.2018

ex 2926 90 95

13

alfa-Brom-o-toluonitrilas (CAS RN 22115-41-9)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

20

2-(m-Benzoilfenil)propionnitrilas (CAS RN 42872-30-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

25

2,2-Dibrom-3-nitrilopropionamidas (CAS RN 10222-01-2)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

30

2-Amino-3-(3,4-dimetoksifenil)-2-metilpropannitrilo hidrochloridas, (CAS RN 2544-13-0)

0 %

31.12.2015

ex 2926 90 95

50

Cianacto rūgšties alkilo arba alkoksialkilo esteriai

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

55

Metil-2-ciano-2-fenilbutiratas (CAS RN 24131-07-5)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

60

Cianacto rūgštis kristalų pavidalo (CAS RN 372-09-8)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

61

m-(1-Cianoetil)benzenkarboksirūgštis (CAS RN 5537-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

63

1-(Cianacetil)-3-etilkarbamidas (CAS RN 41078-06-2)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

64

Esfenvalerato izomerų mišinys, kurio grynumas ne mažesnis kaip 83 % masės (CAS RN 66230-04-4)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

65

Malonnitrilas (CAS RN 109-77-3)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

70

Metakrilnitrilas (CAS RN 126-98-7)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

74

Chlorotalonilas (ISO) (CAS RN 1897-45-6)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

75

Etil-2-cian-2-etil-3-metilheksanoatas (CAS RN 100453-11-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

80

Etil-2-cian-2-fenilbutiratas (CAS RN 718-71-8)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

86

Etilendiaminotetraacetonitrilas (CAS RN 5766-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

89

Butironitrilas (CAS RN 109-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

10

2,2′-Dimetil-2,2′-azodipropionamidino dihidrochloridas

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

20

4-Anilino-2-metoksibenzendiazonio vandenilio sulfatas (CAS RN 36305-05-2)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

30

4′-Aminoazobenzen-4-sulfonrūgštis (CAS RN 104-23-4)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

70

Tetranatrio 3,3′-[azoksibis[(2-metoksi-4,1-fenilen)azo]]bis[4,5-dihidroksinaftalen-2,7-disulfonatas], (CAS RN 83968-64-3)

0 %

31.12.2014

ex 2927 00 00

80

4-[(2,5-Dichlorfenil)azo]-3-hidroksi-2-naftalenkarboksirūgštis (CAS RN 51867-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 2928 00 90

10

3,3′-Bis(3,5-di-tret-butil-4-hidroksifenil)-N,N′-bipropionamidas (CAS RN 32687-78-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

25

Acetaldehido oksimas vadeniniame tirpale (CAS RN 107-29-9)

0 %

31.12.2015

ex 2928 00 90

30

N-Izopropilhidroksilaminas (CAS RN 5080-22-8)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

35

2-Chlor-N-metoksi-N-metilacetamidas (CAS RN 67442-07-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

40

O-Etilhidroksilaminas, vandeninis tirpalas (CAS RN 624-86-2)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

45

Tebufenozidas(ISO) (CAS RN 112410-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

55

Aminoguanidinio vandenilio karbonatas (CAS RN 2582-30-1)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

60

Adipohidrazidas (CAS RN 1071-93-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

70

Butanono oksimas (CAS RN 96-29-7)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

75

Metaflumizonas (ISO) (CAS RN 139968-49-3)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

80

Ciflufenamidas (ISO) (CAS RN 180409-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

85

Daminozidas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės (CAS RN 1596-84-5)

0 %

31.12.2016

ex 2929 10 00

10

Metilendicikloheksilo diizocianatai (CAS RN 28605-81-4)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

15

3,3′-Dimetilbifenil-4,4′-diildiizocianatas (CAS RN 91-97-4)

0 %

31.12.2014

ex 2929 10 00

20

Butilizocianatas (CAS RN 111-36-4)

0 %

31.12.2017

ex 2929 10 00

40

m-Izopropenil-α,α-dimetilbenzilo izocianatas (CAS RN 2094-99-7)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

50

m-Fenilendiizopropilideno diizocianatas (CAS RN 2778-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

55

2,5 (ir 2,6)-Bis(izocianatmetil)biciklo[2.2.1]heptanas (CAS RN 74091-64-8)

0 %

31.12.2015

ex 2929 10 00

60

Trimetilheksametileno diizocianatas, izomerų mišiniai

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

80

1,3-Bis(izocianatometil)benzenas (CAS RN 3634-83-1)

0 %

31.12.2016

ex 2930 20 00

10

Prosulfokarbas (ISO) (CAS RN 52888-80-9)

0 %

31.12.2017

ex 2930 20 00

20

2-Izopropiletiltiokarbamatas (CAS RN 141-98-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

10

2,3-Bis((2-merkaptoetil)tio)-1-propanetiolis (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

13

Merkaptamino hidrochloridas (CAS RN 156-57-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

14

4-(Metiltio)benzaldehidas (CAS RN 3446-89-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

15

Etoprofosas (ISO) (CAS RN 13194-48-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

17

2-[(p-Aminofenil)sulfonil]etilo vandenilio sulfatas (CAS RN 2494-89-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

18

1-Metil-5-[3-metil-4-[4-[(trifluormetil)tio]fenoksi]fenil]biuretas (CAS RN 106310-17-2)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

20

2-Metoksi-N-[2-nitro-5-(feniltio)fenil]acetamidas (CAS RN 63470-85-9)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

23

Dimetil[(metilsulfanil)metililiden]biskarbamatas (CAS RN 34840-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

25

Tiofanat-metilas (ISO), (CAS RN 23564-05-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

30

4-(4-Izopropoksifenilsulfonil)fenolis (CAS RN 95235-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

35

Glutationas (CAS RN 70-18-8)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

40

3,3′-Tiodi(propiono rūgštis) (CAS RN 111-17-1)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

45

2-[(p-Aminofenil)sulfonil]etilo vandenilio sulfatas (CAS RN 2494-89-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

50

[S-(R*,R*)]-2-Amino-1-[4-(metiltio)-fenil]-1,3-propandiolis, (CAS RN 23150-35-8)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

55

Tiokarbamidas (CAS RN 62-56-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

60

Metilfenilsulfidas (CAS RN 100-68-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

62

Cinko bis(benzensulfinatas) (CAS RN 24308-84-7)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

64

3-Chlor-2-metilfenilo metilsulfidas (CAS RN 82961-52-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

65

Pentaeritritoltetra(3-merkaptopropionatas) (CAS RN 7575-23-7)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

66

Difenilsulfidas (CAS RN 139-66-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

67

3-Brommetil-2-chlor-4-(metilsulfonil)-benzenkarboksirūgštis (CAS RN 120100-05-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

68

Kletodimas (ISO) (CAS RN 99129-21-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

77

4-[4-(2-Propeniloksi)fenilsulfonil]fenolis (CAS RN 97042-18-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

78

4-Merkaptometil-3,6-ditia-1,8-oktanditiolis (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

80

Kaptanas (ISO) (CAS RN 133-06-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

81

Dinatrio heksametilen-1,6-bistiosulfato dihidratas (CAS RN 5719-73-3)

3 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

83

Metil-p-tolilo sulfonas (CAS RN 3185-99-7)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

84

2-Chlor-4-(metilsulfonil)benzenkarboksirūgštis (CAS RN 53250-83-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

87

3-Sulfinobenzenkarboksirūgštis (CAS RN 15451-00-0)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

89

O-etil-, O-izopropil-, O-butil-, O-izobutil- arba O-pentil-ditiokarbonatų kalio arba natrio druska

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

05

Butiletilmagnis (CAS RN 62202-86-2), heptano tirpale

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

10

Dietilmetoksiboranas (CAS RN 7397-46-8), ištirpintas arba neištirpintas tetrahidrofurane pagal KN 29 skirsnio 1epastabą

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

14

Natrio diizobutilditiofosfinato (CAS RN 13360-78-6) vandeninis tirpalas

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

15

Trietilboranas (CAS RN 97-94-9)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

18

Trioktilfosfino oksidas (CAS RN 78-50-2)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

20

Metilciklopentadienil mangano trikarbonilas, kurio sudėtyje esantis ciklopentadienil mangano trikarbonilas sudaro ne daugiau kaip 4,9 % masės, (CAS RN 12108-13-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

24

Metilo tri(2-pentanono oksimo)silanas (CAS RN 37859-55-5)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

30

Dietilborano izopropoksidas (CAS RN 74953-03-0)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

35

(Z)-prop-1-en-1-ilfosfono rūgštis (CAS RN 25383-06-6)

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

40

N-(Fosfonmetil)iminodiacto rūgštis (CAS RN 5994-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

50

Bis(2,4,4-trimetilpentil)fosfinato rūgštis (CAS RN 83411-71-6)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

55

Dimetil[dimetilsilildiindenil]hafnis (CAS RN 220492-55-7)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

70

N,N-Dimetilanilino tetrakis(pentafluorfenil)boratas (CAS RN 118612-00-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

72

Fenilfosfondichloridas (CAS RN 824-72-6)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

75

Tetrakis(hidroksimetil)fosfonio chloridas (CAS RN 124-64-1)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

86

9-Ikozil-9-fosfabiciklo[3.3.1]nonano ir 9-ikozil-9-fosfabiciklo[4.2.1]nonano izomerų mišinys

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

87

Tri(4-metilpentan-2-oksimino)metilsilanas (CAS RN 37859-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

89

Tetrabutilfosfonio acetato vandeninis tirpalas (CAS RN 30345-49-4)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

91

Trimetilsilanas (CAS RN 993-07-7)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

92

Trimetilboranas (CAS RN 593-90-8)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

96

3-(Hidroksifenilfosfinoil)propiono rūgštis (CAS RN 14657-64-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 13 00

10

Tetrahidrofurfurilo alkoholis (CAS RN 97-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

40

Furanas (CAS RN 110-00-9), kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

41

2,2 di(tetrahidrofuril)propanas (CAS RN 89686-69-1)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

45

1,6-Dichlor-1,6-dideoksi-β-D-fruktofuranozil-4-chlor-4 deoksi-α-D-galaktopiranozidas, (CAS RN 56038-13-2)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

50

2-Metilfuranas (CAS RN 534-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2932 19 00

70

Furfurilaminas (CAS RN 617-89-0)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

75

Tetrahidro-2-metilfuranas (CAS RN 96-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

80

5-Nitrofurfurilidendi(acetatas) (CAS RN 92-55-7)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

10

2′-Anilin-6′-[etil(izopentil)amino]-3′-metilspiro[izobenzofuran-1(3H),9′-ksanten]-3-onas (CAS RN 70516-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

15

Kumarinas (CAS RN 91-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

20

Etil 6′-(dietilamino)-3-okso-3H-spiro[2-benzofuran-1,9′-ksanten]-2′-karboksilatas (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

35

6′-Dietilamino-3′-metil-2′-(2,4-ksilidin)spiro[izobenzofuran-1(3H),9′-ksanten]-3-onas (CAS RN 36431-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

40

(S)-(-)-α-Amino-γ-butirolaktonohidrobromidas (CAS RN 15295-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

55

6-Dimetilamino-3,3-bis(4-dimetilaminofenil)ftalidas (CAS RN 1552-42-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

60

6′-(Dietilamino)-3′-metil-2′-(fenilamino)-spiro[izobenzfuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-onas (CAS RN 29512-49-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

70

3′,6′-Bis(etilamino)-2′,7′-dimetilspiro[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]-ksanten]-3-onas, (CAS RN 41382-37-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

71

6′-(dibutilamino)-3′-metil-2′-(fenilamino)-spiro[izobenzfuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-onas (CAS RN 89331-94-2)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

72

2′-[Bis(fenilmetil)amino]6′-(dietilamino)-spiro[izobenzfuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-3-onas (CAS RN 34372-72-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

80

Giberelino rūgštis, kurios minimalus grynumas – 88 % masės (CAS RN 77-06-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

84

Dekahidro-3a,6,6,9a-tetrametilnaft [2,1-b] furan-2 (1H)-onas (CAS RN 564-20-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

10

Bendiocarbas (ISO) (CAS RN 22781-23-3)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

15

1,3,4,6,7,8-Heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilinden[5,6-c]piranas (CAS RN 1222-05-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

20

Etil-2-metil-1,3-dioksolan-2-acetatas (CAS RN 6413-10-1)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

25

1-(2,2-Difluorbenz[d][1,3]dioksol-5-il)ciklopropankarboksirūgštis (CAS RN 862574-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2932 99 00

35

1,2,3-Trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitolas, (CAS RN 882073-43-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-bis-O-(3,4-dimetilbenziliden)-D-gliucitolis (CAS RN 135861-56-2)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

45

2-Butilbenzofuranas (CAS RN 4265-27-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-onas (CAS RN 28940-11-6)

0 %

31.12.2015

ex 2932 99 00

55

6-Fluor-3,4-dihidro-2H-1-benzopiran-2-karboksirūgštis (CAS RN 99199-60-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

70

1,3:2,4-bis-O-Benziliden-D-gliucitolis (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

75

3-(3,4-Metilendioksifenil)-2-metilpropanalis (CAS RN 1205-17-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

80

1,3:2,4-bis-O-(4-Metilbenziliden)-D-gliucitolis (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 19 90

30

3-Metil-1-p-tolil-5-pirazolonas (CAS RN 86-92-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

40

Edaravonas (INN) (CAS RN 89-25-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

50

Fenpiroksimatas (ISO) (CAS RN 134098-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

60

Piraflufen-etilas (ISO) (CAS RN 129630-19-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

70

4,5-Diamino-1-(2-hidroksietil)-pirazolsulfatas (CAS RN 155601-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

80

3-(4,5-Dihidro-3-metil-5-okso-1H-pirazol-1-il)benzensulfonrūgštis (CAS RN 119-17-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 19 90

85

Alil 5-amino-4-(2-metilfenil)-3-okso-2,3-dihidro-1H-1-pirazolkarbotioatas (CAS RN 473799-16-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 21 00

50

1-Brom-3-chlor-5,5-dimetilhidantoinas (CAS RN 16079-88-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

60

DL-p-Hidroksifenilhidantoinas (CAS RN 2420-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

70

α-(4-Metoksibenzoil)-α-(1-benzil-5-etoksi-3-hidantoinil)-2-chlor-5-dodeciloksikarbonilacetanilidas, (CAS RN 70950-45-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetil hidantoinas (CAS RN 77-71-4)

0 %

31.12.2015

ex 2933 29 90

15

Etil 4-(1-hidroksi-1-metiletilo)-2-propilimidazol-5-karboksilatas (CAS RN 144689-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

25

Prochlorazas (ISO) (CAS RN 67747-09-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

35

1-Tritil-4-formilimidazolas (CAS RN 33016-47-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

40

Triflumizolas (ISO) (CAS RN 68694-11-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 29 90

45

Prochlorazo vario chloridas (ISO) (CAS RN 156065-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

50

1,3-Dimetilimidazolidin-2-onas (CAS RN 80-73-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

60

1-Cian-2-metil-1-[2-(5-metilimidazol-4-ilmetiltio)etil]izotiokarbamidas (CAS RN 52378-40-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

70

Ciazofamidas (ISO) (CAS RN 120116-88-3)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

80

Imazalilas (ISO) (CAS RN 35554-44-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

12

2,3-Dichlorpiridinas (CAS RN 2402-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

15

Piridin-2,3-dikarboksirūgštis (CAS RN 89-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

18

6-Chlor-3-nitropiridin-2-ilaminas (CAS RN 27048-04-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

20

Vario piritiono milteliai (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

24

2-Chlormetil-4-metoksi-3,5-dimetilpiridino hidrochloridas (CAS RN 86604-75-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

25

Imazetapiras (ISO) (CAS RN 81335-77-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

30

Fluazinamas (ISO) (CAS RN 79622-59-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

32

2-Chlormetil-3,4-dimetoksipiridinio chloridas (CAS RN 72830-09-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

35

Aminopiralidas (ISO) (CAS RN 150114-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

37

Piridin-2-tiolio 1-oksido vandeninis tirpalas, natrio druska (CAS RN 3811-73-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

40

2-Chlorpiridinas (CAS RN 109-09-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

42

2,2,6,6-Tetrametilpiperidinas (CAS RN 768-66-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

45

5-Difluormetoksi-2-[[(3,4-dimetoksi-2-piridil)metil]tio]-1H-benzimidazolis, (CAS RN 102625-64-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

47

(-)-trans-4-(4′-Fluorfenil)-3-hidroksimetil-N-metilpiperidinas (CAS RN 105812-81-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

48

Flonikamidas (ISO) (CAS RN 158062-67-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metil-4-(2,2,2-trifluoretoksi)-2-piridinil]metil]tio]-1H-benzimidazolis, (CAS RN 103577-40-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 39 99

50

N-Fluor-2,6-dichlorpiridinio tetrafluorboratas (CAS RN 140623-89-8)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

53

3-Brompiridinas (CAS RN 626-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

55

Piriproksifenas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 97 % masės (CAS RN 95737-68-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

57

Tret-butil 3-(6-amino-3-metilpiridin-2-il)benzoatas (CAS RN 1083057-14-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

60

2-Fluor-6-(trifluormetil)piridinas (CAS RN 94239-04-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

63

2-Aminometil-3-chlor-5-trifluormetilpiridino hidrochloridas (CAS RN 326476-49-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

65

Acetamipridas (ISO) (CAS RN 135410-20-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

67

(1R,3S,4S)-tret-butil 3-(6-brom-1H-benzo[d]imidazol-2-il)-2-azabiciklo[2.2.1]heptan-2-karboksilatas (CAS RN 1256387-74-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

70

2,3-Dichlor-5-trifluormetilpiridinas (CAS RN 69045-84-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

72

5,6-Dimetoksi-2-[(4-piperidinil)metil]indan-1-onas (CAS RN 120014-30-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

77

Imazamoksas (ISO) (CAS RN 114311-32-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

85

2-Chlor-5-chlormetil-piridinas (CAS RN 70258-18-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 10

10

Chinmerakas (ISO) (CAS RN 90717-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

20

3-Hidroksi-2-metilchinolin-4-karboksirūgštis (CAS RN 117-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

30

Etil 4-okso-1,4-dihidrochinolin-3-karboksilatas (CAS RN 52980-28-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 49 90

30

Chinolinas (CAS RN 91-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Izochinolinas (CAS RN 119-65-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

60

5,6,7,8-Tetrahidrochinolinas (CAS RN 10500-57-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 49 90

70

Chinolin-8-olis (CAS RN 148-24-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 52 00

10

Malonilkarbamidas (barbitūro rūgštis) (CAS RN 67-52-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

15

Sitagliptino fosfato monohidratas (CAS RN 654671-77-9)

0 %

01.07.2014

ex 2933 59 95

17

N,N′-(4,6-dichlorpirimidin-2,5-diil)diformamidas (CAS RN 116477-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

20

2,4-Diamino-6-chlorpirimidinas (CAS RN 156-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

23

6-Chlor-3-metiluracilas (CAS RN 4318-56-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

27

2-[(2-amino-6-okso-1,6-dihidro-9H-purin-9-il)metoksi]-3-hidroksipropilacetatas (CAS RN 88110-89-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

30

Mepanipirimas (ISO) (CAS RN 110235-47-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

45

1-[3-(Hidroksimetil)piridin-2-il]-4-metil-2-fenilpiperazinas (CAS RN 61337-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

50

2-(2-Piperazin-1-iletoksi)etanolis (CAS RN 13349-82-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

55

Tiopentalis (INNM) (CAS RN 76-75-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

60

2,6-Dichlor-4,8-dipiperidinpirimid[5,4-d]pirimidinas (CAS RN 7139-02-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

65

1-Chlormetil-4-fluor-1,4-diazoniabiciklo[2.2.2]oktanbis(tetrafluorboratas), (CAS RN 140681-55-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

70

N-(4-Etil-2,3-dioksopiperazin-1-ilkarbonil)-D-2-fenilglicinas (CAS RN 63422-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

72

Triacetilgancikloviras (CAS RN 86357-14-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

75

(2R,3S/2S,3R)-3-(6-Chlor-5-fluorpirimidin-4-il)-2-(2,4-difluorfenil)-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)butan-2-olio hidrochloridas, (CAS RN 188416-20-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

77

3-(Trifluormetil)-5,6,7,8-tetrahidro[1,2,4]triazolo[4,3-a]pirazino hidrochloridas (1:1) (CAS RN 762240-92-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 69 80

25

1,3,5-Triazin-2,4,6-triamino monofosfatas (CAS RN 20208-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

40

Troklozennatris (INNM) (CAS RN 2893-78-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

50

1,3,5-Tris(2,3-dibrompropil)-1,3,5-triazinan-2,4,6-trionas (CAS RN 52434-90-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 69 80

55

Terbutrinas (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Cianuro rūgštis (CAS RN 108-80-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

80

Tris(2-hidroksietil)-1,3,5-triazintrionas (CAS RN 839-90-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

30

5-Vinil-2-pirolidonas (CAS RN 7529-16-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 79 00

50

6-Bromo-3-metil-3H-dibenz(f,ij)izochinolin-2,7-dionas (CAS RN 81-85-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

60

3,3-Pentametilen-4-butanlaktamas (CAS RN 64744-50-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidinacetamido L-(+)-tartratas, (CAS RN 754186-36-2)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

10

2-(2H-Benzotriazol-2-il)-4,6-di-tret-butilfenolis (CAS RN 3846-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

13

5-Difluormetoksi-2-merkapto-1-H-benzimidazolas (CAS RN 97963-62-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

15

2-(2H-Benzotriazol-2-il)-4,6-di-tret-pentilfenolis (CAS RN 25973-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

18

4,4′-[(9-Butil-9H-karbazol-3-il)metilen]bis[N-metil-N-fenilanilinas] (CAS RN 67707-04-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

20

2-(2H-Benzotriazol-2-il)-4,6-bis(1-metil-1-feniletil)fenolis (CAS RN 70321-86-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

22

(2S)-2-Benzil-N,N-dimetilaziridin-1-sulfamidas (CAS RN 902146-43-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

24

1,3-Dihidro-5,6-diamino-2H-benzimidazol-2-onas (CAS RN 55621-49-3)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

28

N-(2,3-Dihidro-2-okso-1H-benzimidazol-5-il)-3-hidroksinaftalen-2-karboksamidas (CAS RN 26848-40-8)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

30

Chiizalofop-P-etilas (ISO) (CAS RN 100646-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

32

5-[4′-(Brommetil)bifenil-2-il]-2-tritil-2H-tetrazolas (CAS RN 133051-88-4)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

35

1,3,3-Trimetil-2-metilenindolinas (CAS RN 118-12-7)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

37

8-Chlor-5,10-dihidro-11H-dibenz[b,e] [1,4]diazepin-11-onas (CAS RN 50892-62-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

40

trans-4-Hidroksi-L-prolinas (CAS RN 51-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

43

2,3-Dihidro-1H-pirol[3,2,1-ij]chinolinas (CAS RN 5840-01-7)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

45

Maleino hidrazidas (ISO) (CAS RN 123-33-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

47

Paklobutrazolas (ISO) (CAS RN 76738-62-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

50

Metkonazolas (ISO) (CAS RN 125116-23-6)

3,2 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

53

Kalio (S)-5-[tret-butoksikarbonil]-5-azaspiro[2,4]heptan-6-karboksilatas (CUS0133723-1) (5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

55

Piridabenas (ISO) (CAS RN 96489-71-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

57

2-(5-Metoksiindol-3-il)etilaminas (CAS RN 608-07-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

62

1H-indol-6-karboksirūgštis (CAS RN 1670-82-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

64

((3R)-1-{(1R,2R)-2-[2-(3,4-Dimetoksifenil) etoksi]cikloheksil}pirolidin-3-olio hidrochloridas, (CAS RN 748810-28-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

67

Kandesartano etilo esteris (INNM) (CAS RN 139481-58-6)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

71

10-Metoksiiminostilbenas (CAS RN 4698-11-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

72

1,4,7-trimetil-1,4,7-triazaciklononanas

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

74

Imidazo[1,2-b] piridazin-hidrochloridas (CAS RN 18087-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

76

Mangano(2+), bis(oktahidro-1,4,7-trimetil-1H-1,4,7-triazonin-N1,N4,N7) tri-μ-oksodi-, acetatas (1:2) (CAS RN 916075-10-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

78

3-Amino-3-azabiciklo (3.3.0) oktano hidrochloridas (CAS RN 58108-05-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

81

1,2,3-Benztriazolas (CAS RN 95-14-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

82

Toliltriazolas (CAS RN 29385-43-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

88

2,6-Dichlorchinoksalinas (CAS RN 18671-97-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

89

Karbendazimas (ISO) (CAS RN 10605-21-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

10

Heksitiazoksas (ISO) (CAS RN 78587-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

15

4-Nitrofeniltiazol-5-ilmetil karbonatas (CAS RN 144163-97-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

20

2-(4-Metiltiazol-5-il)etanolis (CAS RN 137-00-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

25

(S)-Etil-2-(3-((2-izopropiltiazol-4-il)metil)-3-metilureido)-4-morfolinobutanoato oksalatas (CAS RN 1247119-36-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

35

(2-Izopropiltiazol-4-il)-N-metilmetanamino dihidrochloridas (CAS RN 1185167-55-8)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

40

(Z)-2-(2-t-butoksikarbonilaminotiazol-4-il)-2-penteno rūgštis (CAS RN 86978-24-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

60

Fostiazatas (ISO) (CAS RN 98886-44-3)

0 %

31.12.2014

ex 2934 10 00

70

2-(Formilamino)-4-tiazolo acetilchloridas, hidrochloridas (CAS RN 372092-18-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 10 00

80

3,4-Dichlor-5-karboksiizotiazolas (CAS RN 18480-53-0)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

20

S-1,3-Benzotiazol-2-il (2Z)-(5-amin-1,2,4-tiadiazol-3-il)(metoksiimin)etantioatas (CAS RN 89604-91-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

30

2-[[(Z)-[1-(2-Amino-4-tiazolil)-2-(2-benzotiazoliltio)-2-oksoetiliden]amino]oksi]-acto rūgštis, metilo esteris (CAS RN 246035-38-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

40

1,2-Benzizotiazol-3(2H)-onas (Benzizotiazolinonas (BIT)) (CAS RN 2634-33-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 20 80

50

S-(1,3-Benzotiazol-2-il)-(Z)-2-(2-aminotiazol-4-il)-2-(acetiloksiimino)tioacetatas, (CAS RN 104797-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetatas (CAS RN 143183-03-3)

0 %

31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzotiazolo-2-sulfanilil)-2-metilpropan-2-aminas (CAS RN 3741-80-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 30 90

10

2-Metiltiofenotiazinas (CAS RN 7643-08-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

11

Metil 3-{1,4-dioksaspiro[4.5]dek-8-il[(trans-4-metilcikloheksil)karbonil]amino}-5-jodtiofen-2-karboksilatas (CAS RN 1026785-65-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

12

Dimetomorfas (ISO) (CAS RN 110488-70-5)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

13

Buprofezinas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN 953030-84-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

14

Etil N-{[1-metil-2-({[4-(5-okso-4,5-dihidro-1,2,4-oksadiazol-3-il)fenil]amino}metil)-1H-benzimidazol-5-il]karbonil}-N-piridin-2-il-b-alaninatas (CAS RN 872728-84-2)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

15

Karboksinas (ISO) (CAS RN 5234-68-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

17

Metil(1,8-dietil-1,3,4,9-tetrahidropiran[3,4-b]indol-1-il)acetatas (CAS RN 122188-02-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

18

3,3-Bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalidas (CAS RN 50292-95-0)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

20

Tiofenas (CAS RN 110-02-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

22

7-[4-(Dietilamino)-2-etoksifenil]-7-(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il) furo[3,4-b]piridin-5(7H)-onas (CAS RN 87563-89-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

23

Bromukonazolas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 96 % masės (CAS RN 116255-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksanten-9-onas (CAS RN 82799-44-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

28

11-(Piperazin-1-il)dibenzo[b,f][1,4]tiazepino dihidrochloridas (CAS RN 111974-74-4)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

30

Dibenz[b,f][1,4]tiazepin-11(10H)-onas (CAS RN 3159-07-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

33

[2,2′-Tio-bis(4-tret-oktilfenoliato)]-n-butilamino nikelis (CAS RN 14516-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

35

Dimetenamidas (ISO) (CAS RN 87674-68-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

37

4-Propan-2-ilmorfolinas (CAS RN 1004-14-4)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

40

2-Tiofeno etilaminas (CAS RN 30433-91-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

43

Klopidogrelio rūgšties hidrochloridas (CAS RN 144750-42-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

45

Tris(2,3-epoksipropil)-1,3,5-triazinanetrionas (CAS RN 2451-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

48

Propan-2-olio – 2-metil-4-(4-metilpiperazin-1-il)-10H-tieno[2,3-b][1,5]benzodiazepino (1:2) dihidratas (CAS RN 864743-41-9)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

50

10-[1,1′-Bifenil]-4-il-2-(1-metiletil)-9-okso-9H-tioksanteno heksafluorfosfatas, (CAS RN 591773-92-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

55

Olmesartano medoksomilas (INN) (CAS RN 144689-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

60

DL-Homocisteino tiolaktono hidrochloridas (CAS RN 6038-19-3)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

66

Tetrahidrotiofeno 1,1-dioksidas (CAS RN 126-33-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

72

1-[3-(5-Nitro-2-furil)alilidenamin]imidazolidin-2,4-dionas (CAS RN 1672-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

74

2-Izopropiltioksantonas (CAS RN 5495-84-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

75

(4R-cis)-1,1-Dimetiletil-6-[2[2-(4-fluorfenil)-5-(1-izopropil)-3-fenil-4-[(fenilamino)karbonil]-1H-pirol-1-il]etil]-2,2-dimetil-1,3-dioksan-4-acetatas (CAS RN 125971-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

ex 3204 20 00

76

10

2,5-Tiofendiilbis(5-tert-butil-1,3-benzoksazolas) (CAS RN 7128-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

77

Kalio 5-metil-1,3,4-oksadiazol-2-karboksilatas (CAS RN 888504-28-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

79

Tiofen-2-etanolis (CAS RN 5402-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

83

Flumioksazinas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 96 % masės (CAS RN 103361-09-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

84

Etoksazolas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 94,8 % masės (CAS RN 153233-91-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

85

N2-[1-(S)-Etoksikarbonil-3-fenilpropil]-N6-trifluoracetil-L-lisil-N2-karboksianhidridas (CAS RN 126586-91-2)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

86

Ditianonas (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

87

2,2′-(1,4-Fenilen) bis(4H-3,1-benzoksazin-4-onas) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

15

Natrio flupirsulfuron metilas (ISO) (CAS RN 144740-54-5)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

17

6-Metil-4-okso-5,6-dihidro-4H-tieno[2,3-b]tiopiran-2-sulfonamidas (CAS RN 120279-88-1)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

20

Toluensulfonamidai

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

23

N-[4-(2-Chloracetil)fenil]metansulfonamidas (CAS RN 64488-52-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

25

Triflusulfuron-metilas (ISO) (CAS RN 126535-15-7)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

27

Metil(3R,5S,6E)-7-{4-(4-fluorfenil)-6-izopropil-2-[metil(metilsulfonil)amino]pirimidin-5-il}-3,5-dihidroksihept-6-enoatas (CAS RN 147118-40-9)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

28

N-fluorbenzensulfonimidas (CAS RN 133745-75-2)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

30

N-Etiltoluen-2-sulfonamido ir N-etiltoluen-4-sulfonamido izomerų mišinys

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

35

Chlorsulfuronas (ISO) (CAS RN 64902-72-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

40

Imazosulfuronas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 98 % masės (CAS RN 122548-33-8)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

42

Penoksulamas (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

45

Rimsulfuronas (ISO) (CAS RN 122931-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

48

(3R,5S,6E)-7-[4-(4-Fluorfenil)-2-[metil(metilsulfonil)amino]-6-(propan-2-il)pirimidin-5-il]-3,5-dihidroksihept-6-eno rūgšties – 1-[(R)-(4-chlorfenil)(fenil)metil]piperazinas (1:1) (CAS RN 1235588-99-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

50

4,4′-Oksidi(benzensulfonhidrazidas) (CAS RN 80-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

53

2,4-Dichlor-5-sulfamoilbenzenkarboksirūgštis (CAS RN 2736-23-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

55

Tifensulfuron-metilas (ISO) (CAS RN 79277-27-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

63

Nikosulfuronas (ISO), kurio grynumas ne mažesnis kaip 91 % masės (CAS RN 111991-09-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

65

Tribenuron-metilas (ISO) (CAS RN 101200-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

75

Metsulfuron-metilas (ISO) (CAS RN 74223-64-6)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

77

[[4-[2-[[(3-Etil-2,5-dihidro-4-metil-2-okso-1H-pirol-1-il)karbonil]amino]etil]fenil]sulfonil]-karbamo rūgšties etilo esteris, (CAS RN 318515-70-7)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

82

N-(5,7-Dimetoksi[1,2,4]triazol[1,5-a]pirimidin-2-il)-2-metoksi-4-(trifluorometil)piridin-3-sulfonamidas, (CAS RN 422556-08-9)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

85

N-[4-(Izopropilaminoacetil)fenil]metansulfonamido hidrochloridas

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

88

N-(2-(4-Amino-N-etil-m-toluidin)etil) metansulfonamido seskvisulfato monohidratas, (CAS RN 25646-71-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

89

3-(3-Brom-6-fluor-2-metilindol-1-ilsulfonil)-N,N-dimetil-1,2,4-triazol-1-sulfamidas (CAS RN 348635-87-0)

0 %

31.12.2016

ex 2938 90 30

10

Amonio glicirizatas (CAS RN 53956-04-0)

0 %

31.12.2015

ex 2938 90 90

10

Hesperidinas (CAS RN 520-26-3)

0 %

31.12.2018

ex 2938 90 90

20

Etilvanilino beta-D-gliukopiranozidas (CAS RN 122397-96-0)

0 %

31.12.2018

ex 2941 20 30

10

Dihidrostreptomicino sulfatas (CAS RN 5490-27-7)

0 %

31.12.2016

ex 3102 50 00

10

Gamtinis natrio nitratas

0 %

31.12.2017

3201 20 00

Akacijų ekstraktas

0 %

31.12.2018

ex 3201 90 90

20

Rauginimo ekstraktai, gaunami iš gambier ir myrobalan vaisių

0 %

31.12.2018

ex 3204 11 00

20

Dažiklis C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9), kurio grynumas, nustatytas aukšto slėgio skysčių chromatografijos metodu, yra ne mažesnis kaip 97 %

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

30

Dispersinių dažiklių preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | C.I. Disperse Orange 61 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61

| — | C.I. Disperse Blue 291:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1,

| — | C.I. Disperse Violet 93:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1,

| — | C.I. Disperse Red 54 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 54

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

40

Dažiklis C.I. Disperse Red 60 (CAS RN 17418-58-5)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

50

Dažiklis C.I. Disperse Blue 72 (CAS RN 81-48-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

60

Dažiklis C.I. Disperse Blue 359 (CAS RN 213328-78-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

70

Dažiklis C.I. Disperse Red 343 (CAS RN 99035-78-6)

0 %

31.12.2017

ex 3204 11 00

80

Dažų preparatas, nejonogeninis, kurio sudėtyje yra:

| — | N-[5-(acetilamino)-4-[(2-chloro-4,6-dinitrofenil)azo]-2-metoksifenil]- 2-okso-2-(fenilmetoksi)etil-β-alanino (CAS RN 159010-67-0) |
| --- | --- |

—

N-[5-(acetilamino)-4-[(2-chloro-4,6-dinitrofenil)azo]-2-metoksifenil]- 2-okso-2-(fenilmetoksi)etil-β-alanino (CAS RN 159010-67-0)

| — | N-[4-[(2-ciano-4-nitrofenil)azo]fenil]-N-metil-2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etil-β-alanino (CAS RN 170222-39-6) ir |
| --- | --- |

—

N-[4-[(2-ciano-4-nitrofenil)azo]fenil]-N-metil-2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etil-β-alanino (CAS RN 170222-39-6) ir

| — | N-[2-chloro-4-[(4-nitrofenil)azo]fenil]-2-[2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etoksi]-2-oksoetil-β-alanino (CAS RN 371921-34-5) |
| --- | --- |

—

N-[2-chloro-4-[(4-nitrofenil)azo]fenil]-2-[2-(1,3-dihidro-1,3-diokso-2H-izoindol-2-il)etoksi]-2-oksoetil-β-alanino (CAS RN 371921-34-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

10

Dažiklis C.I. Acid Blue 9 (CAS RN 3844-45-9)

0 %

31.12.2016

ex 3204 12 00

20

Dažų preparatas, anijoninis, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 75 % masės dinatrio-7-((4-chloro-6-(dodecilamino)-1,3,5-triazin-2-il)amino)-4-hidroksi-3-((4-((4-sulfofenil)azo)fenil)azo)-2-naftalensulfonato (CAS RN 145703-76-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

30

Rūgštinis dažų preparatas, anijoninis, kurio sudėtyje yra:

| — | ličio-amino-4-(4-tret-butilanilino)antrachinono-2-sulfonato (CAS RN 125328-86-1), |
| --- | --- |

—

ličio-amino-4-(4-tret-butilanilino)antrachinono-2-sulfonato (CAS RN 125328-86-1),

| — | C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) ir |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) ir

| — | C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2) |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

40

Skystas dažų preparatas, kurio sudėtyje yra anijoninio rūgštinio dažiklio C.I. Acid Blue 182 (CAS RN 12219-26-0)

0 %

31.12.2018

ex 3204 13 00

10

Dažiklis C. I. Bazinis raudonasis 1(CAS RN 989-38-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 13 00

20

(2,2′-(3,3′-Dioksidbifenil-4,4′-diildiazo)bis(6-(4-(3-(dietilamino)propilamino)-6-(3-(dietilamonio)propilamino)-1,3,5-triazin-2-ilamino)-3-sulfonato-1-naftolato))divario(II) acetato laktatas (CAS RN 159604-94-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

30

Dažiklis C.I. Basic Blue 7 (CAS RN 2390-60-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

40

Dažiklis C.I. Basic Violet 1 (CAS RN 603-47-4)/(CAS RN 8004-87-3)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

10

Dažiklis C.I. Vat Orange 7 (C.I. Pigment Orange 43) (CAS RN 4424-06-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

60

Dažiklis Vat blue 4 (CAS RN 81-77-6)

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

10

Dažiklis C.I. Pigment Yellow 81 (CAS RN 22094-93-5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

15

Dažiklis C.I. Pigment Green 7 (CAS RN 1328-53-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

20

Dažiklis C.I. Pigment Blue 15:3 (CAS RN 147-14-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

25

Dažiklis C.I. Pigment Yellow 14 (CAS RN 5468-75-7)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

30

Dažiklis C.I. Pigment Yellow 97 (CAS RN 12225-18-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

35

Dažiklis C.I. Pigment Red 202 (CAS RN 3089-17-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

40

Dažiklis C.I. Pigment Yellow 120 (CAS RN 29920-31-8)

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

50

Dažiklis C.I. Pigment Yellow 180 (CAS RN 77804-81-0)

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

60

Dažiklis C.I. Pigment Red 53:1 (CAS RN 5160-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

65

Dažiklis C.I. Pigment Red 53 (CAS RN 2092-56-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

70

Dažiklis C.I. Pigment Yellow 13 (CAS RN 5102-83-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

75

Dažiklis C.I. Pigment Orange 5 (CAS RN 3468-63-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

80

Dažiklis C.I. Pigment Red 207 (CAS RN 71819-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

85

Dažiklis C.I. Pigment Blue 61(CAS RN 1324-76-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

88

Dažiklis C.I. Pigment Violet 3 (CAS RN 1325-82-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

11

Fotochrominis dažiklis 3-(4-butoksifenil-6,7-dimetoksi-3-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-11-karbonitrilas

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

21

Fotochrominis dažiklis 4-(3-(4-butoksifenil)-6-metoksi-3-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-11-(trifluormetil)-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-7-il)morfolinas (CAS RN 1021540-64-6)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

31

Fotochrominis dažiklis N-heksil -6,7-dimetoksi-3,3-bis(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-11-karboksamidas

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

41

Fotochrominis dažiklis 4,4′-(13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-3,3-diil)difenolis

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

43

Fotochrominis dažiklis, bis(2-(4-(7-metoksi-3-(4-metoksifenil)-11-fenil-13, 13-dipropil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-3-il)fenoksi)etil) dekandioatas (CUS 0133724-2) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

47

Fotochrominis dažiklis, 4-(4-(13,13-dimetil-3,11-difenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-3-il)fenil)morfolinas (CUS 0133726-4) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

51

Fotochrominis dažiklis4-(4-(6,11-difluor-13,13-dimetil-3-fenil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f] chromeno-3-il)fenil)morfolinas(CAS RN 1360882-72-6)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

53

Fotochrominis dažiklis, 3-(4-butoksifenil)-3-(4-fluorfenil)-6,7-dimetoksi-13,13-dimetil-3,13-dihydrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-11-karbonitrilas (CUS 0133725-3) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

55

Fotochrominis dažiklis, 4, 4′-(7-metoksi-11-fenil-13, 13-dipropil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2, 1-f]chromeno-3, 3-diil)difenolis (CUS 0133728-6) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

57

Fotochrominis dažiklis, bis(2-{4-[11-cian-3-(4-fluorfenil)-6,7-dimetoksi-13,13-dimetil-3, 13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-3-il]fenoksi}etil) dekandioatas (CUS 0133729-7) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

61

Fotochrominis dažiklis 3-(4-butoksifenil)-6,7-dimetoksi-3-(4-metoksifenil)-13,13-dimetil-11-(trifluormetil)-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f] chromenas (CAS RN 1021540-61-3)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

63

Fotochrominis dažiklis, 1-{4-(6-metoksi-3-(4-metoksifenil)-13, 13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indeno[2,1-f]chromeno-3-il)fenil}piperidinas (CUS 0133727-5) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

70

Dažiklis C.I. Solvent Red 49 (CAS RN 509-34-2)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

71

Dažiklis C.I. Solvent Brown 53 (CAS RN 64696-98-6)

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

73

DažaiC.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6), kurių grynumas, nustatytas remiantis aukšto slėgio skysčių chromatografija, yra ne mažesnis kaip 97 %

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

77

Dažiklis C.I. Solvent Yellow 98 (CAS RN 27870-92-4)

0 %

31.12.2016

ex 3204 19 00

84

Dažiklis C.I. Solvent Blue 67 (CAS RN 12226-78-7)

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

85

Dažiklis C.I. Solvent Red HPR

0 %

31.12.2017

ex 3204 20 00

20

Dažiklis C.I. Fluorescent Brightener 71 (CAS RN 16090-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

30

Dažiklis C.I. Fluorescent Brightener 351 (CAS RN 38775-22-3)

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

40

Dinatrio 5-[[4-anilino-6-[2-hidroksietil(metil)amino]-1,3,5-triazin-2-il]amino]-2-[(E)-2-[4-[[4-anilino-6-[2-hidroksietil(metil)amino]-1,3,5-triazin-2-il]amino]-2-sulfonatofenil]etenil]benzensulfonatas (CAS RN 13863-31-5)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

10

Aliuminio lakas, pagamintas iš dažiųjų medžiagų, skirtas pigmentų, naudojamų farmacijos pramonėje, gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

20

Dažiklis C.I. Carbon Black 7 Lake

0 %

31.12.2016

ex 3206 11 00

10

Titano oksidas, padengtas izopropoksititano triizostearatu, kuriame yra ne mažiau kaip 1,5 %, bet ne daugiau kaip 2,5 % masės izopropoksititano triizostearato

0 %

31.12.2018

ex 3206 19 00

10

Preparatas, kurio sudėtyje esantis:

| — | žėrutis sudaro 72 % (± 2 %) masės (CAS RN 12001-26-2) ir |
| --- | --- |

—

žėrutis sudaro 72 % (± 2 %) masės (CAS RN 12001-26-2) ir

| — | titano dioksidas sudaro 28 % (± 2 %) masės (CAS RN 13463-67-7) |
| --- | --- |

—

titano dioksidas sudaro 28 % (± 2 %) masės (CAS RN 13463-67-7)

0 %

31.12.2016

ex 3206 42 00

10

Litoponas (CAS RN 1345-05-7)

0 %

31.12.2018

3206 50 00

Neorganiniai produktai, naudojami kaip liuminoforai

0 %

31.12.2018

ex 3207 30 00

10

Preparatas, kurio sudėtyje:

| — | sidabras sudaro ne daugiau kaip 85 % masės |
| --- | --- |

—

sidabras sudaro ne daugiau kaip 85 % masės

| — | paladis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės |
| --- | --- |

—

paladis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės

| — | bario titanatas |
| --- | --- |

—

bario titanatas

| — | terpineolis ir |
| --- | --- |

—

terpineolis ir

| — | etilceliuliozė |
| --- | --- |

—

etilceliuliozė

naudojamas šilkografijoje gaminant daugiasluoksnius keraminius kondensatorius (1)

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

20

Stiklo fritas, padengtas sidabru, kurio vidutinis skersmuo lygus 40 (+/- 10) μm

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

40

Stiklo dribsniai (CAS RN 65997-17-3):

| — | kurių storis ne mažesnis kaip 0,3 μm, bet ne didesnis kaip 10 μm ir |
| --- | --- |

—

kurių storis ne mažesnis kaip 0,3 μm, bet ne didesnis kaip 10 μm ir

| — | kurie padengti titanodioksidu (CAS RN 13463-67-7) arba geležies oksidu (CAS RN 18282-10-5) |
| --- | --- |

—

kurie padengti titanodioksidu (CAS RN 13463-67-7) arba geležies oksidu (CAS RN 18282-10-5)

0 %

31.12.2017

ex 3208 10 90

ex 3707 90 90

10

60

Antirefleksinis sluoksnis, sudarytas iš esterio polimero, modifikuoto chromoforo grupėmis, 2-metoksi-1-propanol, 2-metoksi-1-metiletil acetato arba metil-2-hidroksiizobutirato tirpale, kuriame polimeras sudaro ne daugiau kaip 10 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

10

N-vinilkaprolaktamo, N-vinil-2-pirolidono ir dimetilaminoetilmetakrilato kopolimero tirpalas etanolyje, kurio sudėtyje kopolimero yra ne mažiau kaip 34 %, bet ne daugiau kaip 40 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

20

Imersinis tirpalas viršutinei dangai, kurio sudėtyje akrilat-metakrilat-alkensulfonat-kopolimerai su fluorintomis šoninėmis grandinėmis sudaro ne mažiau kaip 0,5 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės, n-butanolio ir (arba) 4-metil-2-pentanolio ir (arba) diizopentileterio tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

10

Maleino rūgšties ir metilvinileterio kopolimeras, monoesterintas etilo ir/arba izopropilo ir/arba butilo grupėmis, etanolio, etanolio ir butanolio, izopropanolio arba izopropanolio ir butanolio tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3902 90 90

15

94

Modifikuoti, chloruoti poliolefinai, tirpale, dispersinėje terpėje arba kitoje terpėje

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3208 90 91

25

20

Tetrafluoretileno kopolimeras butilacetato tirpale, kuriame tirpiklio kiekis 50 % (± 2 %) masės

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 19

35

Polisiloksanai, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % masės ksileno, naudojami gaminant ilgalaikius chirurginius implantus

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

40

Metilsiloksano polimero tirpalas acetono, butanolio, etanolio ir izopropanolio mišinyje, kurio sudėtyje metoskilano polimero yra ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 11 % masės.

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

50

Tirpalas, kurio sudėtyje yra (masės dalimis):

| — | 65 (± 10) % γ-butirolaktono, |
| --- | --- |

—

65 (± 10) % γ-butirolaktono,

| — | 30 (± 10) % poliamido dervos, |
| --- | --- |

—

30 (± 10) % poliamido dervos,

| — | 3,5 (± 1,5) % naftokvinono esterio darinio ir |
| --- | --- |

—

3,5 (± 1,5) % naftokvinono esterio darinio ir

| — | 1,5 (± 0,5) % arilsilicio rūgšties |
| --- | --- |

—

1,5 (± 0,5) % arilsilicio rūgšties

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

60

Hidroksistireno kopolimeras, kurio sudėtyje yra bent viena iš šių medžiagų:

| — | stirenas, |
| --- | --- |

—

stirenas,

| — | alkoksistirenas, |
| --- | --- |

—

alkoksistirenas,

| — | alkilakrilatai, |
| --- | --- |

—

alkilakrilatai,

ištirpintas etillaktate

0 %

31.12.2016

ex 3208 90 19

75

Acenaftaleno kopolimeras etilo laktato tirpale

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 99

10

Chemiškai modifikuotų gamtinių polimerų tirpalas, nudažytas vienu arba daugiau iš žemiau nurodytų dažiklių:

| — | metil 8′-acetoksi-1,3,3,5,6-pentametil-2,3-dihidrospiro[1H-indol-2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksazinas]-9′-karboksilatas, |
| --- | --- |

—

metil 8′-acetoksi-1,3,3,5,6-pentametil-2,3-dihidrospiro[1H-indol-2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksazinas]-9′-karboksilatas,

| — | metil 6-(izobutiriloksi)-2,2-difenil-2H-benzo[h]chromen-5-karboksilatas, |
| --- | --- |

—

metil 6-(izobutiriloksi)-2,2-difenil-2H-benzo[h]chromen-5-karboksilatas,

| — | 13-izopropil-3,3-bi(4-metoksifenil)-6,11-dimetil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]chromen-13-olis, |
| --- | --- |

—

13-izopropil-3,3-bi(4-metoksifenil)-6,11-dimetil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]chromen-13-olis,

| — | etoksikarbonilmetil 8-metil-2,2-difenil-2H-benzo[h]chromen-5-karboksilatas, |
| --- | --- |

—

etoksikarbonilmetil 8-metil-2,2-difenil-2H-benzo[h]chromen-5-karboksilatas,

| — | 13-etil-3-[4-(morfolino)fenil]-3-fenil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]chromen-13-olis |
| --- | --- |

—

13-etil-3-[4-(morfolino)fenil]-3-fenil-3,13-dihidrobenzo [h]indeno[2,1-f]chromen-13-olis

0 %

31.12.2018

ex 3215 11 00

ex 3215 19 00

10

10

Skysti spaustuviniai dažai, sudaryti iš vinilakrilato kopolimero ir spalvos pigmentų dispersijos izoparafinuose, kurių sudėtyje vinilakrilato kopolimeras ir spalvos pigmentai sudaro ne daugiau kaip 13 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3215 19 00

20

Rašalas:

| — | sudarytas iš poliesterio polimero ir sidabro (CAS RN 7440-22-4)bei sidabro chlorido (CAS RN 7783-90-6)dispersijos metilpropilketone (CAS RN 107-87-9), |
| --- | --- |

—

sudarytas iš poliesterio polimero ir sidabro (CAS RN 7440-22-4)bei sidabro chlorido (CAS RN 7783-90-6)dispersijos metilpropilketone (CAS RN 107-87-9),

| — | kurio bendras kietųjų medžiagų kiekis yra ne mažesnis kaip 55 %, bet ne didesnis kaip 57 % masės ir |
| --- | --- |

—

kurio bendras kietųjų medžiagų kiekis yra ne mažesnis kaip 55 %, bet ne didesnis kaip 57 % masės ir

| — | kurio savitasis sunkis yra ne mažesnis kaip 1,40 g/cm3, bet ne didesnis kaip 1,60 g/cm3, |
| --- | --- |

—

kurio savitasis sunkis yra ne mažesnis kaip 1,40 g/cm3, bet ne didesnis kaip 1,60 g/cm3,

naudojamas atspaudams ant elektrodų daryti (1)

0 %

31.12.2017

ex 3215 90 00

10

Specialus rašalas rašalinio spausdintuvo kasetėms (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

20

Karščiui jautrus rašalas ant plastiko plėvelės

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

30

Vienkartinėms spausdintuvo kasetėms skirtas rašalas, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės amorfinio silicio dioksido arba, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės amorfinio silicio dioksido arba,

| — | ne mažiau kaip 3,8 % masėsdažiklio „C.I. Solvent Black 7“ organiniuose tirpikliuose, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 3,8 % masėsdažiklio „C.I. Solvent Black 7“ organiniuose tirpikliuose,

kuris naudojamas integriniams grandynams žymėti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

40

Miltelių pavidalo sausas rašalas, kurio pagrindą sudaro hibridinė derva (pagaminta iš polistireno akrilo dervos ir poliesterio dervos), sumaišyta su:

| — | vašku; |
| --- | --- |

—

vašku;

| — | vinilo polimeru ir |
| --- | --- |

—

vinilo polimeru ir

| — | dažikliu, |
| --- | --- |

—

dažikliu,

skirtas kopijuoklių, faksų, spausdintuvų ir daugiafunkcių įtaisų dažų indeliams gaminti (1)

0 %

31.12.2015

3301 12 10

Apelsinų eterinis aliejus, nedeterpenuotas

0 %

31.12.2018

ex 3402 11 90

10

Natrio lauroilmetil izetionatas

0 %

31.12.2015

ex 3402 13 00

10

Vinilkopolimerinė paviršinio aktyvumo medžiaga, kurios pagrindas yra polipropilenglikolis

0 %

31.12.2018

ex 3402 13 00

20

Paviršinio aktyvumo medžiaga, kurios sudėtyje yra 1,4-dimetil-1,4-bis(2-metilpropil)-2-butin-1,4-diil eterio, polimerizuoto su oksiranu, pasibaigiančio metilo grupe

0 %

31.12.2017

ex 3402 13 00

30

Polioksietilinta-12-hidroksistearino rūgštis (CAS RN 70142-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

20

Natrio dokuzato (INN) ir natrio benzoato mišinys

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

30

Paviršinio aktyvumo preparatas, kurio sudėtyje yra natrio dokusato ir etoksilinto 2,4,7,9-tetrametil-5-decino-4,7-diolio mišinio (CAS RN 577-11-7 and 9014-85-1)

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Paviršinio aktyvumo preparatas, kurio sudėtyje yra polisiloksano ir poli(etileno glikolio) mišinys

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

60

Paviršinio aktyvumo preparatas, kurio sudėtyje yra 2-etilheksiloksimetil oksirano

0 %

31.12.2014

ex 3402 90 10

70

Paviršinio aktyvumo preparatas, kurio sudėtyje yra etoksilinto 2,4,7,9-tetrametil-5-decino-4,7-diolio (CAS RN 9014-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 3403 99 00

10

Pjaustymo skysčio preparatas, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra polipeptidų vandeninis tirpalas

0 %

31.12.2018

ex 3504 00 90

10

Avidinas (CAS RN 1405-69-2)

0 %

31.12.2014

ex 3505 10 50

20

Hidrolizuoto kukurūzų krakmolo O-(2-hidroksietil)-darinys (CAS RN 9005-27-0)

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

10

Klijai, daugiausiai sudaryti iš dimerizuotos kanifolijos bei etileno ir vinilacetato kopolimero (EVA) mišinio, vandeninės dispersijos

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

30

Dviejų komponentų epoksidinių klijų, disperguotų tirpiklyje, mikrokapsulės

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

40

Slėgiui jautrus akrilo adhezyvas, kurio storis ne mažesnis kaip 0,076 mm, tačiau ne didesnis kaip 0,127 mm, 45,7 cm, tačiau ne didesnio kaip 132 cm pločio ritiniais, tiekiamas su nuimamu apsauginiu sluoksniu, kurio pradinis adhezinis stipris ne mažesnis kaip 15N/25 mm (matuojamas pagal ASTM D3330)

0 %

31.12.2014

ex 3601 00 00

10

Cilindrinių granulių pavidalo pirotechniniai milteliai, kuriuos sudaro stroncio nitratas arba vario nitratas nitroguanido, tirpale, rišiklis ir priedai, naudojami kaip oro pagalvės pripūtimo įtaiso sudėtinė dalis (1)

0 %

31.12.2016

ex 3701 30 00

10

Iškiliaspaudės plokštė, tokia kaip naudojama laikraščiams spausdinti, sudaryta iš metalinio pagrindo, padengto ne mažesnio kaip 0,2 mm, bet ne didesnio kaip 0,8 mm storio fotopolimero sluoksniu, nepadengta nuplėšiama plėvele, kurios bendras storis ne didesnis kaip 1 mm

0 %

31.12.2018

ex 3701 30 00

20

Šviesai jautri plokštė, sudaryta iš fotopolimero sluoksnio, uždėto ant poliesterio folijos, kurios bendras storis didesnis kaip 0,43 mm, bet mažesnis kaip 3,18 mm

0 %

31.12.2014

ex 3701 99 00

10

Kvarco arba stiklo plokštė, padengta chromo plėvele ir šviesai arba elektronams jautria derva, skirta prekėms, klasifikuojamoms 8541 arba 8542 pozicijose gaminti

0 %

01.07.2014

ex 3705 90 90

10

Fotokaukės grandinių schemoms fotografiniu būdu ant puslaidininkių plokštelių perkelti

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

10

Šviesai jautri emulsija, skirta silicio diskams įjautrinti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

15

Įjautrinančioji emulsija, kurios sudėtyje yra:

| — | ne daugiau kaip 12 % masės diazooksonaftalensulfonrūgšties esterio |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 12 % masės diazooksonaftalensulfonrūgšties esterio

| — | fenolinių dervų |
| --- | --- |

—

fenolinių dervų

tirpale, kurio sudėtyje yra bent 2-metoksi-1-metiletilo acetato arba etillaktato, arba metil 3-metoksipropionato, arba 2-heptanono

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

25

Įjautrinančioji emulsija, kurios sudėtyje:

| — | yra fenolinės arba akrilinės dervos |
| --- | --- |

—

yra fenolinės arba akrilinės dervos

| — | šviesai jautrios rūgšties pirmtakas sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, |
| --- | --- |

—

šviesai jautrios rūgšties pirmtakas sudaro ne daugiau kaip 2 % masės,

2-metoksi-1-metiletilo acetato arba etilo laktato tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

30

Preparatas, kurio pagrindinės sudėtinės dalys yra šviesai jautrus akrilas, kurio sudėtyje yra polimero, kurio sudėtyje yra spalvos pigmentų, 2-metoksi-1-metiletilacetato ir cikloheksanono ir kurio sudėtyje yra arba nėra etil-3-etoksipropionato

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

ex 3707 90 90

35

70

Įjautrinančioji emulsija arba preparatas, kurio sudėtyje yra vienas arba daugiau:

| — | akrilato polimerų, |
| --- | --- |

—

akrilato polimerų,

| — | metakrilato polimerų, |
| --- | --- |

—

metakrilato polimerų,

| — | stireno polimerų darinių, |
| --- | --- |

—

stireno polimerų darinių,

ir kurio ne daugiau kaip 7 % masės sudaro šviesai jautrūs rūgščių pirmtakai, ištirpinti organiniame tirpiklyje, kurio sudėtyje yra bent 2-metoksi-1-metiletilacetato

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

40

Įjautrinanti emulsija, turinti:

| — | ne daugiau kaip 10 % masės naftochinondiazidesterių, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 10 % masės naftochinondiazidesterių,

| — | 2 % arba daugiau, bet ne daugiau kaip 20 % masės hidroksistireno kopolimerų, |
| --- | --- |

—

2 % arba daugiau, bet ne daugiau kaip 20 % masės hidroksistireno kopolimerų,

| — | ne daugiau kaip 7 % masės epoksidarinių, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 7 % masės epoksidarinių,

ištirpinta 1-etoksi-2-propilacetate ir/arba etillaktate

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

45

Šviesai jautri emulsija (fotoemulsija) iš ciklinio poliizopreno, kurios sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 55 %, bet ne daugiau kaip 75 % masės ksileno ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 55 %, bet ne daugiau kaip 75 % masės ksileno ir

| — | ne mažiau kaip 12 %, bet ne daugiau kaip 18 % masės etilbenzeno |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 12 %, bet ne daugiau kaip 18 % masės etilbenzeno

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

50

Šviesai jautri emulsija (fotoemulsija), kurios sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 20 % masės, bet ne daugiau kaip 45 % masės akrilatų kopolimerų ir (arba)metakrilatų bei hidroksistireno darinių, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 20 % masės, bet ne daugiau kaip 45 % masės akrilatų kopolimerų ir (arba)metakrilatų bei hidroksistireno darinių,

| — | ne mažiau kaip 25 % masės, bet ne daugiau kaip 50 % masės organinio tirpiklio, kurio sudėtyje yra bent etilo laktato ir (arba) propileno glikolmetileterio acetato, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 25 % masės, bet ne daugiau kaip 50 % masės organinio tirpiklio, kurio sudėtyje yra bent etilo laktato ir (arba) propileno glikolmetileterio acetato,

| — | ne mažiau kaip 5 % masės, bet ne daugiau kaip 30 % masės akrilatų, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 % masės, bet ne daugiau kaip 30 % masės akrilatų,

| — | ne daugiau kaip 12 % masės fotoiniciatoriaus |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 12 % masės fotoiniciatoriaus

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

55

Mechaninį įtempį sumažinanti dielektrinė danga, sudaryta iš radikaliai reaktyvaus fotolitografijos procese panaudojamo poliamido pirmtako, su nesočia anglimi šoninėse grandinėse, kuris gali būti paverstas poliimidu, N-metil-2-pirolidono arba N-etil-2-pirolidono tirpale, kurio sudėtyje polimeras sudaro ne mažiau kaip 10 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

10

Miltelių pavidalo sausas rašalas arba dažomųjų miltelių mišinys, sudaryti iš stireno ir butilakrilato kopolimero ir magnetito arba suodžių, skirti naudoti kaip ryškalas gaminant faksimilinių aparatų, kompiuterių spausdintuvų ar kopijavimo aparatų kasetes (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

20

Miltelių pavidalo sausas rašalas arba dažomųjų miltelių mišinys, daugiausia sudaryti iš poliolio dervos, skirti naudoti kaip ryškalas gaminant faksimilinių aparatų, kompiuterių spausdintuvų ar kopijavimo aparatų kasetes (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

40

Miltelių pavidalo sausas rašalas arba dažomųjų miltelių mišinys, daugiausia sudaryti iš poliesterio dervos, pagamintos polimerizacijos būdu, skirti naudoti kaip ryškalas gaminant faksimilinių aparatų, kompiuterių spausdintuvų ar kopijavimo aparatų kasetes (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

50

Miltelių pavidalo sausas rašalas arba dažomųjų miltelių mišinys, kurie sudaryti iš:

| — | stireno akrilato / butadieno kopolimero, |
| --- | --- |

—

stireno akrilato / butadieno kopolimero,

| — | arba suodžių, arba organinio pigmento ir |
| --- | --- |

—

arba suodžių, arba organinio pigmento ir

| — | kurių sudėtyje yra arba nėra poliolefino arba amorfinio silicio dioksido, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje yra arba nėra poliolefino arba amorfinio silicio dioksido,

naudojami kaip ryškalas faksų, kompiuterių spausdintuvų ir kopijuoklių rašalo (dažų) indelių arba kasečių gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 3707 90 90

10

Neatspindžioji danga, sudaryta iš modifikuoto metakrilo polimero (polimeras sudaro ne daugiau kaip 10 % masės), tirpale iš dviejų arba trijų toliau nurodytų medžiagų:

| — | 2-metoksi-1-metiletilo acetato (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

2-metoksi-1-metiletilo acetato (CAS RN 108-65-6)

| — | 1-metoksipropano-2-olio (CAS RN 107-98-2) |
| --- | --- |

—

1-metoksipropano-2-olio (CAS RN 107-98-2)

| — | etillaktato (CAS RN 97-64-3) |
| --- | --- |

—

etillaktato (CAS RN 97-64-3)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 90

40

Atspindinti danga vandeniniame tirpale, kurios sudėtyje:

| — | alkilo sulfonrūgštis be halogenų sudaro ne daugiau kaip 2 % masės ir |
| --- | --- |

—

alkilo sulfonrūgštis be halogenų sudaro ne daugiau kaip 2 % masės ir

| — | fluorintas polimeras sudaro ne daugiau kaip 5 % masės |
| --- | --- |

—

fluorintas polimeras sudaro ne daugiau kaip 5 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3707 90 90

80

Antirefleksine danga, sudaryta iš siloksano polimero arba chromoforo grupėmis modifikuoto organinio polimero, turinčio fenolio hidroksilo grupių, organiniame tirpikliyje, kurio sudėtyje yra 1-etoksi-2-propanolio arba 2-metoksi-1-metiletilacetato ir polimeras sudaro ne daugiau kaip 10 % masės

0 %

31.12.2015

ex 3707 90 90

85

Ritiniai, kuriuos sudaro:

| — | sausas šviesai jautrios akrilo dervos sluoksnis, |
| --- | --- |

—

sausas šviesai jautrios akrilo dervos sluoksnis,

| — | iš vienos pusės apsauginė poli(etileno tereftalato) folija, o |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės apsauginė poli(etileno tereftalato) folija, o

| — | iš kitos pusės apsauginė polietileno folija |
| --- | --- |

—

iš kitos pusės apsauginė polietileno folija

0 %

31.12.2014

ex 3801 90 00

10

Plėtrusis grafitas (CAS RN 90387-90-9 ir CAS RN 12777-87-6)

0 %

31.12.2016

ex 3802 90 00

11

Su soda išdegta diatomitinė žemė, išplauta rūgštimi, naudojama kaip filtravimo medžiaga gaminant farmacijos ir (arba) biochemijos produktus (1)

0 %

31.12.2017

3805 90 10

Pušų aliejus

1,7 %

31.12.2018

ex 3806 10 00

ex 3909 40 00

20

50

Kanifolija modifikuota fenolinė derva,

| — | kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 75 % kanifolijos, |
| --- | --- |

—

kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 75 % kanifolijos,

| — | kurios rūgščių skaičius ne didesnis kaip 25, |
| --- | --- |

—

kurios rūgščių skaičius ne didesnis kaip 25,

naudojama ofsetiniam spausdinimui

0 %

31.12.2016

ex 3808 91 90

10

Indoksakarbas (ISO) ir jo (R) izomeras, fiksuotas ant silicio dioksido nešiklio

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

30

Preparatas, kurio sudėtyje yra endosporų ir baltymo kristalų, gautų iš:

| — | Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ir kurstaki, arba |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ir kurstaki, arba

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, arba |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, arba

| — | Bacillus thuringiensis subsp. israelensis, arba |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. israelensis, arba

| — | Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, arba |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, arba

| — | Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis

0 %

31.12.2014

ex 3808 91 90

40

Spinosadas (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

60

Spinetoramas (ISO) (CAS RN 935545-74-7), preparatas iš dviejų spinozino komponentų (3′-ethoksi-5,6-dihidro spinozin J) ir (3′-ethoksi- spinozin L)

0 %

31.12.2017

ex 3808 92 90

10

Fungicido milteliai, turintys ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 75 % masės himeksazolo (ISO), neparuošti mažmeninei prekybai

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

30

Preparatas, sudarytas iš cinko piritiono (INN) vandeninės suspensijos, turinčios:

| — | ne mažiau kaip 24 %, bet ne daugiau kaip 26 % masės cinko piritiono (INN), arba |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 24 %, bet ne daugiau kaip 26 % masės cinko piritiono (INN), arba

| — | ne mažiau kaip 39 %, bet ne daugiau kaip 41 % masės cinko piritiono (INN) |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 39 %, bet ne daugiau kaip 41 % masės cinko piritiono (INN)

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

50

Peparatai, kurių pagrindinė sudėtinė dalis yra vario piritionas (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 15

10

Preparatas, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra koncentratas, kurio sudėtyje veikliosios herbicido medžiagos penoksulamo vandeninė suspensija sudaro ne mažiau kaip 45 %, bet ne daugiau kaip 55 % masės

0 %

31.12.2017

ex 3808 93 23

10

Herbicidas, kurio aktyvioji medžiaga yra flazasulfuronas (ISO)

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 27

40

Preparatas, sudarytas iš tepraloksidimo (ISO) suspensijos, kurios sudėtyje yra:

| — | ne daugiau kaip 30 % masės tepraloksidimo (ISO), |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 30 % masės tepraloksidimo (ISO),

| — | ne daugiau kaip 70 % masės naftos frakcijos, sudarytos iš aromatinių angliavandenių |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 70 % masės naftos frakcijos, sudarytos iš aromatinių angliavandenių

0 %

31.12.2016

ex 3808 93 90

10

Granulių pavidalo preparatas, kurio sudėtyje esantis

| — | A3 giberelinas sudaro ne mažiau kaip 38,8 %, bet ne daugiau kaip 41,2 % masės, arba |
| --- | --- |

—

A3 giberelinas sudaro ne mažiau kaip 38,8 %, bet ne daugiau kaip 41,2 % masės, arba

| — | A4 ir A7 giberelinas sudaro ne mažiau kaip 9,5 %, bet ne daugiau kaip 10,5 % masės |
| --- | --- |

—

A4 ir A7 giberelinas sudaro ne mažiau kaip 9,5 %, bet ne daugiau kaip 10,5 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 90

20

Preparatas, sudarytas iš benzil(purin-6-il)amino glikolio tirpalo, kurio sudėtyje:

| — | benzil(purin-6-il)aminas sudaro ne mažiau kaip 1,88 %, bet ne daugiau kaip 2,00 % masės |
| --- | --- |

—

benzil(purin-6-il)aminas sudaro ne mažiau kaip 1,88 %, bet ne daugiau kaip 2,00 % masės

naudojamas augalų augimo reguliatoriuose

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

30

Vandeninis tirpalas, kurio sudėtyje yra:

| — | 1,8 % masės natrio para-nitrofenoliato, |
| --- | --- |

—

1,8 % masės natrio para-nitrofenoliato,

| — | 1,2 % masės natrio orto-nitrofenoliato, |
| --- | --- |

—

1,2 % masės natrio orto-nitrofenoliato,

| — | 0,6 % masės natrio 5-nitrogvajakoliato |
| --- | --- |

—

0,6 % masės natrio 5-nitrogvajakoliato

naudojamas augalų augimo reguliatorių gamyboje (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

40

Baltas miltelių mišinys, kurio sudėtyje:

| — | 1-metilciklopropenas, kurio grynumas didesnis kaip 96 % masės, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet ne daugiau kaip 3,6 % masės; ir |
| --- | --- |

—

1-metilciklopropenas, kurio grynumas didesnis kaip 96 % masės, sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet ne daugiau kaip 3,6 % masės; ir

| — | priemaišų 1-chlor-2-metilpropeno ir 3-chlor-2-metilpropeno yra mažiau kaip po 0,05 % masės |
| --- | --- |

—

priemaišų 1-chlor-2-metilpropeno ir 3-chlor-2-metilpropeno yra mažiau kaip po 0,05 % masės

skirtas specialiu generatoriumi gaminti vaisių po derliaus nuėmimo, daržovių ir dekoratyvinių žalumynų augimo reguliatorius (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

50

Miltelių pavidalo preparatas, kurio sudėtyje:

| — | giberelinas A4 sudaro ne mažiau kaip 55 % masės, |
| --- | --- |

—

giberelinas A4 sudaro ne mažiau kaip 55 % masės,

| — | giberelinas A7 sudaro ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 35 % masės, |
| --- | --- |

—

giberelinas A7 sudaro ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 35 % masės,

| — | giberelinas A4 su giberelinu A7 kartu sudaro ne mažiau kaip 90 % masės, |
| --- | --- |

—

giberelinas A4 su giberelinu A7 kartu sudaro ne mažiau kaip 90 % masės,

| — | vanduo ir kiti gamtiniai giberelinų junginiai sudaro ne daugiau kaip 10 % masės |
| --- | --- |

—

vanduo ir kiti gamtiniai giberelinų junginiai sudaro ne daugiau kaip 10 % masės

naudojamas augalų augimo reguliatoriuose

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oksamilas (ISO) (CAS RN 23135-22-0) cikloheksanono ir vandens tirpale

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

20

Abamektinas (ISO) (CAS RN 71751-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 3809 91 00

10

5-etil-2-metil-2-okso-1,3,2λ
  5-dioksafosforan-5-ilmetilmetilmetilfosfonato ir bis(5-etil-2-metil-2-okso-1,3,2λ
  5-dioksafosforan-5-ilmetil)metilfosfonato mišinys

0 %

31.12.2018

ex 3809 92 00

20

Putojimo stabdiklis, kurio sudėtyje yra oksidipropanolio ir 2,5,8,11-tetrametildodeka-6-in-5,8-diolio mišinio

0 %

31.12.2014

ex 3810 10 00

10

Litavimo arba suvirinimo pasta, sudaryta iš metalų ir dervos mišinio, kurio sudėtyje pagal masę yra:

| — | ne mažiau kaip 70 %, bet ne daugiau kaip 90 % alavo, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 70 %, bet ne daugiau kaip 90 % alavo,

| — | ne daugiau kaip 10 % vieno arba kelių iš šių metalų: sidabro, vario, bismuto, cinko arba indžio, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 10 % vieno arba kelių iš šių metalų: sidabro, vario, bismuto, cinko arba indžio,

skirta naudoti elektrotechnikos pramonėje (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 19 00

10

Tirpalas, kurio sudėtyje metilciklopentadienil mangano trikarbonilas aromatiniame angliavandenilio tirpiklyje sudaro daugiau kaip 61 %, bet ne daugiau kaip 63 % masės,:

| — | 1,2,4-trimetil-benzenas – ne daugiau kaip 4,9 % masės, |
| --- | --- |

—

1,2,4-trimetil-benzenas – ne daugiau kaip 4,9 % masės,

| — | naftalenas – ne daugiau kaip 4,9 % masės ir |
| --- | --- |

—

naftalenas – ne daugiau kaip 4,9 % masės ir

| — | 1,3,5-trimetil-benzenas – ne daugiau kaip 0,5 % masės |
| --- | --- |

—

1,3,5-trimetil-benzenas – ne daugiau kaip 0,5 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3811 21 00

10

Dinonilnaftalensulfonrūgšties druskos, mineralinės alyvos tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

20

Tepalinių alyvų priedai, kompleksinių organinių molibdeno junginių pagrindu, mineralinės alyvos tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

30

Tepalinių alyvų priedai, kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų, sudaryti iš poliizobutilenu pakeisto fenolio ir salicilo rūgšties bei formaldehido reakcijos produktų kalcio druskų, naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

40

Tepalinių alyvų priedai, kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų ir kurių pagrindinė sudėtinė dalis – dodecilfenolio sulfido kalcio druskų mišinys (CAS RN 68784-26-9), naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

50

Tepalinių alyvų priedai,

| — | kurių pagrindinė sudėtinė dalis yra kalcio C16-24 alkilbenzensulfonatai (CAS RN 70024-69-0), |
| --- | --- |

—

kurių pagrindinė sudėtinė dalis yra kalcio C16-24 alkilbenzensulfonatai (CAS RN 70024-69-0),

| — | kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų,

naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

60

Tepalinių alyvų priedai, kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų,

| — | kurių pagrindinė sudėtinė dalis yra kalcio polipropilenilu pakeistas benzenesulfonatas (CAS RN 75975-85-8), sudarantis ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 35 % masės, |
| --- | --- |

—

kurių pagrindinė sudėtinė dalis yra kalcio polipropilenilu pakeistas benzenesulfonatas (CAS RN 75975-85-8), sudarantis ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 35 % masės,

| — | kurių bendras šarmų skaičius ne mažesnis kaip, 280 bet ne didesnis kaip 320, |
| --- | --- |

—

kurių bendras šarmų skaičius ne mažesnis kaip, 280 bet ne didesnis kaip 320,

naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

70

Tepalinių alyvų priedai,

| — | kurių sudėtyje yra poliizobutileno sukcinimido, gauto iš polietilenpoliaminų ir poliizobutenilo gintaro rūgšties anhidrido reakcijos produktų (CAS RN 84605-20-9), |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje yra poliizobutileno sukcinimido, gauto iš polietilenpoliaminų ir poliizobutenilo gintaro rūgšties anhidrido reakcijos produktų (CAS RN 84605-20-9),

| — | kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje yra mineralinių alyvų,

| — | kurių sudėtyje esantis chloras sudaro ne mažiau kaip 0,05 %, bet ne daugiau kaip 0,25 % masės, |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje esantis chloras sudaro ne mažiau kaip 0,05 %, bet ne daugiau kaip 0,25 % masės,

| — | kurių bendras šarmų skaičius didesnis kaip 20, |
| --- | --- |

—

kurių bendras šarmų skaičius didesnis kaip 20,

naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

20

Tepalinių alyvų priedai, sudaryti iš bis(2-metilpentan-2-il)ditiofosforo rūgšties, propileno oksido, fosforo oksido ir C12-14 alkilų grandinės aminų reakcijos produktų, naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

30

Tepalinių alyvų priedai, sudaryti iš butil-cikloheks-3-enekarboksilato, sieros ir trifenilfosfito reakcijos produktų (CAS RN 93925-37-2), naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

40

Tepalinių alyvų priedai, sudaryti iš 2-metil-prop-1-eno, sieros monochlorido ir natrio sulfido reakcijos produktų (CAS RN 68511-50-2), kurių sudėtyje esantis chloras sudaro ne mažiau kaip 0,05 %, bet ne daugiau kaip 0,5 % masės, naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

50

Tepalinių alyvų priedai, sudaryti iš N,N-dialkil-2-hidroksiacetamidų su alkilų grandine, kurios ilgis – nuo 12 iki 18 anglies atomų, mišinio (CAS RN 866259-61-2), naudojami kaip koncentruoti priedai variklių alyvoms maišymo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3811 90 00

10

Dinonilnaftalensulfonrūgšties druska mineralinėje alyvoje

0 %

31.12.2018

ex 3811 90 00

40

Ketvirtinės amonio druskos poliizobutenilsukcinimido pagrindu tirpalas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 29,9 % masės 2-etilheksanolio

0 %

31.12.2017

ex 3812 10 00

10

Vulkanizacijos greitiklis, kurio pagrindas – difenilguanidino granulės (CAS RN 102-06-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 20 90

10

Plastifikatorius, kurio sudėtyje yra:

| — | bis(2-etilheksil)-1,4-benzeno dikarboksilato (CAS RN 6422-86-2) |
| --- | --- |

—

bis(2-etilheksil)-1,4-benzeno dikarboksilato (CAS RN 6422-86-2)

| — | dibutiltereftalato, kuris sudaro daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 60 % masės (CAS RN 1962-75-0) |
| --- | --- |

—

dibutiltereftalato, kuris sudaro daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 60 % masės (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

20

Mišinys, kurio didžiausią dalį sudaro bis(2,2,6,6-tetrametil-l-oktiloksi-4-piperidil)sebacatas

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

25

UV stabilizatorius, kurio sudėtyje yra:

| — | α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-48-2), |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-48-2),

| — | α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oxopropyl]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli (oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-47-1), |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-Benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oxopropyl]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli (oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-47-1),

| — | polietilenglikolio, kurio vidutinė molekulinė masė (Mw) 300 (CAS RN 25322-68-3), |
| --- | --- |

—

polietilenglikolio, kurio vidutinė molekulinė masė (Mw) 300 (CAS RN 25322-68-3),

| — | bis (1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)sebacato (CAS RN 41556-26-7) ir |
| --- | --- |

—

bis (1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidil)sebacato (CAS RN 41556-26-7) ir

| — | metil-1,2,2,6,6-pentametil-4- piperidil sebacato (CAS RN 82919-37-7) |
| --- | --- |

—

metil-1,2,2,6,6-pentametil-4- piperidil sebacato (CAS RN 82919-37-7)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

30

Sudėtiniai stabilizatoriai, turintys ne mažiau kaip 15 %, bet ne daugiau kaip 40 % masės natrio perchlorato ir ne daugiau kaip 70 % 2-(2-metoksietoksi)etanolio

0 %

31.12.2014

ex 3812 30 80

35

Mišinys, kuriame pagal masę yra:

| — | nemažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % C15-18 tetrametilpiperidinil esterių (CAS RN 86403-32-9) mišinio |
| --- | --- |

—

nemažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % C15-18 tetrametilpiperidinil esterių (CAS RN 86403-32-9) mišinio

| — | ne daugiau kaip 20 % kitų organinių junginių |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 20 % kitų organinių junginių

| — | ant polipropileno (CAS RN 9003-07-0) nešiklio |
| --- | --- |

—

ant polipropileno (CAS RN 9003-07-0) nešiklio

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

40

Mišinys, kurį sudaro:

| — | 80 % (± 10 %) masės 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoatas ir |
| --- | --- |

—

80 % (± 10 %) masės 2-etilheksil 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoatas ir

| — | 20 % (± 10 %) masės 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoatas |
| --- | --- |

—

20 % (± 10 %) masės 2-etilheksil 10-etil-4-[[2-[(2-etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoatas

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

55

UV stabilizatorius, kurio sudėtyje yra:

| — | 2-(4,6-bis(2,4-dimetilfenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktiloksi)-fenolio (CAS RN 2725-22-6) ir |
| --- | --- |

—

2-(4,6-bis(2,4-dimetilfenil)-1,3,5-triazin-2-il)-5-(oktiloksi)-fenolio (CAS RN 2725-22-6) ir

| — | arba N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamino polimero su 2,4- dichlor-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 193098-40-7), arba |
| --- | --- |

—

arba N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamino polimero su 2,4- dichlor-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 193098-40-7), arba

| — | N,N′-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamino polimero su 2,4- dichlor-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 82451-48-7) |
| --- | --- |

—

N,N′-bis(2,2,6,6-tetrametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamino polimero su 2,4- dichlor-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 82451-48-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

60

Šviesos stabilizatorius, sudarytas iš šakotųjų ir linijinių 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-fenolio propioninės rūgšties alkilesterių (CAS RN 127519-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

65

Plastiko stabilizatorius, kurio sudėtyje yra:

| — | 2-etilheksilo 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoato (CASRN57583-35-4), |
| --- | --- |

—

2-etilheksilo 10-etil-4,4-dimetil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stanatetradekanoato (CASRN57583-35-4),

| — | 2- etilheksilo 10-etil-4-[[2-[(2- etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4- stanatetradekanoato (CASRN57583-34-3), ir |
| --- | --- |

—

2- etilheksilo 10-etil-4-[[2-[(2- etilheksil)oksi]-2-oksoetil]tio]-4-metil-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4- stanatetradekanoato (CASRN57583-34-3), ir

| — | 2-etilheksilo merkaptoacetato (CAS RN 7659-86-1) |
| --- | --- |

—

2-etilheksilo merkaptoacetato (CAS RN 7659-86-1)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

70

Šviesos stabilizatorius, kurio sudėtyje yra:

| — | šakotųjų ir linijinių 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-fenolio propioninės rūgšties alkilesterių (CAS RN 127519-17-9) ir |
| --- | --- |

—

šakotųjų ir linijinių 3-(2H-benzotriazolil)-5-(1,1-dimetiletil)-4-fenolio propioninės rūgšties alkilesterių (CAS RN 127519-17-9) ir

| — | 1-metoksi-2-propilacetato (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

1-metoksi-2-propilacetato (CAS RN 108-65-6)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

75

N,N′-Bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiaminas, polimeras su 2,4-dichloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 193098-40-7)

0 %

31.12.2017

ex 3812 30 80

80

UV stabilizatorius, sudarytas iš:

| — | erdviškai ekranuoto (hindered) amino N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamino, polimero su 2,4-dichloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 193098-40-7) ir |
| --- | --- |

—

erdviškai ekranuoto (hindered) amino N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametil-4-piperidinil)-1,6-heksandiamino, polimero su 2,4-dichloro-6-(4-morfolinil)-1,3,5-triazinu (CAS RN 193098-40-7) ir

| — | arba o-hidroksifeniltriazino UV šviesos sugėriklio arba |
| --- | --- |

—

arba o-hidroksifeniltriazino UV šviesos sugėriklio arba

| — | chemiškai modifikuoto fenolio junginio |
| --- | --- |

—

chemiškai modifikuoto fenolio junginio

0 %

31.12.2017

ex 3814 00 90

20

Mišinys, kurio sudėtyje:

| — | ne mažiau kaip 69 %, bet ne daugiau kaip 71 % masės 1-metoksipropan-2-olio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 69 %, bet ne daugiau kaip 71 % masės 1-metoksipropan-2-olio,

| — | ne mažiau kaip 29 %, bet ne daugiau nei 31 % masės 2-metoksi-1-metiletilacetato |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 29 %, bet ne daugiau nei 31 % masės 2-metoksi-1-metiletilacetato

0 %

31.12.2018

ex 3814 00 90

40

Nona-fluorbutilmetileterio ir (arba) nona-fluorbutiletileterio izomerų azeotropiniai mišiniai

0 %

31.12.2018

ex 3815 12 00

10

Katalizatorius, granulių arba žiedų, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 3 mm, bet ne didesnis kaip 10 mm, pavidalu, sudarytas iš sidabro ant aliuminio oksido nešiklio, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 8 %, bet ne daugiau kaip 40 % masės sidabro

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

10

Katalizatoriai, sudaryti iš chromo trioksido, dichromo trioksido arba organometalinių chromo junginių, ant silicio dioksido nešiklio, kurio akučių tūris, nustatytas azoto absorbcijos metodu, yra ne mažesnis kaip 2 cm3/g

0 %

31.12.2016

ex 3815 19 90

15

Katalizatorius, miltelių pavidalo, sudarytas iš metalų oksidų, ant silicio dioksido nešiklio, mišinio, turintis ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 40 % masės molibdeno, bismuto ir geležies imant kartu, skirtas gaminti akrilonitrilą (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

25

Ne mažesnio kaip 4,2 mm, bet ne didesnio kaip 9 mm skersmens rutuliukų pavidalo katalizatorius, sudarytas iš metalų oksidų mišinio, kurio sudėtyje dominuoja molibdeno, nikelio, kobalto ir geležies oksidai, ant aliuminio oksido pagrindo, skirtas naudoti gaminant akrilo aldehidą (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

30

Katalizatorius, turintis titano tetrachlorido ant magnio dichlorido nešiklio, skirtas gaminti polipropileną (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

40

Katalizatorius rutuliukų, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 4,2 mm, bet ne didesnis kaip 9 mm, pavidalo, sudarytas iš metalų oksidų mišinio, kurio didžiausią dalį sudaro molibdeno, vanadžio ir vario oksidai, ant silicio dioksido ir (arba) aliuminio oksido nešiklio, skirtas gaminti akrilo rūgštį (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

60

Katalizatorius, sudarytas iš chromo (III) oksido, fiksuoto ant aliuminio oksido nešiklio

0 %

31.12.2014

ex 3815 19 90

65

Katalizatorius, sudarytas iš fosforo rūgšties, chemiškai sujungtos su silicio dioksido nešikliu

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

70

Katalizatorius, sudarytas iš aliuminio ir cirkonio organinių metalo junginių, ant silicio dioksido nešiklio

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

75

Katalizatorius, sudarytas iš aliuminio ir chromo organinių metalo junginių, fiksuotų ant silicio dioksido nešiklio

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

80

Katalizatorius, sudarytas iš magnio ir titano organinių metalo junginių, ant silicio dioksido nešiklio, suspensijos mineralinėje alyvoje

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

85

Katalizatorius, sudarytas iš aliuminio, magnio ir titano organinių metalo junginių, fiksuotų ant silicio dioksido nešiklio, miltelių pavidalo

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

86

Katalizatorius, sudarytas iš titano tetrachlorido, ant magnio dichlorido nešiklio, skirtas polialkeno gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

ex 8506 90 00

87

10

Katodas, ritiniuose, skirtas cinko – oro diskinių elementų baterijoms (klausos aparatų baterijoms) (1)

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

16

Iniciatorius, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra dimetilaminopropilo karbamidas

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

18

Oksidacijos katalizatorius su aktyviąja medžiaga di[mangano (1+)], 1,2-bis(oktahidro-4,7-dimetil-1H-1,4,7-triazonin-1-il-kN1, kN4, kN7)etan-di-μ-okso-μ-(etanoato-kO, kO′)-, di[chloridu(1-)], naudojamas cheminei oksidacijai arba balinimui paspartinti (CAS RN 1217890-37-3)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

20

Katalizatorius, miltelių pavidalo, sudarytas iš titano trichlorido ir aliuminio chlorido mišinio, turinčio masės dalimis:

| — | ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 30 % titano, ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 30 % titano, ir

| — | ne mažiau kaip 55 %, bet ne daugiau kaip 72 % chloro |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 55 %, bet ne daugiau kaip 72 % chloro

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

27

Ne trumpesnių kaip 5 mm, bet ne ilgesnių kaip 9 mm ilgio tuščiavidurių cilindrų formos katalizatorius, sudarytas iš metalų oksidų mišinio, kurio sudėtyje dominuoja molibdeno, bismuto, geležies ir nikelio oksidai, taip pat turintis silicio dioksido užpildą, skirtas naudoti gaminant akrilo rūgštį (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

30

Katalizatorius,

| — | kurį sudaro tetrahidrofurano kompleksinių junginių su magnio chloridu ir titano (III) chloridu ir |
| --- | --- |

—

kurį sudaro tetrahidrofurano kompleksinių junginių su magnio chloridu ir titano (III) chloridu ir

| — | silicio dioksido suspensija mineralinėje alyvoje, |
| --- | --- |

—

silicio dioksido suspensija mineralinėje alyvoje,

| — | kurio sudėtyje magnis sudaro 6,6 % (± 0,6 %) masės ir |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje magnis sudaro 6,6 % (± 0,6 %) masės ir

| — | kurio sudėtyje titanas sudaro 2,3 % (± 0,2 %) masės |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje titanas sudaro 2,3 % (± 0,2 %) masės

0 %

31.12.2015

ex 3815 90 90

33

Katalizatorius, sudarytas iš įvairių alkilnaftaleno sulfonrūgščių mišinio su alifatinio angliavandenilio grandinėmis, turinčiomis 12–56 anglies atomus

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

50

Katalizatorius, turintis titano trichlorido, suspensijos heksane arba heptane, skaičiuojant medžiagai be heksano arba heptano, ne mažiau kaip. 9 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės titano

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

70

Katalizatorius, sudarytas iš (2-hidroksipropil)trimetilamonio formiato ir dipropilenglikolių mišinio

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

71

Katalizatorius, turintis N-(2-hidroksipropilamonio)diazabiciklo-(2,2,2)-oktan-2-etilheksanoato, ištirpintas etan-1,2-diolyje

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

80

Katalizatorius, kurio didžiausią dalį sudaro dinonilnaftalendisulfonrūgštis, izobutanolo tirpale

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

81

Katalizatorius, turintis ne mažiau kaip 69 %, bet ne daugiau kaip 79 % masės (2-hidroksi-l-metiletil)trimetilamonio 2-etilheksanoato

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

85

Katalizatorius, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra aliumosilikatas (ceolitas), skirtas aromatiniams angliavandeniliams alkilinti, alkilaromatiniams angliavandeniliams transalkilinti arba olefinams oligomerizuoti (1)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

86

Katalizatorius, apvalių strypelių pavidalo, sudarytas iš aliumosilikato (ceolito), kurio sudėtyje retųjų metalų oksidai sudaro ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 3 % masės, ir sudaro mažiau kaip 1 % masės dinatrio oksidas

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

88

Katalizatoriai, sudaryti iš titano tetrachlorido ir magnio chlorido, kuriuose neriebaliniu ir beheksaniniu pagrindu:

| — | titanas sudaro ne mažiau kaip 4 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės ir |
| --- | --- |

—

titanas sudaro ne mažiau kaip 4 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės ir

| — | magnis sudaro ne mažau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės |
| --- | --- |

—

magnis sudaro ne mažau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

89

Rhodococcus rhodocrous J1 bakterijos, turinčios fermentų, suspenduotos poliakrilamido gelyje arba vandenyje, naudojamos kaip katalizatorius akrilamidui gaminti hidrinant akrilnitrilą (1)

0 %

31.12.2016

ex 3817 00 50

10

Alkilbenzenų (C14-26) mišinys, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 60 % masės eikozilbenzeno, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 60 % masės eikozilbenzeno,

| — | ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % dokozilbenzeno, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % dokozilbenzeno,

| — | ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 25 % tetrakozilbenzeno |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 25 % tetrakozilbenzeno

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

10

Alkilnaftalenų mišinys, kurio sudėtyje esantis:

| — | heksadecilnaftalenas sudaro ne mažiau kaip 88 %, bet ne daugiau kaip 98 % masės, |
| --- | --- |

—

heksadecilnaftalenas sudaro ne mažiau kaip 88 %, bet ne daugiau kaip 98 % masės,

| — | diheksadecilnaftalenas sudaro ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės |
| --- | --- |

—

diheksadecilnaftalenas sudaro ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 12 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

20

Šakotųjų alkilbenzenų mišinys, kurį daugiausia sudaro dodecilbenzenai

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

30

Sumaišyti alkilnaftalenai, modifikuoti alifatinėmis grandinėmis, kurių ilgis nuo 12 iki 56 anglies atomų

0 %

31.12.2016

ex 3819 00 00

20

Ugniai atsparus hidraulinis skystis, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra fosfato esteris

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 30

20

Palmių riebalų rūgščių distiliatas, sukietintas arba ne, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 80 % laisvųjų riebalų rūgščių, skirtas naudoti gaminant:

| — | pramonines riebalų monokarboksirūgštis, priskiriamas 3823 pozicijai, |
| --- | --- |

—

pramonines riebalų monokarboksirūgštis, priskiriamas 3823 pozicijai,

| — | stearino rūgštį, priskiriamą 3823 pozicijai, |
| --- | --- |

—

stearino rūgštį, priskiriamą 3823 pozicijai,

| — | stearino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai, |
| --- | --- |

—

stearino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai,

| — | palmitino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai, arba |
| --- | --- |

—

palmitino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai, arba

| — | paruoštus pašarus gyvūnams, priskiriamus 2309 pozicijai (1) |
| --- | --- |

—

paruoštus pašarus gyvūnams, priskiriamus 2309 pozicijai (1)

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 90

20

Rafinuojant gautos palmių aliejaus riebalų rūgštys, skirtos naudoti gaminant:

| — | pramonines nriebalų monokarboksirūgštis, priskiriamas 3823 pozicijai, |
| --- | --- |

—

pramonines nriebalų monokarboksirūgštis, priskiriamas 3823 pozicijai,

| — | stearino rūgštį, priskiriamą 3823 pozicijai, |
| --- | --- |

—

stearino rūgštį, priskiriamą 3823 pozicijai,

| — | stearino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai, |
| --- | --- |

—

stearino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai,

| — | palmitino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai, arba |
| --- | --- |

—

palmitino rūgštį, priskiriamą 2915 pozicijai, arba

| — | paruoštus pašarus gyvūnams, priskiriamus 2309 pozicijai (1) |
| --- | --- |

—

paruoštus pašarus gyvūnams, priskiriamus 2309 pozicijai (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 15

10

Rūgštusis aliumosilikatas (dirbtinis Y tipo ceolitas), natrio tipo, kurio sudėtyje ne daugiau kaip 11 % masės natrio, perskaičiuoto į natrio oksidą, apvalių strypų pavidalo

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

05

Metilmetakrilato monomero ir butilakrilato monomero mišinys ksileno ir butilacetato tirpale, kurio sudėtyje esantys tirpikliai sudaro daugiau kaip 54 % masės, bet ne daugiau kaip 56 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

06

Parafinas, kurio chlorinimo lygis ne mažesnis kaip 70 %

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

07

Plėvelė, sudaryta iš bario arba kalcio oksidų ir titano arba cirkonio oksidų, su akriline rišamąja medžiaga

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

08

Divinilbenzeno izomerų ir etilvinilbenzeno izomerų mišinys, kurio sudėtyje esantis divinilbenzenas sudaro ne mažiau kaip 56 %, bet net daugiau kaip 85 % masės (CAS RN 1321-74-0)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

09

Antikoroziniai preparatai, sudaryti iš dinonilnaftalensulfonrūgšties druskų, arba

| — | ant nešiklio, kurį sudaro chemiškai modifikuotas arba nemodifikuotas mineralinis vaškas, arba |
| --- | --- |

—

ant nešiklio, kurį sudaro chemiškai modifikuotas arba nemodifikuotas mineralinis vaškas, arba

| — | organiniame tirpiklyje |
| --- | --- |

—

organiniame tirpiklyje

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

10

Kalcinuotas boksitas (ugniai atsparios rūšies)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

11

Ne miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, turintis masės dalimis:

| — | ne mažiau kaip 40 %, bet ne daugiau kaip 58 %, beta sitosterolio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 40 %, bet ne daugiau kaip 58 %, beta sitosterolio,

| — | ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 28 %, kampesterolio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 28 %, kampesterolio,

| — | ne mažiau kaip 14 %, bet ne daugiau kaip 23 %, stigmasterolio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 14 %, bet ne daugiau kaip 23 %, stigmasterolio,

| — | ne mažiau kaip 0 %, bet ne daugiau kaip 15 %, kitų sterolių |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 0 %, bet ne daugiau kaip 15 %, kitų sterolių

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

12

Tetrafluoretileno oligomeras, turintis vieną jodetil galinę grupę

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

13

Preparatai, kurių ne mažiau kaip 92 %, bet ne daugiau kaip 96,5 % masės sudaro 1,3:2,4-bis-O-(4-metilbenzilidin)-D-gliucitolis, ir kurių sudėtyje yra karboksirūgšties darinių ir alkilsulfato

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

14

Kalcio fosfonato fenatas, ištirpintas mineralinėje alyvoje

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

15

Struktūrinis aliumosilikatų fosfatas

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

16

Bis{4-(3-(3-fenoksikarbonilamino)tolil)ureido}fenilsulfonio, difeniltoluen-2,4-dikarbamato ir 1-[4-(4-aminobenzensulfonil)-fenil]-3-(3-fenoksikarbonilamino-tolil)-karbamido mišinys

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

17

Mišinys, kurio sudėtyje 3-butilen-1,2-diolio acetatai sudaro ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

18

Poli(tetrametilenglikolio) bis[(9-okso-9H-tioksanten-1-iloksi)acetatas] su vidutine mažiau kaip 5 monomerų grandžių ilgio polimero grandine (CAS RN 515136-48-8)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

20

Preparatas, sudarytas iš ne mažiau kaip 83 % masės 3α,4,7,7α-tetrahidro-4,7-metanindeno (diciklopentadieno), sintetinio kaučiuko, turintis arba neturintis ne mažiau kaip 7 % masės triciklopentadieno, ir:

| — | aliuminio alkiljunginio, |
| --- | --- |

—

aliuminio alkiljunginio,

| — | arba volframo organinio kompleksinio junginio, |
| --- | --- |

—

arba volframo organinio kompleksinio junginio,

| — | arba molibdeno organinio kompleksinio junginio |
| --- | --- |

—

arba molibdeno organinio kompleksinio junginio

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

21

Akrilo rūgšties (1-metiletiliden)bis(4,1-fenilenoksi-2,1-etandiiloksi-2,1-etandiil)esterio ir akrilo rūgšties (2,4,6-triokso-1,3,5-triazin-1,3,5(2H,4H,6H)-triil)tri-2,1-etandiilo esterio bei 1-hidroksi-cikloheksil-fenilketono mišinys butanono ir tolueno tirpale

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

22

Preparatai, kurių ne mažiau kaip 47 % masės sudaro 1,3:2,4-bis-O-benzilidin-D-gliucitolis

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

23

Uretano akrilatų, tripropileno glikoldiakrilato, etoksilinto bisfenolio A akrilato ir polietilenglikolio 400 diakrilato mišinys

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

24

Nominalios 65 % koncentracijos (chlormetil)bis(4-fluorfenil)metilsilano tirpalas toluene

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

26

Vandeninė dispersija, kurios sudėtyje esantis:

| — | silicio karbidas sudaro 76 % (± 0,5 %) masės (CAS RN 409-21-2), |
| --- | --- |

—

silicio karbidas sudaro 76 % (± 0,5 %) masės (CAS RN 409-21-2),

| — | aliuminio oksidas sudaro 4,6 % (± 0,05 %) masės(CAS RN 1344-28-1) ir |
| --- | --- |

—

aliuminio oksidas sudaro 4,6 % (± 0,05 %) masės(CAS RN 1344-28-1) ir

| — | itrio oksidas sudaro 2,4 % (± 0,05 %) masės(CAS RN 1314-36-9) |
| --- | --- |

—

itrio oksidas sudaro 2,4 % (± 0,05 %) masės(CAS RN 1314-36-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

27

Preparatas, kurį sudaro 2,4,7,9-tetrametildek-5-in-4,7-diolio ir propan-2-olio mišinys

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Preparatas, kurio sudėtyje esantis:

| — | α-4-(2-cian-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilenas) sudaro 85 % arba daugiau, bet ne mažiau kaip 95 % masės ir |
| --- | --- |

—

α-4-(2-cian-2-butoksikarbonil)vinil-2-metoksi-fenil-ω-hidroksiheksa(oksietilenas) sudaro 85 % arba daugiau, bet ne mažiau kaip 95 % masės ir

| — | polioksietileno (20) sorbitano monopalmitatas sudaro 5 % arba daugiau, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
| --- | --- |

—

polioksietileno (20) sorbitano monopalmitatas sudaro 5 % arba daugiau, bet ne daugiau kaip 15 % masės

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

29

Preparatas, kurio didžiausią dalį sudaro γ-butirolaktonas ir ketvirtinės amonio druskos, skirtas gaminti elektrolitinius kondensatorius (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

30

Hidroksietilintas 2,4,7,9-tetrametildec-5-in-4,7-diolis

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

31

Dietilmetoksiboranas (CAS RN 7397-46-8), ištirpintas tetrahidrofurane

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

32

Mišinys, kurio sudėtyje yra:

| — | cirkonio bazinis karbonato (CAS RN 57219-64-4) ir |
| --- | --- |

—

cirkonio bazinis karbonato (CAS RN 57219-64-4) ir

| — | cerio karbonato(CAS RN 537-01-9) |
| --- | --- |

—

cerio karbonato(CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

33

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | trioktilfosfino oksido (CAS RN 78-50-2), |
| --- | --- |

—

trioktilfosfino oksido (CAS RN 78-50-2),

| — | dioktilheksilfosfino oksido (CAS RN 31160-66-4), |
| --- | --- |

—

dioktilheksilfosfino oksido (CAS RN 31160-66-4),

| — | oktilheksilfosfino oksido (CAS RN 31160-64-2) ir |
| --- | --- |

—

oktilheksilfosfino oksido (CAS RN 31160-64-2) ir

| — | triheksilfosfino oksido (CAS RN 9084-48-8) |
| --- | --- |

—

triheksilfosfino oksido (CAS RN 9084-48-8)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

35

Mišinys, kurį sudaro:

| — | 3,3-bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalidas (CAS RN 50292-95-0) ir |
| --- | --- |

—

3,3-bis(2-metil-1-oktil-1H-indol-3-il)ftalidas (CAS RN 50292-95-0) ir

| — | etil-6′-(dietilamino)-3-okso-spiro-[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-2′-karboksilatas (CAS RN 154306-60-2) |
| --- | --- |

—

etil-6′-(dietilamino)-3-okso-spiro-[izobenzofuran-1(3H),9′-[9H]ksanten]-2′-karboksilatas (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

36

Preparatas, daugiausia sudarytas iš 2,5,8,11-tetrametil-6-dodecin-5,8-diol etoksilato (CAS RN 169117-72-0)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

37

Skystųjų kristalų mišinys, naudojamas vaizduokliams gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

38

Preparatas, daugiausia sudarytas iš alkilkarbonato, kurio sudėtyje yra ir UV spindulių absorbento, naudojamas akinių lęšiams gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

39

2-hidroksietilmetakrilato ir boro rūgšties glicerolio esterio mišinys, kurio sudėtyje esantis 2-hidroksietilmetakrilatas sudaro ne mažiau kaip 40 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės, o boro rūgšties glicerolio esteris ne mažiau kaip 40 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

40

Azelaino rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 75 %, bet ne didesnis kaip 85 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

41

Preparatas, kurį sudaro:

| — | dipropilenglikolis, |
| --- | --- |

—

dipropilenglikolis,

| — | tripropilenglikolis, |
| --- | --- |

—

tripropilenglikolis,

| — | tetrapropilenglikolis ir |
| --- | --- |

—

tetrapropilenglikolis ir

| — | pentapropilenglikolis |
| --- | --- |

—

pentapropilenglikolis

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

42

Metalų oksidų mišinys, miltelių pavidalo, turintis masės dalimis:

| — | ne mažiau kaip 5 % bario, neodimio arba magnio ir ne mažiau kaip 15 % titano, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 % bario, neodimio arba magnio ir ne mažiau kaip 15 % titano,

| — | arba ne mažiau kaip 30 % švino ir ne mažiau kaip 5 % niobio, |
| --- | --- |

—

arba ne mažiau kaip 30 % švino ir ne mažiau kaip 5 % niobio,

skirtas dielektrikų plėvelėms gaminti arba naudojamas kaip dielektrinė medžiaga gaminant daugiasluoksnius keraminius kondensatorius (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

43

Nikelio hidroksidas, legiruotas ne mažesniu kaip 12 %, bet ne didesniu kaip 18 % masės cinko hidroksido ir kobalto hidroksido kiekiu, naudojamas teigiamiems akumuliatorių elektrodams gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

44

Ne miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 75 % masės sterolių, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 75 % masės sterolių,

| — | ne daugiau kaip 25 % masės stanolių, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 25 % masės stanolių,

skirtas stanolių/sterolių arba stanolių/sterolių esterių gamybai (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

45

Preparatai, kurių didžiausią dalį sudaro etilenglikolis ir:

| — | dietilenglikolis, dodekandirūgštis ir amoniakinis vanduo, |
| --- | --- |

—

dietilenglikolis, dodekandirūgštis ir amoniakinis vanduo,

| — | arba N,N-dimetilformamidas, |
| --- | --- |

—

arba N,N-dimetilformamidas,

| — | arba γ-butirolaktonas, |
| --- | --- |

—

arba γ-butirolaktonas,

| — | arba silicio oksidas, |
| --- | --- |

—

arba silicio oksidas,

| — | arba amonio-vandenilio azelatas, |
| --- | --- |

—

arba amonio-vandenilio azelatas,

| — | arba amonio-vandenilio azelatas ir silicio oksidas, |
| --- | --- |

—

arba amonio-vandenilio azelatas ir silicio oksidas,

| — | arba dodekandirūgštis, amoniakinis vanduo ir silicio oksidas, |
| --- | --- |

—

arba dodekandirūgštis, amoniakinis vanduo ir silicio oksidas,

skirti gaminti elektrolitinius kondensatorius (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

47

Platinos oksidas (CAS RN 12035-82-4) ant akyto aliuminio oksido nešiklio (CAS RN 1344-28-1), kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 1 % masės platinos ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 1 % masės platinos ir

| — | ne mažiau kaip 0,5 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės etilaliuminio dichlorido (CAS RN 563-43-9) |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 0,5 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės etilaliuminio dichlorido (CAS RN 563-43-9)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

49

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | C,C′-azodi(formamido) (CAS RN 123-77-3), |
| --- | --- |

—

C,C′-azodi(formamido) (CAS RN 123-77-3),

| — | magnio oksido (CAS RN 1309-48-4) ir |
| --- | --- |

—

magnio oksido (CAS RN 1309-48-4) ir

| — | cinko bis(p-toluensulfinato) (CAS RN 24345-02-6), |
| --- | --- |

—

cinko bis(p-toluensulfinato) (CAS RN 24345-02-6),

kuriame dujos iš C,C′-azodi(formamido) susiformuoja esant 135 °C temperatūrai

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

50

Miltelių mišinys, kuriame pagal masę yra:

| — | ne mažiau kaip 85 % cinko diakrilato (CAS RN 14643-87-9) |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 85 % cinko diakrilato (CAS RN 14643-87-9)

| — | ir ne daugiau kaip 5 % 2,6-di-tret-butil-a-dimetilamino-p-krezolio (CAS RN 88-27-7) |
| --- | --- |

—

ir ne daugiau kaip 5 % 2,6-di-tret-butil-a-dimetilamino-p-krezolio (CAS RN 88-27-7)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

51

Dietilenglikolio propilenglikolio trietanolamino titanato kompleksai (CAS RN 68784-48-5), ištirpinti dietilenglikolyje (CAS RN 111-46-6)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

52

Poli(tetrametileno glikolio) bi[(2-benzoil-fenoksi)acetatas] su vidutine mažiau kaip 5 monomero grandžių ilgio polimero grandine

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

53

Poli(etilenglikolio) bi(p-dimetil)aminobenzoatas su vidutine mažiau kaip 5 monomero grandžių ilgio polimero grandine

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

54

2-Hidroksibenznitrilas N,N-dimetilformamido tirpale, kurio sudėtyje 2-hidroksibenznitrilas sudaro ne mažiau kaip 45 %, bet ne daugiau kaip 55 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

55

Preparatas, kurį sudaro:

| — | 50 % (± 2 %) masės bis-alkoksilinto etilo acetoacetato aliuminio jonų chelatų, |
| --- | --- |

—

50 % (± 2 %) masės bis-alkoksilinto etilo acetoacetato aliuminio jonų chelatų,

| — | ištirpintų rašalo aliejuje (baltajame, mineraliniame) |
| --- | --- |

—

ištirpintų rašalo aliejuje (baltajame, mineraliniame)

kurio virimo temperatūra ne žemesnė kaip 160 °C, bet ne aukštesnė kaip 180 °C

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

56

Kalio tret-butanoliatas (CAS RN 865-47-4), ištirpintas tetrahidrofurane

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

58

N2-[1-(S)-Etoksikarbonil-3-fenilpropil]-N6-trifluoracetil-L-lizil-N2-karboksianhidrido 37 % tirpalas dichlormetane

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

59

3′,4′,5′-Trifluorbifenil-2-amino tirpalas toluene, kurio sudėtyje 3′,4′,5′-trifluorbifenil-2-aminas sudaro ne mažiau kaip 80 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

60

α-fenoksikarbonil-ω-fenoksipoli[oksi(2,6-dibrom-1,4-fenilen)izopropiliden (3,5-dibrom-1,4-fenilen)oksikarbonilas]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

62

Lydyta magnezija, kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 15 % masės dichromo trioksido

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

64

Aliuminio-natrio silikatas, rutuliukų, kurių skersmuo:

| — | ne mažesnis kaip 1,6 mm, bet ne didesnis kaip 3,4 mm, |
| --- | --- |

—

ne mažesnis kaip 1,6 mm, bet ne didesnis kaip 3,4 mm,

| — | arba ne mažesnis kaip 4 mm, bet ne didesnis kaip 6 mm, pavidalo |
| --- | --- |

—

arba ne mažesnis kaip 4 mm, bet ne didesnis kaip 6 mm, pavidalo

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

65

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 89 %, bet ne daugiau kaip 98,9 % masės 1,2,3-trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitolio, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 89 %, bet ne daugiau kaip 98,9 % masės 1,2,3-trideoksi-4,6:5,7-bis-O-[(4-propilfenil)metilen]-nonitolio,

| — | ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 1 % masės dažiklių, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 1 % masės dažiklių,

| — | ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės sudaro fluoropolimerų |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės sudaro fluoropolimerų

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

66

Pirminių tret-alkilaminų mišinys

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

78

Fitosterolių mišinys iš medienos ir medienos alyvų (talo alyvos), miltelių, kurių dalelės ne didesnės kaip 300 μm, pavidalo, ir kurio sudėtyje:

| — | sitosterolis sudaro ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės, |
| --- | --- |

—

sitosterolis sudaro ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės,

| — | kampesterolis sudaro ne daugiau kaip 15 % masės, |
| --- | --- |

—

kampesterolis sudaro ne daugiau kaip 15 % masės,

| — | stigmasteolis sudaro ne daugiau kaip 5 % masės, |
| --- | --- |

—

stigmasteolis sudaro ne daugiau kaip 5 % masės,

| — | betasitostanolis sudaro ne daugiau kaip 15 % masės |
| --- | --- |

—

betasitostanolis sudaro ne daugiau kaip 15 % masės

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

79

80 % (± 10 %) 1-[2-(2-aminobutoksi)etoksi]but-2-ilamino ir 20 % (± 10 %) 1-({[2-(2-aminobutoksi)etoksi]metil} propoksi)but-2-ilamino mišinys

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

82

α-(2,4,6-tribromfenil)-ω-(2,4,6-tribromfenoksi)poli[oksi(2,6-dibrom-l,4-fenilen) izopropiliden(3,5-dibrom-l,4-fenilen)oksikarbonilas]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

84

Reakcijos produktas, kurio sudėtyje yra (masės dalimis):

| — | ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 40 % molibdeno oksido, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 40 % molibdeno oksido,

| — | ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 50 % nikelio oksido, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 50 % nikelio oksido,

| — | ne mažiau kaip 30 %, bet ne daugiau kaip 70 % volframo oksido |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 30 %, bet ne daugiau kaip 70 % volframo oksido

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

87

Pasta, kurios sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 75 %, bet ne daugiau kaip 85 % masės vario, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 75 %, bet ne daugiau kaip 85 % masės vario,

| — | neorganinių oksidų, |
| --- | --- |

—

neorganinių oksidų,

| — | etilceliuliozės ir |
| --- | --- |

—

etilceliuliozės ir

| — | tirpiklio |
| --- | --- |

—

tirpiklio

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

88

Oligomerinis reakcijos produktas, kurio sudėtyje yra bis(4-hidroksifenil) sulfono ir 1,1′-oksibis(2-chloretano)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

89

Tetrafluoretileno oligomeras, turintis tetrafluorjodetilio galines grupes

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

90

Lydyto aliumosilikato, kurio sudėtyje yra 65–80 % amorfinio aliumosilikato, turinčio tokias savybes:

| — | lydymosi temperatūra yra 1 600 °C–1 800 °C, |
| --- | --- |

—

lydymosi temperatūra yra 1 600 °C–1 800 °C,

| — | tankis–0,6 - 0,8 g/cm3, tuščiavidurės sferos, |
| --- | --- |

—

tankis–0,6 - 0,8 g/cm3, tuščiavidurės sferos,

naudojamos gaminant variklinių transporto priemonių dalelių filtrus (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

92

Preparatas, kurio sudėtyje yra 2,4,7,9-tetrametildeka-5-ino-4,7-diolio ir silicio dioksido

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

94

Silicio dioksido dalelės su kovalentiškai prijungtais organiniais junginiais, skirtos didelio efektyvumo skysčių chromatografijos (HPLC) kolonėlėms ir mėginių paruošimo kasetėms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

95

Dribsnių ir žirnelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 80 % masės sterolio ir ne daugiau kaip 4 % masės stanolio

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

97

Preparatai, kurių sudėtyje esantis ličio fluorfosfatas sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės, arba ličio perchloratas sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės organinių tirpiklių mišinyje

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

20

29

Riebalų rūgščių metilo esterių mišinys, kurį pagal mase sudaro bent:

| — | ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 75 % C12, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 75 % C12,

| — | ne mažiau kaip 21 %, bet ne daugiau kaip 28 % C14, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 21 %, bet ne daugiau kaip 28 % C14,

| — | ne mažiau kaip 4 %, bet ne daugiau kaip 8 % C16, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 4 %, bet ne daugiau kaip 8 % C16,

skirtas naudoti gaminant ploviklius ir buitinius valiklius bei asmens higienos produktus (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

30

39

Riebalų rūgščių metilo esterių mišinys, kurį pagal masesudaro bent:

| — | ne mažiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 58 % C8 |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 58 % C8

| — | ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 50 % C10, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 50 % C10,

skirtas naudoti gaminant žemės ūkio chemijos produktus, gyvūnų pašaro ir žmonių maisto ingredientus, tepalų, tirpiklių, žibalo priedus ir uždegimo skysčių sudedamąsias dalis (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

40

49

Riebalų rūgščių metilo esterių mišinys, kurį pagal mase sudaro bent:

| — | ne mažiau kaip 15 %, bet ne daugiau kaip 32 % C16 |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 15 %, bet ne daugiau kaip 32 % C16

| — | ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 85 % C18, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 85 % C18,

skirtas naudoti gaminant ploviklius ir buitinius valiklius bei asmens higienos produktus, žemės ūkio chemijos produktus, gyvūnų pašaro ir žmonių maisto ingredientus, tepalų, tirpiklių, žibalo priedus ir uždegimo skysčių sudedamąsias dalis (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

20

Polietilenas, granulių pavidalo, kurio savitasis sunkis 0,925 (± 0,0015), lydalo indeksas 0,3 g/10 min (± 0,05 g/10 min), skirtas gaminti pūstoms plėvelėms, kurių drumstumo vertė ne didesnė kaip 6 % ir pailgėjimas plyštant (MD/TD) 210/340 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

30

Polietileno granulės, kurių sudėtyje varis sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės

0 %

31.12.2016

ex 3901 20 90

10

Polietilenas, vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6 b pastaboje, kurio savitasis sunkis ne mažesnis kaip 0,945, bet ne didesnis kaip 0,985, skirtas gaminti plėveles spausdinimo mašinėlių juostelėms arba panašioms juostelėms (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 20 90

20

Polietilenas, turintis ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 45 % masės žėručio

0 %

31.12.2018

ex 3901 30 00

80

Etileno ir vinilacetato kopolimeras,

| — | kurio sudėtyje vinilacetatas sudaro ne mažiau kaip 27,8 %, bet ne daugiau kaip 29,3 % masės |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje vinilacetatas sudaro ne mažiau kaip 27,8 %, bet ne daugiau kaip 29,3 % masės

| — | kurio lydalo indeksas ne mažesnis kaip 22 g per 10 min, bet ne didesnis kaip 28 g per 10 min |
| --- | --- |

—

kurio lydalo indeksas ne mažesnis kaip 22 g per 10 min, bet ne didesnis kaip 28 g per 10 min

| — | kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 mg/kg vinilacetato monomero |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 mg/kg vinilacetato monomero

0 %

31.12.2015

ex 3901 30 00

82

Etileno ir vinilacetato kopolimeras,

| — | kurio sudėtyje vinilacetatas sudaro ne mažiau kaip 9,8 %, bet ne daugiau kaip 10,8 % masės |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje vinilacetatas sudaro ne mažiau kaip 9,8 %, bet ne daugiau kaip 10,8 % masės

| — | kurio lydalo indeksas ne mažesnis kaip 2,5 g per 10 min, bet ne didesnis kaip 3,5 g per 10 min |
| --- | --- |

—

kurio lydalo indeksas ne mažesnis kaip 2,5 g per 10 min, bet ne didesnis kaip 3,5 g per 10 min

| — | kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 mg/kg vinilacetato monomero |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 mg/kg vinilacetato monomero

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

80

Granuliuotas etileno ir okteno blokinis kopolimeras, kurio:

| — | savitasis sunkis ne mažesnis kaip 0,862, bet ne didesnis kaip 0,865, |
| --- | --- |

—

savitasis sunkis ne mažesnis kaip 0,862, bet ne didesnis kaip 0,865,

| — | tąsumas ne mažesnis kaip 200 % pradinio ilgio, |
| --- | --- |

—

tąsumas ne mažesnis kaip 200 % pradinio ilgio,

| — | histerezė yra 50 %(± 10 %), |
| --- | --- |

—

histerezė yra 50 %(± 10 %),

| — | liekamoji deformacija ne didesnė kaip 20 %, |
| --- | --- |

—

liekamoji deformacija ne didesnė kaip 20 %,

naudojamas kūdikių vystyklų įklotams gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

82

Etileno ir metakrilo rūgšties kopolimeras

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

91

Jonomero derva, sudaryta iš etileno ir metakrilo rūgšties kopolimero druskos

4 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

92

Chlorsulfonintas polietilenas

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

93

Etileno, vinilacetato ir anglies monoksido kopolimeras, skirtas naudoti kaip plastifikatorius gaminant stogo dangos lakštus (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

94

Polistireno ir etileno-butileno kopolimero A-B blokinio kopolimero ir polistireno, etileno-butileno kopolimero ir polistireno A-B-A blokinio kopolimero mišiniai, kurių sudėtyje esantis stirenas sudaro ne daugiau kaip 35 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

97

Chlorintas polietilenas, turintis miltelių pavidalą

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

10

Polipropilenas be plastifikatoriaus ir turintis ne daugiau kaip:

| — | 7 mg/kg aliuminio, |
| --- | --- |

—

7 mg/kg aliuminio,

| — | 2 mg/kg geležies, |
| --- | --- |

—

2 mg/kg geležies,

| — | 1 mg/kg magnio, |
| --- | --- |

—

1 mg/kg magnio,

| — | 8 mg/kg chlorido |
| --- | --- |

—

8 mg/kg chlorido

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

20

Polipropilenas be plastifikatoriaus, kurio:

| — | lydymosi temperatūra didesnė kaip 150 °C (nustatyta ASTM D 3 417 metodu), |
| --- | --- |

—

lydymosi temperatūra didesnė kaip 150 °C (nustatyta ASTM D 3 417 metodu),

| — | lydymosi šiluma ne mažesnė kaip 15 J/g, bet ne didesnė kaip 70 J/g, |
| --- | --- |

—

lydymosi šiluma ne mažesnė kaip 15 J/g, bet ne didesnė kaip 70 J/g,

| — | pailgėjimas plyštant ne mažiau kaip 1 000 % (nustatytas ASTM D 638 metodu), |
| --- | --- |

—

pailgėjimas plyštant ne mažiau kaip 1 000 % (nustatytas ASTM D 638 metodu),

| — | tamprumo modulis ne mažesnis kaip 69 MPa, bet ne didesnis kaip 379 MPa (nustatytas ASTM D 638 metodu) |
| --- | --- |

—

tamprumo modulis ne mažesnis kaip 69 MPa, bet ne didesnis kaip 379 MPa (nustatytas ASTM D 638 metodu)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

30

Polipropilenas, turintis ne daugiau kaip 1 mg/kg aliuminio, 0,05 mg/kg geležies, 1 mg/kg magnio ir 1 mg/kg chlorido, skirtas gaminti vienkarčius kontaktinius lęšius (1)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

40

Polipropilenas, kurio sudėtyje nėra plastifikatorių ir kurio:

| — | tempiamasis stiprisyra 32–60 MPa (nustatytas ASTM D638 metodu); |
| --- | --- |

—

tempiamasis stiprisyra 32–60 MPa (nustatytas ASTM D638 metodu);

| — | lenkiamasis stiprisyra 50–90 MPa (nustatytas ASTM D790 metodu); |
| --- | --- |

—

lenkiamasis stiprisyra 50–90 MPa (nustatytas ASTM D790 metodu);

| — | lydalo takumo rodiklis (MFR)esant 230 °C temperatūrai ir 2,16 kgsvoriui yra 5–15 g/10 min (nustatytas ASTM D1238 metodu); |
| --- | --- |

—

lydalo takumo rodiklis (MFR)esant 230 °C temperatūrai ir 2,16 kgsvoriui yra 5–15 g/10 min (nustatytas ASTM D1238 metodu);

| — | sudėtyje esantis polipropilenas sudaro ne mažiau kaip 40 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės, |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis polipropilenas sudaro ne mažiau kaip 40 %, bet ne daugiau kaip 80 % masės,

| — | sudėtyje esantis stiklo puoštas sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės, |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis stiklo puoštas sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės,

| — | sudėtyje esantis žėrutis sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis žėrutis sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3902 10 00

50

Stambiamolekulinis izotaktinis polipropilenas, dažytas arba nedažytas, skirtas naudoti plastikinių oro gaiviklių dalių gamyboje, kurio:

| — | tankis ne mažesnis kaip 0,880 g/cm3, tačiau ne didesnis kaip 0,913 g/cm3 (nustatyta ASTM D 1505 bandymų metodu), |
| --- | --- |

—

tankis ne mažesnis kaip 0,880 g/cm3, tačiau ne didesnis kaip 0,913 g/cm3 (nustatyta ASTM D 1505 bandymų metodu),

| — | tempiamasis stipris pagal takumo ribą ne mažesnis kaip 350 kg/cm2, tačiau ne didesnis kaip 390 kg/cm2 (nustatyta ASTM D 638 bandymų metodu), |
| --- | --- |

—

tempiamasis stipris pagal takumo ribą ne mažesnis kaip 350 kg/cm2, tačiau ne didesnis kaip 390 kg/cm2 (nustatyta ASTM D 638 bandymų metodu),

| — | šilumos nuokrypio temperatūra ne mažesnė kaip 135 °C esant 0,45 MPa apkrovai (nustatyta ASTM 648 bandymų metodu) (1) |
| --- | --- |

—

šilumos nuokrypio temperatūra ne mažesnė kaip 135 °C esant 0,45 MPa apkrovai (nustatyta ASTM 648 bandymų metodu) (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 20 00

10

Polizobutilenas, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) ne mažesnė kaip 700, bet ne didesnė kaip 800

0 %

31.12.2018

ex 3902 20 00

20

Hidrintas poliizobutenas, skysčio pavidalo

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

91

Polistireno ir etileno-propileno kopolimero A-B blokinis kopolimeras, kurio sudėtyje ne daugiau kaip 40 % masės stireno, vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6b pastaboje

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

95

A-B-A blokinis kopolimeras sudarytas iš:

| — | propileno ir etileno kopolimero ir |
| --- | --- |

—

propileno ir etileno kopolimero ir

| — | 21 % (± 3 %) masės polistireno |
| --- | --- |

—

21 % (± 3 %) masės polistireno

0 %

31.12.2016

ex 3902 30 00

97

Skystas etileno-propileno kopolimeras, kurio:

| — | pliūpsnio temperatūra ne mažesnė kaip 250 °C, |
| --- | --- |

—

pliūpsnio temperatūra ne mažesnė kaip 250 °C,

| — | klampos skaičius ne mažesnis kaip 150, |
| --- | --- |

—

klampos skaičius ne mažesnis kaip 150,

| — | vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) ne mažesnė kaip 650 |
| --- | --- |

—

vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) ne mažesnė kaip 650

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

52

Amorfinės būsenos poli-alfa-alkeno kopolimero mišinys iš poli(propen-ko-1-buteno) ir angliavandenilio naftos dervos

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

55

Polistireno, poliizobutileno ir polistireno A-B-A blokinio kopolimero sistemos termoplastinis elastomeras, kurio sudėtyje polistirenas sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 35 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

60

Nehidrinta 100 % alifatinė derva (polimeras), turinti tokias savybes:

| — | skysta kambario temperatūroje |
| --- | --- |

—

skysta kambario temperatūroje

| — | gauta alkenų monomerų C-5 katijoninės polimerizacijos būdu |
| --- | --- |

—

gauta alkenų monomerų C-5 katijoninės polimerizacijos būdu

| — | vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 370 (± 50) |
| --- | --- |

—

vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 370 (± 50)

| — | vidutinė molekulinė masė (Mw) yra 500 (± 100) |
| --- | --- |

—

vidutinė molekulinė masė (Mw) yra 500 (± 100)

0 %

31.12.2014

ex 3902 90 90

84

Granuliuotas hidrinto stireno blokinio kopolimero, polietileno vaško ir klijingos dervos mišinys, kurio sudėtyje:

| — | stireno blokinis kopolimeras sudaro 70 %(± 5 %) masės, |
| --- | --- |

—

stireno blokinis kopolimeras sudaro 70 %(± 5 %) masės,

| — | polietileno vaškas sudaro15 %(± 5 %) masės, |
| --- | --- |

—

polietileno vaškas sudaro15 %(± 5 %) masės,

| — | klijinga derva sudaro 15 %(± 5 %) masės |
| --- | --- |

—

klijinga derva sudaro 15 %(± 5 %) masės

ir kurio fizinės savybės yra tokios:

| — | tąsumas ne mažesnis kaip 200 % pradinio ilgio, |
| --- | --- |

—

tąsumas ne mažesnis kaip 200 % pradinio ilgio,

| — | histerezė yra 50 % (± 10 %), |
| --- | --- |

—

histerezė yra 50 % (± 10 %),

| — | liekamoji deformacija ne didesnė kaip 20 %, |
| --- | --- |

—

liekamoji deformacija ne didesnė kaip 20 %,

naudojamas kūdikių vystyklams ir vystyklų įklotams gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 90 90

92

4-metilpent-1-eno polimerai

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

93

Sintetinis poli-alfa-olefinas, kurio klampumas ne mažesnis kaip 38 x 10-6m2s-1 (38 centistoksai) esant 100 °C temperatūrai (nustatyta ASTM D 445 metodu)

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

98

Sintetinis poli-alfa-alkenas, kurio klampumas 100 °C temperatūroje (matuojant pagal ASTM D 445 metodą) svyruoja nuo 3 iki 9 centistoksų, gaminamas polimerizuojant dodeceno ir tetradeceno mišinį ir kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 40 % tetradeceno

0 %

31.12.2016

ex 3903 11 00

10

Balti plėtriojo polistireno rutuliukai, kurių šiluminis laidis esant 14,0 kg/m3 (± 1,5 kg/m3) tankiui yra ne didesnis kaip 0,034 W/mK ir kurių sudėtyje yra 50 % perdirbtos medžiagos

0 %

31.12.2018

ex 3903 19 00

30

Kristalinis polistirenas, kurio lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 268 °C, bet ne aukštesnė kaip 272 °C, ir kietėjimo temperatūra ne žemesnė kaip 232 °C, bet ne aukštesnė kaip 242 °C, turintis arba neturintis priedų ir užpildų

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

10

Butadieno-stireno kopolimero granulės, kurių:

| — | savitasis sunkis 1,05 (± 0,02), |
| --- | --- |

—

savitasis sunkis 1,05 (± 0,02),

| — | lydalo indeksas esant 200 °C temperatūrai ir 5 kg svoriui – 13 g/10 min (± 1 g/10 min) |
| --- | --- |

—

lydalo indeksas esant 200 °C temperatūrai ir 5 kg svoriui – 13 g/10 min (± 1 g/10 min)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

15

Miltelių pavidalo sauso rašalo ar dažiųjų miltelių mišinys, kurį sudaro stireno, n-butilo akrilato, n-butilo metakrilato, metakrilo rūgšties kopolimeras ir poliolefino vaškas, skirtas naudoti kaip ryškalas gaminant faksų, kompiuterių spausdintuvų ar kopijuoklių dažų kasetes (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

20

Miltelių pavidalo sauso rašalo ar dažų mišinys, kurį sudaro stireno, n-butilo akrilato, n-butilo metakrilato kopolimeras ir poliolefino vaškas, skirtas naudoti kaip ryškalas gaminant faksų, kompiuterių spausdintuvų ar kopijuoklių dažų kasete (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

25

Miltelių pavidalo sauso rašalo ar dažiųjų miltelių mišinys, kurį sudaro stireno, n-butilo akrilato, metakrilo rūgšties kopolimeras ir poliolefino vaškas, skirtas naudoti kaip ryškalas gaminant faksų, kompiuterių spausdintuvų ar kopijuoklių dažų kasetes (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

30

Butadieno-stireno kopolimero grūdeliai arba granulės, kurių lydymosi temperatūra 85 °C (± 5 °C) ir kurių sudėtyje:

| — | tris(tribromfenilo) triazinas sudaro ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 4 %, |
| --- | --- |

—

tris(tribromfenilo) triazinas sudaro ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 4 %,

| — | etan-1,2-bis(pentabromfenilas) sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės, |
| --- | --- |

—

etan-1,2-bis(pentabromfenilas) sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 10 % masės,

| — | stibio trioksidas sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės |
| --- | --- |

—

stibio trioksidas sudaro ne mažiau kaip 3 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

35

43

Stireno ir α-metilstireno kopolimeras, kurio minkštėjimo temperatūra didesnė kaip 113° C

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

40

50

Stireno kopolimeras su α-metilstirenu ir akrilo rūgštimi, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) ne mažesnė kaip 500, bet ne didesnė kaip 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

50

Kristalinis stireno ir p-metilstireno kopolimeras:

| — | kurio lydymosi temperatūra ne mažesnė kaip 240 °C, tačiau ne didesnė kaip 260 °C, |
| --- | --- |

—

kurio lydymosi temperatūra ne mažesnė kaip 240 °C, tačiau ne didesnė kaip 260 °C,

| — | kurio sudėtyje p-metilstirenas sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje p-metilstirenas sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės

0 %

31.12.2015

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

60

60

Stireno ir maleino rūgšties anhidrido kopolimeras, iš dalies esterintas arba visiškai chemiškai modifikuotas, kurio vidutinė molekulinė masė (Mn) ne didesnė kaip 4 500, dribsnių arba miltelių pavidalo

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

75

Stireno ir vinilo pirolidono kopolimeras, kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 1 % masės natrio dodecilsulfato, vandeninės emulsijos pavidalu, skirtas 3305 20 00 subpozicijoje klasifikuojamų prekių arba 3305 90 subpozicijoje klasifikuojamų plaukų dažų gamybai (1)

0 %

31.12.2014

ex 3903 90 90

80

Stireno ir divinilbenzeno kopolimero granulės, kurių minimalus diametras yra 150 μm, o maksimalus 800 μm, ir kurių sudėtyje:

| — | stirenas sudaro ne mažiau kaip 65 % masės, |
| --- | --- |

—

stirenas sudaro ne mažiau kaip 65 % masės,

| — | divinilbenzenas |
| --- | --- |

—

divinilbenzenas

sudaro ne mažiau kaip 25 % masės, skirtos jonitinių dervų gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

86

Mišinys, kurio sudėtyje:

| — | stireno polimerai sudaro ne mažiau kaip 45 %, bet ne daugiau kaip 65 % masės; |
| --- | --- |

—

stireno polimerai sudaro ne mažiau kaip 45 %, bet ne daugiau kaip 65 % masės;

| — | polifenileneteris sudaro ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 45 % masės; |
| --- | --- |

—

polifenileneteris sudaro ne mažiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 45 % masės;

| — | kiti priedai sudaro ne daugiau kaip 10 % masės, |
| --- | --- |

—

kiti priedai sudaro ne daugiau kaip 10 % masės,

ir kuriam būdingas vienas ar keli šie specialieji spalviniųžai efektai:

| — | metalo ar perlamutro su matoma kampine metamerija, pasireiškiančia dėl ne mažesnio kaip 0,3 % dribsnių psvidalo pigmento; |
| --- | --- |

—

metalo ar perlamutro su matoma kampine metamerija, pasireiškiančia dėl ne mažesnio kaip 0,3 % dribsnių psvidalo pigmento;

| — | fluorescencijos, kai sugeriant ultravioletinę spinduliuotę skleidžiama šviesa; |
| --- | --- |

—

fluorescencijos, kai sugeriant ultravioletinę spinduliuotę skleidžiama šviesa;

| — | ryškiai baltas, apibūdinamas pagal CIELab spalvų skalę taip: L*– ne mažiau kaip 92, b* – ne daugiau kaip 2, o a* – nuo –5 iki 7 |
| --- | --- |

—

ryškiai baltas, apibūdinamas pagal CIELab spalvų skalę taip: L*– ne mažiau kaip 92, b* – ne daugiau kaip 2, o a* – nuo –5 iki 7

0 %

31.12.2018

ex 3904 10 00

20

Polivinilchlorido milteliai, nesumaišyti su jokiomis kitomis medžiagomis, su vinilacetato monomerais, kurių:

| — | polimerizacijos laipsnis yra 1 000 (± 300) monomero vienetų, |
| --- | --- |

—

polimerizacijos laipsnis yra 1 000 (± 300) monomero vienetų,

| — | šilumos perdavimo koeficientas (K vertė) yra ne mažesnis kaip 60, bet ne didesnis kaip 70, |
| --- | --- |

—

šilumos perdavimo koeficientas (K vertė) yra ne mažesnis kaip 60, bet ne didesnis kaip 70,

| — | tūrinis tankis mažesnis kaip 2,00 % masės, |
| --- | --- |

—

tūrinis tankis mažesnis kaip 2,00 % masės,

| — | frakcija, neišsijojama per 120 μm akučių sietą, ne didesnė kaip 1 % masės, |
| --- | --- |

—

frakcija, neišsijojama per 120 μm akučių sietą, ne didesnė kaip 1 % masės,

naudojami baterijų skirtuvams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

20

Vinilchlorido kopolimeras su vinilacetatu ir maleino rūgštimi, kurio sudėtyje:

| — | vinilchloridas sudaro ne mažiau kaip 80,5 % ir ne daugiau kaip 81,5 % masės, |
| --- | --- |

—

vinilchloridas sudaro ne mažiau kaip 80,5 % ir ne daugiau kaip 81,5 % masės,

| — | vinilacetatas sudaro ne mažiau kaip 16,5 % ir ne daugiau kaip 17,5 % masės, o |
| --- | --- |

—

vinilacetatas sudaro ne mažiau kaip 16,5 % ir ne daugiau kaip 17,5 % masės, o

| — | maleino rūgšis sudaro ne mažiau kaip 1,5 % ir ne daugiau kaip 2,5 % masės, |
| --- | --- |

—

maleino rūgšis sudaro ne mažiau kaip 1,5 % ir ne daugiau kaip 2,5 % masės,

naudojamas atliekant terminį plastiko ir plieno substrato sandarinimą, skirtas naudoti pramonėje (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

ex 3904 40 00

30

91

Vinilchlorido kopolimeras su vinilacetatu ir vinilo alkoholiu, kurio sudėtyje esančio:

| — | vinilchlorido yra ne mažiau kaip 87 %, bet ne daugiau kaip 92 %masės, |
| --- | --- |

—

vinilchlorido yra ne mažiau kaip 87 %, bet ne daugiau kaip 92 %masės,

| — | vinilacetato yra ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 9 % masės ir |
| --- | --- |

—

vinilacetato yra ne mažiau kaip 2 %, bet ne daugiau kaip 9 % masės ir

| — | vinilo alkoholio yra ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 8 % masės, |
| --- | --- |

—

vinilo alkoholio yra ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 8 % masės,

vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6 a arba b pastabose, skirtas 3215 arba 8523 pozicijų produktus gaminti, arba naudojamas gaminant talpyklų ir uždarymo priemonių, naudojamų maistui ir gėrimams konservuoti, dangas (1)

0 %

31.12.2018

ex 3904 40 00

93

Vinilchlorido ir metilakrilato kopolimeras, kurio sudėtyje 80 % (± 1 %) masės vinilchlorido ir 20 % (± 1 %) metilakrilato, vandeninės emulsijos tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3904 50 90

92

Vinilidenchlorido metakrilato kopolimeras, naudojamas vienagijams siūlams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 61 00

20

Tetrafluoretileno ir trifluor(heptafluorpropoksi)etileno kopolimeras, kurio sudėtyje ne mažiau kaip 3,2 %, bet ne daugiau kaip 4,6 % masės trifluor(heptafluorpropoksi)etileno ir mažiau kaip 1 mg/kg ekstrahuojamų fluorido jonų

0 %

31.12.2018

ex 3904 61 00

30

Miltelių pavidalo politetrafluoretilenas, kurio savitasis paviršius ne mažesnis kaip 8 m2/g, bet ne didesnis kaip 12 m2/g, dalelių pasiskirstymas pagal dydį: mažesnių nei 10 μm - 10 % ir mažesnių nei 35 μm - 90 %, o vidutinis dalelių dydis - 20 μm

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

81

Polivinilidenfluoridas (CAS RN 24937-79-9)

0 %

31.12.2015

ex 3904 69 80

85

Etileno kopolimeras su chlortrifluoretilenu, modifikuotas arba nemodifikuotas heksafluorizobutilenu, miltelių pavidalo, su užpildais arba be jų

0 %

31.12.2017

ex 3904 69 80

93

Etileno kopolimeras su chlortrifluoretilenu, vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6 b pastaboje

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

94

Etileno ir tetrafluoretileno kopolimeras

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

96

Polichlortrifluoretilenas, vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6 a ir b pastabose

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

97

Chlortrifluoretileno ir vinilideno difluorido kopolimeras

0 %

31.12.2018

ex 3905 30 00

10

Klampus preparatas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys yra poli(vinilo alkoholis) (CAS RN 9002-89-5), organinis tirpiklis ir vanduo, skirtas naudoti puslaidininkių gamyboje kaip puslaidininkio plokštelių apsauginė danga (1)

0 %

31.12.2017

ex 3905 91 00

20

Vandenyje tirpus etileno ir vinilo alkoholio kopolimeras (CAS RN 26221-27-2), kuriame monomero etileno masės dalis yra ne didesnė kaip 13 %

0 %

31.12.2017

ex 3905 99 90

92

Vinilpirolidono ir dimetilaminoetilmetakrilato polimeras, kurio sudėtyje ne mažiau kaip 97 %, bet ne daugiau kaip 99 % masės vinilpirolidono, vandeniniame tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

95

Polivinilpirolidonas, alkilintas heksadecilo arba eikozilo grupėmis

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

96

Vinilformalio polimeras, vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6 b pastaboje, kurio vidutinė molekulinė masė (Mw) ne mažesnė kaip 25 000, bet ne didesnė kaip 150 000, ir kurio sudėtyje:

| — | ne mažiau kaip 9,5 %, bet ne daugiau kaip 13 % acetilo grupių, perskaičiuotų į vinilacetatą, ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 9,5 %, bet ne daugiau kaip 13 % acetilo grupių, perskaičiuotų į vinilacetatą, ir

| — | ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 6,5 % hidroksi- grupių, perskaičiuotų į vinilo alkoholį |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 6,5 % hidroksi- grupių, perskaičiuotų į vinilo alkoholį

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

97

Povidono (INN)-jodas (CAS RN 25655-41-8)

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

98

Poli(vinilpirolidonas), dalinai pakeistas triakontilo grupėmis, kurio sudėtyje triakontilo grupė sudaro ne mažiau kaip 78 %, bet ne daugiau kaip 82 % masės

0 %

31.12.2018

3906 90 60

Metilakrilato kopolimeras su etilenu ir monomeru, turinčiu pakaitalu ne galinę karboksigrupę, kurio sudėtyje metilakrilatas sudaro ne mažiau kaip 50 % masės, sumaišytas su sicilio dioksidu arba nesumaišytas

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

10

Akrilo rūgšties polimerizacijos su mažu polinesočiojo monomero kiekiu produktas, skirtas gaminti 3003 arba 3004 pozicijų medikamentams (1)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

15

Šviesai jautri derva, kurios sudėtyje yra modifikuoto akrilato, akrilo monomero, katalizatoriaus (fotoiniciatoriaus) ir stabilizatoriaus

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

27

Stearilo metakrilato, izooktilo akrilato ir akrilo rūgšties kopolimeras, ištirpintas izopropilo palmitate

0 %

31.12.2017

ex 3906 90 90

30

Stireno kopolimeras su hidroksietilmetakrilatu ir 2-etilheksilakrilatu, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) ne mažesnė kaip 500, bet ne didesnė kaip 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

35

Balti 1,2-etandiolio dimetakrilato-metilmetakrilato kopolimero milteliai, kurių dalelės ne didesnės nei 18 μm, netirpūs vandenyje

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

40

Skaidrus akrilo polimeras ne didesnėse kaip 1 kg pakuotėse, neskirtas mažmeninei prekybai, kurio:

| — | klampa 120 °C temperatūroje yra ne didesnė kaip 50 000 Pa·s, kaip nustatyta ASTM D 3835 metodu; |
| --- | --- |

—

klampa 120 °C temperatūroje yra ne didesnė kaip 50 000 Pa·s, kaip nustatyta ASTM D 3835 metodu;

| — | vidutinė molekulinė masė (Mw) yra ne mažesnė kaip 500 000, bet ne didesnė kaip 1 200 000, kaip nustatyta gelchromatografijos metodu; |
| --- | --- |

—

vidutinė molekulinė masė (Mw) yra ne mažesnė kaip 500 000, bet ne didesnė kaip 1 200 000, kaip nustatyta gelchromatografijos metodu;

| — | likutinio monomero koncentracija yra ne didesnė kaip 1 % |
| --- | --- |

—

likutinio monomero koncentracija yra ne didesnė kaip 1 %

0 %

31.12.2015

ex 3906 90 90

41

Polialkilakrilatas su esterio alkilų grandine, kurią sudaro nuo 10 C iki 30 C

0 %

31.12.2014

ex 3906 90 90

45

Akrilnitrilo-butadieno-stireno-metilmetakrilato kopolimero granulės, kurių:

| — | lydymosi temperatūra 96 °C (± 3 °C), |
| --- | --- |

—

lydymosi temperatūra 96 °C (± 3 °C),

| — | savitasis sunkis ne mažesnis kaip 1,03, bet ne didesnis kaip 1,07, ir |
| --- | --- |

—

savitasis sunkis ne mažesnis kaip 1,03, bet ne didesnis kaip 1,07, ir

kurių sudėtyje:

| — | akrilnitrilo-butadieno-stirenas sudaro ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės ir |
| --- | --- |

—

akrilnitrilo-butadieno-stirenas sudaro ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 50 % masės ir

| — | metilmetakrilatas sudaro ne mažiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 75 % masės |
| --- | --- |

—

metilmetakrilatas sudaro ne mažiau kaip 50 %, bet ne daugiau kaip 75 % masės

0 %

31.12.2016

ex 3906 90 90

50

Akrilo rūgšties esterių polimerai, turintys grandinėje vieną arba daugiau iš šių monomerų:

| — | chlormetilvinileterio, |
| --- | --- |

—

chlormetilvinileterio,

| — | chloretilvinileterio, |
| --- | --- |

—

chloretilvinileterio,

| — | chlormetilstireno, |
| --- | --- |

—

chlormetilstireno,

| — | vinilchloracetato, |
| --- | --- |

—

vinilchloracetato,

| — | metakrilo rūgšties, |
| --- | --- |

—

metakrilo rūgšties,

| — | butendiono rūgšties monobutilo esterio, |
| --- | --- |

—

butendiono rūgšties monobutilo esterio,

turintys ne daugiau kaip 5 % masės kiekvieno iš monomerų grandžių vienu iš pavidalų, apibrėžtų 39 skirsnio 6 b pastaboje

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

65

Chemiškai kobaltu modifikuotas polialkilakrilatas, kurio tirpimo temperatūra (Tm) yra 65 °C (± 5 °C), matuojama diferencine skenuojamąja kalorimetrija (DSK)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

80

Polidimetilsiloksan-graft-(poliakrilatai; polimetakrilatai)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

85

Akrilo rūgšties esterių polimerų nevandeninės dispersijos su hidrolizuojančia sililo grupe, viename arba abiejuose polimerų grandinių galuose

0 %

31.12.2014

ex 3907 20 11

10

Poli(etileno oksidas), kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) ne mažesnė kaip 100 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

20

Bis[metoksipoli(etilenglikol)]-maleimidopropionamidas, kuris chemiškai modifikuotas lizinu ir kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

40

Polietilenglikolis su etileno oksido grandine, kurios ilgis ne didesnis kaip 30, turintis butil-2-ciano 3-(4-hidroksifenil) akrilato galines grupes, skirtas naudoti apsaugai nuo UV skystose pagrindinėse medžiagose (1)

0 %

31.12.2015

ex 3907 20 11

50

[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-hidroksipoli(okso-1,2-etanediil) (CAS RN 104810-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 11

60

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-48-2) ir |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-hidroksipoli(oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-48-2) ir

| — | α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli(oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-47-1) |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropil]-ω-[3-[3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]-1-oksopropoksi]poli(oksi-1,2-etandiilo) (CAS RN 104810-47-1)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 20

20

Poli(tetrametileno eterio glikolis), kurio vidutinė molekulinė masė (Mw) yra ne mažesnė kaip 2 700, bet ne didesnė kaip 3 100 (CAS RN 25190-06-1)

0 %

31.12.2017

ex 3907 20 20

30

Mišinys, kurio sudėtyje glicerolio ir 1,2-epoksipropano polimeras sudaro ne mažiau 70 % masės ir kurio sudėtyje dibutilo maleato ir N-vinil-2-pirolidono polimeras sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 20

40

Tetrahidrafurano ir tetrahidro-3-metilfurano kopolimeras, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 3 500 (± 100)

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

15

Poli(oksipropilenas), turintis alkoksisililo galines grupes

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

30

l-chlor-2,3-epoksipropano (epichlorhidrino) homopolimeras

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

35

Polietilenglikolis, chemiškai modifikuotas izocianato grupe, turintis karbodiimido grupę, tirpalo 2-metoksi-1-metiletil acetato tirpale

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

45

Etileno ir propileno oksidų kopolimerai, turintys aminopropil ir metoksi galines grupes

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

50

Vinil-silil galinę grupę turintis perfluorpolieterio polimeras arba dviejų komponentų, kuriuos sudaro to paties tipo vinil-silil galinę grupę turintis perfluorpolieterio polimeras kaip pagrindinė sudedamoji dalis, visuma

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

55

Metoksipolietilenglikolpropiono rūgšties sukcinimidilo esteris, kurio vidutinė skaitinė molekulinė masė (Mn) yra 5 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

60

Politetrametileno oksido di-p-aminobenzoatas

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 99

65

L-lizino N-hidroksisukcinimidilo esteris, alfa, epsilon, -bis(polietileno glikolio monometileterio karbamatas) (CAS RN 266318-38-1), kurio vidutinė molekulinė masė (Mn) yra ne mažesnė kaip 38 000, bet ne didesnė kaip 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

ex 3926 90 97

40

70

Epoksidinė derva, kurios sudėtyje ne mažiau kaip 70 % masės silicio dioksido, skirta 8533, 8535, 8536, 8541, 8542 arba 8548 pozicijų prekėms hermetizuoti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

50

Skysta epoksidinė derva, susidedanti iš 2-propenenitrilo/1,3-butadieno-epoksido kopolimero, kurios sudėtyje nėra jokio tirpiklio, turinti masės dalimis:

| — | ne daugiau kaip 40 % cinko borato hidrato, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 40 % cinko borato hidrato,

| — | ne daugiau kaip 5 % stibio trioksido |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 5 % stibio trioksido

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

60

Poliglicerolio poliglicidilo eterio derva (CAS RN 105521-63-9)

0 %

31.12.2017

ex 3907 40 00

10

Polikarbonato grūdeliai arba granulės:

| — | nehalogeninio antipireno masės dalis yra ne mažesnė kaip 7 %, bet ne didesnė kaip 15 % ir |
| --- | --- |

—

nehalogeninio antipireno masės dalis yra ne mažesnė kaip 7 %, bet ne didesnė kaip 15 % ir

| — | kurių savitasis sunkis 1,20 (± 0,01) |
| --- | --- |

—

kurių savitasis sunkis 1,20 (± 0,01)

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

20

Polikarbonato grūdeliai arba granulės, kurių savitasis sunkis 1,32 (± 0,03) ir kurių sudėtyje stiklo pluoštas sudaro 20 %(± 5 %)

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

30

Polikarbonato grūdeliai arba granulės, kurių savitasis sunkis ne mažesnis kaip 1,18, bet ne didesnis kaip 1,25 ir kurių sudėtyje:

| — | polikarbonatas sudaro ne mažiau kaip 77 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės, |
| --- | --- |

—

polikarbonatas sudaro ne mažiau kaip 77 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės,

| — | fosforo rūgšties esteris sudaro ne mažiau kaip 8 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės, |
| --- | --- |

—

fosforo rūgšties esteris sudaro ne mažiau kaip 8 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės,

| — | antioksidantas sudaro ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 1 % masės, |
| --- | --- |

—

antioksidantas sudaro ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 1 % masės,

su ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės antipireno arba be jo

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

40

Polikarbonato granulės, kurių:

| — | lydalo indeksas 18 g/10 min/300 °C/1,2 kg (nustatytas taikant ASTM D 1238 metodą), |
| --- | --- |

—

lydalo indeksas 18 g/10 min/300 °C/1,2 kg (nustatytas taikant ASTM D 1238 metodą),

| — | tempimo stipris 69 MPa, nustatytas taikant ASTM D 638 metodą, ir |
| --- | --- |

—

tempimo stipris 69 MPa, nustatytas taikant ASTM D 638 metodą, ir

| — | lenkimo stipris 112 MPa, nustatytas taikant ASTM D 790 metodą |
| --- | --- |

—

lenkimo stipris 112 MPa, nustatytas taikant ASTM D 790 metodą

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

50

Polikarbonato derva, grūdeliai arba granulės, kurių:

| — | savitasis sunkis 1,20 (± 0,05), |
| --- | --- |

—

savitasis sunkis 1,20 (± 0,05),

| — | šilumos nuokrypio temperatūra 146 °C (± 3 °C), esant 4,6 kgf/cm2 apkrovai, ir |
| --- | --- |

—

šilumos nuokrypio temperatūra 146 °C (± 3 °C), esant 4,6 kgf/cm2 apkrovai, ir

| — | lydalo indeksas 20 (± 10) g/10 min, esant 300 °C /1,2 kg |
| --- | --- |

—

lydalo indeksas 20 (± 10) g/10 min, esant 300 °C /1,2 kg

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

60

Polikarbonato akrilnitrilo-butadieno-stireno grūdeliai arba granulės, kurių savitasis sunkis 1,20(± 0,05) ir kurių sudėtyje:

| — | polikarbonatas sudaro ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės, |
| --- | --- |

—

polikarbonatas sudaro ne mažiau kaip 65 %, bet ne daugiau kaip 90 % masės,

| — | akrilnitrilo-butadieno-stirenas sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės, |
| --- | --- |

—

akrilnitrilo-butadieno-stirenas sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės,

| — | fosforo rūgšties esteris sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės ir |
| --- | --- |

—

fosforo rūgšties esteris sudaro ne mažiau kaip 5 %, bet ne daugiau kaip 20 % masės ir

| — | antioksidantas sudaro ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės |
| --- | --- |

—

antioksidantas sudaro ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

10

Tereftalio rūgšties bei izoftalio rūgšties kopolimeras su etilenglikoliu, butan-1,4-dioliu bei heksan-1,6-dioliu

0 %

31.12.2018

ex 3907 60 80

30

Koncentruotas deguonies rišiklis, kurį sudaro:

| — | kopolimero, gauto iš polietileno tereftalato, piromelito rūgšties dianhidrido (PMDA) ir vandenilio pakaitalą turinčio polibutadieno, |
| --- | --- |

—

kopolimero, gauto iš polietileno tereftalato, piromelito rūgšties dianhidrido (PMDA) ir vandenilio pakaitalą turinčio polibutadieno,

| — | barjerinio kopolimero (kaip nustatyta taikant ASTM metodą F1115-95 (2001)), gauto iš ksililendiaminų ir adipo rūgšties, bei |
| --- | --- |

—

barjerinio kopolimero (kaip nustatyta taikant ASTM metodą F1115-95 (2001)), gauto iš ksililendiaminų ir adipo rūgšties, bei

| — | organinių dažų ir (arba) organinių ir neorganinių pigmentų |
| --- | --- |

—

organinių dažų ir (arba) organinių ir neorganinių pigmentų

mišinys, kuriame dominuoja pirmasis kopolimeras

0 %

31.12.2014

ex 3907 60 80

40

Poli(etileno tereftalato) grūdeliai arba granulės:

| — | kurių savitasis sunkis ne mažesnis kaip 1,23, bet ne didesnis kaip 1,27, esant 23 °C temperatūrai, ir |
| --- | --- |

—

kurių savitasis sunkis ne mažesnis kaip 1,23, bet ne didesnis kaip 1,27, esant 23 °C temperatūrai, ir

| — | kurių sudėtyje kiti modifikatoriai arba priedai sudaro ne daugiau kaip 10 % masės |
| --- | --- |

—

kurių sudėtyje kiti modifikatoriai arba priedai sudaro ne daugiau kaip 10 % masės

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

50

Lanksčios pakuotės (deguoniui jautriems polimerams), pagamintos iš laminato, sudaryto iš:

| — | ne daugiau kaip 75 μm polietileno, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 75 μm polietileno,

| — | ne daugiau kaip 50 μm poliamido, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 50 μm poliamido,

| — | ne daugiau kaip 15 μm polietileno tereftalato, ir |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 15 μm polietileno tereftalato, ir

| — | ne daugiau kaip 9 μm aliuminio, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 9 μm aliuminio,

ir kurio tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 70N/15 mm ir deguonies pralaidumas mažesnis kaip 0,1 cm3/m2/24hrs esant 0,1 MPa

0 %

31.12.2017

3907 70 00

Poli(pieno rūgštis)

0 %

31.12.2018

ex 3907 91 90

10

Miltelių pavidalo dialilftalato prepolimeras

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

10

Poli(oksi-1,4-fenilenkarbonilas) (CAS RN 26099-71-8), miltelių pavidalu

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

20

Skystųjų kristalų kopoliesteris, kurio lydymosi temperatūra ne mažesnė kaip 270 °C, su užpildais arba be užpildų

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

25

Kopolimeras, kurio sudėtyje tereftalio rūgštis ir (arba) jos izomerai bei cikloheksandimetanolis sudaro ne mažiau kaip 72 % masės

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

ex 3913 90 00

30

20

Polihidroksialkanoatas, kurio sudėtyje vyrauja poli(3-hidroksibutiratas)

0 %

31.12.2015

ex 3907 99 90

60

Tereftalio rūgšties ir izoftalio rūgšties kopolimeras su bisfenoliu A

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

70

Poli(etilentereftalato) ir cikloheksandimetanolio kopolimeras, kurio sudėtyje cikloheksandimetanolis sudaro daugiau kaip 10 % masės

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

80

Kopolimeras, sudarytas iš ne mažiau kaip 72 % masės tereftalio rūgšties ir (arba) jos darinių ir cikloheksandimetanolio, kurio grandinę užbaigia linijiniai ir (arba) cikliniai dioliai

0 %

31.12.2015

ex 3908 90 00

10

Poli(iminometilen-1,3-fenilenmetileniminoadipoilas), vienu iš pavidalų, nurodytų 39 skirsnio 6 b pastaboje

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

30

Oktadekankarboksilinių rūgščių, polimerizuotų alifatiniu polieterdiaminu, mišinių reakcijos produktas

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

50

Koncentruotas deguonies rišiklis, kurį sudaro:

| — | kopolimero, gauto iš polietileno tereftalato, piromelito rūgšties dianhidrido (PMDA) ir vandenilio pakaitalą turinčio polibutadieno, |
| --- | --- |

—

kopolimero, gauto iš polietileno tereftalato, piromelito rūgšties dianhidrido (PMDA) ir vandenilio pakaitalą turinčio polibutadieno,

| — | barjerinio kopolimero (kaip nustatyta taikant ASTM metodą F1115-95 (2001)), gauto iš ksililendiaminų ir adipo rūgšties, bei |
| --- | --- |

—

barjerinio kopolimero (kaip nustatyta taikant ASTM metodą F1115-95 (2001)), gauto iš ksililendiaminų ir adipo rūgšties, bei

| — | organinių dažų ir (arba) organinių ir neorganinių pigmentų |
| --- | --- |

—

organinių dažų ir (arba) organinių ir neorganinių pigmentų

mišinys, kuriame dominuoja antrasis kopolimeras

0 %

31.12.2014

ex 3908 90 00

60

Kopolimeras, kurį sudaro:

| — | heksano dirūgštis, |
| --- | --- |

—

heksano dirūgštis,

| — | 2-aminododekano rūgštis, |
| --- | --- |

—

2-aminododekano rūgštis,

| — | heksahidro-2H-azepin-2-onas ir |
| --- | --- |

—

heksahidro-2H-azepin-2-onas ir

| — | 1,6-heksandiaminas |
| --- | --- |

—

1,6-heksandiaminas

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

10

Fenolio polikondensacijos produktas su formaldehidu, tuščiavidurių rutuliukų, kurių skersmuo mažesnis kaip 150 μm, pavidalo

0 %

31.12.2018

ex 3909 40 00

20

Termoreaktyviosios dervos milteliai su tolygiai pasiskirsčiusiomis magnetinėmis dalelėmis, skirti kopijuoklių, faksų, spausdintuvų ir daugiafunkcių įrenginių rašalui gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 3909 40 00

30

Mišinys, kurį sudaro:

| — | alkilfenolio-formaldehido derva, brominta arba nebrominta, ir |
| --- | --- |

—

alkilfenolio-formaldehido derva, brominta arba nebrominta, ir

| — | cinko oksidas |
| --- | --- |

—

cinko oksidas

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

40

Polimero milteliai, kurių sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 80 proc., bet ne daugiau kaip 90 proc. masės, fenolio dervos polimero (CAS RN 9003-35-4), |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 80 proc., bet ne daugiau kaip 90 proc. masės, fenolio dervos polimero (CAS RN 9003-35-4),

| — | ne daugiau kaip 5 proc. masės fenolio (CAS RN 108-95-2), |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 5 proc. masės fenolio (CAS RN 108-95-2),

| — | ne mažiau kaip 5 proc., bet ne daugiau kaip 15 proc. masės, heksametilentetramino (CAS RN 100-97-0) |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 proc., bet ne daugiau kaip 15 proc. masės, heksametilentetramino (CAS RN 100-97-0)

0 %

31.12.2018

ex 3909 50 90

10

UV kietinamas vandenyje tirpus skystas fotopolimeras, sudarytas iš mišinio, kuriame pagal masę yra:

| — | 60 % arba daugiau dvifunkcių akrilintų poliuretano oligomerų ir |
| --- | --- |

—

60 % arba daugiau dvifunkcių akrilintų poliuretano oligomerų ir

| — | 30 % (± 8 %) monofunkcinių ir trifunkcinių (meta) akrilatų, ir |
| --- | --- |

—

30 % (± 8 %) monofunkcinių ir trifunkcinių (meta) akrilatų, ir

| — | 10 % (± 3 %) monofunkcinių (meta) akrilatų su hidroksilo funkcine grupe |
| --- | --- |

—

10 % (± 3 %) monofunkcinių (meta) akrilatų su hidroksilo funkcine grupe

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

20

Poli(metil-3,3,3-trifluorpropilsiloksano) ir poli[metil(vinil)siloksano] blokinis kopolimeras

0 %

31.12.2018

ex 3910 00 00

40

Biologiškai suderinami silikonai, skirti ilgalaikių chirurginių implantų gamybai (1)

0 %

31.12.2016

ex 3910 00 00

50

Slėgiui jautrus adhezyvas polisiloksano pagrindu tirpale, kurio sudėtyje yra kopoli(dimetilsiloksano/difenilsiloksano) dervos

0 %

31.12.2017

ex 3910 00 00

60

Polidimetilsiloksanas, pakeistas polietilenglikoliu ir trifluorpropilu arba nepakeistas, su metakrilato galinėmis grupėmis

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

70

Pirminės formos silicio pasyvavimo danga, skirta kraštams apsaugoti ir trumpųjų sujungimų prevencijai puslaidininkiniuose įtaisuose

0 %

31.12.2018

ex 3911 10 00

81

Nehidrinta angliavandenilių derva, gauta polimerizuojant C-5 – C-12 cikloalifatinius alkenus, kurie sudaro ne mažiau kaip 75 % masės, ir aromatinius alkenus, kurie sudaro daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės, o gaunamos angliavandenilių dervos

| — | jodo skaičius didesnis kaip 120 ir |
| --- | --- |

—

jodo skaičius didesnis kaip 120 ir

| — | gryno produkto spalva pagal Gardnerio spalvų skalę didesnė kaip 10 arba |
| --- | --- |

—

gryno produkto spalva pagal Gardnerio spalvų skalę didesnė kaip 10 arba

| — | 50 % masės tirpalo toluene spalva pagal Gardnerio skalę didesnė kaip 8 (kaip nustatyta taikant ASTM metodą D6166) |
| --- | --- |

—

50 % masės tirpalo toluene spalva pagal Gardnerio skalę didesnė kaip 8 (kaip nustatyta taikant ASTM metodą D6166)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-4,4′-bifenilenas)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

30

Etilenimino ir etilenimino ditiokarbamato kopolimeras natrio hidroksido vandeniniame tirpale

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 19

40

m-Ksileno formaldehido derva

0 %

31.12.2016

ex 3911 90 99

25

Viniltolueno ir α -metilstireno kopolimeras

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

30

2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetannaftaleno polimeras su 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metan-1H-indenu, hidrintas

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

31

Butadieno ir maleino rūgšties kopolimerai, kurių sudėtyje yra arba nėra amonio druskų

0 %

31.12.2014

ex 3911 90 99

35

Alternacinis etileno ir maleino rūgšties anhidrido kopolimeras (EMA)

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

40

Maišyta maleino rūgšties ir metilo vinilo eterio kopolimero kalcio ir natrio druska, kurios sudėtyje kalcis sudaro ne mažiaus kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 16 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

45

Maleino rūgšties ir metilo vinilo eterio kopolimeras

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

53

Hidrintas 1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetanonaftaleno polimeras su 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indenu ir 4,4a,9,9a-tetrahidro-1,4-metano-1H-fluorenu (CAS RN 503442-46-4)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

57

Hidrintas 1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-1,4:5,8-dimetanonaftaleno polimeras su 4,4a,9,9a-tetrahidro-1,4-metano-1H-fluorenu (CAS RN 503298-02-0)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

65

Maleino rūgšties ir metilo vinilo eterio kopolimero kalcio-cinko druska

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

86

Metilo vinilo eterio ir maleino rūgšties anhidrido kopolimeras (CAS RN 9011-16-9)

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

30

Celiuliozės triacetatas (CAS RN 9012-09-3)

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

40

Celiuliozės diacetato milteliai

0 %

31.12.2015

ex 3912 20 11

10

Nitroceliuliozė (CAS RN 9004-70-0)

0 %

31.12.2016

ex 3912 39 85

10

Etilceliuliozė, neplastifikuota

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

20

Etilceliuliozė, heksadekan-1-olio ir natrio dodecilsulfato vandeninėje dispersijoje, kurios sudėtyje esanti etilceliuliozė sudaro 27 (± 3) %

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

30

Celiuliozė, hidroksietilinta ir alkilinta, kai alkilo grandinę sudaro ne mažiau kaip 3 anglies atomai

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

40

Hipromeliozė (INN) (CAS RN 9004-65-3)

0 %

31.12.2016

ex 3912 90 10

10

Celiuliozės acetato propionatas, neplastifikuotas, miltelių pavidalo:

| — | kurio sudėtyje ne mažiau kaip 25 % masės propionilo (nustatyto ASTM D 817-72 metodu) ir |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje ne mažiau kaip 25 % masės propionilo (nustatyto ASTM D 817-72 metodu) ir

| — | kurio klampa ne didesnė kaip 120 puazų (nustatyta ASTM D 817-72 metodu), |
| --- | --- |

—

kurio klampa ne didesnė kaip 120 puazų (nustatyta ASTM D 817-72 metodu),

skirtas gaminti spaustuvinius tušus, dažus, lakus ir kitokias dangas, taip pat reprografijos dangas (1)

0 %

31.12.2018

ex 3912 90 10

20

Hidroksipropilmetilceliuliozės ftalatas

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

85

Sterilus natrio hialuronatas (CAS RN 9067-32-7)

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

92

Karboksilinimo būdu ir (arba) pridedant ftalio rūgšties chemiškai modifikuotas proteinas, kurio vidutinė molekulinė masė (Mw) yra nuo 100 000 iki 300 000

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

94

Granulės, kurių:

| — | ne mažiau kaip 35 %, bet mažiau kaip 75 % masės sudaro iš kukurūzų krakmolo pagamintas ekstruzinis biopolimeras, kurio sudėtyje yra daug amilozės, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 35 %, bet mažiau kaip 75 % masės sudaro iš kukurūzų krakmolo pagamintas ekstruzinis biopolimeras, kurio sudėtyje yra daug amilozės,

| — | ne mažiau kaip 5 %, bet mažiau kaip 16 % masės sudaro polivinilo alkoholis, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 5 %, bet mažiau kaip 16 % masės sudaro polivinilo alkoholis,

| — | ne mažiau kaip 10 %, bet mažiau kaip 46 % masės sudaro of poliolio plastifikatoriai, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 10 %, bet mažiau kaip 46 % masės sudaro of poliolio plastifikatoriai,

| — | ne mažiau kaip 0,25 %, bet mažiau kaip 3 % masės sudaro stearino rūgštis, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 0,25 %, bet mažiau kaip 3 % masės sudaro stearino rūgštis,

| — | sudėtyje yra arba nėra 30 % (± 10 %) biologiškai skaidžios poliesterio dervos, kurios kiekis niekada neviršyja biopolimero, kurio sudėtyje yra daug amilozės, kiekio |
| --- | --- |

—

sudėtyje yra arba nėra 30 % (± 10 %) biologiškai skaidžios poliesterio dervos, kurios kiekis niekada neviršyja biopolimero, kurio sudėtyje yra daug amilozės, kiekio

0 %

31.12.2016

ex 3913 90 00

95

Chondroitinsulfato rūgšties natrio druska (CAS RN 9082-07-9)

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

96

Milteliai, kurių 90 % (± 5 %) masės sudaro iš kukurūzų krakmolo pagamintas ekstruzinis biopolimeras, kurio sudėtyje yra daug amilozės, 10 % (± 5 %) masės sudaro sintetinis polimeras ir 0,5 % (± 0,25 %) masės sudaro stearino rūgštis

0 %

31.12.2016

ex 3916 20 00

91

Profiliai iš polivinilchlorido, naudojami lakštinėms atraminėms konstrukcijoms ir apdailai gaminti, kurių sudėtyje yra šių priedų:

| — | titano dioksido |
| --- | --- |

—

titano dioksido

| — | polimetilmetakrilato |
| --- | --- |

—

polimetilmetakrilato

| — | kalcio karbonato |
| --- | --- |

—

kalcio karbonato

| — | rišiklių |
| --- | --- |

—

rišiklių

0 %

31.12.2014

ex 3916 90 10

10

Akytos struktūros strypai, kurių sudėtyje yra:

| — | poliamido-6 arba poli(epoksianhidrido); |
| --- | --- |

—

poliamido-6 arba poli(epoksianhidrido);

| — | politetrafluoretileno, kuris (jei yra) sudaro ne mažiau kaip 7 %, bet ne daugiau kaip 9 % masės; |
| --- | --- |

—

politetrafluoretileno, kuris (jei yra) sudaro ne mažiau kaip 7 %, bet ne daugiau kaip 9 % masės;

| — | neorganinių užpildų, kurie sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės |
| --- | --- |

—

neorganinių užpildų, kurie sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3917 32 00

91

Vamzdis, pagamintas iš politetrafluoretileno ir poliperfluoralkoksitrifluoretileno blokinio kopolimero, ne ilgesnis kaip 600 mm, kurio skersmuo ne didesnis kaip 85 mm ir sienelių storis ne mažesnis kaip 30 μm, bet ne didesnis kaip 110 μm

0 %

31.12.2018

ex 3917 40 00

91

Plastikinės jungtys, sudarytos iš žiedų, spaustuko ir atkabinimo mechanizmo, skirtos automobilinių degalų tiekimo žarnoms

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 19

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

10

25

31

Atspindinčioji plėvelė, sudaryta iš poliuretano sluoksnio su saugos atspaudais ir įterptais stikliniais rutuliukais vienoje pusėje ir su klijų sluoksniu kitoje pusėje, iš vienos arba iš abiejų pusių padengta nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 19

20

Dvipusė lipnioji juostelė, suvyniota į ritinius:

| — | padengta nevulkanizuotu natūraliu arba sintetiniu kaučiuku, |
| --- | --- |

—

padengta nevulkanizuotu natūraliu arba sintetiniu kaučiuku,

| — | ne mažesnio kaip 20 mm, bet ne didesnio kaip 40 mm pločio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 20 mm, bet ne didesnio kaip 40 mm pločio,

| — | kurios sudėtyje yra silicio, aliuminio hidroksido, akrilo ir uretano |
| --- | --- |

—

kurios sudėtyje yra silicio, aliuminio hidroksido, akrilo ir uretano

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 61 00

21

21

20

Atspindintysis lakštas, sudarytas iš:

| — | polikarbonato arba akrilo polimero plėvelės su taisyklingos formos įspaudų raštu vienoje pusėje, |
| --- | --- |

—

polikarbonato arba akrilo polimero plėvelės su taisyklingos formos įspaudų raštu vienoje pusėje,

| — | padengtas iš abiejų pusių vienu arba daugiau sluoksnių plastikinės medžiagos, |
| --- | --- |

—

padengtas iš abiejų pusių vienu arba daugiau sluoksnių plastikinės medžiagos,

| — | iš vienos pusės padengtas arba nepadengtas klijų sluoksniu ir nuimama apsaugine plėvele |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengtas arba nepadengtas klijų sluoksniu ir nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

23

Atspindinčioji plėvelė, sudaryta iš kelių sluoksnių:

| — | polivinilchlorido; |
| --- | --- |

—

polivinilchlorido;

| — | poliuretano su saugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo užrašais vienoje pusėje ir su stiklo mikrosferų sluoksniu kitoje pusėje; |
| --- | --- |

—

poliuretano su saugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo užrašais vienoje pusėje ir su stiklo mikrosferų sluoksniu kitoje pusėje;

| — | iš saugos ir (arba) oficialaus žymens sudaryto sluoksnio, kurio vaizdas priklauso nuo stebėjimo kampo; |
| --- | --- |

—

iš saugos ir (arba) oficialaus žymens sudaryto sluoksnio, kurio vaizdas priklauso nuo stebėjimo kampo;

| — | metalizuoto aliuminio; |
| --- | --- |

—

metalizuoto aliuminio;

| — | ir adhezyvo, iš vienos pusės padengto nuimama apsaugine plėvele |
| --- | --- |

—

ir adhezyvo, iš vienos pusės padengto nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

27

20

Poliesterio plėvelė:

| — | iš vienos pusės padengta šilumoje išsiskiriančiais akrilo klijais, kurie atsipalaiduoja 90 oC ar didesnėje, bet ne didesnėje nei 200 oC temperatūroje, ir poliesterio danga, ir |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta šilumoje išsiskiriančiais akrilo klijais, kurie atsipalaiduoja 90 oC ar didesnėje, bet ne didesnėje nei 200 oC temperatūroje, ir poliesterio danga, ir

| — | iš kitos pusės nepadengta arba padengta spaudimui jautriais akrilo klijais arba šilumoje išsiskiriančiais akrilo klijais, kurie atsipalaiduoja 90 oC ar didesnėje, bet ne didesnėje nei 200 oC temperatūroje, ir poliesterio danga |
| --- | --- |

—

iš kitos pusės nepadengta arba padengta spaudimui jautriais akrilo klijais arba šilumoje išsiskiriančiais akrilo klijais, kurie atsipalaiduoja 90 oC ar didesnėje, bet ne didesnėje nei 200 oC temperatūroje, ir poliesterio danga

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

30

Dvipusė, lipni modifikuota epoksidinės dervos folija, suvyniota į 10-20 cm pločio, 10-210 m ilgio ir 10-50 μm bendro storio rulonus, skirta ne mažmeninei prekybai

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

32

Plėvelė iš politetrafluoretileno:

| — | kurios storis ne mažesnis kaip 110 μm, |
| --- | --- |

—

kurios storis ne mažesnis kaip 110 μm,

| — | kurios paviršiaus varža yra 102–1014 omų, kaip nustatyta taikant bandymo metodą ASTM D 257, |
| --- | --- |

—

kurios paviršiaus varža yra 102–1014 omų, kaip nustatyta taikant bandymo metodą ASTM D 257,

| — | kuri iš vienos pusės padengta spaudimui jautriu akrilo adhezyvu |
| --- | --- |

—

kuri iš vienos pusės padengta spaudimui jautriu akrilo adhezyvu

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

35

Atspindinčioji plėvelė, sudaryta iš polivinilchlorido sluoksnio ir iš alkidinio poliesterio sluoksnio, su saugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo užrašais arba tikslinės paskirties oficialiu žymeniu, matomu tik retrofleksiškai apšvietus, ir įterptais stikliniais rutuliukais vienoje pusėje ir su klijų sluoksniu kitoje pusėje, iš vienos arba iš abiejų pusių padengta nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

37

Plėvelė iš politetrafluoretileno:

| — | kurios storis ne mažesnis kaip 110 μm, |
| --- | --- |

—

kurios storis ne mažesnis kaip 110 μm,

| — | kurios nutraukiamasis pailgėjimas yra ne didesnis kaip 100 %, |
| --- | --- |

—

kurios nutraukiamasis pailgėjimas yra ne didesnis kaip 100 %,

| — | kuri iš vienos pusės padengta spaudimui jautriu silicio adhezyvu |
| --- | --- |

—

kuri iš vienos pusės padengta spaudimui jautriu silicio adhezyvu

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

40

43

Juoda polivinilchlorido plėvelė:

| — | didesnio kaip 30 laipsnių veidrodinio blizgesio pagal ASTM D 2457, |
| --- | --- |

—

didesnio kaip 30 laipsnių veidrodinio blizgesio pagal ASTM D 2457,

| — | iš vienos pusės padengta arba nepadengta apsaugine poli(etileno tereftalato) plėvele, o iš kitos pusės – slėgiui jautriu adhezyvu su kanalais ir nuimamu apsauginiu sluoksniu |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta arba nepadengta apsaugine poli(etileno tereftalato) plėvele, o iš kitos pusės – slėgiui jautriu adhezyvu su kanalais ir nuimamu apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

43

26

Etileno vinilacetato plėvelė:

| — | kurios storis ne mažesnis kaip 100 μm, |
| --- | --- |

—

kurios storis ne mažesnis kaip 100 μm,

| — | iš vienos pusės padengta spaudimui arba UV spinduliams jautriais akrilo klijais ir poliesterio apsauginiu sluoksniu |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta spaudimui arba UV spinduliams jautriais akrilo klijais ir poliesterio apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

45

45

Sutvirtinta polietileno putų juosta, iš abiejų pusių padengta slėgiui jautriu akrilo adhezyvu su mikrogrioveliais, o iš vienos pusės – apsauginiu sluoksniu, kurios klijų sluoksnio storis ne mažesnis kaip 0,38 mm, bet ne didesnis kaip 1,53 mm

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

47

32

Poliesterio, poliuretano arba polikarbonato plėvelė:

| — | padengta jautriais slėgiui silikono polimero klijais, |
| --- | --- |

—

padengta jautriais slėgiui silikono polimero klijais,

| — | kurios bendras storis ne didesnis nei 0,7 mm, |
| --- | --- |

—

kurios bendras storis ne didesnis nei 0,7 mm,

| — | kurios bendras plotis ne mažesnis nei 1 cm, bet ne didesnis nei 1 m, |
| --- | --- |

—

kurios bendras plotis ne mažesnis nei 1 cm, bet ne didesnis nei 1 m,

| — | susukta arba nesusukta į ritinius, |
| --- | --- |

—

susukta arba nesusukta į ritinius,

naudojama 8521 ir 8528 pozicijoms priskiriamų produktų paviršiui apsaugoti

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 89

50

41

25

Lipni plėvelė, kurios pagrindą sudaro etileno ir vinilacetato kopolimeras (EVA), ne mažesnio kaip 70 μm storio, ir lipnus akrilo sluoksnis, kurio storis ne mažesnis kaip 5 μm, skirta naudoti silicio diskų paviršiaus šlifavimui ir (arba) pjaustymui (1)

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 28

ex 3920 10 89

53

34

93

50

Polietileno plėvelė:

| — | padengta spaudimui jautriais nekaučiukiniais klijais, limpančiais tik prie švarių ir lygių paviršių, |
| --- | --- |

—

padengta spaudimui jautriais nekaučiukiniais klijais, limpančiais tik prie švarių ir lygių paviršių,

| — | ne mažesnio kaip 0,025 mm, bet ne didesnio kaip 0,7 mm bendro storio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 0,025 mm, bet ne didesnio kaip 0,7 mm bendro storio,

| — | ne mažesnio kaip 6 cm, bet ne didesnio kaip 1 m bendro pločio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 6 cm, bet ne didesnio kaip 1 m bendro pločio,

| — | susukta ar nesusukta į ritinius, |
| --- | --- |

—

susukta ar nesusukta į ritinius,

naudojama 8521 ir 8528 pozicijoms priskiriamų produktų paviršiui apsaugoti

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

55

53

Akrilo putų juostelė, iš vienos pusės padengta šiluma suaktyvinamais klijais arba spaudimui jautriais akrilo klijais, o iš kitos pusės spaudimui jautriais akrilo klijais ir nuimamu apsauginiu lakštu, kurios nuplėšimo 90 laipsniu kampu adhezija yra didesnė kaip 25 n/cm (nustatyta ASTM D 3330 metodu)

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

60

Atspindintis, sluoksniuotas, taisyklingos formos lakštas, kurį sudaro polimetilmetakrilato plėvelė, akrilo polimero sluoksnis su mikroprizmėmis, polimetilmetakrilato plėvelė, lipnus sluoksnis ir apsauginis lakštas

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

65

57

Lipnus atspindintis sluoksniuotas arba nesluoksniuotas lakštas:

| — | taisyklingos formos; |
| --- | --- |

—

taisyklingos formos;

| — | su lipniosios juostos sluoksniu arbe be jo; |
| --- | --- |

—

su lipniosios juostos sluoksniu arbe be jo;

| — | kurį sudaro akrilo polimero plėvelė, polimetilmetakrilato sluoksnis su mikroprizmėmis; |
| --- | --- |

—

kurį sudaro akrilo polimero plėvelė, polimetilmetakrilato sluoksnis su mikroprizmėmis;

| — | kurį sudaro (arba ne) papildomas poliesterio sluoksnis ir |
| --- | --- |

—

kurį sudaro (arba ne) papildomas poliesterio sluoksnis ir

| — | lipnus sluoksnis su galutiniu apsauginiu lakštu |
| --- | --- |

—

lipnus sluoksnis su galutiniu apsauginiu lakštu

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

70

75

Polietileno folijos, kurios:

| — | viena pusė lipni, |
| --- | --- |

—

viena pusė lipni,

| — | bendras storis ne mažesnis kaip 0,025 mm, bet ne didesnis kaip 0,09 mm, |
| --- | --- |

—

bendras storis ne mažesnis kaip 0,025 mm, bet ne didesnis kaip 0,09 mm,

| — | bendras plotis ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 1 110 mm, |
| --- | --- |

—

bendras plotis ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 1 110 mm,

naudojamos 8521arba 8528 pozicijoms priskiriamų gaminių paviršiui apsaugoti, ritiniai

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

75

80

Lipni atspindinčioji plėvelė, kurią sudaro keli sluoksniai, įskaitant:

| — | akrilo dervos kopolimerą, |
| --- | --- |

—

akrilo dervos kopolimerą,

| — | poliuretaną, |
| --- | --- |

—

poliuretaną,

| — | metalizuotą sluoksnį, ant kurio iš vienos pusės yra lazeriniai apsaugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo atspaudai arba tikslinės paskirties oficialus žymuo, |
| --- | --- |

—

metalizuotą sluoksnį, ant kurio iš vienos pusės yra lazeriniai apsaugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo atspaudai arba tikslinės paskirties oficialus žymuo,

| — | stiklo mikrosferas ir |
| --- | --- |

—

stiklo mikrosferas ir

| — | lipnų sluoksnį su nuimamu apsauginiu sluoksniu iš vienos arba abiejų pusių |
| --- | --- |

—

lipnų sluoksnį su nuimamu apsauginiu sluoksniu iš vienos arba abiejų pusių

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

80

83

Akrilo juostos, susuktos į ritinius:

| — | lipnios abiejose pusėse, |
| --- | --- |

—

lipnios abiejose pusėse,

| — | bendras storis ne mažesnis kaip 0,04 mm, bet ne didesnis kaip 1,25 mm, |
| --- | --- |

—

bendras storis ne mažesnis kaip 0,04 mm, bet ne didesnis kaip 1,25 mm,

| — | bendras plotis ne mažesnis kaip 5 mm, bet ne didesnis kaip 1 205 mm |
| --- | --- |

—

bendras plotis ne mažesnis kaip 5 mm, bet ne didesnis kaip 1 205 mm

skirtos naudoti 8521 ir 8528 pozicijų produktų gamyboje (1)

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

85

28

Polivinilchlorido arba polietileno, arba kokio nors kito poliolefino plėvelė:

| — | ne mažesnio kaip 65 μm storio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 65 μm storio,

| — | iš vienos pusės padengta ultravioletinei spinduliuotei jautriais akrilo klijais ir poliesterio apsauginiu sluoksniu |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta ultravioletinei spinduliuotei jautriais akrilo klijais ir poliesterio apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

19

Skaidri lipnioji poli(etilentereftalato) plėvelė:

| — | be priemaišų ar pažaidų, |
| --- | --- |

—

be priemaišų ar pažaidų,

| — | iš vienos pusės padengta spaudimui jautriais akrilo klijais ir apsaugine danga, o iš kitos pusės – antistatiniu cholino (joninės sudėties organinio junginio) sluoksniu, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta spaudimui jautriais akrilo klijais ir apsaugine danga, o iš kitos pusės – antistatiniu cholino (joninės sudėties organinio junginio) sluoksniu,

| — | padengta arba nepadengta dulkėms atspariu modifikuotojo ilgos grandinės alkilų eilės organinio junginio spausdintiniu sluoksniu, |
| --- | --- |

—

padengta arba nepadengta dulkėms atspariu modifikuotojo ilgos grandinės alkilų eilės organinio junginio spausdintiniu sluoksniu,

| — | ne mažesnio kaip 54 μm, bet ne didesnio kaip 64 μm bendro storio (be dangos), ir |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 54 μm, bet ne didesnio kaip 64 μm bendro storio (be dangos), ir

| — | ne mažesnio kaip 1 295 mm, bet ne didesnio kaip 1 305 mm pločio |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 1 295 mm, bet ne didesnio kaip 1 305 mm pločio

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

22

Juoda plėvelė iš polipropileno:

| — | didesnio negu 20 laipsnių veidrodinio blizgesio, nustatyto taikant bandymo metodą ASTM D2457, |
| --- | --- |

—

didesnio negu 20 laipsnių veidrodinio blizgesio, nustatyto taikant bandymo metodą ASTM D2457,

| — | kurios viena pusė padengta arba nepadengta apsaugine poli(etileno tereftalato) plėvele, o kita pusė padengta slėgiui jautriu adhezyvu su kanalais ir nuimamu apsauginiu sluoksniu |
| --- | --- |

—

kurios viena pusė padengta arba nepadengta apsaugine poli(etileno tereftalato) plėvele, o kita pusė padengta slėgiui jautriu adhezyvu su kanalais ir nuimamu apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

23

Plėvelė, sudaryta iš nuo 1 iki 3 laminuotų poli(etilentereftalato) ir tereftalio rūgšties, sebaco rūgšties ir etilenglikolio kopolimero sluoksnių, iš vienos pusės padengtu įbrėžimams atspariu akrilo sluoksniu, iš kitos pusės padengtų spaudimui jautriu akrilo adhezyvu, tirpstančia vandenyje metilceliuliozės danga ir poli(etilentereftalato) apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

24

Atspindintysis laminuotas lakštas:

| — | sudarytas iš epoksidinio akrilato sluoksnio su taisyklingos formos įspaudų raštu vienoje pusėje, |
| --- | --- |

—

sudarytas iš epoksidinio akrilato sluoksnio su taisyklingos formos įspaudų raštu vienoje pusėje,

| — | iš abiejų pusių padengtas vienu arba keliais plastikinės medžiagos sluoksniais, |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengtas vienu arba keliais plastikinės medžiagos sluoksniais,

| — | iš vienos pusės padengtas lipniu sluoksniu ir nuimama apsaugine plėvele |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengtas lipniu sluoksniu ir nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

25

Daugiasluoksnė plėvelė iš polietilentereftalato bei butilakrilato ir metilmetakrilato kopolimero, iš vienos pusės padengta dilimui atsparia akrilo danga, sudaryta iš stibio-alavo oksido ir suodžių nanodalelių, o iš kitos pusės – slėgiui jautriu akrilo adhezyvu ir poli(etileno tereftalato), padengto polisiloksanu, apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

27

Poli(etilentereftalato) plėvelė, kurios adhezinis stipris ne didesnis kaip 0,147 N/25 mm, o elektrostatinė iškrova ne didesnė kaip 500 V

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

29

Poliesterio plėvelė, iš abiejų pusių padengta slėgiui jautriu akrilo ir (arba) kaučiuko adhezyvu, ne mažesnio kaip 45,7 cm, tačiau ne didesnio kaip 132 cm pločio ritiniais (tiekiama su nuimamu apsauginiu sluoksniu)

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

33

Skaidri lipnioji polietileno plėvelė, be priemaišų ar pažaidų, iš vienos pusės padengta spaudimui jautriais akrilo klijais, kurios storis ne mažesnis kaip 60 μm, bet ne didesnis kaip 70 μm, o plotis ne mažesnis kaip 1 245 mm, bet ne didesnis kaip 1 255 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

35

Į ritinį susuktas atspindintysis sluoksniuotasis lakštas, didesnio kaip 20 cm pločio, taisyklingo reljefinio rašto, sudarytas iš polivinilchlorido plėvelės, iš vienos pusės padengtos:

| — | poliuretano sluoksniu, kurio sudėtyje yra stiklo mikrorutuliukų, |
| --- | --- |

—

poliuretano sluoksniu, kurio sudėtyje yra stiklo mikrorutuliukų,

| — | poli(etileno vinilacetato) sluoksniu, |
| --- | --- |

—

poli(etileno vinilacetato) sluoksniu,

| — | klijų sluoksniu ir |
| --- | --- |

—

klijų sluoksniu ir

| — | apsauginiu lakštu |
| --- | --- |

—

apsauginiu lakštu

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

ex 3920 49 10

36

95

Margintas laminuotas lakštas su viduriniu polivinilchlorido sluoksniu, iš abiejų pusių padengtas polivinilfluorido sluoksniu

| — | su slėgiui jautrių arba termoaktyviųjų klijų sluoksniu arba be jo |
| --- | --- |

—

su slėgiui jautrių arba termoaktyviųjų klijų sluoksniu arba be jo

| — | su nuimama apsaugine plėvele arba be jos |
| --- | --- |

—

su nuimama apsaugine plėvele arba be jos

| — | pagal ABD 0031 metodą nustatytas toksiškumas ne daugiau kaip 70 ppm vandenilio fluorido, ne daugiau kaip 120 ppm vandenilio chlorido, ne daugiau kaip 10 ppm cianido rūgšties, ne daugiau kaip 10 ppm azoto oksidų, ne daugiau kaip 300 ppm anglies monoksido ir ne daugiau kaip 10 ppm vandenilio sulfido ir sieros dioksido kartu |
| --- | --- |

—

pagal ABD 0031 metodą nustatytas toksiškumas ne daugiau kaip 70 ppm vandenilio fluorido, ne daugiau kaip 120 ppm vandenilio chlorido, ne daugiau kaip 10 ppm cianido rūgšties, ne daugiau kaip 10 ppm azoto oksidų, ne daugiau kaip 300 ppm anglies monoksido ir ne daugiau kaip 10 ppm vandenilio sulfido ir sieros dioksido kartu

| — | pagal FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 metodą nustatytas degumas per 60 sekundžių ne daugiau kaip 130 mm |
| --- | --- |

—

pagal FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 metodą nustatytas degumas per 60 sekundžių ne daugiau kaip 130 mm

| — | svoris (be nuimamos apsauginės plėvelės) 240 g/m2 (± 30 g/m2) be klijų sluoksnio, 340 g/m2 (± 40 g/m2) su termoaktyviųjų klijų sluoksniu ir 330 g/m2 (± 40 gm2) su slėgiui jautrių klijų sluoksniu |
| --- | --- |

—

svoris (be nuimamos apsauginės plėvelės) 240 g/m2 (± 30 g/m2) be klijų sluoksnio, 340 g/m2 (± 40 g/m2) su termoaktyviųjų klijų sluoksniu ir 330 g/m2 (± 40 gm2) su slėgiui jautrių klijų sluoksniu

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

37

Polivinilchlorido plėvelė, absorbuojanti ultravioletinę spinduliuotę:

| — | ne mažesnio kaip 78 μm storio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 78 μm storio,

| — | iš vienos pusės padengta klijų sluoksniu ir nuimama plėvele, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta klijų sluoksniu ir nuimama plėvele,

| — | kurios adhezijos stipris ne mažesnis kaip 1 764 mN / 25 mm |
| --- | --- |

—

kurios adhezijos stipris ne mažesnis kaip 1 764 mN / 25 mm

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

38

Lipni plėvelė sudaryta iš:

| — | cviršutinio sluoksnio, sudaryto daugiausia iš poliuretano, sumaišyto su akrilo polimerų emulsijomis ir titano dioksidu, |
| --- | --- |

—

cviršutinio sluoksnio, sudaryto daugiausia iš poliuretano, sumaišyto su akrilo polimerų emulsijomis ir titano dioksidu,

| — | su antru sluoksniu iš vinilacetato-etileno kopolimero mišinio, gebančio sudaryti skersinius ryšius, arba be jo, vinilacetato polimerų emulsijos, |
| --- | --- |

—

su antru sluoksniu iš vinilacetato-etileno kopolimero mišinio, gebančio sudaryti skersinius ryšius, arba be jo, vinilacetato polimerų emulsijos,

| — | ne daugiau kaip 6 % masės kitų priedų, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 6 % masės kitų priedų,

| — | slėgiui jautrūs klijai; ir |
| --- | --- |

—

slėgiui jautrūs klijai; ir

| — | iš vienos pusės padengta nuimamu apsauginiu sluoksniu, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta nuimamu apsauginiu sluoksniu,

| — | su atskira lipnia laminato apsaugine plėvele arba be jos, |
| --- | --- |

—

su atskira lipnia laminato apsaugine plėvele arba be jos,

| — | bendras storis ne daugiau kaip 400 μm |
| --- | --- |

—

bendras storis ne daugiau kaip 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

39

Lakštas iš polivinilchlorido, mažesnio kaip 1 mm storio, dengtas klijais, į kuriuos įspausti stikliniai rutuliukai, kurių skersmuo ne didesnis kaip 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

40

Plėvelė, kurios bendras storis 40 μm ir daugiau, sudaryta iš vieno ar daugiau skaidrių poliesterio plėvelės sluoksnių:

| — | su bent vienu infraraudonuosius spindulius atspindinčiu sluoksniu, kurių bendras normalusis atspindys pagal EN 12898 yra 80 % arba daugiau, |
| --- | --- |

—

su bent vienu infraraudonuosius spindulius atspindinčiu sluoksniu, kurių bendras normalusis atspindys pagal EN 12898 yra 80 % arba daugiau,

| — | iš vienos pusės turinti sluoksnį, kurio normalusis spinduliuojamumas pagal EN 12898 yra ne didesnis kaip 0,2, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės turinti sluoksnį, kurio normalusis spinduliuojamumas pagal EN 12898 yra ne didesnis kaip 0,2,

| — | iš kitos pusės padengta slėgiui jautriais klijais ir nuimamu apsauginiu sluoksniu |
| --- | --- |

—

iš kitos pusės padengta slėgiui jautriais klijais ir nuimamu apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

42

Lipni plėvelė, sudaryta iš:

| — | pirmojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra termoplastinio poliuretano ir lipnumą mažinančios medžiagos mišinio, |
| --- | --- |

—

pirmojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra termoplastinio poliuretano ir lipnumą mažinančios medžiagos mišinio,

| — | antrojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra maleino rūgšties anhidrido kopolimero, |
| --- | --- |

—

antrojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra maleino rūgšties anhidrido kopolimero,

| — | trečiojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra mažo tankio polietileno, titano dioksido ir priedų mišinio, |
| --- | --- |

—

trečiojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra mažo tankio polietileno, titano dioksido ir priedų mišinio,

| — | ketvirtojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra mažo tankio polietileno, titano dioksido, priedų ir spalvos pigmento mišinio, |
| --- | --- |

—

ketvirtojo sluoksnio, kurio sudėtyje yra mažo tankio polietileno, titano dioksido, priedų ir spalvos pigmento mišinio,

| — | slėgiui jautrūs klijai; ir |
| --- | --- |

—

slėgiui jautrūs klijai; ir

| — | iš vienos pusės padengta nuimamu apsauginiu sluoksniu, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengta nuimamu apsauginiu sluoksniu,

| — | su atskira lipnia laminato apsaugine plėvele arba be jos, |
| --- | --- |

—

su atskira lipnia laminato apsaugine plėvele arba be jos,

| — | bendras storis ne daugiau kaip 400 μm |
| --- | --- |

—

bendras storis ne daugiau kaip 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 3921 90 60

44

95

Margintas laminuotas lakštas:

| — | su viduriniu sluoksniu iš stiklo audinio, padengto iš kiekvienos pusės polivinilchlorido sluoksniu, |
| --- | --- |

—

su viduriniu sluoksniu iš stiklo audinio, padengto iš kiekvienos pusės polivinilchlorido sluoksniu,

| — | iš vienos pusės padengtas polivinilfluorido sluoksniu, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengtas polivinilfluorido sluoksniu,

| — | su slėgiui jautrių klijų sluoksniu ir nuimama apsaugine plėvele iš kitos pusės arba be jų, |
| --- | --- |

—

su slėgiui jautrių klijų sluoksniu ir nuimama apsaugine plėvele iš kitos pusės arba be jų,

| — | pagal ABD 0031 metodą nustatytas toksiškumas ne daugiau kaip 50 ppm vandenilio fluorido, ne daugiau kaip 85 ppm vandenilio chlorido, ne daugiau kaip 10 ppm cianido rūgšties, ne daugiau kaip 10 ppm azoto oksidų, ne daugiau kaip 300 ppm anglies monoksido ir ne daugiau kaip 10 ppm vandenilio sulfido ir sieros dioksido kartu, |
| --- | --- |

—

pagal ABD 0031 metodą nustatytas toksiškumas ne daugiau kaip 50 ppm vandenilio fluorido, ne daugiau kaip 85 ppm vandenilio chlorido, ne daugiau kaip 10 ppm cianido rūgšties, ne daugiau kaip 10 ppm azoto oksidų, ne daugiau kaip 300 ppm anglies monoksido ir ne daugiau kaip 10 ppm vandenilio sulfido ir sieros dioksido kartu,

| — | pagal FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 metodą nustatytas degumas per 60 sekundžių ne daugiau kaip 110 mm ir |
| --- | --- |

—

pagal FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 metodą nustatytas degumas per 60 sekundžių ne daugiau kaip 110 mm ir

| — | svoris (be nuimamos apsauginės plėvelės) 490 g/m2 (± 45 g/m2) be klijų sluoksnio ar 580 g/m2 (± 50 g/m2) su slėgiui jautrių klijų sluoksniu |
| --- | --- |

—

svoris (be nuimamos apsauginės plėvelės) 490 g/m2 (± 45 g/m2) be klijų sluoksnio ar 580 g/m2 (± 50 g/m2) su slėgiui jautrių klijų sluoksniu

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 9001 20 00

47

40

Poliarizuojanti plėvelė, suvyniota į ritinius, sudaryta iš daugiasluoksnės poli(vinilo alkoholio) plėvelės, iš abiejų pusių padengtos triacetilceliuliozės plėvele ir iš vienos pusės padengtos slėgiui jautriu adhezyvu ir nuplėšiama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

49

Atspindintysis sluoksniuotasis lakštas, sudarytas iš polimetilmetakrilato plėvelės, išmargintos iš vienos pusės taisyklingu reljefiniu raštu, polimero plėvelės su stiklo mikrosferomis, lipniojo sluoksnio ir apsauginio lakšto

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

51

Dviašės orientacijos polimetilmetakrilato plėvelė, kurios storis ne mažesnis kaip 50 μm, bet ne didesnis kaip 90 μm, iš vienos pusės padengta lipniu sluoksniu ir nuplėšiamu lapu

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

60

Atspindinčioji plėvelė, sudaryta iš:

| — | polivinilchlorido sluoksnio, |
| --- | --- |

—

polivinilchlorido sluoksnio,

| — | poliuretano sluoksnio, |
| --- | --- |

—

poliuretano sluoksnio,

| — | stiklo mikrosferų sluoksnio, |
| --- | --- |

—

stiklo mikrosferų sluoksnio,

| — | apsaugos arba oficialų ženklą, besikeičiantį pakeitus žiūrėjimo kampą, turinčio arba neturinčio sluoksnio, |
| --- | --- |

—

apsaugos arba oficialų ženklą, besikeičiantį pakeitus žiūrėjimo kampą, turinčio arba neturinčio sluoksnio,

| — | aluminio sluoksnio ir |
| --- | --- |

—

aluminio sluoksnio ir

| — | lipniojo sluoksnio, iš vienos pusės padengto apsauginiu sluoksniu |
| --- | --- |

—

lipniojo sluoksnio, iš vienos pusės padengto apsauginiu sluoksniu

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

63

Koekstruzijos būdu pagaminta trijų sluoksnių plėvelė,

| — | kurios kiekvienas sluoksnis sudarytas iš polipropileno ir polietileno mišinio, |
| --- | --- |

—

kurios kiekvienas sluoksnis sudarytas iš polipropileno ir polietileno mišinio,

| — | kurios sudėtyje kiti polimerai sudaro ne daugiau kaip 3 % masės, |
| --- | --- |

—

kurios sudėtyje kiti polimerai sudaro ne daugiau kaip 3 % masės,

| — | kurios vidurinio sluoksnio sudėtyje yra arba nėra titano dioksido, |
| --- | --- |

—

kurios vidurinio sluoksnio sudėtyje yra arba nėra titano dioksido,

| — | padengta slėgiui jautriu akrilo adhezyvu, |
| --- | --- |

—

padengta slėgiui jautriu akrilo adhezyvu,

| — | su nuimamu apsauginiu sluoksniu, |
| --- | --- |

—

su nuimamu apsauginiu sluoksniu,

| — | kurios bendras storis ne didesnis kaip 110 μm |
| --- | --- |

—

kurios bendras storis ne didesnis kaip 110 μm

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Lipni plėvelė, kurios storis ne mažesnis kaip 40 μm, bet ne didesnis kaip 400 μm, sudaryta iš vieno ar daugiau sluoksnių skaidraus, metalizuoto ar dažyto poli(etilentereftalato), padengto iš vienos pusės atsparia subraižymui danga, iš kitos pusės – spaudimui jautriais klijais ir nuimama danga

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Lipnūs blizginimo diskai iš mikroakytojo poliuretano, su aptaisu arba be jo

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

81

Ne mažesnio kaip 0,36 mm storio plėvelė, kurią sudaro:

| — | įspaustinis poliesterio sluoksnis; |
| --- | --- |

—

įspaustinis poliesterio sluoksnis;

| — | kaprolaktono-cikloheksileno izocianato kopolimero sluoksnis; |
| --- | --- |

—

kaprolaktono-cikloheksileno izocianato kopolimero sluoksnis;

| — | spaudimui jautrus adhezyvas, |
| --- | --- |

—

spaudimui jautrus adhezyvas,

iš vienos pusės padengtas nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

85

Daugiasluoksnė polimetilmetakrilato ir metalizuotų sidabro ir vario sluoksnių plėvelė, kurios:

| — | mažiausias atspindžio koeficientas, nustatytas ASTM G173-03 metodu, yra 93,5 %, |
| --- | --- |

—

mažiausias atspindžio koeficientas, nustatytas ASTM G173-03 metodu, yra 93,5 %,

| — | viena pusė padengta pašalinamu polietileno sluoksniu, |
| --- | --- |

—

viena pusė padengta pašalinamu polietileno sluoksniu,

| — | kita pusė padengta spaudimui jautriu akrilo adhezyvu ir silikonizuoto poliesterio sluoksniu |
| --- | --- |

—

kita pusė padengta spaudimui jautriu akrilo adhezyvu ir silikonizuoto poliesterio sluoksniu

0 %

31.12.2016

ex 3919 90 00

87

Lipni skaidri plėvelė, kurios praleidimo faktorius didesnis kaip 90 %, o drumstumas mažesnis kaip 3 % (nustatyta ASTM D1003 metodu) ir kurią sudaro keli sluoksniai, įskaitant:

| — | lipnų akrilo sluoksnį, kurio storis ne mažesnis kaip 20 μm, bet ne didesnis kaip 70 μm, |
| --- | --- |

—

lipnų akrilo sluoksnį, kurio storis ne mažesnis kaip 20 μm, bet ne didesnis kaip 70 μm,

| — | sluoksnį, kurio pagrindinė sudedamoji dalis poliuretanas ir kurio storis ne mažesnis kaip 100 μm, bet ne didesnis kaip 300 μm |
| --- | --- |

—

sluoksnį, kurio pagrindinė sudedamoji dalis poliuretanas ir kurio storis ne mažesnis kaip 100 μm, bet ne didesnis kaip 300 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 25

ex 3920 10 89

10

20

Ne storesnė kaip 0,20 mm plėvelė, pagaminta iš polietileno ir etileno kopolimero su okt-1-enu mišinio, su taisyklingu rombo formos įspaudų raštu, skirta nevulkanizuotos gumos sluoksniui iš abiejų pusių padengti (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 25

20

Polietileno plėvelė, skirta naudoti rašomųjų mašinėlių juostelėms

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 28

91

Polietileno plėvelė, išmarginta grafiniais piešiniais, gautais naudojant keturių bazinių spalvų rašalą ir specialias spalvas, vienoje plėvelės pusėje piešinys išgaunamas naudojant daugiaspalvį rašalą, o kitoje – vienspalvį; grafiniam piešiniui būdingos šios savybės:

| — | atsikartojantis ir išdėstytas vienodais tarpais išilgai plėvelės, |
| --- | --- |

—

atsikartojantis ir išdėstytas vienodais tarpais išilgai plėvelės,

| — | žiūrint iš abiejų plėvelės pusių atrodo vienodai |
| --- | --- |

—

žiūrint iš abiejų plėvelės pusių atrodo vienodai

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 40

30

Koekstruzijos būdu daugiausia iš etileno kopolimerų arba funkcionalizuotų etileno polimerų pagaminta septynių–devynių sluoksnių plėvelė,

| — | sudaryta iš trisluoksnio barjero, kurio vidurinis sluoksnis pagamintas daugiausia iš etileno vinilo alkoholio, iš abiejų pusių padengto daugiausia ciklinių alkeno polimerų sluoksniais, |
| --- | --- |

—

sudaryta iš trisluoksnio barjero, kurio vidurinis sluoksnis pagamintas daugiausia iš etileno vinilo alkoholio, iš abiejų pusių padengto daugiausia ciklinių alkeno polimerų sluoksniais,

| — | iš abiejų pusių padengta dviem arba daugiau polimerinės medžiagos sluoksnių, |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengta dviem arba daugiau polimerinės medžiagos sluoksnių,

kurios bendras storis ne didesnis kaip 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 10 89

30

Etileno vinilacetato (EVA) plėvelė:

| — | iškiliu reljefiniu paviršiumi su įspaustomis bangelėmis, kurios |
| --- | --- |

—

iškiliu reljefiniu paviršiumi su įspaustomis bangelėmis, kurios

| — | storis didesnis kaip 0,125 mm |
| --- | --- |

—

storis didesnis kaip 0,125 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 89

40

Sudėtinis lakštas, sudarytas iš akrilo dangos ir laminuotas aukšto slėgio polietileno sluoksniu, kurio bendras storis ne mažesnis kaip 0,8 mm, bet ne didesnis kaip 1,2 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 21

30

Dviašės orientacijos polipropileno plėvelė, iš vienos pusės padengta pripresuotu polietileno sluoksniu, kurios bendrasis storis ne mažesnis kaip 11,5 μm, bet ne didesnis kaip 13,5 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 21

40

Dviašės orientacijos polipropileno plėvelės lakštai:

| — | kurių storis ne didesnis kaip 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

kurių storis ne didesnis kaip 0,1 mm,

| — | iš abiejų pusių padengti specialia danga, kad būtų galima spausdinti banknotų apsaugos požymius |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengti specialia danga, kad būtų galima spausdinti banknotų apsaugos požymius

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 8507 90 30

50

95

Ritinio pavidalo polipropileno lakštas, kurio:

| — | storis – ne didesnis kaip 30 μm, |
| --- | --- |

—

storis – ne didesnis kaip 30 μm,

| — | plotis – ne didesnis kaip 210 mm ir kuris |
| --- | --- |

—

plotis – ne didesnis kaip 210 mm ir kuris

| — | atitinka ASTM D882, |
| --- | --- |

—

atitinka ASTM D882,

naudojamas elektra varomų transporto priemonių ličio jonų baterijų tarpikliams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 3920 20 80

55

93

Koekstruzijos būdu daugiausia iš propileno kopolimerų pagaminta septynių–devynių sluoksnių plėvelė,

| — | sudaryta iš trisluoksnio barjero, kurios vidurinis sluoksnis pagamintas daugiausia iš etileno vinilo alkoholio, iš abiejų pusių padengto daugiausia ciklinių alkeno polimerų sluoksniais, |
| --- | --- |

—

sudaryta iš trisluoksnio barjero, kurios vidurinis sluoksnis pagamintas daugiausia iš etileno vinilo alkoholio, iš abiejų pusių padengto daugiausia ciklinių alkeno polimerų sluoksniais,

| — | iš abiejų pusių padengta dviem arba daugiau polimerinės medžiagos sluoksnių, |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengta dviem arba daugiau polimerinės medžiagos sluoksnių,

kurios bendras storis ne didesnis kaip 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 20 29

92

Vienašės orientacijos plėvelė, ne didesnio kaip 75 μm bendro storio, sudaryta iš dviejų arba trijų sluoksnių, kurių kiekvienas sudarytas iš polipropileno ir polietileno mišinio, kurios pagrindinio sluoksnio sudėtyje yra arba nėra titano dioksido ir kurios:

| — | tempiamasis stipris mašinine kryptimi ne mažesnis kaip 140 MPa, bet ne didesnis kaip 270 MPa bei |
| --- | --- |

—

tempiamasis stipris mašinine kryptimi ne mažesnis kaip 140 MPa, bet ne didesnis kaip 270 MPa bei

| — | tempiamasis stipris skersine kryptimi ne mažesnis kaip 20 MPa, bet ne didesnis kaip 40 MPa, |
| --- | --- |

—

tempiamasis stipris skersine kryptimi ne mažesnis kaip 20 MPa, bet ne didesnis kaip 40 MPa,

kaip nustatyta taikant ASTM D882/ISO 527-3

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 29

93

Vienašės orientacijos plėvelė, sudaryta iš trijų sluoksnių, kiekvienas sluoksnis sudarytas iš polipropileno bei etileno ir vinilacetato kopolimero mišinio, kurios:

| — | storis ne mažesnis kaip 55 μm, bet ne didesnis kaip 97 μm, |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 55 μm, bet ne didesnis kaip 97 μm,

| — | tamprumo modulis mašinine kryptimi ne mažesnis kaip 0,75 GPa, bet ne didesnis kaip 1,45 GPa ir |
| --- | --- |

—

tamprumo modulis mašinine kryptimi ne mažesnis kaip 0,75 GPa, bet ne didesnis kaip 1,45 GPa ir

| — | tamprumo modulis skersine kryptimi ne mažesnis kaip 0,20 GPa, bet ne didesnis kaip 0,55 GPa |
| --- | --- |

—

tamprumo modulis skersine kryptimi ne mažesnis kaip 0,20 GPa, bet ne didesnis kaip 0,55 GPa

0 %

31.12.2014

ex 3920 20 29

94

Koekstruzijos būdu pagaminta trijų sluoksnių plėvelė,

| — | kurios kiekviename sluoksnyje yra polipropileno ir polietileno mišinys, |
| --- | --- |

—

kurios kiekviename sluoksnyje yra polipropileno ir polietileno mišinys,

| — | kurios sudėtyje ne daugiau kaip 3 % masės sudaro kiti polimerai, |
| --- | --- |

—

kurios sudėtyje ne daugiau kaip 3 % masės sudaro kiti polimerai,

| — | kurios viduriniame sluoksnyje yra arba nėra titano dioksido, |
| --- | --- |

—

kurios viduriniame sluoksnyje yra arba nėra titano dioksido,

| — | kurios bendras storis ne didesnis nei 70 μm |
| --- | --- |

—

kurios bendras storis ne didesnis nei 70 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 80

92

Laminuotas lakštas arba juosta, sudaryta iš plėvelės, kurios storis ne mažesnis kaip 181 μm, bet ne didesnis kaip 223 μm, pagamintos iš propileno bei etileno kopolimero ir stireno-etileno-butileno-stireno (SEBS) kopolimero mišinio, iš vienos pusės padengta stireno-etileno-butileno-stireno (SEBS) kopolimero sluoksniu ir poliesterio sluoksniu

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 80

95

Į ritinius susukti polipropileno lakštai, kurių:

| — | atsparumo ugniai lygis UL94V-0, kai medžiagos storis ne mažesnis kaip 0,25 mm, ir UL94VTM-0, kai medžiagos storis ne mažesnis kaip 0,05 mm, bet ne didesnis kaip 0,25 mm (nustatyta pagal degumo standartą UL-94), |
| --- | --- |

—

atsparumo ugniai lygis UL94V-0, kai medžiagos storis ne mažesnis kaip 0,25 mm, ir UL94VTM-0, kai medžiagos storis ne mažesnis kaip 0,05 mm, bet ne didesnis kaip 0,25 mm (nustatyta pagal degumo standartą UL-94),

| — | dielektriko pramušimo įtampa ne mažesnė kaip 13,1kV, bet ne didesnė kaip 60,0 kV (nustatyta pagal ASTMD149), |
| --- | --- |

—

dielektriko pramušimo įtampa ne mažesnė kaip 13,1kV, bet ne didesnė kaip 60,0 kV (nustatyta pagal ASTMD149),

| — | takumo riba mašinine kryptimi ne mažesnė kaip 30 MPa, bet ne didesnė kaip 33 MPa (nustatyta pagal ASTMD882), |
| --- | --- |

—

takumo riba mašinine kryptimi ne mažesnė kaip 30 MPa, bet ne didesnė kaip 33 MPa (nustatyta pagal ASTMD882),

| — | takumo riba skersine kryptimi ne mažesnė kaip 22 MPa, bet ne didesnė kaip 25 MPa (nustatyta pagal ASTMD882), |
| --- | --- |

—

takumo riba skersine kryptimi ne mažesnė kaip 22 MPa, bet ne didesnė kaip 25 MPa (nustatyta pagal ASTMD882),

| — | tankis ne mažesnis kaip 0,988 g/cm3, bet ne didesnis kaip 1,035 g/cm3 (nustatyta pagal ASTMD792), |
| --- | --- |

—

tankis ne mažesnis kaip 0,988 g/cm3, bet ne didesnis kaip 1,035 g/cm3 (nustatyta pagal ASTMD792),

| — | drėgmės sugertis ne mažesnė kaip 0,01 %, bet ne didesnė kaip 0,06 % (nustatyta pagal ASTMD570), |
| --- | --- |

—

drėgmės sugertis ne mažesnė kaip 0,01 %, bet ne didesnė kaip 0,06 % (nustatyta pagal ASTMD570),

naudojami elektronikos ir elektros pramonėje izoliatoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 3920 43 10

92

Lakštas iš polivinilchlorido, stabilizuoto dėl ultravioletinių spindulių, neturintis net mikroskopinių skylučių, ne mažesnio kaip 60 μm, bet ne didesnio kaip 80 μm storio, 100 dalių polivinilchlorido, kurio sudėtyje esantis plastifikatorius sudaro ne mažiau kaip 30, bet ne daugiau kaip 40 dalių.

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

ex 3920 49 10

94

93

Plėvelė, kurios veidrodinis blizgesys išmatuotas blizgomačiu esant 60 ° kampui (nustatytas ISO 2813:2000 metodu), ne mažesnis kaip 70, sudaryta iš vieno arba dviejų polivinilchlorido sluoksnių, iš abiejų pusių padengtų plastiko sluoksniu, kurios storis ne mažesnis kaip 0,26 mm, bet ne didesnis kaip 1,0 mm, blizgusis paviršius padengtas apsaugine plėvele iš polietileno; ritiniuose, kurių plotis ne mažesnis kaip 1 000 mm, bet ne didesnis kaip 1 450 mm, skirta gaminiams, klasifikuojamiems 9403 pozicijoje gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

95

Atspindintis laminuotas lakštas, sudarytas iš polivinilchlorido plėvelės ir plėvelės iš kito plastiko su ištisai įspaustu taisyklingu piramidės formos raštu, padengtas iš vienos pusės nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2018

ex 3920 49 10

30

(Polivinil)chlorido kopolimero plėvelė:

| — | kurios sudėtyje esantys užpildai sudaro ne mažiau kaip 45 % masės; |
| --- | --- |

—

kurios sudėtyje esantys užpildai sudaro ne mažiau kaip 45 % masės;

| — | ant pagrindo (1) |
| --- | --- |

—

ant pagrindo (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

20

Plokštė iš polimetilmetakrilato, turinčio aliuminio trihidroksido, kurios storis ne mažesnis kaip 3,5 mm, bet ne didesnis kaip 19 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

30

Dviašės orientacijos polimetilmetakrilato plėvelė, kurios storis ne mažesnis kaip 50 μm, bet ne didesnis kaip 90 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

40

Polimetilmetakrilato lakštai, atitinkantys standartą EN 4366 (MIL-PRF-25690)

0 %

31.12.2018

ex 3920 59 90

10

Neakytasis ir nelaminuotas modifikuotojo akrilonitrilo ir metilakrilato kopolimero lakštas, kurio storis ne mažesnis kaip 1,0 mm, bet ne didesnis kaip 1,3 mm, susuktas į ritinius

0 %

31.12.2016

ex 3920 59 90

20

Atspindintysis laminuotas lakštas, sudarytas iš epoksiakrilato sluoksnio su taisyklingos formos įspaudų raštu vienoje pusėje, padengtos iš abiejų pusių vienu arba daugiau sluoksnių plastikinės medžiagos

0 %

31.12.2014

ex 3920 59 90

30

Nelipni atspindinčioji plėvelė, kurią sudaro keli sluoksniai, įskaitant:

| — | akrilo dervos kopolimerą, |
| --- | --- |

—

akrilo dervos kopolimerą,

| — | poliuretaną, |
| --- | --- |

—

poliuretaną,

| — | metalizuotą sluoksnį, ant kurio iš vienos pusės yra lazeriniai apsaugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo atspaudai arba tikslinės paskirties oficialus žymuo, |
| --- | --- |

—

metalizuotą sluoksnį, ant kurio iš vienos pusės yra lazeriniai apsaugos nuo duomenų klastojimo, taisymo ar keitimo arba dauginimo atspaudai arba tikslinės paskirties oficialus žymuo,

| — | stiklo mikrosferas ir |
| --- | --- |

—

stiklo mikrosferas ir

| — | nuolatinį poli(etileno tereftalato) sluoksnį |
| --- | --- |

—

nuolatinį poli(etileno tereftalato) sluoksnį

0 %

31.12.2016

ex 3920 62 19

02

Koekstruzijos būdu pagamintas matinis lakštas iš poli(etilentereftalato), kurio storis ne mažesnis kaip 50 μm, bet ne didesnis kaip 350 μm, specialiai sudarytas iš suodžių turinčio sluoksnio

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

08

Plėvelė iš poli(etilentereftalato), nepadengta klijais, kurios storis ne didesnis kaip 25 μm,

| — | dažyta per visą storį arba |
| --- | --- |

—

dažyta per visą storį arba

| — | dažyta per visą storį ir iš vienos pusės metalizuota |
| --- | --- |

—

dažyta per visą storį ir iš vienos pusės metalizuota

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

12

Plėvelė tik iš poli(etilentereftalato), kurios bendras storis ne didesnis kaip 120 μm, sudaryta iš vieno arba dviejų sluoksnių, kurių kiekvienas per visą storį nudažytas ir/arba turi UV spindulius sugeriančių medžiagų, nepadengta klijais arba kokia nors kita medžiaga

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

18

Laminuota plėvelė tik iš poli(etilentereftalato), kurios bendras storis ne didesnis kaip 120 μm, sudaryta iš vieno tik metalizuoto sluoksnio ir vieno arba dviejų sluoksnių, kurių kiekvienas per visą storį nudažytas ir/arba turi UV spindulius sugeriančių medžiagų, nepadengta klijais arba kokia nors kita medžiaga

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

20

Atspindintysis lakštas iš poliesterio, su piramidės formos įspaudų raštu, skirtas gaminti saugos lipdukus ir ženklus, apsauginius rūbus ir jų priedus, arba mokyklines kuprines, krepšius arba panašius dėklus (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

25

Polietileno tereftalato plėvelė, kurios storis yra ne mažesnis kaip 186 μm, bet ne didesnis kaip 191 μm, iš vienos pusės padengta matricos pavidalo akrilo sluoksniu

0 %

31.12.2014

ex 3920 62 19

38

Plėvelė iš poli(etilentereftalato), kurios storis ne didesnis kaip 12 μm, iš vienos pusės padengta aliuminio oksido sluoksniu, kurio storis ne didesnis kaip 35 nm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

48

Poli(etileno tereftalato) lakštai arba ritiniai:

| — | iš abiejų pusių padengti epoksiakrilinės dervos sluoksniu, |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengti epoksiakrilinės dervos sluoksniu,

| — | kurių bendras storis – 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

kurių bendras storis – 37 μm (± 3 μm)

0 %

31.12.2015

ex 3920 62 19

52

Plėvelė iš poli(etilentereftalato), poli(etilennaftalato) arba panašaus poliesterio, iš vienos pusės padengta metalu ir/arba metalų oksidais, turinti mažiau kaip 0,1 % masės aliuminio, kurios storis ne didesnis kaip 300 μm, o savitoji paviršiaus varža ne didesnė kaip 10 000 omų (kvadratui) (nustatyta ASTM D 257-99 metodu)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

ex 3920 69 00

73

40

Keičianti spalvas (vaivorykštinė) poliesterio ir polimetilmetakrilato plėvelė

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

76

Skaidri poli(etilentereftalato) plėvelė:

| — | iš abiejų pusių padengta organinių medžiagų, kurių pagrindas akrilas, sluoksniu, kurio storis ne mažesnis kaip 7 nm, bet ne didesnis kaip 80 nm, |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengta organinių medžiagų, kurių pagrindas akrilas, sluoksniu, kurio storis ne mažesnis kaip 7 nm, bet ne didesnis kaip 80 nm,

| — | kurios paviršiaus įtemptis ne mažesnė kaip 36 dinos/cm, bet ne didesnė kaip 39 dinos/cm, |
| --- | --- |

—

kurios paviršiaus įtemptis ne mažesnė kaip 36 dinos/cm, bet ne didesnė kaip 39 dinos/cm,

| — | kurios šviesos pralaidumas didesnis nei 93 %, |
| --- | --- |

—

kurios šviesos pralaidumas didesnis nei 93 %,

| — | kurios drumstumo vertė ne didesnė nei 1,3 %, |
| --- | --- |

—

kurios drumstumo vertė ne didesnė nei 1,3 %,

| — | kurios bendras storis ne mažesnis kaip 10 μm, bet ne didesnis kaip 350 μm, |
| --- | --- |

—

kurios bendras storis ne mažesnis kaip 10 μm, bet ne didesnis kaip 350 μm,

| — | kurios plotis ne mažesnis kaip 800 mm, bet ne didesnis kaip 1 600 mm |
| --- | --- |

—

kurios plotis ne mažesnis kaip 800 mm, bet ne didesnis kaip 1 600 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

81

Poli(etileno tereftalato) plėvelė,

| — | kurios storis ne didesnis kaip 20 μm, |
| --- | --- |

—

kurios storis ne didesnis kaip 20 μm,

| — | bent iš vienos pusės padengta dujoms nelaidžiu sluoksniu, sudarytu iš polimerinės matricos, kurioje disperguotas silicio dioksidas, ir kurio storis ne didesnis kaip 2 μm |
| --- | --- |

—

bent iš vienos pusės padengta dujoms nelaidžiu sluoksniu, sudarytu iš polimerinės matricos, kurioje disperguotas silicio dioksidas, ir kurio storis ne didesnis kaip 2 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 69 00

20

Plėvelė iš poli(etilennaftalen-2,6-dikarboksilato)

0 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

51

Polivinilbutiralio plėvelė, kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 25 %, bet ne daugiau kaip 28 % masės triizobutilfosfato, naudojamo kaip plastifikatorius

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

52

Plėvelė iš polivinilbutiralio:

| — | kurios ne mažiau kaip 26 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės sudaro trietilenglikolio bis(2-etilheksanoatas) kaip plastifikatorius, |
| --- | --- |

—

kurios ne mažiau kaip 26 %, bet ne daugiau kaip 30 % masės sudaro trietilenglikolio bis(2-etilheksanoatas) kaip plastifikatorius,

| — | kurios storis ne mažesnis kaip 0,73 mm, bet ne didesnis kaip 1,50 mm |
| --- | --- |

—

kurios storis ne mažesnis kaip 0,73 mm, bet ne didesnis kaip 1,50 mm

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

91

Plėvelė iš polivinilbutiralio, turinti laipsniškai nudažytą juostą

3 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

92

Plastikuota polivinilbutiralio plėvelė, kurios sudėtyje yra (masės dalimis):

| — | arba ne mažiau kaip 14,5 %, bet ne daugiau kaip 17,5 % diheksiladipato, |
| --- | --- |

—

arba ne mažiau kaip 14,5 %, bet ne daugiau kaip 17,5 % diheksiladipato,

| — | arba ne mažiau kaip 14,5 %, bet ne daugiau kaip 28,5 % dibutilsebakato |
| --- | --- |

—

arba ne mažiau kaip 14,5 %, bet ne daugiau kaip 28,5 % dibutilsebakato

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

93

Poli(etileno tereftalato) plėvelė, metalizuota arba nemetalizuota iš vienos arba abiejų pusių, arba sluoksniuota plėvelė iš poli(etileno tereftalato) plėvelių, metalizuota tik iš išorinės pusės, kuriai būdingos šios savybės:

| — | matomos šviesos pralaidumas ne mažesnis kaip 50 %, |
| --- | --- |

—

matomos šviesos pralaidumas ne mažesnis kaip 50 %,

| — | iš vienos arba abiejų pusių padengta polivinilbutiralio sluoksniu, bet nepadengta lipnia ar jokia kita medžiaga, išskyrus polivinilbutiralį, |
| --- | --- |

—

iš vienos arba abiejų pusių padengta polivinilbutiralio sluoksniu, bet nepadengta lipnia ar jokia kita medžiaga, išskyrus polivinilbutiralį,

| — | bendras storis ne didesnis kaip 0,2 mm, neskaičiuojant polivinilbutiralio sluoksnio storio, ir polivinilbutiralio sluoksnis ne didesnis kaip 0,2 mm |
| --- | --- |

—

bendras storis ne didesnis kaip 0,2 mm, neskaičiuojant polivinilbutiralio sluoksnio storio, ir polivinilbutiralio sluoksnis ne didesnis kaip 0,2 mm

skirta naudoti šilumą atspindinčio arba dekoratyvinio laminuoto stiklo gamyboje (1)

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

95

Koekstruzijos būdu pagaminta trijų sluoksnių polivinilbutiralio plėvelė su laipsniškai nudažyta juosta, kurios ne mažiau kaip 29 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės sudaro 2,2′-etilendioksietil bis(2-etilheksanoatas) kaip plastifikatorius

0 %

31.12.2018

ex 3920 92 00

30

Poliamido plėvelė,

| — | kurios storis ne didesnis kaip 20 μm, |
| --- | --- |

—

kurios storis ne didesnis kaip 20 μm,

| — | iš abiejų pusių padengta dujoms nelaidžiu sluoksniu, sudarytu iš polimerinės matricos, kurioje disperguotas silicio dioksidas, ir kurio storis ne didesnis kaip 2 μm |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengta dujoms nelaidžiu sluoksniu, sudarytu iš polimerinės matricos, kurioje disperguotas silicio dioksidas, ir kurio storis ne didesnis kaip 2 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

35

Į ritinį susukti polieterimido lakštai, kurių:

| — | storis ne mažesnis kaip 5 μm, bet ne didesnis kaip 14 μm; |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 5 μm, bet ne didesnis kaip 14 μm;

| — | plotis ne mažesnis kaip 478 mm, bet ne didesnis kaip 532 mm; |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 478 mm, bet ne didesnis kaip 532 mm;

| — | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 78 MPa (kaip nustatyta JIS C-2318, kai storis 50 μm); |
| --- | --- |

—

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 78 MPa (kaip nustatyta JIS C-2318, kai storis 50 μm);

| — | trūkimo ištįsa ne mažesnė kaip 50 % (kaip nustatyta JIS C-2318, kai storis 50 μm), |
| --- | --- |

—

trūkimo ištįsa ne mažesnė kaip 50 % (kaip nustatyta JIS C-2318, kai storis 50 μm),

| — | stiklėjimo temperatūra 226 °C; |
| --- | --- |

—

stiklėjimo temperatūra 226 °C;

| — | nuolatinio naudojimo temperatūra 180 °C (kaip nustatyta UL-746 B, kai storis 50 μm); |
| --- | --- |

—

nuolatinio naudojimo temperatūra 180 °C (kaip nustatyta UL-746 B, kai storis 50 μm);

| — | degumas VTM-0 (kaip nustatyta UL 94, kai storis 25 μm) |
| --- | --- |

—

degumas VTM-0 (kaip nustatyta UL 94, kai storis 25 μm)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

40

Polimero plėvelė, kurios sudėtyje yra šie monomerai:

| — | Poli (tetrametileno eterio glikolis), |
| --- | --- |

—

Poli (tetrametileno eterio glikolis),

| — | Bis (4-izocianotocikloheksil) metanas, |
| --- | --- |

—

Bis (4-izocianotocikloheksil) metanas,

| — | 1,4-butandiolis arba 1,3-butandiolis, |
| --- | --- |

—

1,4-butandiolis arba 1,3-butandiolis,

| — | kurios storis yra ne mažesnis kaip 0,25 mm ir ne didesnis kaip 5,0 mm, |
| --- | --- |

—

kurios storis yra ne mažesnis kaip 0,25 mm ir ne didesnis kaip 5,0 mm,

| — | vienoje pusėje išraižytu vienodu raštu, |
| --- | --- |

—

vienoje pusėje išraižytu vienodu raštu,

| — | padengta nuimama apsaugine plėvele |
| --- | --- |

—

padengta nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

45

Permatoma iš vienos pusės metalizuota poliuretano plėvelė:

| — | didesnio kaip 90 laipsnių veidrodinio blizgesio pagal ASTM D2457; |
| --- | --- |

—

didesnio kaip 90 laipsnių veidrodinio blizgesio pagal ASTM D2457;

| — | iš metalizuotos pusės padengta aukštoje temperatūroje sukimbančiu lipniu sluoksniu, sudarytu iš polietileno / polipropileno kopolimero; |
| --- | --- |

—

iš metalizuotos pusės padengta aukštoje temperatūroje sukimbančiu lipniu sluoksniu, sudarytu iš polietileno / polipropileno kopolimero;

| — | iš kitos pusės padengta apsaugine poli(etileno tereftalato) plėvele; |
| --- | --- |

—

iš kitos pusės padengta apsaugine poli(etileno tereftalato) plėvele;

| — | kurios bendras storis didesnis kaip 204 μm, bet ne didesnis kaip 244 μm |
| --- | --- |

—

kurios bendras storis didesnis kaip 204 μm, bet ne didesnis kaip 244 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

50

Termoplastinė poliuretano plėvelė, kurios storis ne mažesnis kaip 250 μm, bet ne didesnis kaip 350 μm, iš vienos pusės padengta nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

55

Termoplastinė ekstruzijos būdu pagaminta poliuretano plėvelė:

| — | nelipni, |
| --- | --- |

—

nelipni,

| — | į 10 mmstorio rietuvę sukrautų plėvelių geltonos spalvos indeksas didesnis kaip 1,0, bet ne didesnis kaip 2,5 (nustatytas ASTM E 313-10 metodu), |
| --- | --- |

—

į 10 mmstorio rietuvę sukrautų plėvelių geltonos spalvos indeksas didesnis kaip 1,0, bet ne didesnis kaip 2,5 (nustatytas ASTM E 313-10 metodu),

| — | į 10 mm storio rietuvę sukrautų plėvelių šviesos pralaidumas didesnis kaip 87 % (nustatytas ASTM D 1003-11 metodu), |
| --- | --- |

—

į 10 mm storio rietuvę sukrautų plėvelių šviesos pralaidumas didesnis kaip 87 % (nustatytas ASTM D 1003-11 metodu),

| — | bendras storis ne mažesnis kaip 0,38 mm, bet ne didesnis kaip 7,6 mm, |
| --- | --- |

—

bendras storis ne mažesnis kaip 0,38 mm, bet ne didesnis kaip 7,6 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 99 cm, bet ne didesnis kaip 305 cm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 99 cm, bet ne didesnis kaip 305 cm,

naudojama sluoksniuotajam beskeveldriam stiklui gaminti

0 %

31.12.2017

ex 3920 99 28

60

Silikono juosta, plokštelė arba juostelė:

| — | kurios bendras storis ne mažesnis kaip2 mm, bet ne didesnis kaip9 mm, |
| --- | --- |

—

kurios bendras storis ne mažesnis kaip2 mm, bet ne didesnis kaip9 mm,

| — | kurios bendras plotis ne mažesnis kaip 12 mm, bet ne didesnis kaip 65 mm, |
| --- | --- |

—

kurios bendras plotis ne mažesnis kaip 12 mm, bet ne didesnis kaip 65 mm,

skirta 8521arba 8528 pozicijoms priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

70

Į ritinį susukti lakštai, iš pralaidžių savybių epoksidinės dervos, turintys:

| — | mikrosferas dengtasauksu legiruotu arba nelegiruotu metalu, |
| --- | --- |

—

mikrosferas dengtasauksu legiruotu arba nelegiruotu metalu,

| — | lipnų sluoksnį, |
| --- | --- |

—

lipnų sluoksnį,

| — | apsauginį silikono arba poli(etileno tereftalato) sluoksnį iš vienos pusės, |
| --- | --- |

—

apsauginį silikono arba poli(etileno tereftalato) sluoksnį iš vienos pusės,

| — | apsauginį poli(etileno tereftalato) sluoksnį iš kitos pusės, |
| --- | --- |

—

apsauginį poli(etileno tereftalato) sluoksnį iš kitos pusės,

| — | kurių storis ne mažesnis kaip 5 cm, bet ne didesnis kaip 100 cm ir |
| --- | --- |

—

kurių storis ne mažesnis kaip 5 cm, bet ne didesnis kaip 100 cm ir

| — | kurių ilgis ne didesnis kaip 2 000 m |
| --- | --- |

—

kurių ilgis ne didesnis kaip 2 000 m

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 59

25

Plėvelė iš poli(l-chlortrifluoretileno)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

50

Plėvelė iš politetrafluoretileno, neturinti mikroporų, ritiniuose, kurios storis ne mažesnis kaip 0,019 mm, bet ne didesnis kaip 0,14 mm, nepraleidžianti vandens garų

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

55

Jonų mainų membranos iš fluorintos plastikinės medžiagos

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

60

Plėvelė iš šaltame vandenyje tirpaus vinilo alkoholio kopolimero, kurios storis ne mažesnis kaip 34 μm, bet ne didesnis kaip 90 μm, tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa, bet ne didesnis kaip 45 MPa, nutraukiamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 250 %, bet ne didesnis kaip 900 %

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 90

20

Anizotropinė laidi ritinėlių pavidalo plėvelė, kurios plotis ne mažesnis kaip 1,5 mm, bet ne didesnis kaip 3,15 mm, ir kurios ilgis ne didesnis kaip 300 m, naudojama elektroniniams komponentams sujungti skystųjų kristalų arba plazminių vaizduoklių gamyboje

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

10

Lakštas iš poliuretano putų, kurio storis 3 mm (± 15 %) ir savitasis svoris ne mažesnis kaip 0,09435, bet ne didesnis kaip 0,10092

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

20

Į ritinius susuktas atvirųjų akučių putų poliuretanas:

| — | 2,29 mm (± 0,25 mm) storio, |
| --- | --- |

—

2,29 mm (± 0,25 mm) storio,

| — | akyta sukibimą skatinančia medžiaga apdorotu paviršiumi, ir |
| --- | --- |

—

akyta sukibimą skatinančia medžiaga apdorotu paviršiumi, ir

| — | sluoksniuotas su poliesterio plėvele ir tekstilinės medžiagos sluoksniu |
| --- | --- |

—

sluoksniuotas su poliesterio plėvele ir tekstilinės medžiagos sluoksniu

0 %

31.12.2017

ex 3921 19 00

30

Akytos struktūros blokai, kurių sudėtyje yra:

| — | poliamido-6 arba poli(epoksianhidrido); |
| --- | --- |

—

poliamido-6 arba poli(epoksianhidrido);

| — | politetrafluoretileno, kuris (jei yra) sudaro ne mažiau kaip 7 %, bet ne daugiau kaip 9 % masės; |
| --- | --- |

—

politetrafluoretileno, kuris (jei yra) sudaro ne mažiau kaip 7 %, bet ne daugiau kaip 9 % masės;

| — | neorganinių užpildų, kurie sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės |
| --- | --- |

—

neorganinių užpildų, kurie sudaro ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 25 % masės

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

91

Mikroakytoji plėvelė iš polipropileno, kurios storis ne didesnis kaip 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

93

Juosta iš mikroakytojo politetrafluoretileno su neaustinės medžiagos pagrindu, skirta gaminti inkstų dializės įrangos filtrus (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

95

Polietersulfono plėvelė, kurios storis ne didesnis kaip 200 mm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

96

Akytoji plėvelė, sudaryta iš polietileno sluoksnio, kurio storis ne mažesnis kaip 90 μm, bet ne didesnis kaip 140 μm ir iš regeneruoto celiuliozės pluošto, kurio storis ne mažesnis kaip 10 μm bet ne didesnis kaip 40 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

10

Kompozicinė plokštė iš poli(etilentereftalato) arba poli(butilentereftalato), armuota stiklo pluoštu

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

20

Poli(etilentereftalato) plėvelė, iš vienos arba iš abiejų pusių laminuota vienakrypčiu neaustinio poli(etilentereftalato) sluoksniu ir impregnuota poliuretanu arba epoksidine derva

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

20

Impregnuotas sustiprintas stiklo pluoštas, kurio sudėtyje yra cianato esterio dervos arba bismaleimido (B) triazino (T) dervos, sumaišytos su epoksidine derva, ir kurio matmenys:

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm), arba |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm), arba

| — | 469,.9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm), arba |
| --- | --- |

—

469,.9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm), arba

| — | 546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) |
| --- | --- |

—

546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm)

naudojamos spausdintinėms plokštėms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

ex 7019 40 00

25

20

Preprego lakštai arba ritiniai, kurių sudėtyje yra poliimido dervos

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 55

30

Prepregų lakštai arba ritiniai, kurių sudėtyje yra bromintos epoksidinės dervos, sustiprinti stiklo audiniu, kurių:

| — | srautas nedidesnis kaip 3,6 mm (kaip nustatyta taikant IPC-TM 650.2.3.17.2 metodą), ir |
| --- | --- |

—

srautas nedidesnis kaip 3,6 mm (kaip nustatyta taikant IPC-TM 650.2.3.17.2 metodą), ir

| — | stiklėjimo temperatūra (Tg) yra aukštesnė kaip 170 °C (kaip nustatyta taikant IPC-TM 650.2.4.25 metodą) |
| --- | --- |

—

stiklėjimo temperatūra (Tg) yra aukštesnė kaip 170 °C (kaip nustatyta taikant IPC-TM 650.2.4.25 metodą)

ir kurie skirti gaminti spausdintines schemos plokštes (1)

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 60

ex 5407 71 00

ex 5903 90 99

91

20

10

Austinė medžiaga iš politetrafluoretileno, apvilkta arba padengta tetrafluoretileno ir trifluoretileno kopolimeru, turinčiu šonines perfluorintas alkoksi- grandis, su galinėmis karboksirūgšties arba sulfonrūgšties grupėmis, taip pat gali būti kalio arba natrio druskų pavidalu

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 60

93

Plėvelė, kurios veidrodinis blizgesys, išmatuotas blizgomačiu esant 60° kampui (taikant ISO 2813:2000 metodą), yra ne mažesnis kaip 30, bet ne didesnis kaip 60, sudaryta iš poli(etilentereftalato) sluoksnio ir spalvoto poli(vinilchlorido) sluoksnio, sujungtų metalizuotu klijų sluoksniu, skirta plokštėms ir durelėms dengti, naudojama gaminant buitinius prietaisus (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 90

ex 8507 90 80

10

50

Polimero-metalo laminato ritinys, kurį sudaro:

| — | poli(etileno tereftalato) sluoksnis, |
| --- | --- |

—

poli(etileno tereftalato) sluoksnis,

| — | aliuminio sluoksnis, |
| --- | --- |

—

aliuminio sluoksnis,

| — | polipropileno sluoksnis, |
| --- | --- |

—

polipropileno sluoksnis,

| — | kurio plotis – ne didesnis kaip 275 mm, |
| --- | --- |

—

kurio plotis – ne didesnis kaip 275 mm,

| — | bendras storis – ne didesnis kaip 165 μm ir kuris |
| --- | --- |

—

bendras storis – ne didesnis kaip 165 μm ir kuris

| — | atitinka ASTM D1701-91 ir ASTM D882-95A, |
| --- | --- |

—

atitinka ASTM D1701-91 ir ASTM D882-95A,

naudojamas elektra varomų transporto priemonių ličio jonų baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 3923 10 00

10

Fotokaukių arba plokštelių futliarai:

| — | sudaryti iš antistatinių medžiagų arba maišytų termoplastinių medžiagų, pasižyminčių specialiomis elektrostatinės iškrovos ir dujų šalinimo savybėmis, |
| --- | --- |

—

sudaryti iš antistatinių medžiagų arba maišytų termoplastinių medžiagų, pasižyminčių specialiomis elektrostatinės iškrovos ir dujų šalinimo savybėmis,

| — | kurių paviršius neakytas, atsparus dilimui ar smūgiams, |
| --- | --- |

—

kurių paviršius neakytas, atsparus dilimui ar smūgiams,

| — | kuriuose yra specialus laikiklis, apsaugantis fotokaukę arba plokšteles nuo paviršiaus arba kosmetinių pažeidimų, ir |
| --- | --- |

—

kuriuose yra specialus laikiklis, apsaugantis fotokaukę arba plokšteles nuo paviršiaus arba kosmetinių pažeidimų, ir

| — | su sandarikliu arba be jo, |
| --- | --- |

—

su sandarikliu arba be jo,

naudojami fotolitografijoje ar kituose puslaidininkių gamybos procesuose fotokaukėms arba plokštelėms laikyti

0 %

31.12.2016

ex 3923 30 90

10

Polietileno talpykla, skirta suslėgtam vandeniliui:

| — | su aliuminio įvorėmis abiejuose galuose, |
| --- | --- |

—

su aliuminio įvorėmis abiejuose galuose,

| — | visiškai apgaubta epoksidine derva impregnuotu kiautu iš anglies pluošto, |
| --- | --- |

—

visiškai apgaubta epoksidine derva impregnuotu kiautu iš anglies pluošto,

| — | kurios skersmuo ne mažesnis kaip 213 mm, bet ne didesnis kaip 368 mm, |
| --- | --- |

—

kurios skersmuo ne mažesnis kaip 213 mm, bet ne didesnis kaip 368 mm,

| — | ilgis ne mažesnis kaip 860 mm, bet ne didesnis kaip 1 260 mm ir |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 860 mm, bet ne didesnis kaip 1 260 mm ir

| — | talpa ne mažesnė kaip 18 litrų, bet ne didesnė kaip 50 litrų |
| --- | --- |

—

talpa ne mažesnė kaip 18 litrų, bet ne didesnė kaip 50 litrų

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 92

20

Atspindintis lakštas arba juosta, kurią sudaro viršutinė juosta iš polivinilchlorido su taisyklingu piramidės formos įspaudų raštu, karštai sujungta lygiagrečių juostų arba grotelių raštu su pagrindo juosta iš plastiko arba iš megztinės arba austinės medžiagos, iš vienos pusės padengtos plastikine medžiaga

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

10

Divinilbenzeno polimero mikrorutuliukai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 4,5 μm, bet ne didesnis kaip 80 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

15

Skersinė lakštinė lingė iš stiklo pluoštu armuoto plastiko, skirta variklinių transporto priemonių pakabų sistemoms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

25

Akrilnitrilo, metakrilnitrilo ir izobornilmetakrilato kopolimero neplėtrieji rutuliukai, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 3 μm, bet ne didesnis kaip 4,6 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

55

Plokščias gaminys iš polietileno, perforuotas priešingomis kryptimis, kurio storis ne mažesnis kaip 600 μm, bet ne didesnis kaip 1 200 μm, masė ne mažesnė kaip 21 g/m2, bet ne didesnė kaip 42 g/m2

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

65

Lietiniai puošybos elementai iš polikarbonato dervos, padengti:

| — | sidabro spalvos akrilo dažais ir |
| --- | --- |

—

sidabro spalvos akrilo dažais ir

| — | permatomais įbrėžimams atspariais dažais, |
| --- | --- |

—

permatomais įbrėžimams atspariais dažais,

naudojami gaminant automobilių radijo imtuvų priekinius skydelius

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

80

Automobilių radijo imtuvų priekinių skydelių detalės:

| — | pagamintos iš akrilonitrilo-butadieno-stireno, kurio sudėtyje yra arba nėra polikarbonato, |
| --- | --- |

—

pagamintos iš akrilonitrilo-butadieno-stireno, kurio sudėtyje yra arba nėra polikarbonato,

| — | padengtos vario, nikelio ir chromo sluoksniais, |
| --- | --- |

—

padengtos vario, nikelio ir chromo sluoksniais,

| — | kurių bendras dangos storis ne mažesnis kaip 5,54 μm, bet ne didesnis kaip 22,3 μm |
| --- | --- |

—

kurių bendras dangos storis ne mažesnis kaip 5,54 μm, bet ne didesnis kaip 22,3 μm

0 %

31.12.2016

ex 4007 00 00

10

Silikoninto vulkanizuoto kaučiuko (gumos) siūlai ir kordas

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

20

Minkštos gumos sandarinimo kamščiai, skirti elektrolitiniams kondensatoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

30

Padangų formavimo kamera

0 %

31.12.2016

ex 4104 41 19

10

Buivolų oda, skeltinė, rauginta, chromu ir papildomai sintetinėmis medžiagomis („krastas“, (crust)), sausa

0 %

31.12.2017

4105 10 00

4105 30 90

Išdirbtos avių arba ėriukų odos, be vilnos, raugintos arba papildomai raugintos, bet toliau neapdorotos, skeltinės arba neskeltinės, išskyrus išdirbtas odas, klasifikuojamas 4114 pozicijoje

0 %

31.12.2018

4106 21 00

4106 22 90

Išdirbtos ožkų arba ožkiukų odos, be plaukų, raugintos arba papildomai raugintos, bet toliau neapdorotos, skeltinės arba neskeltinės, išskyrus išdirbtas odas, klasifikuojamas 4114 pozicijoje

0 %

31.12.2018

4106 31 00

4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Išdirbtos kitų gyvūnų odos, be plaukų, raugintos, bet toliau neapdorotos, išskyrus išdirbtas odas, klasifikuojamas 4114 pozicijoje

0 %

31.12.2018

ex 5004 00 10

10

Šilko siūlai (išskyrus šilko atliekų verpalus), neskirti mažmeninei prekybai, nebalinti, plauti arba balinti, vien tik šilko

0 %

31.12.2016

ex 5005 00 10

ex 5005 00 90

10

10

Verpalai vien tik iš šilko atliekų (šukuotinių pašukų), neskirti mažmeninei prekybai

0 %

31.12.2018

ex 5205 31 00

10

Balintos medvilnės šešiagijai antriniai verpalai, kurių atskiro pirminio verpalo ilginis tankis ne mažesnis kaip 925 decitekso, bet ne didesnis kaip 989 decitekso, skirtas tamponams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

5208 11 10

Audiniai, naudojami gaminti bandažams, tvarsliavai ir medicininei marlei

5,2 %

31.12.2018

ex 5402 45 00

20

Siūlai, pagaminti iš sintetinių tekstilės pluoštų, kuriuos sudaro tik aromatiniai poliamidai, gauti vykdant m-fenilendiamino ir izoftalio rūgšties polikondensacijos reakciją

0 %

31.12.2018

ex 5402 47 00

10

Sintetinai dvikomponenčiai gijiniai siūlai, netekstūruotieji, nesuktieji, kurių ilginis tankis ne mažesnis kaip 1 650 deciteksų, bet ne didesnis kaip 1 800 deciteksų, sudaryti iš ne mažiau kaip 110 gijų, bet ne daugiau kaip 120 gijų, kurių kiekviena turi šerdį, sudarytą iš poli(etilentereftalato) ir apvalkalą, sudarytą iš poliamido-6, turinčio ne mažiau kaip 75 % masės, bet ne daugiau kaip 77 % poli(etilentereftalato), skirti gaminti stogų dangas (1)

0 %

31.12.2016

ex 5402 47 00

20

Dvikomponenčiai vienagijai siūlai, kurių ilginis tankis ne didesnis kaip 30 deciteksų, su:

| — | poli(etilen tereftalato) šerdimi ir, |
| --- | --- |

—

poli(etilen tereftalato) šerdimi ir,

| — | išoriniu poli(etilen tereftalato) ir poli(etileno izoftato) kopolimero sluoksniu, |
| --- | --- |

—

išoriniu poli(etilen tereftalato) ir poli(etileno izoftato) kopolimero sluoksniu,

skirti naudoti filtravimo audinių gamyboje (1)

0 %

31.12.2015

ex 5402 49 00

30

Siūlai iš glikolio rūgšties kopolimero su pieno rūgštimi, skirti gaminti chirurginiams siūlams (1)

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

50

Netekstūruotieji gijiniai siūlai iš polivinilo alkoholio

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

70

Sintetiniai gijiniai siūlai, pirminiai, turintys ne mažiau kaip 85 % masės akrilonitrilo, esantys dagčio pavidalo, turintys ne mažiau kaip 1 000, bet ne daugiau kaip 25 000 ištisinių gijų, kurių vieno metro masė ne mažesnė kaip 0,12 g, bet ne didesnė kaip 3,75 g, ir ilgis ne mažesnis kaip 100 m, skirti gaminti anglies pluošto verpalams (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

20

Vienagijai siūlai iš poli(1,4-dioksanono)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

30

Nesterilūs vienagijai siūlai iš 1,3-dioksan-2-ono ir 1,4-dioksan-2,5-diono kopolimero, skirti chirurginių siūlų gamybai (1)

0 %

31.12.2014

ex 5404 19 00

50

Poliesterių arba poli(butilentereftalato) vienagijai siūlai, kurių skespjūvio matmuo ne mažesnis kaip 0,5 mm, bet ne didesnis kaip 1 mm, skirti gaminti užtrauktukams (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 90 90

20

Juostelė iš poliamido

0 %

31.12.2018

ex 5407 10 00

10

Tekstilės gaminys, sudarytas iš metmenų, kurių gijiniai siūlai iš poliamido-6,6 ir ataudų, kurių gijiniai siūlai iš poliamido-6,6, poliuretano ir tereftalio rūgšties kopolimero, p-fenilendiamino ir 3,4′–oksibis(fenilenamino)

0 %

31.12.2017

ex 5503 11 00

ex 5601 30 00

10

40

Sintetiniai kuokšteliniai tereftalio rūgšties, p-fenilendiamino ir 3,4′- oksidi(fenilenamino) kopolimero pluoštai, kurių ilgis ne didesnis kaip 7 mm

0 %

31.12.2018

ex 5503 40 00

10

Tuščiaviduriai polipropileno kuokšteliniai pluoštai, kurių:

| — | ilginis tankis ne mažesnis kaip 6 deciteksai, bet ne didesnis kaip 10 deciteksų, |
| --- | --- |

—

ilginis tankis ne mažesnis kaip 6 deciteksai, bet ne didesnis kaip 10 deciteksų,

| — | atsparumas ne mažesnis kaip 3,5 cN/dtex, |
| --- | --- |

—

atsparumas ne mažesnis kaip 3,5 cN/dtex,

| — | skersmuo ne mažesnis kaip 30 μm, |
| --- | --- |

—

skersmuo ne mažesnis kaip 30 μm,

skirti kūdikių vystyklams, vystyklų įklotams ir kitiems higienos gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 5503 90 00

ex 5506 90 00

ex 5601 30 00

20

10

10

Polivinilo alkoholio pluoštai, acetilinti arba neacetilinti

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

ex 5603 12 10

ex 5603 12 90

ex 5603 91 10

ex 5603 91 90

ex 5603 92 10

ex 5603 92 90

10

10

10

10

10

10

10

10

Neaustinės medžiagos iš polivinilo alkoholio, rietime arba sukarpytos stačiakampių formomis kurių:

| — | storis ne mažesnis kaip 200 μm, bet ne didesnis kaip 280 μm ir |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 200 μm, bet ne didesnis kaip 280 μm ir

| — | m2 masė ne mažesnė kaip 20 g, bet ne didesnė kaip 50 g |
| --- | --- |

—

m2 masė ne mažesnė kaip 20 g, bet ne didesnė kaip 50 g

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

20

20

Neaustinės medžiagos, ne didesnės kaip 20 g/m2 masės, sudarytos iš pūtimo ir lydymo bei filjeriniu būdais gautų ir sluoksniais suklotų gijų, kurių abu išoriniai sluoksniai sudaryti iš plonų ištisinių gijų (skersmuo ne mažesnis kaip 10 μm, bet ne didesnis kaip 20 μm), o vidinis sluoksnis sudarytas iš labai plonų ištisinių gijų (skersmuo ne mažesnis kaip 1 μm, bet ne didesnis kaip 5 μm), skirtos gaminti kūdikių vystyklus, vystyklų įklotus ir panašius higienos gaminius (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 14 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

ex 5603 94 90

30

30

10

60

40

30

Neaustinės medžiagos iš aromatinio poliamido pluoštų, kurie gauti vykdant m-fenilendiamino ir izoftalio rūgšties polikondensacijos reakciją, rietime arba sukarpyti stačiakampių formomis

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

50

Neaustinės medžiagos:

| — | kurių kvadratinio metro (m2) masė ne mažesnė kaip 30 g, bet ne didesnė kaip 60 g, |
| --- | --- |

—

kurių kvadratinio metro (m2) masė ne mažesnė kaip 30 g, bet ne didesnė kaip 60 g,

| — | turinčios pluošto iš polipropileno arba polipropileno ir polietileno, |
| --- | --- |

—

turinčios pluošto iš polipropileno arba polipropileno ir polietileno,

| — | margintos arba ne, kurių: |
| --- | --- |

—

margintos arba ne, kurių:

| — | vienos medžiagos pusės 65 % paviršiaus yra su 4 mm skersmens bumbuliukais, sudarytais iš susisukusių nesutvirtintų, bet pritvirtintų prie pagrindo iškilių pluoštelių ir galinčiais sukibti su ekstruzinėmis kibiomis medžiagomis, o likę 35 % yra sutvirtinta medžiaga, |
| --- | --- |

—

vienos medžiagos pusės 65 % paviršiaus yra su 4 mm skersmens bumbuliukais, sudarytais iš susisukusių nesutvirtintų, bet pritvirtintų prie pagrindo iškilių pluoštelių ir galinčiais sukibti su ekstruzinėmis kibiomis medžiagomis, o likę 35 % yra sutvirtinta medžiaga,

| — | kita medžiagos pusė yra glotni, |
| --- | --- |

—

kita medžiagos pusė yra glotni,

skirtos kūdikių vystyklų ir vystyklų įklotų bei panašių higienos priemonių gamybai (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

60

60

Neaustinės medžiagos iš filjerinio polietileno(spunbonded), kurių m2 masė didesnė kaip 60 g, bet ne didesnė kaip 80 g, ir pasipriešinimas orui (Gurley) ne mažesnis kaip 8 s, bet ne didesnis kaip 36 s (nustatant ISO 5636-5 metodu)

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

70

70

40

10

Neaustinės medžiagos iš polipropileno,

| — | kurias sudaro lydymo ir pūtimo būdu gautas sluoksnis, iš abiejų pusių laminuotas filjerinėmis polipropileno gijomis, |
| --- | --- |

—

kurias sudaro lydymo ir pūtimo būdu gautas sluoksnis, iš abiejų pusių laminuotas filjerinėmis polipropileno gijomis,

| — | kurių masė ne didesnė kaip 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

kurių masė ne didesnė kaip 150 g/m2,

| — | rietime arba tiesiog sukarpytos kvadratų arba stačiakampių formomis ir |
| --- | --- |

—

rietime arba tiesiog sukarpytos kvadratų arba stačiakampių formomis ir

| — | neįmirkytos |
| --- | --- |

—

neįmirkytos

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

ex 5603 14 10

10

10

Elektrai nelaidi neaustinė medžiaga, kurią sudaro pagrindinė poli(etileno tereftalato) plėvelė, iš abiejų pusių laminuota vienkrypčiais poli(etileno tereftalato) pluoštais, iš abiejų pusių padengta aukštai temperatūrai atsparia elektrai nelaidžia derva, sverianti ne mažiau kaip 147 g/m2, bet ne daugiau kaip 265 g/m2, pasižyminti dvikrypčiu neizotropiniu įtempties stipriu, skirta naudoti kaip elektroizoliacinė medžiaga

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

20

Padengtos neaustinės medžiagos iš filjerinio polietileno,

| — | sveriančios daugiau kaip 80 g/m2, bet ne daugiau kaip 105 g/m2, |
| --- | --- |

—

sveriančios daugiau kaip 80 g/m2, bet ne daugiau kaip 105 g/m2,

| — | kurių orinė varža (pagal Gurley) ne mažesnė kaip 8 sekundės, bet ne didesnė kaip 75sekundės (kaip nustatyta ISO 5636/5 metodu) |
| --- | --- |

—

kurių orinė varža (pagal Gurley) ne mažesnė kaip 8 sekundės, bet ne didesnė kaip 75sekundės (kaip nustatyta ISO 5636/5 metodu)

0 %

31.12.2015

ex 5603 14 90

40

Neaustinės medžiagos, sudarytos iš filjeriniu būdu suformuoto poli(etileno tereftalato) pluošto:

| — | kurių masė ne mažesnė kaip 160 g/m2, bet ne didesnė kaip 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

kurių masė ne mažesnė kaip 160 g/m2, bet ne didesnė kaip 300 g/m2,

| — | kurių viena pusė gali būti laminuota membrana arba membrana ir aliuminiu, |
| --- | --- |

—

kurių viena pusė gali būti laminuota membrana arba membrana ir aliuminiu,

naudojamos pramoniniams filtrams gaminti.

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

20

20

Neaustinės medžiagos, kurias sudaro lydymo ir pūtimo būdu gautas vidurinysis termoplastinio elastomero sluoksnis, kuris iš abiejų pusių laminuotas polipropileno filjerinėmis gijomis (spunbonded)

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 94 90

70

40

Daugiasluoksnės neaustinės medžiagos, sudarytos iš lydymo ir pūtimo būdu gauto pluošto bei polopropileno ir poliesterio kuokštelinio pluošto mišinio, laminuotos arba nelaminuotos iš vienos arba iš abiejų pusių filjerinėmis polipropileno gijomis

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

80

50

Neaustinė poliolefino medžiaga, kurią sudaro elastomerinis sluoksnis, iš abiejų pusių laminuota poliolefino gijomis,

| — | kurios masė ne mažesnė kaip 25 g/m2 ir ne didesnė kaip 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

kurios masė ne mažesnė kaip 25 g/m2 ir ne didesnė kaip 150 g/m2,

| — | kuri yra rietime arba tiesiog sukarpyta kvadratais arba stačiakampiais, |
| --- | --- |

—

kuri yra rietime arba tiesiog sukarpyta kvadratais arba stačiakampiais,

| — | kuri nėra įmirkyta, |
| --- | --- |

—

kuri nėra įmirkyta,

| — | kuri tąsi skersai arba išilgai, |
| --- | --- |

—

kuri tąsi skersai arba išilgai,

skirta kūdikių ir (arba) vaikų priežiūros produktams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 5603 94 90

20

Strypai iš akrilinio pluošto, ne ilgesni kaip 50 cm, skirti gaminti rašiklių antgaliams (1)

0 %

31.12.2018

ex 5607 50 90

10

Virvelė, nesterilizuota, pagaminta iš poliglikolio rūgšties arba iš poliglikolio rūgšties ir jos kopolimerų bei pieno rūgšties, pinta arba apipinta, su šerdimi, skirta chirurginiams siūlams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 5803 00 10

91

Medvilninis gazas, kurio plotis ne didesnis kaip 1 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 5903 10 90

ex 5903 20 90

ex 5903 90 99

10

10

20

Megztinės arba austinės medžiagos, iš vienos pusės aptrauktos arba padengtos dirbtine plastikine medžiaga, į kurią įterpti mikrorutuliukai

0 %

31.12.2018

ex 5906 99 90

10

Gumuoti tekstilės audiniai, sudaryti iš metmeninių verpalų iš poliamido-6,6 ir ataudinių verpalų iš poliamido-6,6, poliuretano ir kopolimero iš tereftalio rūgšties, p-fenilendiamino ir 3,4′-oksidi(fenilenamino)

0 %

31.12.2018

ex 5907 00 00

10

Tekstilės gaminiai, padengti lipniąja medžiaga, į kurią įterpti ne didesnio kaip 150 μm skersmens rutuliukai

0 %

31.12.2016

ex 5911 10 00

10

Smaigstytinis veltinis iš sintetinio pluošto, be poliesterio, turintis arba neturintis katalizatoriaus dalelių, įsiterpusių tarp sintetiniųpluoštų, iš vienos pusės apvilktas arba padengtas plėvele iš politetrafluoretileno, skirtas gaminti filtravimo gaminiams (1)

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

ex 8421 99 00

30

92

Įrangos dalys, skirtos vandens valymui atvirkštinės osmozės būdu, kurias iš esmės sudaro plastikinės membranos, iš vidaus sutvirtintos austinėmis ir neaustinėmis tekstilės medžiagomis, kurios susuktos apie perforuotą vamzdį ir įdėtos į cilindro formos plastikinį apvalkalą, kurio sienelių storis ne didesnis kaip 4 mm, įdėtos arba neįdėtos į cilindrą, kurio sienelių storis ne mažesnis kaip 5 mm

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

40

Daugiasluoksnės neaustinės poliravimo šluostės iš poliesterių, impregnuotos poliuretanu

0 %

31.12.2014

ex 6813 89 00

10

Frikcinė medžiaga, kurios storis mažesnis kaip 20 mm, nepritvirtinta, skirta gaminti frikciniams komponentams, panašiems į naudojamus automatinėse transmisijose ir sankabose (1)

0 %

31.12.2018

ex 6814 10 00

10

Ne didesnio kaip 0,15 mm storio aglomeruotas žėrutis ritiniuose, degtas arba nedegtas, sutvirtintas aramidiniu pluoštu arba nesutvirtintas, skirtas naudoti gaminant aukštos įtampos prietaisų izoliacijos produktus (1)

0 %

31.12.2018

ex 6903 90 90

20

Silicio karbido reaktoriaus vamzdeliai ir laikikliai, tokios rūšies, kaip yra dedami į difuzijos ir oksidacijos krosnis gaminant puslaidininkių medžiagas

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

15

Keturkampio skerspjūvio keraminis žiedas, kurio išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 19 mm (+ 0,00 mm/- 0,10 mm) ir ne didesnis kaip 29 mm (+ 0,00 mm/- 0,20 mm), vidinis skersmuo ne mažesnis kaip 10 mm (+ 0,00 mm/- 0,20 mm) ir ne didesnis kaip 19 mm (+ 0,00 mm/- 0,30 mm), storis gali būti nuo 2 mm (± 0,10 mm) iki 3,70 mm (± 0,20 mm), atsparus ne mažesnei kaip 240 °C temperatūrai, kurio sudėtyje pagal masę yra:

| — | 90 % (± 1,5 %) aliuminio oksido |
| --- | --- |

—

90 % (± 1,5 %) aliuminio oksido

| — | 7 % (± 1 %) titano dioksido |
| --- | --- |

—

7 % (± 1 %) titano dioksido

0 %

31.12.2017

ex 6909 19 00

20

Silicio nitrido (Si3N4) ritiniai arba rutuliai

0 %

31.12.2015

ex 6909 19 00

30

Katalizatorių nešikliai, sudaryti iš akytos keramikos kordierito arba mulito gabaliukų, kurių bendras tūris yra ne didesnis kaip 65 l, turinčių viename cm2 ne mažiau kaip vieną ištisinį kanalą, kurio abu galai atviri arba vienas galas uždaras

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

ex 6914 90 00

50

20

Keraminikos dirbiniai, pagaminti iš ištisinių keraminių oksidų gijų, kurių sudėtyje esantis:

| — | diborono trioksidas sudaro ne mažiau kaip 2 % masės, |
| --- | --- |

—

diborono trioksidas sudaro ne mažiau kaip 2 % masės,

| — | silicio dioksidas sudaro ne daugiau kaip 28 % masės ir |
| --- | --- |

—

silicio dioksidas sudaro ne daugiau kaip 28 % masės ir

| — | dialiuminio trioksidas sudaro ne mažiau kaip 60 % masės |
| --- | --- |

—

dialiuminio trioksidas sudaro ne mažiau kaip 60 % masės

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

60

Katalizatorių nešikliai, kuriuos sudaro akytos keramikos dalelės, iš silicio karbido ir silicio mišinio, kurio kietumo ekvivalentas pagal Mohso skalę mažesnis kaip 9, kurių visas tūris yra ne didesnis kaip 65 litrai ir kurių viename ploto skerspjūvio cm2 yra vienas arba daugiau uždarų kanalėlių, sujungtų su galine dalimi

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

70

Katalizatorių arba filtrų nešikliai iš porėtos keramikos, daugiausia sudaryti iš aliuminio ir titano oksidų; bendras tūris neviršija 65 litrų ir vienam skerspjūvio cm2 tenka mažiausiai viena akutė (vienu arba abiem atvirais galais)

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

80

Keraminis aušintuvas, kurio:

| — | ne mažiau kaip 66 % masės sudaro silicio karbidas, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 66 % masės sudaro silicio karbidas,

| — | ne mažiau kaip 15 % masės sudaro aliuminio oksidas, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 15 % masės sudaro aliuminio oksidas,

skirtas tranzistorių, diodų ir integrinių grandynų darbo temperatūrai palaikyti produktuose, klasifikuojamuose 8521 arba 8528 pozicijose (1)

0 %

31.12.2016

ex 6914 90 00

30

Keraminiai skaidrūs mikrorutuliukai iš silicio ir cirkonio dioksidų, kurių skersmuo didesnis kaip 125 μm

0 %

31.12.2018

ex 7005 10 30

10

Flotacinis stiklas:

| — | kurio storis ne mažesnis kaip 4,0 mm, bet ne didesnis kaip 4,2 mm, |
| --- | --- |

—

kurio storis ne mažesnis kaip 4,0 mm, bet ne didesnis kaip 4,2 mm,

| — | kurio šviesos praleidžiamumas, matuojant D tipo šviesos šaltiniu, ne mažesnis kaip 91 %, |
| --- | --- |

—

kurio šviesos praleidžiamumas, matuojant D tipo šviesos šaltiniu, ne mažesnis kaip 91 %,

| — | iš vienos pusės padengtas atspindinčiu fluoru legiruoto alavo dioksido sluoksniu |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengtas atspindinčiu fluoru legiruoto alavo dioksido sluoksniu

0 %

31.12.2017

ex 7006 00 90

70

Flotacinis stiklas:

| — | kurio storis ne mažesnis kaip 1,7 mm, bet ne didesnis kaip 1,9 mm, |
| --- | --- |

—

kurio storis ne mažesnis kaip 1,7 mm, bet ne didesnis kaip 1,9 mm,

| — | kurio šviesos pralaidumas, matuojant D tipo šviesos šaltiniu, ne mažesnis kaip 91 %, |
| --- | --- |

—

kurio šviesos pralaidumas, matuojant D tipo šviesos šaltiniu, ne mažesnis kaip 91 %,

| — | iš vienos pusės padengtas atspindinčiu fluoru legiruoto alavo dioksido sluoksniu, |
| --- | --- |

—

iš vienos pusės padengtas atspindinčiu fluoru legiruoto alavo dioksido sluoksniu,

| — | su apdorotais briaunomis |
| --- | --- |

—

su apdorotais briaunomis

0 %

31.12.2016

ex 7007 19 20

10

Stiklo plokštė, kurios įstrižainės ilgis ne mažesnis kaip 81,28 cm (± 1,5 cm), bet ne didesnis kaip 185,42 cm (± 1,5 cm), pagaminta iš grūdintojo stiklo; turinti arba tinklinę plėvelę ir artimesnę infraraudonąją spinduliuotę sugeriančiąją plėvelę, arba dulkintinį laidį sluoksnį, su papildomu neatspindinčiu sluoksniu iš vienos arba abiejų pusių, naudojama 8528 pozicijai priskiriamiems produktams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 7007 29 00

10

Stiklo plokštė, kurios įstrižainės ilgis ne mažesnis kaip 81,28 cm (± 1,5 cm), bet ne didesnis kaip 185,42 cm (± 1,5 cm), pagaminta iš dviejų daugiasluoksnių kartu laminuotų plokščių, turinti arba tinklinę plėvelę ir artimesnę infraraudonąją spinduliuotę sugeriančiąją plėvelę, arba dulkintinį laidį sluoksnį su papildomu neatspindinčiu sluoksniu iš vienos arba abiejų pusių

0 %

31.12.2018

ex 7009 10 00

10

Elektrochrominis automatiškai tamsėjantis variklinių transporto priemonių galinio vaizdo veidrodžių stiklas:

| — | su plastikine nugarėle ar be jos, |
| --- | --- |

—

su plastikine nugarėle ar be jos,

| — | su kaitinimo elementu ar be jo, |
| --- | --- |

—

su kaitinimo elementu ar be jo,

| — | su aklosios zonos modulio (BSM) indikatoriumi ar be jo |
| --- | --- |

—

su aklosios zonos modulio (BSM) indikatoriumi ar be jo

0 %

31.12.2017

ex 7009 91 00

10

Neįrėminti stikliniai veidrodžiai, kurių:

| — | ilgis yra 1 516 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

ilgis yra 1 516 mm (± 1 mm),

| — | plotis yra 553 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

plotis yra 553 mm (± 1 mm),

| — | storis yra 3 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

storis yra 3 mm (± 0,1 mm),

| — | kita pusė padengta apsaugine polietileno (PE) plėvele, kurios storis ne mažesnis kaip 0,11 mm, bet ne didesnis kaip 0,13 mm, |
| --- | --- |

—

kita pusė padengta apsaugine polietileno (PE) plėvele, kurios storis ne mažesnis kaip 0,11 mm, bet ne didesnis kaip 0,13 mm,

| — | švino kiekis sudaro ne daugiau kaip 90 mg/kg ir |
| --- | --- |

—

švino kiekis sudaro ne daugiau kaip 90 mg/kg ir

| — | korozinis atsparumas pagal ISO 9227 druskos rūko bandymą yra 72 valandos |
| --- | --- |

—

korozinis atsparumas pagal ISO 9227 druskos rūko bandymą yra 72 valandos

0 %

31.12.2015

7011 20 00

Atviri stikliniai gaubtai (įskaitant kolbas ir vamzdelius) bei jų stiklinės dalys, be jungiamųjų detalių (fitingų), skirti elektroniniams vamzdeliams

0 %

31.12.2018

ex 7014 00 00

10

Stikliniai optiniai elementai (išskyrus klasifikuojamus 7015 pozicijoje), optiškai neapdoroti, išskyrus stiklo dirbinius, naudojamus signalams perduoti

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

01

21

Pusverpaliai, ne mažesnis kaip 2 600 teksų, bet ne didesnis kaip 3 300 teksų, kurių nudegimo netektis sudaro ne mažiau kaip 4 %, bet ne daugiau kaip 8 % masės (nustatant pagal ASTM D 2584-94 metodą)

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

02

22

Pusverpaliai, kurių ilginis tankis ne mažesnis kaip 650 teksų, bet ne didesnis kaip 2 500 teksų, padengti poliuretano sluoksniu, sumaišytu arba nesumaišytu su kitomis medžiagomis

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

03

23

Pusverpaliai, kurių ilginis tankis ne mažesnis kaip 392 teksai, bet ne didesnis kaip 2 884 teksai, padengti akriliniu kopolimero sluoksniu

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

05

25

Pusverpaliai, kurių ilginis tankis yra nuo 1 980 iki 2 033 teksų, sudaryti iš ištisinių 9 μm (± 0,5 μm) stiklo gijų

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

10

Siūlai, kurių ilginis tankis 33 teksų arba tokie pat sugretinti (± 7,5 %) siūlai, gauti iš ištisinių susuktų stiklo gijų, kurių minimalus skersmuo yra 3,5 μm arba 4,5 μm, susidedančių daugiausiai iš gijų, kurių skesmuo ne mažesnis kaip 3 μm, bet ne didesnis kaip 5,2 μm, išskyrus apdorotas taip, kad geriau sukibtų su elastomerais

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

15

S stiklo siūlai, kurių ilginis tankis 33 teksų, arba sugretinti 33 teksų (± 13 %) siūlai, pagaminti iš ištisinių susuktų stiklo gijų, kurių pluošto skersmuo yra 9 μm (- 1 μm / + 1,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

20

Siūlai, kurių ilginis tankis ne mažesnis kaip 10,3 tekso, bet ne didesnis kaip 11,9 teksai, gauti iš ištisinių susuktų stiklo gijų, tarp kurių daugiausia ne mažesnio kaip 4,83 μm, bet ne didesnio kaip 5,83 μm skersmens gijų

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

25

Siūlai, kurių ilginis tankis ne mažesnis kaip 5,1 tekso, bet ne didesnis kaip 6,0 teksai, gauti iš ištisinių susuktų stiklo gijų, tarp kurių daugiausia ne mažesnis kaip 4,83 μm, bet ne didesnio kaip 5,83 μm skersmens gijų

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

30

Siūlai, kurių ilginis tankis 22 teksų (± 1,6 teksų), gauti iš ištisinių susuktų stiklo gijų, kurių minimalus skersmuo yra 7 μm, tarp kurių daugiausia ne mažesnio kaip 6,35 μm, bet ne didesnio kaip 7,61 μm skersmens gijų

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

50

Siūlai, kurių ilginis tankis yra 11 teksų arba tokie pat sugretinti (± 7,5 %) siūlai, gauti iš ištisinių susuktų stiklo gijų, kurių ne mažiau kaip 93 % masės sudaro silicio dioksidas ir kurių minimalus skersmuo yra 6 μm arba 9 μm, išskyrus apdorotas gijas

0 %

31.12.2016

ex 7019 19 10

55

Stiklo kordas, impregnuotas guma arba plastiku, gautas iš K arba U stiklo gijų, kurio sudėtyje esantis:

| — | magnio oksidas sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 16 %, |
| --- | --- |

—

magnio oksidas sudaro ne mažiau kaip 9 %, bet ne daugiau kaip 16 %,

| — | aliuminio oksidas sudaro ne mažiau kaip 19 %, bet ne daugiau kaip 25 %, |
| --- | --- |

—

aliuminio oksidas sudaro ne mažiau kaip 19 %, bet ne daugiau kaip 25 %,

| — | boro oksidas sudaro ne mažiau kaip 0 %, bet ne daugiau kaip 2 %, |
| --- | --- |

—

boro oksidas sudaro ne mažiau kaip 0 %, bet ne daugiau kaip 2 %,

| — | kurios sudėtyje nėra kalcio oksido, |
| --- | --- |

—

kurios sudėtyje nėra kalcio oksido,

padengtas lateksu, sudarytu bent iš rezorcinolio-formaldehido dervos ir chlorsulfoninto polietileno

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

60

30

Aukšto modulio stiklo kordas (K), impregnuotas guma, gautas iš susuktų aukšto modulio stiklo gijinių siūlų, padengtas lateksu, sudarytu iš rezorcinolio- formaldehido dervos, kurios sudėtyje yra arba nėra vinilpiridino ir (arba) hidrinto akrilnitrilo-butadieno kaučiuko (HNBR)

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

70

20

Stiklo kordas, impregnuotas guma arba plastiku, gautas iš susuktų stiklo gijinių siūlų, padengtas lateksu, sudarytu bent iš rezorcinolio-formaldehido-vinilpiridino dervos ir akrilnitrilo-butadieno kaučiuko (NBR)

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

80

40

Stiklo kordas, impregnuotas guma arba plastiku, gautas iš susuktų stiklo gijinių siūlų, padengtas lateksu, sudarytu bent iš rezorcinolio-formaldehido dervos ir chlorosulfoninto polietileno

0 %

31.12.2018

ex 7019 39 00

50

Neaustinis gaminys iš netekstilinio stiklo pluošto, skirtas oro filtrams ar katalizatoriams gaminti (1) (1)

0 %

31.12.2016

ex 7019 40 00

10

Audiniai iš pusverpalių, impregnuoti epoksidine derva, kurių šiluminio plėtimosi koeficientas esant 30 °C–120 °C temperatūrai (kaip nustatyta taikant IPC-TM-650 metodą):

| — | į ilgį ir plotį yra ne mažesnis kaip 10ppm/°C bet ne didesnis kaip 12ppm/°C, |
| --- | --- |

—

į ilgį ir plotį yra ne mažesnis kaip 10ppm/°C bet ne didesnis kaip 12ppm/°C,

| — | į storį yra ne mažesnis kaip 20ppm/°C, bet ne didesnis kaip 30ppm/°C, kurių stiklėjimo temperatūra yra ne žemesnė kaip 152 °C, bet ne aukštesnė kaip 153 °C (kaip nustatyta naudojant IPC-TM-650 metodą) |
| --- | --- |

—

į storį yra ne mažesnis kaip 20ppm/°C, bet ne didesnis kaip 30ppm/°C, kurių stiklėjimo temperatūra yra ne žemesnė kaip 152 °C, bet ne aukštesnė kaip 153 °C (kaip nustatyta naudojant IPC-TM-650 metodą)

0 %

31.12.2018

ex 7019 90 00

10

Netekstiliniai stiklo pluoštai, kuriuos daugiausia sudaro mažesnio kaip 4,6 μm skersmens pluoštai

0 %

31.12.2018

ex 7020 00 10

ex 7616 99 90

10

77

Televizoriaus stovai su gembe televizoriaus korpusui pritvirtinti ir stabilizuoti arba be gembės

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 11

10

Ketaus luitai, ne ilgesni kaip 350 mm, ne platesni kaip 150 mm, ne aukštesni kaip 150 mm

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 30

10

Ketaus luitai, ne ilgesni kaip 350 mm, ne platesni kaip 150 mm, ne aukštesni kaip 150 mm, kuriuose silicis sudaro ne daugiau kaip 1 % masės

0 %

31.12.2016

7202 50 00

Ferosilikochromas

0 %

31.12.2018

ex 7202 99 80

10

Geležies ir disprozio lydinys, kurio sudėtyje esantis:

| — | disprozis sudaro ne mažiau kaip 78 % masės, ir |
| --- | --- |

—

disprozis sudaro ne mažiau kaip 78 % masės, ir

| — | geležis sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės |
| --- | --- |

—

geležis sudaro ne mažiau kaip 18 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės

0 %

31.12.2015

ex 7318 14 99

ex 7318 14 99

20

29

Uolų varžtas:

| — | savisriegis sraigtas, |
| --- | --- |

—

savisriegis sraigtas,

| — | kurio ilgis didesnis kaip 300 mm |
| --- | --- |

—

kurio ilgis didesnis kaip 300 mm

naudojamas šachtų atraminėse konstrukcijose

0 %

31.12.2016

ex 7320 90 10

91

Plokščia spiralinė grūdinto plieno spyruoklė, kurios

| — | storis ne mažesnis kaip 2,67 mm, bet ne didesnis kaip 4,11 mm, |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 2,67 mm, bet ne didesnis kaip 4,11 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 12,57 mm, bet ne didesnis kaip 16,01 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 12,57 mm, bet ne didesnis kaip 16,01 mm,

| — | sukimo momentas ne mažesnis kaip 18,05Nm, bet ne didesnis kaip 73,5Nm, |
| --- | --- |

—

sukimo momentas ne mažesnis kaip 18,05Nm, bet ne didesnis kaip 73,5Nm,

| — | naudojimo metu kampas tarp laisvosios padėties ir vardinės padėties ne mažesnis kaip 76°, bet ne didesnis kaip 218°, |
| --- | --- |

—

naudojimo metu kampas tarp laisvosios padėties ir vardinės padėties ne mažesnis kaip 76°, bet ne didesnis kaip 218°,

naudojama vidaus degimo varikliams skirtų pavarų diržų įtempiklių gamyboje (1)

0 %

31.12.2018

ex 7325 99 10

20

Karštuoju būdu cinkuoto kaliojo ketaus, naudojamo žemės inkarams gaminti, inkaro galva

0 %

31.12.2014

ex 7326 20 00

20

Metalo pluoštas, kurį sudaro nerūdijančio plieno vielų, kurių skersmuo yra nuo 0,017 mm iki 0,070 mm, masė, suspausta sukepinimo ir valcavimo būdu

0 %

31.12.2016

ex 7410 11 00

ex 8507 90 80

ex 8545 90 90

10

60

30

Grafito ir vario laminato folijos ritinys, kurio:

| — | plotis – ne mažesnis kaip 610 mm, bet ne didesnis kaip 620 mm ir |
| --- | --- |

—

plotis – ne mažesnis kaip 610 mm, bet ne didesnis kaip 620 mm ir

| — | skersmuo – ne mažesnis kaip 690 mm, bet ne didesnis kaip 710 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo – ne mažesnis kaip 690 mm, bet ne didesnis kaip 710 mm,

naudojamas elektra varomų transporto priemonių ličio jonų baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 7410 21 00

10

Politetrafluoretileno lakštai arba plokštės su aliuminio oksido ar titano dioksido užpildu arba sustiprinti stiklo pluošto audiniu, iš abiejų pusių padengti vario folija

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

30

Poliimido plėvelė, kurioje yra arba nėra epoksidinės dervos ir (arba) stiklo pluošto, iš vienos arba abiejų pusių padengta varine folija

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

40

Plokštė ar lakštai

| — | kurių bent pagrindinis sluoksnis yra popierinis arba viena pagrindinė plokštė yra tam tikros rūšies neaustinis pluoštas, iš abiejų pusių padengti stiklo pluošto medžiaga ir impregnuoti epoksidine derva, arba |
| --- | --- |

—

kurių bent pagrindinis sluoksnis yra popierinis arba viena pagrindinė plokštė yra tam tikros rūšies neaustinis pluoštas, iš abiejų pusių padengti stiklo pluošto medžiaga ir impregnuoti epoksidine derva, arba

| — | kuriuos sudaro daug popieriaus sluoksnių, impregnuotų fenoline derva, |
| --- | --- |

—

kuriuos sudaro daug popieriaus sluoksnių, impregnuotų fenoline derva,

iš vienos ar abiejų pusių padengti vario plėvele, kurios storis ne didesnis kaip 0,15 mm

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

50

Plokštės,

| — | sudarytos bent iš vieno epoksidine derva impregnuoto stiklo pluošto audinio sluoksnio, |
| --- | --- |

—

sudarytos bent iš vieno epoksidine derva impregnuoto stiklo pluošto audinio sluoksnio,

| — | iš vienos arba abiejų pusių padengtos vario folija, ne storesne kaip 0,15 mm, ir |
| --- | --- |

—

iš vienos arba abiejų pusių padengtos vario folija, ne storesne kaip 0,15 mm, ir

| — | kurių dielektrinė konstanta (DK) mažesnė kaip 3,9, o nuostolių koeficientas (Df) mažesnis kaip 0,015 esant 10GHz dažniui, kaip nustatyta taikant IPC-TM-650 metodą |
| --- | --- |

—

kurių dielektrinė konstanta (DK) mažesnė kaip 3,9, o nuostolių koeficientas (Df) mažesnis kaip 0,015 esant 10GHz dažniui, kaip nustatyta taikant IPC-TM-650 metodą

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

60

Sintetinės arba dirbtinės dervos lakštai, ritiniai ir plokštės:

| — | kurių storis ne didesnis kaip 25 μm; |
| --- | --- |

—

kurių storis ne didesnis kaip 25 μm;

| — | iš abiejų pusių padengti vario plėvele, kurios storis ne didesnis kaip 0,15 mm; |
| --- | --- |

—

iš abiejų pusių padengti vario plėvele, kurios storis ne didesnis kaip 0,15 mm;

| — | kurių talpa ne mažesnė kaip 1,09 pF/mm2, |
| --- | --- |

—

kurių talpa ne mažesnė kaip 1,09 pF/mm2,

naudojami gaminant grandynų plokštes (1)

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

70

Lakštai, ritiniai arba plokštės:

| — | kuriuose yra bent vienas stiklo pluošto audinio sluoksnis, įmirkytas ugniai atsparia dirbtine arba sintetine derva, kurios stiklėjimo temperatūra didesnė kaip 170 °C (pagal IPC-TM-650, 2.4.25 metodą); |
| --- | --- |

—

kuriuose yra bent vienas stiklo pluošto audinio sluoksnis, įmirkytas ugniai atsparia dirbtine arba sintetine derva, kurios stiklėjimo temperatūra didesnė kaip 170 °C (pagal IPC-TM-650, 2.4.25 metodą);

| — | iš vienos ar abiejų pusių padengta vario plėvele, kurios storis ne didesnis kaip 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

iš vienos ar abiejų pusių padengta vario plėvele, kurios storis ne didesnis kaip 0,15 mm,

naudojami gaminant grandynų plokštes (1)

0 %

31.12.2018

ex 7419 99 90

ex 7616 99 90

91

60

Galvanizavimo anodo diskas, padengtas molibdeno siliciu, kurio sudėtyje yra:

| — | ne daugiau kaip 1 mg/kg natrio ir |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 1 mg/kg natrio ir

| — | kurio danga yra nusodinta ant varinio arba aliuminio pagrindo |
| --- | --- |

—

kurio danga yra nusodinta ant varinio arba aliuminio pagrindo

0 %

31.12.2018

7601 20 20

Neapdoroto aliuminio lydinių plokštės ir strypai

4 %

31.12.2018

ex 7601 20 20

10

Aliuminio lydinio, kuriame yra ličio, plokštės ir strypai

0 %

31.12.2017

ex 7604 21 00

ex 7604 29 90

10

30

Profiliai, pagaminti iš aliuminio lydinio, atitinkančio EN AW-6063 T5 standartą:

| — | anoduoti |
| --- | --- |

—

anoduoti

| — | lakuoti arba nelakuoti |
| --- | --- |

—

lakuoti arba nelakuoti

| — | kurių sienelių storis ne mažesnis nei 0,5 mm (± 1,2 %), bet ne didesnis nei 0,8 mm (± 1,2 %) |
| --- | --- |

—

kurių sienelių storis ne mažesnis nei 0,5 mm (± 1,2 %), bet ne didesnis nei 0,8 mm (± 1,2 %)

naudojami 8528 pozicijai priskiriamoms prekėms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

10

20

Lakštai ir strypai iš aliuminio lydinių su ličiu

0 %

31.12.2015

ex 7605 19 00

10

Nelegiruotojo aliuminio viela, kurios skerspjūvio matmuo ne mažesnis kaip 2 mm, bet ne didesnis kaip 6 mm, padengta ne mažesnio kaip 0,032 mm, bet ne didesnio kaip 0,117 mm storio vario sluoksniu

0 %

31.12.2018

ex 7606 12 92

ex 7607 11 90

20

20

Aliuminio ir magnio lydinio juostelės:

| — | kurios yra ritiniuose, |
| --- | --- |

—

kurios yra ritiniuose,

| — | kurių storis ne mažesnis kaip 0,14 mm, bet ne didesnis kaip 0,40 mm, |
| --- | --- |

—

kurių storis ne mažesnis kaip 0,14 mm, bet ne didesnis kaip 0,40 mm,

| — | kurių plotis ne mažesnis kaip 12,5 mm, bet ne didesnis kaip 359 mm, |
| --- | --- |

—

kurių plotis ne mažesnis kaip 12,5 mm, bet ne didesnis kaip 359 mm,

| — | kurių atsparumas tempimui ne mažesnis kaip 285 N/mm2, |
| --- | --- |

—

kurių atsparumas tempimui ne mažesnis kaip 285 N/mm2,

| — | kurių pailgėjimas nutrūkimo momentu ne mažesnis kaip 1 %, |
| --- | --- |

—

kurių pailgėjimas nutrūkimo momentu ne mažesnis kaip 1 %,

| — | kurių ne mažiau kaip 93,3 % masės sudaro aliuminis, |
| --- | --- |

—

kurių ne mažiau kaip 93,3 % masės sudaro aliuminis,

| — | ne mažiau kaip 2,2 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės sudaro magnis ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 2,2 %, bet ne daugiau kaip 5 % masės sudaro magnis ir

| — | ne daugiau kaip 1,8 % masės sudaro kiti elementai |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 1,8 % masės sudaro kiti elementai

0 %

31.12.2017

ex 7607 11 90

10

Neapdorota aliuminio folija, kurios parametrai yra tokie:

| — | aliuminio kiekis ne mažesnis kaip 99,98 % masės |
| --- | --- |

—

aliuminio kiekis ne mažesnis kaip 99,98 % masės

| — | storis ne mažesnis kaip 0,070 mm, bet ne didesnis kaip 0,125 mm |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 0,070 mm, bet ne didesnis kaip 0,125 mm

| — | su kubine tekstūra |
| --- | --- |

—

su kubine tekstūra

tokios rūšies, kuri naudojama ėsdinimui taikant aukštą įtampą (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 11 90

40

Aliuminio folija ritiniuose:

| — | grynumas 99,99 % masės, |
| --- | --- |

—

grynumas 99,99 % masės,

| — | storis ne mažesnis kaip 0,021 mm, bet ne didesnis kaip 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 0,021 mm, bet ne didesnis kaip 0,2 mm,

| — | plotis 500 mm, |
| --- | --- |

—

plotis 500 mm,

| — | paviršiaus oksido sluoksnio storis 3–4 nm, |
| --- | --- |

—

paviršiaus oksido sluoksnio storis 3–4 nm,

| — | kubinė tekstūra didesnė kaip 95 % |
| --- | --- |

—

kubinė tekstūra didesnė kaip 95 %

0 %

31.12.2016

ex 7607 19 90

ex 8507 90 80

10

80

Ritinio pavidalo lakštas, kurį sudaro su aliuminiu sujungtas ličio ir mangano laminatas, kurio:

| — | plotis – ne mažesnis kaip 595 mm ir ne didesnis kaip 605 mm ir |
| --- | --- |

—

plotis – ne mažesnis kaip 595 mm ir ne didesnis kaip 605 mm ir

| — | skersmuo – ne mažesnis kaip 690 mm ir ne didesnis kaip 710 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo – ne mažesnis kaip 690 mm ir ne didesnis kaip 710 mm,

naudojamas elektra varomų transporto priemonių ličio jonų baterijų katodams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 20 90

10

Laminuota aliuminio plėvelė, kurios bendras storis ne didesnis kaip 0,123 mm, sudaryta iš ne didesnio kaip 0,040 mm storio aliuminio sluoksnio, poliamido ir polipropeno pagrindo plėvelių bei apsauginės dangos nuo vandenilio fluorido korozinio poveikio, ir naudojama ličio polimerų baterijų gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 7607 20 90

20

Tepalo sluoksniu dengta plokštė (lakštas), kurios bendras storis ne didesnis kaip 350 μm, sudaryta iš:

| — | ne mažesnio kaip 70 μm, bet ne didesnio kaip 150 μm storio aliuminio folijos sluoksnio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 70 μm, bet ne didesnio kaip 150 μm storio aliuminio folijos sluoksnio,

| — | ne mažesnio kaip 20 μm, bet ne didesnio kaip 200 μm storio kambario temperatūroje kieto vandenyje tirpaus tepalo |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 20 μm, bet ne didesnio kaip 200 μm storio kambario temperatūroje kieto vandenyje tirpaus tepalo

0 %

31.12.2015

ex 7613 00 00

20

Aliuminio talpyklos, besiūlės, skirtos suslėgtoms gamtinėms dujoms ar vandeniliui, visiškai apgaubtos kiautu iš epoksido ir anglies pluošto kompozito, kurių talpos 172 l (± 10 %) ir tuščių svoris ne didesnis kaip 64 kg

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

15

Akyti aliuminio blokai, naudojami orlaivių dalių gamybai

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

ex 8482 80 00

ex 8803 30 00

70

10

40

Jungiamosios dalys, naudojamos sraigtasparnių uodegos rotorių velenams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 7616 99 90

75

Stačiakampio rėmo formos dalys:

| — | iš dažyto aliuminio, |
| --- | --- |

—

iš dažyto aliuminio,

| — | ne mažesnio kaip 1 011 mm, bet ne didesnio kaip 1 500 mm ilgio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 1 011 mm, bet ne didesnio kaip 1 500 mm ilgio,

| — | ne mažesnio kaip 622 mm, bet ne didesnio kaip 900 mm pločio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 622 mm, bet ne didesnio kaip 900 mm pločio,

| — | 0,6 mm (± 0,1 mm) storio, |
| --- | --- |

—

0,6 mm (± 0,1 mm) storio,

naudojamos televizorių gamyboje

0 %

31.12.2017

ex 8102 10 00

10

Molibdeno milteliai, kurių

| — | grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės ir |
| --- | --- |

—

grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės ir

| — | dalelės ne mažesnės kaip 1,0 μm ir ne didesnės kaip 5,0 μm |
| --- | --- |

—

dalelės ne mažesnės kaip 1,0 μm ir ne didesnės kaip 5,0 μm

0 %

31.12.2017

8104 11 00

Neapdorotas magnis, kurio sudėtyje esantis magnis sudaro ne mažiau kaip 99,8 % masės

0 %

31.12.2018

ex 8104 30 00

30

Magnio milteliai:

| — | kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės, |
| --- | --- |

—

kurių grynumas ne mažesnis kaip 99,5 % masės,

| — | kurių dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm |
| --- | --- |

—

kurių dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm

0 %

31.12.2015

ex 8104 90 00

10

Nušlifuoti ir nupoliruoti magnio lakštai, kurių matmenys yra ne didesni kaip 1 500 mm × 2 000 mm, iš vienos pusės padengti šviesai nejautria epoksidine derva

0 %

31.12.2018

ex 8105 90 00

10

Strypai arba viela iš kobalto lydinio, kurio sudėtyje yra:

| — | 35 % (± 2 %) masės kobalto, |
| --- | --- |

—

35 % (± 2 %) masės kobalto,

| — | 25 % (± 1 %) masės nikelio, |
| --- | --- |

—

25 % (± 1 %) masės nikelio,

| — | 19 % (± 1 %) masės chromo ir |
| --- | --- |

—

19 % (± 1 %) masės chromo ir

| — | 7 % (± 2 %) masės geležies, |
| --- | --- |

—

7 % (± 2 %) masės geležies,

atitinkantys medžiagos specifikaciją AMS 5842, naudojami orlaivių ir erdvėlaivių pramonėje

0 %

31.12.2017

ex 8108 20 00

10

Titano granulės

0 %

31.12.2018

ex 8108 20 00

30

Titano milteliai, kurių svorio dalis, persijojama per 0,224 mm dydžio akučių sietą, yra ne mažesnė kaip 90 %

0 %

31.12.2018

ex 8108 30 00

10

Titano ir titano dirbinių atliekos ir laužas, išskyrus tuos, kuriuose esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 2 % masės

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 30

10

Titano lydinio strypai, atitinkantys EN 2002-1, EN 4267 arba DIN 65040 normas

0 %

31.12.2014

ex 8108 90 30

20

Strypai, juostos ir viela iš titano ir aliuminio lydinio, kurio sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 2 % masės, naudojami duslintuvams ir išmetamiesiems vamzdžiams, priskiriamiems 8708 92 arba 8714 10 00 subpozicijoms, gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 30

30

Titano, aliuminio ir vanadžio lydinio (TiAl6V4) viela, atitinkanti 4928 ir 4967 AMS standartus

0 %

31.12.2015

ex 8108 90 30

40

Titano lydinio laidas, kurio sudėtyje esantis:

| — | vanadis sudaro 22 % (± 3 %) masės ir |
| --- | --- |

—

vanadis sudaro 22 % (± 3 %) masės ir

| — | aliuminis sudaro 4 % (± 0,5 %) masės |
| --- | --- |

—

aliuminis sudaro 4 % (± 0,5 %) masės

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

10

Titano ir aliuminio lydinys, kurio sudėtyje esantis aliuminis sudaro ne mažiau kaip 1 %, bet ne daugiau kaip 2 % masės, lakštais ar ritiniais, kurių storis ne mažesnis kaip 0,49 mm, bet ne didesnis kaip 3,1 mm, ir plotis ne mažesnis kaip 1 000 mm, bet ne didesnis kaip 1 254 mm, skirtas 8714 10 00 subpozicijoje klasifikuojamų prekių gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

30

Titano ir silicio lydinys, kuriame silicis sudaro ne mažiau kaip 0,15 %, bet ne daugiau kaip 0,60 % masės, lakštais ar ritiniais, naudojamas gaminti:

| — | vidaus degimo variklių dujų išmetimo sistemoms arba |
| --- | --- |

—

vidaus degimo variklių dujų išmetimo sistemoms arba

| — | 8108 90 60 subpozicijai priskiriamiems vamzdžiams ir vamzdeliams (1) |
| --- | --- |

—

8108 90 60 subpozicijai priskiriamiems vamzdžiams ir vamzdeliams (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

50

Plokštės, lakštai, juostelės ir folija iš titano, vario ir niobio lydinio, kurio sudėtyje esantis varis sudaro ne mažiau kaip 0,8 %, bet ne daugiau kaip 1,2 % masės, o niobis ne mažiau kaip 0,4 %, bet ne daugiau kaip 0,6 % masės

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

60

Plokštės, lakštai, juostelės ir folija iš titano, aliuminio, silicio ir niobio lydinio, kurio sudėtyje

| — | aliuminis sudaro ne mažiau kaip 0,4 %, bet ne daugiau kaip 0,6 % masės ir |
| --- | --- |

—

aliuminis sudaro ne mažiau kaip 0,4 %, bet ne daugiau kaip 0,6 % masės ir

| — | silikonas sudaro ne mažiau kaip 0,35 %, bet ne daugiau kaip 0,55 % masės ir |
| --- | --- |

—

silikonas sudaro ne mažiau kaip 0,35 %, bet ne daugiau kaip 0,55 % masės ir

| — | niobis sudaro ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 0,3 % masės |
| --- | --- |

—

niobis sudaro ne mažiau kaip 0,1 %, bet ne daugiau kaip 0,3 % masės

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

70

Titano lydinio juostelės, kurių sudėtyje esantis:

| — | vanadis sudaro 15 % (± 1 %) masės |
| --- | --- |

—

vanadis sudaro 15 % (± 1 %) masės

| — | chromas sudaro 3 % (± 0,5 %) masės |
| --- | --- |

—

chromas sudaro 3 % (± 0,5 %) masės

| — | alavas sudaro 3 % (± 0,5 %) masės ir |
| --- | --- |

—

alavas sudaro 3 % (± 0,5 %) masės ir

| — | aliuminis sudaro 3 % (± 0,5 %) masės |
| --- | --- |

—

aliuminis sudaro 3 % (± 0,5 %) masės

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

75

Titano lydinio plokštės, lakštai, juostelės ir folija, kurių sudėtyje esantis:

| — | aliuminis sudaro ne mažiau kaip 0,3 % ir ne daugiau kaip 0,7 % masės ir |
| --- | --- |

—

aliuminis sudaro ne mažiau kaip 0,3 % ir ne daugiau kaip 0,7 % masės ir

| — | silicis sudaro ne mažiau kaip 0,25 % ir ne daugiau kaip 0,6 % masės |
| --- | --- |

—

silicis sudaro ne mažiau kaip 0,25 % ir ne daugiau kaip 0,6 % masės

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

85

Nelegiruotojo titano plokštės, lakštai, juostelės ir folija

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 90

ex 9003 90 00

20

10

Titano lydinio akinių rėmelių ir aptaisų dalys, įskaitant varžtus, naudojamus akinių rėmeliams ir aptaisams

0 %

31.12.2016

ex 8109 20 00

10

Nelegiruotas cirkonis kempinių arba luitų formos, kuriuose yra daugiau kaip 0,01 % masės hafnio, skirti naudoti chemijos pramonės vamzdžiams, didesniems strypams ar luitams gaminti perlydant (1)

0 %

31.12.2018

ex 8110 10 00

10

Stibio luitai

0 %

31.12.2018

ex 8112 99 30

10

Niobio (kolumbio) ir titano lydinio luitai ir strypai

0 %

31.12.2018

ex 8113 00 20

10

Kermeto blokai, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 60 % masės aliuminio ir ne mažiau kaip 5 % masės boro karbido

0 %

31.12.2016

ex 8113 00 90

10

Elektroninėms grandinėms skirtos nešiklių plokštės iš aliuminio silicio karbido (AlSiC-9)

0 %

31.12.2017

ex 8207 30 10

10

Štampavimo (transfer press) ir (arba) tandeminių presų, skirtų metalo lakštams formuoti šaltuoju būdu, jiems presuoti, tempti, pjauti, perforuoti, lenkti, kalibruoti, kraštams apipjaustyti ir įlinkiams formuoti, įrankių komplektai, naudojami variklinių transporto priemonių rėmo dalims gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8301 60 00

ex 8413 91 00

ex 8419 90 85

ex 8438 90 00

ex 8468 90 00

ex 8476 90 00

ex 8479 90 80

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 00

ex 8531 90 85

ex 8536 90 85

ex 8543 90 00

ex 8708 91 99

ex 8708 99 97

ex 9031 90 85

10

20

20

10

10

10

87

20

45

20

20

96

50

10

30

30

Klaviatūra, tik iš silikono arba polikarbonato, kurioje yra spausdintiniai klavišai su elektriniais kontaktiniais elementais

0 %

31.12.2015

ex 8309 90 90

10

Aliuminio skardinių uždarymas su vadinamuoju „ištraukimo žiedu“ pilnai atidaroma anga, kurio skersmuo 136,5 mm (± 1 mm)

0 %

31.12.2018

ex 8401 30 00

20

Neapšvitinti šešiakampiai kuro elementai (kasetės), skirti naudoti branduoliniuose reaktoriuose (1)

0 %

31.12.2018

ex 8405 90 00

ex 8708 21 10

ex 8708 21 90

10

10

10

Metalinis korpusas, skirtas automobilio saugos diržų išankstinio įtempimo dujiniams generatoriams

0 %

31.12.2014

ex 8407 33 20

ex 8407 33 80

ex 8407 90 80

ex 8407 90 90

10

10

10

10

Stūmokliniai vidaus degimo varikliai su kibirkštiniu uždegimu ir grįžtamai slenkamuoju arba rotaciniu stūmoklio judėjimu, kurių cilindrų darbinis tūris ne mažesnis kaip 300 cm3, o galia ne mažesnė kaip 6 kW, bet ne didesnė kaip 20,0 kW, naudojami gaminti:

| — | savaeigėms vejapjovėms su sėdyne, priskiriamoms 8433 11 51 subpozicijai, ir rankinėms vejapjovėms, priskiriamoms 8433 11 90 poziciai, |
| --- | --- |

—

savaeigėms vejapjovėms su sėdyne, priskiriamoms 8433 11 51 subpozicijai, ir rankinėms vejapjovėms, priskiriamoms 8433 11 90 poziciai,

| — | 8701 90 11 subpozicijai priskiriamiems traktoriams, kurių pagrindinė funkcija yra ta pati kaip ir vejapjovės, |
| --- | --- |

—

8701 90 11 subpozicijai priskiriamiems traktoriams, kurių pagrindinė funkcija yra ta pati kaip ir vejapjovės,

| — | keturtaktėms žoliapjovėms su varikliu, kurio cilindrų darbinis tūris yra ne mažesnis kaip 300 cm3, priskiriamoms 8433 20 10 subpozicijai arba |
| --- | --- |

—

keturtaktėms žoliapjovėms su varikliu, kurio cilindrų darbinis tūris yra ne mažesnis kaip 300 cm3, priskiriamoms 8433 20 10 subpozicijai arba

| — | plūginiams ir rotoriniams sniego valytuvams, priskiriamiems 8430 20 subpoziciai (1) |
| --- | --- |

—

plūginiams ir rotoriniams sniego valytuvams, priskiriamiems 8430 20 subpoziciai (1)

0 %

31.12.2017

ex 8407 90 10

10

Keturtakčiai benzininiai varikliai, kurių cilindrų darbinis tūris ne didesnis kaip 250 cm3, naudojami gaminti: vejapjovėms, klasifikuojamoms 8433 11 subpozicijoje, 8433 20 10 subpozicijoje klasifikuojamoms variklinėms pjovimo mašinoms, 8432 29 50 subpozicijoje klasifikuojamiems rotovatoriams arba, 8436 80 90 subpozicijoje klasifikuojamiems sodo atliekų smulkintuvams arba, 8432 80 00 subpozicijoje klasifikuojamiems skarifikatoriams (1)

0 %

31.12.2016

ex 8407 90 90

20

Kompaktiška suskystintų naftos dujų (SND) variklio sistema:

| — | 6 cilindrų, |
| --- | --- |

—

6 cilindrų,

| — | kurios galia ne mažesnė kaip 75 kW, bet ne didesnė kaip 80 kW, |
| --- | --- |

—

kurios galia ne mažesnė kaip 75 kW, bet ne didesnė kaip 80 kW,

| — | kurios įleidimo ir išmetimo vožtuvai patobulinti taip, kad galėtų be sustojimo veikti dideliu pajėgumu, |
| --- | --- |

—

kurios įleidimo ir išmetimo vožtuvai patobulinti taip, kad galėtų be sustojimo veikti dideliu pajėgumu,

skirta 8427 pozicijai priskiriamoms transporto priemonėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8408 90 41

20

Dyzeliniai varikliai, kurių galia ne didesnė kaip 15 kW, su 2 arba 3 cilindrais, skirti į transporto priemones montuojamoms temperatūros kontrolės sistemoms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

20

Dyzeliniai varikliai, kurių galia yra didesnė kaip 30 kW, su 4 cilindrais, skirti į transporto priemones montuojamoms temperatūros kontrolės sistemoms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

ex 8408 90 45

ex 8408 90 47

30

20

30

Keturių cilindrų keturtaktis skysčiu aušinamas slėginio uždegimo vidaus degimo variklis, kurio

| — | darbinis tūris ne didesnis kaip 3 850 cm3 ir |
| --- | --- |

—

darbinis tūris ne didesnis kaip 3 850 cm3 ir

| — | vardinė galia ne mažesnė kaip 15 kW ir ne didesnė kaip 55 kW, |
| --- | --- |

—

vardinė galia ne mažesnė kaip 15 kW ir ne didesnė kaip 55 kW,

naudojamas 8427 pozicijai priskiriamoms transporto priemonėms gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8408 90 47

40

Keturių cilindrų keturtaktis skysčiu aušinamas variklis su slėginiu uždegimu, kurio:

| — | darbinis tūris ne didesnis kaip 3 850cm3; |
| --- | --- |

—

darbinis tūris ne didesnis kaip 3 850cm3;

| — | vardinė galia ne mažesnė kaip 55 kW, bet ne didesnė kaip 85 kW, |
| --- | --- |

—

vardinė galia ne mažesnė kaip 55 kW, bet ne didesnė kaip 85 kW,

naudojamas 8427 pozicijaipriskiriamoms transporto priemonems gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8409 91 00

ex 8409 99 00

10

20

Išmetimo kolektorius, atitinkantis DIN EN 13835 standartą, su turbinos korpusu ar be jo, su keturiomis įleidimo angomis, skirtas išmetimo kolektoriams gaminti tekinant, frezuojant, gręžiant ir (arba) apdorojant kitaip (1)

0 %

31.12.2016

ex 8409 99 00

ex 8479 90 80

10

85

Purkštukai su solenoidiniu vožtuvu skirti optimaliam išpurškimui variklio degimo kameroje pagerinti

0 %

31.12.2016

ex 8411 99 00

30

Rato formos dujų turbinos dalis su mentėmis, naudojama turbokompresoriuose,

| — | precizinio liejimo būdu pagaminta iš nikelio lydinio, atitinkančio standartą DIN G- NiCr13Al16MoNb, DIN NiCo10W10Cr9AlTi arba AMS AISI:686, kurios |
| --- | --- |

—

precizinio liejimo būdu pagaminta iš nikelio lydinio, atitinkančio standartą DIN G- NiCr13Al16MoNb, DIN NiCo10W10Cr9AlTi arba AMS AISI:686, kurios

| — | šiluminis atsparumas ne didesnis kaip 1 100 °C, |
| --- | --- |

—

šiluminis atsparumas ne didesnis kaip 1 100 °C,

| — | skersmuo ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 80 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 80 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 50 mm |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 50 mm

0 %

31.12.2017

ex 8411 99 00

40

Spiralės formos dujų turbinos turbokompresoriaus sudedamoji dalis:

| — | iš nerūdijančiojo lydinio, |
| --- | --- |

—

iš nerūdijančiojo lydinio,

| — | šiluminis atsparumas ne didesnis kaip 1 050 °C, |
| --- | --- |

—

šiluminis atsparumas ne didesnis kaip 1 050 °C,

| — | skersmuo ne mažesnis kaip 100 mm, bet ne didesnis kaip 200 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo ne mažesnis kaip 100 mm, bet ne didesnis kaip 200 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 100 mm, bet ne didesnis kaip 150 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 100 mm, bet ne didesnis kaip 150 mm,

| — | su variklio išmetimo kolektoriumi arba be jo |
| --- | --- |

—

su variklio išmetimo kolektoriumi arba be jo

0 %

31.12.2018

ex 8411 99 00

50

Vienpakopio turbokompresoriaus pavara:

| — | su įmontuota sklende ir jungiamąja mova, |
| --- | --- |

—

su įmontuota sklende ir jungiamąja mova,

| — | iš nerūdijančiojo plieno lydinio, |
| --- | --- |

—

iš nerūdijančiojo plieno lydinio,

| — | sklendžių veikimo nuotolis - 20 mm, |
| --- | --- |

—

sklendžių veikimo nuotolis - 20 mm,

| — | ilgis ne didesnis kaip 350 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne didesnis kaip 350 mm,

| — | skersmuo ne didesnis kaip 75 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo ne didesnis kaip 75 mm,

| — | aukštis ne didesnis kaip 50 mm |
| --- | --- |

—

aukštis ne didesnis kaip 50 mm

0 %

31.12.2018

ex 8413 70 35

20

Vienfazis centrifuginis siurblys:

| — | kuris išstumia mažiausiai 400 cm3 skysčio per minutę, |
| --- | --- |

—

kuris išstumia mažiausiai 400 cm3 skysčio per minutę,

| — | kurio triukšmo lygis neviršija 6 dBA, |
| --- | --- |

—

kurio triukšmo lygis neviršija 6 dBA,

| — | kurio vidinis siurbimo angos ir žiočių skersmuo ne didesnis kaip 15 mm, ir |
| --- | --- |

—

kurio vidinis siurbimo angos ir žiočių skersmuo ne didesnis kaip 15 mm, ir

| — | kuris veikia, kai aplinkos temperatūra yra iki - 10 °C |
| --- | --- |

—

kuris veikia, kai aplinkos temperatūra yra iki - 10 °C

0 %

31.12.2015

ex 8414 30 81

50

Šaldymo įrenginiuose naudojami sandarūs arba pusiau sandarūs kintamo greičio sraigtiniai kompresoriai, kurių vardinė galia ne mažesnė kaip 0,5 kW, bet ne didesnė kaip 10 kW, o darbinis tūris ne mažesnis kaip 35 cm3

0 %

31.12.2014

ex 8414 30 89

20

Transporto priemonių oro kondicionavimo sistemos dalis, sudaryta iš atvirojo veleno stūmoklinio kompresoriaus, kurio galia didesnė kaip 0,4 kW, bet ne didesnė kaip 10 kW

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

30

Ašinis ventiliatorius:

| — | su elektros varikliu, |
| --- | --- |

—

su elektros varikliu,

| — | ne mažesnės kaip 125 W |
| --- | --- |

—

ne mažesnės kaip 125 W

galios, naudojamas kompiuterių gamyboje (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

40

Ašinis ventiliatorius su elektros varikliu, kurio galia ne didesnė kaip 2 W, naudojamas 8521 arba 8528 pozicijai priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8414 59 80

ex 8414 90 00

40

60

Skersinio srauto ventiliatorius, kurio:

| — | aukštis – ne mažesnis kaip 575 mm (± 1,0 mm) ir ne didesnis kaip 850 mm (± 1,0 mm), |
| --- | --- |

—

aukštis – ne mažesnis kaip 575 mm (± 1,0 mm) ir ne didesnis kaip 850 mm (± 1,0 mm),

| — | skersmuo – 95 mm (± 0,6 mm) arba 102 mm (± 0,6 mm), ir kuris |
| --- | --- |

—

skersmuo – 95 mm (± 0,6 mm) arba 102 mm (± 0,6 mm), ir kuris

| — | pagamintas iš antistatinės, antibakterinės ir karščiui atsparios 30 % stiklo pluoštu armuoto plastiko žaliavos, kuri atspari ne mažesnės kaip 70° C (± 5° C) temperatūros poveikiui, |
| --- | --- |

—

pagamintas iš antistatinės, antibakterinės ir karščiui atsparios 30 % stiklo pluoštu armuoto plastiko žaliavos, kuri atspari ne mažesnės kaip 70° C (± 5° C) temperatūros poveikiui,

naudojamas kelių modulių patalpų oro kondicionavimo įrenginiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8414 90 00

20

Aliuminio stūmokliai, skirti montuoti į autotransporto priemonių oro kondicionavimo įrenginių kompresorius (1)

0 %

31.12.2014

ex 8414 90 00

30

Slėgio reguliavimo sistemos, skirtos montuoti į autotransporto priemonių oro kondicionavimo įrenginių kompresorius (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 90 00

40

Kelių autotransporto priemonių oro kondicionavimo įrenginių kompresorių pavaros dalis (1)

0 %

31.12.2018

ex 8415 90 00

20

Iš aliuminio pagamintas garintuvas, naudojamas automobilių oro kondicionavimo įrenginiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8418 99 10

50

Šaldymo įrenginiuose naudojami garintuvai, pagaminti iš aliuminio plokštės ir vario ritės

0 %

31.12.2014

ex 8418 99 10

60

Šaldymo įrenginiuose naudojami iš dviejų koncentrinių vario vamzdelių sudaryti kondensatoriai

0 %

31.12.2014

ex 8421 99 00

91

Įrangos, skirtos valyti vandeniui atvirkštiniu osmosu, dalys, sudarytos iš tuščiavidurių dirbtinės plastikinės medžiagos pluoštų su pralaidžiomis sienelėmis ryšulio, viename gale įtvirtinto į dirbtinės plastikinės medžiagos bloką, o kitame gale praeinančio per dirbtinės plastikinės medžiagos bloką, įdėto arba neįdėto į cilindrą

0 %

31.12.2018

ex 8421 99 00

93

Separatorių, skirtų išskirti arba valyti dujas iš dujų mišinių, sudedamosios dalys, sudarytos iš pralaidžių tuščiavidurių pluoštų ryšulio, įdėto į perforuotą ar neperforuotą talpyklą, kurios bendras ilgis yra ne mažesnis kaip 300 mm, bet ne didesnis kaip 3 700 mm, o skersmuo yra ne didesnis kaip 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 8422 30 00

ex 8479 89 97

10

30

Mašinos ir aparatai, išskyrus slėginio liejimo mašinas, skirti rašalinių spausdintuvų kasetėms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8424 90 00

30

Talpyklos iš poli(etileno tereftalato), kurių talpa ne mažesnė kaip 50 ml, bet ne didesnė kaip 600 ml, su tūta, kokios naudojamos kaip mechaninių skysčių puškimo prietaisų dalys

0 %

31.12.2018

ex 8431 20 00

30

Varančiosios ašies agregatas: diferencialas, žeminančios pavaros, reketas, varantieji velenai, stebulės, stabdžiai ir stiebo fiksavimo pečiai, skirtas naudoti 8427 pozicijoje esančių transporto priemonių gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 8439 99 00

10

Nusiurbimo cilindrų apvalkalai, pagaminti centrifuginio liejimo būdu, neperforuoti, ne mažiau kaip 3 000 mm ilgio ir ne mažiau kaip 550 mm išorinio skersmens legiruotojo plieno vamzdžių pavidalo

0 %

31.12.2018

ex 8467 99 00

ex 8536 50 11

10

35

Mechaniniai jungikliai, skirti elektros grandynams sujungti, skirti:

| — | 14,4 V ir aukštesnei, bet ne aukštesnei kaip 42 V įtampai, |
| --- | --- |

—

14,4 V ir aukštesnei, bet ne aukštesnei kaip 42 V įtampai,

| — | 10 A ir stipresnei, bet ne stipresnei kaip 42 A srovei, |
| --- | --- |

—

10 A ir stipresnei, bet ne stipresnei kaip 42 A srovei,

ir kurie naudojami 8467 pozicijoje klasifikuojamoms mašinoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8477 80 99

10

Plastikinių plėvelių, klasifikuojamų 3921 pozicijoje, liejimo arba paviršiaus modifikavimo mašinos

0 %

31.12.2018

ex 8479 89 97

40

Izobarinio slėgio keitiklis, kurio srautas neviršija 50 m3/val., su pagalbiniu siurbliu arba be jo

0 %

31.12.2014

ex 8479 89 97

ex 8479 90 80

50

80

Mašinos, kurios yra gamybos linijos, skirtos elektromobilių ličio jonų akumuliatoriams gaminti, sudedamosios dalys, skirtos tokiai gamybos linijai sukonstruoti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8481 30 91

91

Plieniniai atgaliniai vožtuvai, kurių:

| — | atidarymo slėgis ne didesnis kaip 800 kPa, |
| --- | --- |

—

atidarymo slėgis ne didesnis kaip 800 kPa,

| — | o išorinis skersmuo ne didesnis kaip 37 mm |
| --- | --- |

—

o išorinis skersmuo ne didesnis kaip 37 mm

0 %

31.12.2014

ex 8481 80 59

10

Oro srauto reguliavimo vožtuvai, sudaryti iš žingsninio variklio ir vožtuvo kaiščio, skirti laisvosios eigos oro srautui reguliuoti varikliuose su degalų įpurškimu

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 69

60

Keturkryptis reversinis vožtuvas aušalams, sudarytas iš:

| — | elektromagnetinio valdomojo vožtuvo, |
| --- | --- |

—

elektromagnetinio valdomojo vožtuvo,

| — | žalvarinio vožtuvo korpuso su vožtuvo slankikliu ir varinėmis jungtimis, |
| --- | --- |

—

žalvarinio vožtuvo korpuso su vožtuvo slankikliu ir varinėmis jungtimis,

kurio darbinis slėgis – iki 4,5 MPa

0 %

31.12.2017

ex 8481 80 79

20

Solenoidinis vožtuvinis įtaisas, galintis atlaikyti 875 barų slėgį

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 99

50

Aptarnavimo vožtuvas, kurį sudaro dvieigis vožtuvas skysčio linijoje ir trieigis vožtuvas dujų linijoje:

| — | kurio mažiausias uždarymo slėgis yra 30 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

kurio mažiausias uždarymo slėgis yra 30 kgf/cm2,

| — | kurio mažiausias atsparumas slėgiui yra 45 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

kurio mažiausias atsparumas slėgiui yra 45 kgf/cm2,

naudojamas lauko oro kondicionavimo įrenginių gamybai (1)

0 %

31.12.2016

ex 8481 80 99

60

Ketureigis vožtuvas, kurį sudaro:

| — | centrinis plunžeris, |
| --- | --- |

—

centrinis plunžeris,

| — | uždarymo plunžeris, |
| --- | --- |

—

uždarymo plunžeris,

| — | 220 V–240 V kintamosios srovės 50/60 Hz solenoido ritė, |
| --- | --- |

—

220 V–240 V kintamosios srovės 50/60 Hz solenoido ritė,

| — | darbinis slėgis iki 4,3 MPa, |
| --- | --- |

—

darbinis slėgis iki 4,3 MPa,

| — | korpusas |
| --- | --- |

—

korpusas

nukreipiantis šaldymo medžiagos srautą, naudojamas lauko oro kondicionavimo įrenginių gamybai (1)

0 %

31.12.2016

ex 8483 30 38

30

Cilindrinių guolių korpusas:

| — | precizinio liejimo būdu pagamintas iš pilkojo ketaus, atitinkančio standartą DIN EN 1561, |
| --- | --- |

—

precizinio liejimo būdu pagamintas iš pilkojo ketaus, atitinkančio standartą DIN EN 1561,

| — | su alyvos kameromis, |
| --- | --- |

—

su alyvos kameromis,

| — | be guolių, |
| --- | --- |

—

be guolių,

| — | skersmuo ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 180 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 180 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 120 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 120 mm,

| — | su vandens kameromis ir jungtimis arba be jų |
| --- | --- |

—

su vandens kameromis ir jungtimis arba be jų

0 %

31.12.2017

ex 8483 40 29

50

Cikloidinio tipo krumplinė pavara, kurios:

| — | nominalus sukimo momentas ne mažesnis kaip 50 Nm, bet ne didesnis kaip 7 000 Nm, |
| --- | --- |

—

nominalus sukimo momentas ne mažesnis kaip 50 Nm, bet ne didesnis kaip 7 000 Nm,

| — | standartinis santykis ne mažesnis kaip 1:50, bet ne didesnis kaip 1:270, |
| --- | --- |

—

standartinis santykis ne mažesnis kaip 1:50, bet ne didesnis kaip 1:270,

| — | tuščioji eiga trunka ne ilgiau kaip vieną kampo minutę, |
| --- | --- |

—

tuščioji eiga trunka ne ilgiau kaip vieną kampo minutę,

| — | naudingumo koeficientas didesnis kaip 80 %, |
| --- | --- |

—

naudingumo koeficientas didesnis kaip 80 %,

naudojama robotų rankoms

0 %

31.12.2016

ex 8483 40 29

60

Epiciklinė krumplinė pavara, kokios naudojamos rankiniuose elektriniuose prietaisuose, kurios:

| — | nominalus sukimo momentas ne mažesnis kaip 25 Nm, bet ne didesnis kaip 70 Nm, |
| --- | --- |

—

nominalus sukimo momentas ne mažesnis kaip 25 Nm, bet ne didesnis kaip 70 Nm,

| — | standartinis perdavimo skaičius ne mažesnis kaip 1:12,7, bet ne didesnis kaip 1:64,3 |
| --- | --- |

—

standartinis perdavimo skaičius ne mažesnis kaip 1:12,7, bet ne didesnis kaip 1:64,3

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 51

20

Pavarų dėžė, turinti diferencialą su rato ašimi, skirta savaeigėms vejapjovėms su sėdyne, klasifikuojamoms 8433 11 51 subpozicijoje, gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 59

20

Hidrostatinis greičio keitiklis, turintis hidrosiurblį ir diferencialą su rato ašimi, skirtas savaeigėms vejapjovėms su sėdyne, klasifikuojamoms 8433 11 51 subpozicijoje, gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 90

80

Transmisijos mechanizmo pavarų dėžė:

| — | ne daugiau kaip 3 pavarų, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 3 pavarų,

| — | su automatinė lėtinimo sistema ir |
| --- | --- |

—

su automatinė lėtinimo sistema ir

| — | su galios apgrąžos sistema, |
| --- | --- |

—

su galios apgrąžos sistema,

naudojama 8427 pozicijai priskiriamoms prekėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8501 10 99

54

Nuolatinės srovės bešepetis variklis, kurio išorinis skersmuo ne didesnis kaip 25,4 mm, nominalus greitis yra 2 260 (± 15 %) arba 5 420 (± 15 %) aps/min, maitinimo įtampa – 1,5 V arba 3 V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

60

Nuolatinės srovės variklis, kurio:

| — | apkrauto rotoriaus sūkių dažnis yra ne mažesnis kaip 3 500 sūkių per min, bet ne didesnis kaip 5 000 sūkių per min, o neapkrauto – ne didesnis kaip 6 500 sūkių per min., |
| --- | --- |

—

apkrauto rotoriaus sūkių dažnis yra ne mažesnis kaip 3 500 sūkių per min, bet ne didesnis kaip 5 000 sūkių per min, o neapkrauto – ne didesnis kaip 6 500 sūkių per min.,

| — | maitinimo įtampa ne mažesnė kaip 100 V, bet ne didesnė kaip 240 V, |
| --- | --- |

—

maitinimo įtampa ne mažesnė kaip 100 V, bet ne didesnė kaip 240 V,

skirtas naudoti elektrinių gruzdintuvių gamybai (1)

0 %

31.12.2017

ex 8501 10 99

79

Nuolatinės srovės variklis su šepetėliais, vidiniu rotoriumi, trifaze apvija, kuriame įmontuotas arba neįmontuotas sliekratis, kurio mažiausias nustatytas temperatūrų intervalas nuo – 20 °C iki + 70 °C

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

80

Nuolatinės srovės žingsninis variklis,

| — | kurio žingsnio kampas yra 7,5° (± 0,5°), |
| --- | --- |

—

kurio žingsnio kampas yra 7,5° (± 0,5°),

| — | traukos sukamasis momentas esant 25 °C ne mažesnis kaip 25 mNm |
| --- | --- |

—

traukos sukamasis momentas esant 25 °C ne mažesnis kaip 25 mNm

| — | traukos impulsų dažnis ne mažesnis kaip 1 960 pps, |
| --- | --- |

—

traukos impulsų dažnis ne mažesnis kaip 1 960 pps,

| — | dvifazė apvija ir |
| --- | --- |

—

dvifazė apvija ir

| — | vardinė įtampa ne mažesnė kaip 10,5 V, bet ne didesnė kaip 16 V |
| --- | --- |

—

vardinė įtampa ne mažesnė kaip 10,5 V, bet ne didesnė kaip 16 V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

81

Nuolatinės srovės žingsninis variklis, kurio žingsnio kampas ne mažesnis kaip 18 o, fiksuojantis variklio momentas ne mažesnis kaip 0,5 Nm, su tvirtinimo konsole, kurios išoriniai matmenys ne didesni kaip 22 mm × 68 mm, dvifazinė apvija ir galia ne didesnė kaip 5 W

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

82

Nuolatinės srovės bešepetis variklis, kurio išorinis skersmuo ne didesnis kaip 29 mm, nominalus greitis yra 1 500 (± 15 %) arba 6 800 (± 15 %) aps/min, o maitinimo įtampa 2 V arba 8 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

30

Nuolatinės srovės bešepetis variklis su trifaze apvija, kurio išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 85 mm, bet ne didesnis kaip 115 mm, kurio nominalus sukamasis momentas yra 2,23 Nm (± 1,0 Nm), kurio galia didesnė kaip 120 W, bet ne didesnė kaip 520 W, apskaičiuota esant 1 550 aps/min ir 12 V maitinimo įtampai, ir kuriame įmontuota elektroninė grandinė su Halo matavimo keitikliais, skirtas naudoti su elektrinės galios valdymo moduliu (elektrinės galios valdymo variklis) (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

40

Nuolatinio žadinimo nuolatinės srovės variklis:

| — | kuris turi daugiafazę apviją, |
| --- | --- |

—

kuris turi daugiafazę apviją,

| — | kurio išorinis skermuo yra ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 80 mm, |
| --- | --- |

—

kurio išorinis skermuo yra ne mažesnis kaip 30 mm, bet ne didesnis kaip 80 mm,

| — | kurio nominalus greitis ne didesnis kaip 15 000 aps/min, |
| --- | --- |

—

kurio nominalus greitis ne didesnis kaip 15 000 aps/min,

| — | kurio galia ne mažesnė kaip 45 W, bet ne didesnė kaip 300 W, |
| --- | --- |

—

kurio galia ne mažesnė kaip 45 W, bet ne didesnė kaip 300 W,

| — | kurio maitinimo įtampa yra ne mažesnė kaip 9 V, bet ne didesnė kaip 25 V |
| --- | --- |

—

kurio maitinimo įtampa yra ne mažesnė kaip 9 V, bet ne didesnė kaip 25 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

45

Nuolatinės srovės bešepečiai varikliai:

| — | kurių išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 90 mm, bet ne didesnis kaip 110 mm, |
| --- | --- |

—

kurių išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 90 mm, bet ne didesnis kaip 110 mm,

| — | kurių nominalus greitis ne didesnis kaip 3 680 min-1; |
| --- | --- |

—

kurių nominalus greitis ne didesnis kaip 3 680 min-1;

| — | kurių galia ne mažesnė kaip 600 W, bet ne didesnė kaip 740 W, esant 2 300 min–1 greičiui ir 80 °C temperatūrai; |
| --- | --- |

—

kurių galia ne mažesnė kaip 600 W, bet ne didesnė kaip 740 W, esant 2 300 min–1 greičiui ir 80 °C temperatūrai;

| — | kurių maitinimo įtampa 12 V; |
| --- | --- |

—

kurių maitinimo įtampa 12 V;

| — | kurių sukimo momentas ne didesnis kaip 5,67 Nm; |
| --- | --- |

—

kurių sukimo momentas ne didesnis kaip 5,67 Nm;

| — | kurie turi rotoriaus padėties jutiklį; |
| --- | --- |

—

kurie turi rotoriaus padėties jutiklį;

| — | kurie turi elektroninę žvaigždės schemos relę; |
| --- | --- |

—

kurie turi elektroninę žvaigždės schemos relę;

| — | skirti naudoti su elektrinio vairo stiprintuvo valdymo moduliu |
| --- | --- |

—

skirti naudoti su elektrinio vairo stiprintuvo valdymo moduliu

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

55

Nuolatinės srovės variklis su perjungikliu, kurio:

| — | išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 27,5 mm, bet ne didesnis kaip 45 mm; |
| --- | --- |

—

išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 27,5 mm, bet ne didesnis kaip 45 mm;

| — | nominalus greitis ne mažesnis kaip 11 000 min -1, bet ne didesnis kaip 23 200 min –1; |
| --- | --- |

—

nominalus greitis ne mažesnis kaip 11 000 min -1, bet ne didesnis kaip 23 200 min –1;

| — | nominali maitinimo įtampa ne mažesnė kaip 3,6 V, bet ne didesnė kaip 230 V; |
| --- | --- |

—

nominali maitinimo įtampa ne mažesnė kaip 3,6 V, bet ne didesnė kaip 230 V;

| — | kurių galia ne mažesnė kaip 529 W; |
| --- | --- |

—

kurių galia ne mažesnė kaip 529 W;

| — | srovė be apkrovos ne didesnė kaip 3,1 A; |
| --- | --- |

—

srovė be apkrovos ne didesnė kaip 3,1 A;

| — | didžiausias našumas ne mažesnis kaip 54 %, |
| --- | --- |

—

didžiausias našumas ne mažesnis kaip 54 %,

naudojamas rankiniuose elektros prietaisuose

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

60

Nuolatinės srovės bešerpetis variklis, galintis suktis ir prieš laikrodžio rodyklę, kurio:

| — | įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 264 V ir ne didesnė kaip 391 V, |
| --- | --- |

—

įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 264 V ir ne didesnė kaip 391 V,

| — | išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 81 mm (± 2,5 mm) ir ne didesnis kaip 150 mm (± 0,8 mm), |
| --- | --- |

—

išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 81 mm (± 2,5 mm) ir ne didesnis kaip 150 mm (± 0,8 mm),

| — | išėjimo galia – ne didesnė kaip 125 W |
| --- | --- |

—

išėjimo galia – ne didesnė kaip 125 W

| — | ir kuriame yra E arba B klasės apvijų izoliacija, |
| --- | --- |

—

ir kuriame yra E arba B klasės apvijų izoliacija,

skirtas vidaus arba išorės kelių modulių oro kondicionavimo įrenginiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

65

Kuro elemento modulis, kurį sudaro bent polimero elektrolito membranos kuro elementai, įmontuoti tame pačiame korpuse su bendra aušinimo sistema, skirtas motorinių transporto priemonių traukos variklių gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

70

Bešepečiai nuolatinės srovės varikliai, kurių:

| — | išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 80 mm, bet ne didesnis kaip 100 mm, |
| --- | --- |

—

išorinis skersmuo ne mažesnis kaip 80 mm, bet ne didesnis kaip 100 mm,

| — | maitinimo įtampa 12 V, |
| --- | --- |

—

maitinimo įtampa 12 V,

| — | galia esant 20 °C temperatūrai ne mažesnė kaip 300 W, bet ne didesnė kaip 550 W, |
| --- | --- |

—

galia esant 20 °C temperatūrai ne mažesnė kaip 300 W, bet ne didesnė kaip 550 W,

| — | sukimo momentas esant 20 °C temperatūrai ne mažesnis kaip 2,90 Nm, bet ne didesnis kaip 5,30 Nm, |
| --- | --- |

—

sukimo momentas esant 20 °C temperatūrai ne mažesnis kaip 2,90 Nm, bet ne didesnis kaip 5,30 Nm,

| — | nominalus greitis esant 20 °C temperatūrai ne mažesnis kaip 600 rpm, bet ne didesnis kaip 1 200 rpm, |
| --- | --- |

—

nominalus greitis esant 20 °C temperatūrai ne mažesnis kaip 600 rpm, bet ne didesnis kaip 1 200 rpm,

| — | su resolverio tipo arba Holo efekto tipo rotoriaus kampo padėties jutikliu, |
| --- | --- |

—

su resolverio tipo arba Holo efekto tipo rotoriaus kampo padėties jutikliu,

naudojami automobilių vairo stiprintuvų sistemose

0 %

31.12.2017

ex 8501 33 00

ex 8501 40 80

ex 8501 53 50

30

50

10

Elektros pavara, skirta autotransporto priemonėms, kurios galia ne didesnė kaip 315 kW, kurioje yra:

| — | kintamosios arba nuolatinės srovės variklis, su transmisija arba be jos, |
| --- | --- |

—

kintamosios arba nuolatinės srovės variklis, su transmisija arba be jos,

| — | galios valdymo elektroninis įtaisas |
| --- | --- |

—

galios valdymo elektroninis įtaisas

0 %

31.12.2016

ex 8501 51 00

ex 8501 52 20

30

50

Kintamosios srovės sinchroninis servovariklis su selsinu ir stabdžiu ne didesniam negu 6 000 rpm greičiui, kurio:

| — | galia ne mažesnė kaip 340 W, bet ne didesnė kaip 7,4 kW, |
| --- | --- |

—

galia ne mažesnė kaip 340 W, bet ne didesnė kaip 7,4 kW,

| — | flanšas ne didesnis kaip 180 mm × 180 mm ir |
| --- | --- |

—

flanšas ne didesnis kaip 180 mm × 180 mm ir

| — | ilgis nuo flanšo iki selsino tolimiausių galų ne didesnis kaip 271 mm |
| --- | --- |

—

ilgis nuo flanšo iki selsino tolimiausių galų ne didesnis kaip 271 mm

0 %

31.12.2016

ex 8501 62 00

30

Kuro elementų sistema,

| — | sudaryta bent iš fosforo rūgšties kuro elementų, |
| --- | --- |

—

sudaryta bent iš fosforo rūgšties kuro elementų,

| — | sumontuota į korpusą kartu su vandens tvarkymo ir dujų apdorojimo įranga, |
| --- | --- |

—

sumontuota į korpusą kartu su vandens tvarkymo ir dujų apdorojimo įranga,

| — | skirta nuolat tiekti energiją pastovioje vietoje |
| --- | --- |

—

skirta nuolat tiekti energiją pastovioje vietoje

0 %

31.12.2017

ex 8503 00 91

ex 8503 00 99

31

32

Rotoriai, viduje turintys vieną arba du magnetinius žiedus, įmontuotus arba neįmontuotus į plieninį žiedą

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

31

Štampuotieji elektros variklių kolektoriai, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 16 mm

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

33

50 μm apskritumo leidžiamosios nuokrypos elektrinio vairo stiprintuvo bešepečio variklio statorius

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

34

50 μm apskritumo leidžiamosios nuokrypos elektrinio vairo stiprintuvo bešepečio variklio rotorius

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

35

Elektrinio vairo stiprintuvo bekontakčių variklių siųstuvo sukamasis transformatorius

0 %

31.12.2014

ex 8503 00 99

40

Ne didesnio kaip 150 cm pločio kuro elementų membrana (ritiniai arba lakštai), naudojama tik 8501 pozicijai priskiriamiems kuro elementams

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

20

Transformatoriai, naudojami skystųjų kristalų modulių apgręžiklių gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

30

Perjungimo transformatoriai, kurių galia ne didesnė kaip 1 kVA, skirti statinių keitiklių gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 31 80

40

Elektros transformatoriai,

| — | kurių galia ne didesnė kaip 1 kVA, |
| --- | --- |

—

kurių galia ne didesnė kaip 1 kVA,

| — | be kištukų arba kabelių, |
| --- | --- |

—

be kištukų arba kabelių,

naudojami gaminant televizorių priedėlius ir televizorius (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

40

Spausdintinė plokštė su tiltelinio lygintuvo grandine ir kitais aktyviais bei pasyviais komponentais, kurios charakteristikos:

| — | dvi išėjimo jungtys, |
| --- | --- |

—

dvi išėjimo jungtys,

| — | dvi įėjimo jungtys, kurios gali būti naudojamos vienu metu, |
| --- | --- |

—

dvi įėjimo jungtys, kurios gali būti naudojamos vienu metu,

| — | dvi perjungiamos veiksenos: ryški arba blausi, |
| --- | --- |

—

dvi perjungiamos veiksenos: ryški arba blausi,

| — | 40 V (+ 25 proc. – 15 proc.) arba 42 V (+ 25 proc. – 15 proc.) įėjimo įtampa esant ryškiai veiksenai, 30 V (± 4 V) įėjimo įtampa esant blausiai veiksenai, arba |
| --- | --- |

—

40 V (+ 25 proc. – 15 proc.) arba 42 V (+ 25 proc. – 15 proc.) įėjimo įtampa esant ryškiai veiksenai, 30 V (± 4 V) įėjimo įtampa esant blausiai veiksenai, arba

| — | 230 V (+ 20 proc. – 15 proc.) įėjimo įtampa esant ryškiai veiksenai, 160 V (± 15 proc.) įėjimo įtampa esant blausiai veiksenai, arba |
| --- | --- |

—

230 V (+ 20 proc. – 15 proc.) įėjimo įtampa esant ryškiai veiksenai, 160 V (± 15 proc.) įėjimo įtampa esant blausiai veiksenai, arba

| — | 120 V (+ 15 proc. – 35 proc.) įėjimo įtampa esant ryškiai veiksenai, 60 V (± 20 proc.) proc.) įėjimo įtampa esant blausiai veiksenai, |
| --- | --- |

—

120 V (+ 15 proc. – 35 proc.) įėjimo įtampa esant ryškiai veiksenai, 60 V (± 20 proc.) proc.) įėjimo įtampa esant blausiai veiksenai,

| — | įėjimo srovė pasiekia 80 proc. vardinės vertės per 20 ms, |
| --- | --- |

—

įėjimo srovė pasiekia 80 proc. vardinės vertės per 20 ms,

| — | įėjimo dažnis ne mažesnis kaip 45 Hz, bet ne didesnis kaip 65 Hz, kai įėjimo įtampa 42 V ir 230 V, ir 45 – 70 Hz, kai įėjimo įtampa 120 V, |
| --- | --- |

—

įėjimo dažnis ne mažesnis kaip 45 Hz, bet ne didesnis kaip 65 Hz, kai įėjimo įtampa 42 V ir 230 V, ir 45 – 70 Hz, kai įėjimo įtampa 120 V,

| — | paleidimo srovės perviršis ne didesnis kaip 250 proc. įėjimo srovės, |
| --- | --- |

—

paleidimo srovės perviršis ne didesnis kaip 250 proc. įėjimo srovės,

| — | paleidimo srovės perviršio laikotarpis ne ilgesnis kaip 100 ms, |
| --- | --- |

—

paleidimo srovės perviršio laikotarpis ne ilgesnis kaip 100 ms,

| — | paleidimo srovės neprieaugis ne mažesnis kaip 50 proc. įėjimo srovės, |
| --- | --- |

—

paleidimo srovės neprieaugis ne mažesnis kaip 50 proc. įėjimo srovės,

| — | paleidimo srovės neprieaugio laikotarpis ne ilgesnis kaip 20 ms, |
| --- | --- |

—

paleidimo srovės neprieaugio laikotarpis ne ilgesnis kaip 20 ms,

| — | iš anksto nustatoma išėjimo srovė, |
| --- | --- |

—

iš anksto nustatoma išėjimo srovė,

| — | išėjimo srovė pasiekia 90 proc. vardinės iš anksto nustatytos vertės per 50 ms, |
| --- | --- |

—

išėjimo srovė pasiekia 90 proc. vardinės iš anksto nustatytos vertės per 50 ms,

| — | išėjimo srovė pasiekia nulį per 30 ms nuo įėjimo įtampos atjungimo, |
| --- | --- |

—

išėjimo srovė pasiekia nulį per 30 ms nuo įėjimo įtampos atjungimo,

| — | nustatyta gedimo būsena tuščiosios eigos arba per didelės apkrovos atveju (eksploatavimo pabaigos funkcija) |
| --- | --- |

—

nustatyta gedimo būsena tuščiosios eigos arba per didelės apkrovos atveju (eksploatavimo pabaigos funkcija)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

50

Į korpusą įmontuotas lygintuvas, kurio

| — | vardinė galia ne didesnė kaip 250 W, |
| --- | --- |

—

vardinė galia ne didesnė kaip 250 W,

| — | įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 90 V, bet ne didesnė kaip 305 V, |
| --- | --- |

—

įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 90 V, bet ne didesnė kaip 305 V,

| — | sertifikuotasis įėjimo dažnis ne mažesnis kaip 47 Hz, bet ne didesnis kaip 440 Hz, |
| --- | --- |

—

sertifikuotasis įėjimo dažnis ne mažesnis kaip 47 Hz, bet ne didesnis kaip 440 Hz,

| — | pastovi išėjimo srovė ne mažesnė kaip 350 mA, bet ne didesnė kaip 15 A, |
| --- | --- |

—

pastovi išėjimo srovė ne mažesnė kaip 350 mA, bet ne didesnė kaip 15 A,

| — | paleidimo srovė ne didesnė kaip 10 A, |
| --- | --- |

—

paleidimo srovė ne didesnė kaip 10 A,

| — | veikimo temperatūros ribos nuo -40 °C iki + 85 °C, |
| --- | --- |

—

veikimo temperatūros ribos nuo -40 °C iki + 85 °C,

| — | skirtas šviesos diodų apšvietimo prietaisams valdyti |
| --- | --- |

—

skirtas šviesos diodų apšvietimo prietaisams valdyti

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 90

20

Nuolatinės srovės keitikliai

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

30

Statinis keitiklis su maitinimo jungikliu su izoliuotos užtūros dvipoliais tranzistoriais (IGBT) korpuse, skirti 8516 50 00 subpozicijoje klasifikuojamoms mikrobangų krosnelėms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

40

Puslaidininkių galios moduliai:

| — | turintys galios tranzistorius, |
| --- | --- |

—

turintys galios tranzistorius,

| — | turintys integrinius grandynus, |
| --- | --- |

—

turintys integrinius grandynus,

| — | turintys arba neturintys diodų ir termistorių, |
| --- | --- |

—

turintys arba neturintys diodų ir termistorių,

| — | darbinė įtampa yra ne didesnė kaip 600V, |
| --- | --- |

—

darbinė įtampa yra ne didesnė kaip 600V,

| — | turintys ne daugiau kaip tris elektros lizdus, iš kurių kiekvienas turi du elektros jungiklius (MOSFET (metalo, oksido ir puslaidininkio tranzistorių) arba IGBT (dvipolius tranzistorius su izoliuota užtūra)) ir vidinius diskus, |
| --- | --- |

—

turintys ne daugiau kaip tris elektros lizdus, iš kurių kiekvienas turi du elektros jungiklius (MOSFET (metalo, oksido ir puslaidininkio tranzistorių) arba IGBT (dvipolius tranzistorius su izoliuota užtūra)) ir vidinius diskus,

| — | turintys RMS (vidutinės kvadratinės vertės) srovę, kurios stipris yra ne didesnis kaip 15,7A |
| --- | --- |

—

turintys RMS (vidutinės kvadratinės vertės) srovę, kurios stipris yra ne didesnis kaip 15,7A

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

50

Pramoninių robotų varomasis įtaisas:

| — | turintis vieną arba šešis trifazių variklių valdymo išėjimus, kurių atiduodamoji srovė ne didesnė kaip 3 x 32 A; |
| --- | --- |

—

turintis vieną arba šešis trifazių variklių valdymo išėjimus, kurių atiduodamoji srovė ne didesnė kaip 3 x 32 A;

| — | kurio pagrindinė įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 220 V AC, bet ne didesnė kaip 480 V AC, arba ne mažesnė kaip 280 V DC, bet ne didesnė kaip 800 V DC; |
| --- | --- |

—

kurio pagrindinė įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 220 V AC, bet ne didesnė kaip 480 V AC, arba ne mažesnė kaip 280 V DC, bet ne didesnė kaip 800 V DC;

| — | kurio loginės schemos maitinimo įtampa 24 V NS; |
| --- | --- |

—

kurio loginės schemos maitinimo įtampa 24 V NS;

| — | kuris turi EtherCat ryšių sietuvą; |
| --- | --- |

—

kuris turi EtherCat ryšių sietuvą;

| — | kurio matmenys ne mažesni kaip 150 x 140 x 120 mm, bet ne didesni kaip 335 x 430 x 179 mm |
| --- | --- |

—

kurio matmenys ne mažesni kaip 150 x 140 x 120 mm, bet ne didesni kaip 335 x 430 x 179 mm

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

60

Liejamojo presavimo būdu pagamintas puslaidininkinis galios modulis, kurį sudaro:

| — | galios tranzistorius; |
| --- | --- |

—

galios tranzistorius;

| — | integrinis grandynas; |
| --- | --- |

—

integrinis grandynas;

| — | diodai (arba ne) ir termistoriai (arba ne); |
| --- | --- |

—

diodai (arba ne) ir termistoriai (arba ne);

| — | grandyno konfigūracija; taip pat: |
| --- | --- |

—

grandyno konfigūracija; taip pat:

| — | tiesioginės pavaros laipsnis, kurio darbinė įtampa didesnė kaip 600 V, arba |
| --- | --- |

—

tiesioginės pavaros laipsnis, kurio darbinė įtampa didesnė kaip 600 V, arba

| — | tiesioginės pavaros laipsnis, kurio darbinė įtampa ne didesnė kaip 600 V, o vidutinė kvadratinė (RMS) srovės vertė didesnė kaip 15,7 A, arba |
| --- | --- |

—

tiesioginės pavaros laipsnis, kurio darbinė įtampa ne didesnė kaip 600 V, o vidutinė kvadratinė (RMS) srovės vertė didesnė kaip 15,7 A, arba

| — | vienas arba keli galios faktoriaus koregavimo moduliai |
| --- | --- |

—

vienas arba keli galios faktoriaus koregavimo moduliai

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

20

Induktyvumo ritės, kurių induktyvumas ne didesnis kaip 62 mH

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

40

Droselio ritė, kurios:

| — | induktyvumas yra 4,7 μH (± 20 %), |
| --- | --- |

—

induktyvumas yra 4,7 μH (± 20 %),

| — | nuolatinės srovės varža yra ne didesnė nei 0,1 Ω, |
| --- | --- |

—

nuolatinės srovės varža yra ne didesnė nei 0,1 Ω,

| — | izoliacijos varža yra ne mažesnė kaip 100 MΩ, kai nuolatinės srovės įtampa yra 500 V |
| --- | --- |

—

izoliacijos varža yra ne mažesnė kaip 100 MΩ, kai nuolatinės srovės įtampa yra 500 V

naudojama LCD ir LED modulių valdymo plokštėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8504 50 95

50

Solenoidinė ritė, kurios

| — | energijos suvartojimas ne didesnis kaip 6 W, |
| --- | --- |

—

energijos suvartojimas ne didesnis kaip 6 W,

| — | izoliacijos varža didesnė kaip 100 megaomų ir |
| --- | --- |

—

izoliacijos varža didesnė kaip 100 megaomų ir

| — | kiaurymės skersmuo ne mažesnis kaip 11,4 mm ir ne didesnis kaip11,8 mm |
| --- | --- |

—

kiaurymės skersmuo ne mažesnis kaip 11,4 mm ir ne didesnis kaip11,8 mm

0 %

31.12.2017

ex 8504 90 11

10

Feritinės šerdys, kitos negu skirtos kreipimo sistemoms

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

31

Nuolatiniai magnetai, kurių liekamoji magnetinė indukcija yra 455 mT (± 15 mT)

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

33

Nuolatiniai magnetai, sudaryti iš neodimio, geležies ir boro lydinio, stačiakampio suapvalintais kampais formos, kurių matmenys ne didesni kaip 15 mm × 10 mm × 2 mm, arba disko formos, kurių skersmuo ne didesnis kaip 90 mm, su skyle centre arba be jos

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

35

Nuolatiniai magnetai iš neodimio, geležies ir boro arba samario ir kobalto lydinio; aptraukti; kuriems taikytas neorganinis pasyvinimas (neorganinė danga) naudojant cinko fosfatą pramoninei variklinės ar sensorinės paskirties produktų gamybai (1)

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

50

Specifinės formos strypai, skirti įmagnetinuspaversti nuolatiniais magnetais, kurių sudėtyje yra neodimio, geležies ir boro ir kurių

| — | ilgis ne mažesnis kaip 15 mm, bet ne didesnis kaip 52 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 15 mm, bet ne didesnis kaip 52 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 5 mm, bet ne didesnis kaip 42 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 5 mm, bet ne didesnis kaip 42 mm,

naudojami pramoninei automatizacijai skirtiems elektriniams vykdomiesiems varikliams gaminti

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

60

Žiedai, vamzdžiai, įvorės arba apkabos iš neodimio, geležies ir boro lydinio, kurių:

| — | skersmuo ne didesnis kaip 45 mm, |
| --- | --- |

—

skersmuo ne didesnis kaip 45 mm,

| — | aukštis ne didesnis kaip 45 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne didesnis kaip 45 mm,

naudojami nuolatiniams magnetams įmagnetinimo būdu gaminti

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

70

Diskai:

| — | kurių skersmuo ne didesnis kaip 90 mm; |
| --- | --- |

—

kurių skersmuo ne didesnis kaip 90 mm;

| — | su skyle centre (arba be); |
| --- | --- |

—

su skyle centre (arba be);

| — | sudaryti iš neodimio, geležies ir boro lydinio, padengti nikeliu, skirti įmagnetinus paversti nuolatiniais magnetais, |
| --- | --- |

—

sudaryti iš neodimio, geležies ir boro lydinio, padengti nikeliu, skirti įmagnetinus paversti nuolatiniais magnetais,

kokie naudojami automobilių garsiakalbiuose

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

80

Trikampio, kvadrato arba stačiakampio formos gaminiai, skirti įmagnetinus paversti nuolatiniais magnetais, kurių sudėtyje yra neodimio, geležies ir boro ir kurių:

| — | ilgis ne mažesnis kaip 15 mm, bet ne didesnis kaip 105 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 15 mm, bet ne didesnis kaip 105 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 5 mm, bet ne didesnis kaip 105 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 5 mm, bet ne didesnis kaip 105 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 3 mm, bet ne didesniso kaip 55 mm |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 3 mm, bet ne didesniso kaip 55 mm

0 %

31.12.2018

ex 8505 19 90

30

Disko formos aglomeruoto ferito gaminiai, kurių skersmuo ne didesnis kaip 120 mm, su skyle centre, skirti įmagnetinus paversti nuolatiniais magnetais, kurių liekamasis įmagnetinimas 350 mT - 470 mT

0 %

31.12.2018

ex 8505 20 00

30

Elektromagnetinė sankaba, skirta naudoti kelių autotransporto priemonių oro kondicionavimo įrenginių kompresoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8505 90 20

91

Solenoidai su plunžeriu, veikiantys esant nominaliai 24 V maitinimo įtampai, kai nominalus srovės stipris yra 0,08 A, skirti 8517 pozicijai priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

10

Ličio-jodo galvaniniai elementai, kurių matmenys ne didesni kaip 9 mm × 23 mm × 45 mm, o įtampa ne didesnė kaip 2,8 V

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

20

Mazgai, sudaryti iš ne daugiau kaip 2 ličio baterijų, įmontuotų į integrinio grandyno lizdą (baterinio palaikymo lizdas), su ne daugiau kaip 32 jungtimis ir valdymo grandynu

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

30

Ličio-jodo arba ličio-sidabro vanadžio oksido galvaniniai elementai, kurių matmenys ne didesni kaip 28 mm × 45 mm × 15 mm, o talpa ne mažesnė kaip 1,05 Ah

0 %

31.12.2018

ex 8507 10 20

80

Rūgštiniai švino akumuliatoriai:

| — | kurių krūvio priėmimo talpa per pirmąsias penkias įkrovimo sekundes ne mažesnė kaip 200 % lyginant su lygiaverčiu įprastinio užpildymo akumuliatoriumi, |
| --- | --- |

—

kurių krūvio priėmimo talpa per pirmąsias penkias įkrovimo sekundes ne mažesnė kaip 200 % lyginant su lygiaverčiu įprastinio užpildymo akumuliatoriumi,

| — | su skystuoju elektrolitu, |
| --- | --- |

—

su skystuoju elektrolitu,

skirti naudoti lengvųjų automobilių ir mažos keliamosios galios krovininių transporto priemonių su didelės regeneracijos kintamosios srovės generatorių valdymo įranga arba paleidimo ir stabdymo sistemų su didelės regeneracijos kintamosios srovės generatorių valdymo įranga, gamyboje (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 30 20

30

Cilindriniai nikelio-kadmio akumuliatoriai, kurių ilgis 65,3 mm (± 1,5 mm), o skersmuo 14,5 mm (± 1 mm), kurių nominali talpa ne mažesnė kaip 1 000 mAh, skirti pakartotinai įkraunamoms baterijoms gaminti (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

ex 8507 60 00

20

20

Stačiakampiai akumuliatoriai, kurių ilgis ne didesnis kaip 69 mm, plotis ne didesnis kaip 36 mm, o storis ne didesnis kaip 12 mm, skirti įkraunamoms baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

30

Cilindriniai nikelio hidrido akumuliatoriai, kurių skersmuo ne didesnis kaip 14,5 mm, skirti įkraunamoms baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 60 00

25

Stačiakampiai moduliai, skirti montuoti į ličio jonų įkraunamas baterijas, kurių:

| — | plotis: 352,5 mm (± 1 mm) ar 367,1 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

plotis: 352,5 mm (± 1 mm) ar 367,1 mm (± 1 mm),

| — | gylis: 300 mm (± 2 mm) ar 272,6 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

gylis: 300 mm (± 2 mm) ar 272,6 mm (± 1 mm),

| — | aukštis: 268,9 mm (± 1,4 mm) ar 229,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

aukštis: 268,9 mm (± 1,4 mm) ar 229,5 mm (± 1 mm),

| — | svoris: 45,9 kg ar 46,3 kg, |
| --- | --- |

—

svoris: 45,9 kg ar 46,3 kg,

| — | talpos parametrai: 75Ah ir |
| --- | --- |

—

talpos parametrai: 75Ah ir

| — | vardinė įtampa: 60 V |
| --- | --- |

—

vardinė įtampa: 60 V

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

30

Cilindriniai ličio jonų akumuliatoriai, kurių ilgis ne mažesnis kaip 63 mm, o skersmuo ne mažesnis kaip 17,2 mm, kurių nominali talpa ne mažesnė kaip 1 200 mAh, skirti pakartotinai įkraunamoms baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8507 60 00

35

Ličio jonų įkraunamos baterijos, kurių:

| — | ilgis ne mažesnis kaip 1 475 mm, bet ne didesnis kaip 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 1 475 mm, bet ne didesnis kaip 2 200 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 935, bet ne didesnis kaip 1 400 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 935, bet ne didesnis kaip 1 400 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 260 mm, bet ne didesnis kaip 310 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 260 mm, bet ne didesnis kaip 310 mm,

| — | svoris ne mažesnis kaip 320 kg, bet ne didesnis kaip 390 kg, |
| --- | --- |

—

svoris ne mažesnis kaip 320 kg, bet ne didesnis kaip 390 kg,

| — | vardinė talpa ne mažesnė kaip 18,4 Ah, bet ne didesnė kaip 130 Ah, |
| --- | --- |

—

vardinė talpa ne mažesnė kaip 18,4 Ah, bet ne didesnė kaip 130 Ah,

| — | supakuoti į pakuotes po 12 arba 16 modulių |
| --- | --- |

—

supakuoti į pakuotes po 12 arba 16 modulių

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

40

Įkraunamosios ličio jonų elektros akumuliatorių baterijos, kurių:

| — | ilgis ne mažesnis kaip 1 203 mm ir ne didesnis kaip 1 297 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 1 203 mm ir ne didesnis kaip 1 297 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 282 mm ir ne didesnis kaip 772 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 282 mm ir ne didesnis kaip 772 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 792 mm ir ne didesnis kaip 839 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 792 mm ir ne didesnis kaip 839 mm,

| — | svoris ne mažesnis kaip 260 kg ir ne didesnis kaip 293 kg, |
| --- | --- |

—

svoris ne mažesnis kaip 260 kg ir ne didesnis kaip 293 kg,

| — | galia 22 kWh arba 26 kWh, ir kurios |
| --- | --- |

—

galia 22 kWh arba 26 kWh, ir kurios

| — | sudarytos iš 24 arba 48 modulių |
| --- | --- |

—

sudarytos iš 24 arba 48 modulių

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

50

Surenkamųjų ličio jonų elektros akumuliatorių baterijų moduliai, kurių:

| — | ilgis ne mažesnis kaip 298 mm ir ne didesnis kaip 408 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 298 mm ir ne didesnis kaip 408 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 33,5 mm ir ne didesnis kaip 209 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 33,5 mm ir ne didesnis kaip 209 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 138 mm ir ne didesnis kaip 228 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 138 mm ir ne didesnis kaip 228 mm,

| — | svoris ne mažesnis kaip 3,6 kg ir ne didesnis kaip 17 kg, |
| --- | --- |

—

svoris ne mažesnis kaip 3,6 kg ir ne didesnis kaip 17 kg,

| — | galia ne mažesnė kaip 458 kWh ir ne didesnė kaip 2 158 kWh |
| --- | --- |

—

galia ne mažesnė kaip 458 kWh ir ne didesnė kaip 2 158 kWh

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

55

Cilindro formos ličio jonų akumuliatoriai, kurių

| — | pagrindas yra suspaustos elipsės formos, |
| --- | --- |

—

pagrindas yra suspaustos elipsės formos,

| — | ilgis ne mažesnis kaip 49 mm (neįskaitant išvadų), |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 49 mm (neįskaitant išvadų),

| — | plotis ne mažesnis kaip 33,5 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 33,5 mm,

| — | storis ne mažesnis kaip 9,9 mm, |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 9,9 mm,

| — | vardinė talpa ne mažesnė kaip 1,75 Ah ir |
| --- | --- |

—

vardinė talpa ne mažesnė kaip 1,75 Ah ir

| — | vardinė įtampa 3,7 V, |
| --- | --- |

—

vardinė įtampa 3,7 V,

skirti įkraunamosioms baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

57

Kubo formos ličio jonų akumuliatoriai, kurių

| — | tam tikri kampai suapvalinti, |
| --- | --- |

—

tam tikri kampai suapvalinti,

| — | ilgis ne mažesnis kaip 76 mm (neįskaitant išvadų), |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 76 mm (neįskaitant išvadų),

| — | plotis ne mažesnis kaip 54,5 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 54,5 mm,

| — | storis ne mažesnis kaip 5,2 mm, |
| --- | --- |

—

storis ne mažesnis kaip 5,2 mm,

| — | vardinė talpa ne mažesnė kaip 3 100 mAh ir |
| --- | --- |

—

vardinė talpa ne mažesnė kaip 3 100 mAh ir

| — | vardinė įtampa 3,7 V, |
| --- | --- |

—

vardinė įtampa 3,7 V,

skirti įkraunamosioms baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

60

Ličio jonų akumuliatoriai, kurių:

| — | ilgis ne mažesnis kaip 1 213 mm, bet ne didesnis kaip 1 575 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne mažesnis kaip 1 213 mm, bet ne didesnis kaip 1 575 mm,

| — | plotis ne mažesnis kaip 245 mm, bet ne didesnis kaip 1 200 mm, |
| --- | --- |

—

plotis ne mažesnis kaip 245 mm, bet ne didesnis kaip 1 200 mm,

| — | aukštis ne mažesnis kaip 265 mm, bet ne didesnis kaip 755 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis ne mažesnis kaip 265 mm, bet ne didesnis kaip 755 mm,

| — | svoris ne mažesnis kaip 265 kg, bet ne didesnis kaip 294 kg, |
| --- | --- |

—

svoris ne mažesnis kaip 265 kg, bet ne didesnis kaip 294 kg,

| — | nominali talpa yra 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

nominali talpa yra 66,6 Ah,

supakuoti į pakuotes po 48 modulius

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

65

Cilindrinis ličio jonų elementas, kurio:

| — | įtampa – 3,5–3,8 VDC, |
| --- | --- |

—

įtampa – 3,5–3,8 VDC,

| — | talpa – 300–900 m Ah ir |
| --- | --- |

—

talpa – 300–900 m Ah ir

| — | skersmuo – 10,0–14,5 mm |
| --- | --- |

—

skersmuo – 10,0–14,5 mm

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

70

Stačiakampiai moduliai, skirti montuoti į ličio jonų įkraunamas baterijas, kurių:

| — | ilgis yra 350 mm arba 312 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis yra 350 mm arba 312 mm,

| — | plotis yra 79,8 mm arba 225 mm, |
| --- | --- |

—

plotis yra 79,8 mm arba 225 mm,

| — | aukštis yra 168 mm arba 35 mm, |
| --- | --- |

—

aukštis yra 168 mm arba 35 mm,

| — | svoris yra 6,2 kg arba 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

svoris yra 6,2 kg arba 3,95 kg,

| — | talpos parametrai yra 129 Ah arba 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

talpos parametrai yra 129 Ah arba 66,6 Ah

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

75

Stačiakampis ličio jonų akumuliatorius

| — | metaliniu korpusu, kurio |
| --- | --- |

—

metaliniu korpusu, kurio

| — | ilgis – 173 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

ilgis – 173 mm (± 0,15 mm),

| — | plotis – 21 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

plotis – 21 mm (± 0,1 mm),

| — | aukštis – 91 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

aukštis – 91 mm (± 0,15 mm),

| — | vardinė įtampa – 3,3 V ir |
| --- | --- |

—

vardinė įtampa – 3,3 V ir

| — | vardinė talpa – ne mažesnė kaip 21 Ah |
| --- | --- |

—

vardinė talpa – ne mažesnė kaip 21 Ah

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

80

Stačiakampis ličio jonų akumuliatorius

| — | metaliniu korpusu, kurio |
| --- | --- |

—

metaliniu korpusu, kurio

| — | ilgis – yra 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

ilgis – yra 171 mm (± 3 mm),

| — | plotis – yra 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

plotis – yra 45,5 mm (± 1 mm),

| — | aukštis – yra 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

aukštis – yra 115 mm (± 1 mm),

| — | vardinė įtampa – yra 3,75 V ir |
| --- | --- |

—

vardinė įtampa – yra 3,75 V ir

| — | vardinė talpa – yra 50 Ah, |
| --- | --- |

—

vardinė talpa – yra 50 Ah,

skirtas autotransporto priemonių pakartotinai įkraunamoms baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 90 80

70

Plokštė, išpjauta iš nikeliu dengto vario folijos, kurios:

| — | plotis – 70 mm (± 5 mm), |
| --- | --- |

—

plotis – 70 mm (± 5 mm),

| — | storis – 0,4 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

storis – 0,4 mm (± 0,2 mm),

| — | ilgis ne didesnis kaip 55 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis ne didesnis kaip 55 mm,

naudojama elektra varomų transporto priemonių ličio jonų baterijoms gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

10

96

Elektroninė lustinė kortelė be atskiros dėžutės, skirta įjungti ir valdyti dulkių siurblių šepečius, kurių galia ne didesnė kaip 300 W

0 %

31.12.2015

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

20

98

Elektroninės lustinės kortelės:

| — | sujungtos laidu arba radijo dažniu tarpusavyje ir su pagrindine valdymo plokšte, |
| --- | --- |

—

sujungtos laidu arba radijo dažniu tarpusavyje ir su pagrindine valdymo plokšte,

| — | skirtos dulkių siurblių veikimo (įjungimo arba išjungimo ir siurbimo galios) reguliavimui pagal nustatytą programą, |
| --- | --- |

—

skirtos dulkių siurblių veikimo (įjungimo arba išjungimo ir siurbimo galios) reguliavimui pagal nustatytą programą,

| — | su dulkių siurblio veikimo indikatoriais arba be jų (siurbimo galia, maišelis dulkėms surinkti yra pripildytas ir (arba) filtras yra pripildytas) |
| --- | --- |

—

su dulkių siurblio veikimo indikatoriais arba be jų (siurbimo galia, maišelis dulkėms surinkti yra pripildytas ir (arba) filtras yra pripildytas)

0 %

31.12.2015

ex 8512 40 00

ex 8516 80 20

10

20

Automobilio durelių veidrodėlio šildymo folija:

| — | su dviem elektriniais kontaktais, |
| --- | --- |

—

su dviem elektriniais kontaktais,

| — | su lipniu sluoksniu abiejose pusėse (veidrodėlio plastikinio laikiklio pusėje ir veidrodėlio stiklo pusėje), |
| --- | --- |

—

su lipniu sluoksniu abiejose pusėse (veidrodėlio plastikinio laikiklio pusėje ir veidrodėlio stiklo pusėje),

| — | su apsaugine popierine plėvele abiejose pusėse |
| --- | --- |

—

su apsaugine popierine plėvele abiejose pusėse

0 %

31.12.2018

ex 8516 90 00

60

Giliosios elektrinės gruzdintuvės vėdinimo įrenginys:

| — | turintis varikliuką, kurio galia yra 8 W, esant 4 600 rpm, |
| --- | --- |

—

turintis varikliuką, kurio galia yra 8 W, esant 4 600 rpm,

| — | valdomas elektroninės grandinės, |
| --- | --- |

—

valdomas elektroninės grandinės,

| — | veikiantis esant 110 °C ar aukštesnei aplinkos temperatūrai, |
| --- | --- |

—

veikiantis esant 110 °C ar aukštesnei aplinkos temperatūrai,

| — | turintis termoreguliatorių |
| --- | --- |

—

turintis termoreguliatorių

0 %

31.12.2014

ex 8516 90 00

70

Vidinis indas:

| — | su šoninėmis ir centrine angomis, |
| --- | --- |

—

su šoninėmis ir centrine angomis,

| — | Iš grūdinto aliuminio, |
| --- | --- |

—

Iš grūdinto aliuminio,

| — | su keramine danga, atsparus didesnei nei 200 °C temperatūrai |
| --- | --- |

—

su keramine danga, atsparus didesnei nei 200 °C temperatūrai

skirtas naudoti gaminant elektrines gruzdintuves (1)

0 %

31.12.2017

ex 8518 29 95

30

Garsiakalbiai:

| — | kurių pilnutinė varža ne mažesnė kaip 4 omai ir ne didesnė kaip 16 omų, |
| --- | --- |

—

kurių pilnutinė varža ne mažesnė kaip 4 omai ir ne didesnė kaip 16 omų,

| — | kurių vardinė galia ne mažesnė kaip 2 W ir ne didesnė kaip 20 W, |
| --- | --- |

—

kurių vardinė galia ne mažesnė kaip 2 W ir ne didesnė kaip 20 W,

| — | su plastikiniu laikikliu arba be jo, |
| --- | --- |

—

su plastikiniu laikikliu arba be jo,

| — | su elektros kabeliu su pritvirtintomis jungtimis arba be jo, |
| --- | --- |

—

su elektros kabeliu su pritvirtintomis jungtimis arba be jo,

naudojami televizoriams ir vaizdo monitoriams gaminti

0 %

31.12.2017

ex 8518 30 95

20

Klausos aparatų ausinės korpuse, kurio išoriniai matmenys, neatsižvelgiant į jungtis, ne didesni kaip 5 mm × 6 mm × 8 mm

0 %

31.12.2018

ex 8518 40 80

91

Grandynų plokštės pomazgis, atliekantis skaitmeninio garso signalo dekodavimo, garso signalo apdorojimo ir stiprinimo funkcijas, su dvikanaliu ir (arba) daugiakanale funkcine geba

0 %

31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Grandynų plokštės pomazgis, sudarytas iš maitinimo bloko, aktyviojo vienodintuvo ir galios stiprintuvo grandinių

0 %

31.12.2015

ex 8518 90 00

91

Vientisai šaltuoju būdu susodintos plieninės šerdinės plokštės, kurias sudaro diskas su vienoje pusėje esančiu cilindru, skirtos garsiakalbiams gaminti (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 8521 90 00

20

Skaitmeninio vaizdo įrašymo aparatūros:

| — | be standžiųjų diskų diskasukio, |
| --- | --- |

—

be standžiųjų diskų diskasukio,

| — | su DVD-RW arba be jo, |
| --- | --- |

—

su DVD-RW arba be jo,

| — | su judesio registracijos funkcija arba galimybe atlikti šią funkciją IP ryšio pagalba per LAN jungtį |
| --- | --- |

—

su judesio registracijos funkcija arba galimybe atlikti šią funkciją IP ryšio pagalba per LAN jungtį

| — | su USB nuosekliąja jungtimi arba be jos, |
| --- | --- |

—

su USB nuosekliąja jungtimi arba be jos,

naudojamos uždarosios TV (angl. CCTV) stebėjimo sistemoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

50

Kompaktinių diskų grotuvo lazerinės nuskaitymo galvutės elektroniniai mazgai, sudaryti iš:

| — | spausdintinės grandinės; |
| --- | --- |

—

spausdintinės grandinės;

| — | fotodetektoriaus, kurį sudaro vientisas integrinis grandynas korpuse; |
| --- | --- |

—

fotodetektoriaus, kurį sudaro vientisas integrinis grandynas korpuse;

| — | ne daugiau kaip 3 jungtys; |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 3 jungtys;

| — | ne daugiau kaip vienas tranzistorius; |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip vienas tranzistorius;

| — | ne daugiau kaip 3 keičiamieji arba 4 pastovieji varžai; |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 3 keičiamieji arba 4 pastovieji varžai;

| — | ne daugiau kaip 5 kondensatoriai, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 5 kondensatoriai,

viskas sumontuota ant pagrindo

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

60

10

25

Spausdintinės plokštės sąranka, kurią sudaro:

| — | radijo imtuvas (galintis priimti ir dekoduoti radijo signalus ir juos perduoti sąrankos viduje), negalintis apdoroti signalų, |
| --- | --- |

—

radijo imtuvas (galintis priimti ir dekoduoti radijo signalus ir juos perduoti sąrankos viduje), negalintis apdoroti signalų,

| — | mikroprocesorius, galintis priimti nuotolinio valdymo pranešimus ir valdyti imtuvo mikroschemą, |
| --- | --- |

—

mikroprocesorius, galintis priimti nuotolinio valdymo pranešimus ir valdyti imtuvo mikroschemą,

skirta namų pramogų sistemoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

65

20

40

Spausdintinės plokštės sąranka, kurią sudaro:

| — | radijo imtuvas, galintis priimti ir dekoduoti radijo signalus ir juos perduoti sąrankos viduje, turintis signalų dekoderį, |
| --- | --- |

—

radijo imtuvas, galintis priimti ir dekoduoti radijo signalus ir juos perduoti sąrankos viduje, turintis signalų dekoderį,

| — | radijo dažnių (RD) nuotolinio valdymo pultelis, |
| --- | --- |

—

radijo dažnių (RD) nuotolinio valdymo pultelis,

| — | infraraudonųjų spindulių nuotolinio valdymo signalų siųstuvas, |
| --- | --- |

—

infraraudonųjų spindulių nuotolinio valdymo signalų siųstuvas,

| — | SCART signalų generatorius, |
| --- | --- |

—

SCART signalų generatorius,

| — | televizoriaus būsenos jutiklis, |
| --- | --- |

—

televizoriaus būsenos jutiklis,

skirta namų pramogų sistemoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

70

Mazgas, sudarytas bent iš lanksčios spausdintinės grandinės, lazerio tvarkyklės integrinio grandyno ir signalų keitiklio integrinio grandyno

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

15

Aliumininiai radiatoriai ir aliumininės aušinimo plokštės, skirti 8521 pozicijai priskiriamuose produktuose esančių tranzistorių ir (arba) integrinių grandynų darbinei temperatūrai palaikyti

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 92

30

30

Laikiklis, tvirtinimo elementas arba įdėklas iš metalo, skirtas televizoriams, monitoriams ir vaizdo grotuvams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

65

Optinių diskų mazgas, sudarytas bent iš vieno optinio įtaiso ir nuolatinės srovės variklių, galintis arba negalintis atlikti dvigubo sluoksnio įrašymą

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

70

Vaizdajuosčių įrašymo ir atkūrimo mazgas, kurį sudaro bent variklis ir spausdintinė plokštė, turinti integrinį grandyną, atliekantį pavaros arba valdymo funkcijas, su transformatoriumi arba be jo, skirtas 8521 pozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

75

Kompaktinio disko (CD) grotuvo optinė nuskaitymo galvutė, sudaryta iš vieno lazerinio diodo, vieno fotodetektoriaus integrinio grandyno ir vieno spindulių skaidiklio

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

80

Lazerinis optinis valdymo įtaiso mazgas (taip vadinamas „mecha units“), skirtas skaitmeniniams vaizdo ir/arba garso signalams įrašyti ir/arba atkurti, sudarytas bent iš lazerinio optinio skaitymo ir/arba įrašymo įtaiso, vieno arba daugiau nuolatinės srovės variklių ir neturintis spausdintinės plokštės arba turintis spausdintinę plokštę, negalinčią apdoroti garso ir vaizdo signalus, skirtas 8519, 8521, 8526, 8527, 8528 arba 8543 pozicijose klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

81

Lazerinis optinis imtuvas, skirtas CD arba DVD optiniams signalams atkurti ir DVD optiniams signalams įrašyti, sudarytas bent iš:

| — | lazerinio diodo, |
| --- | --- |

—

lazerinio diodo,

| — | lazerio tvarkyklės integrinio grandyno, |
| --- | --- |

—

lazerio tvarkyklės integrinio grandyno,

| — | foto detektoriaus integrinio grandyno, |
| --- | --- |

—

foto detektoriaus integrinio grandyno,

| — | priekinio monitoriaus integrinio grandyno ir aktyvatoriaus, |
| --- | --- |

—

priekinio monitoriaus integrinio grandyno ir aktyvatoriaus,

naudojamas 8521 pozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

83

"Blu-ray" optinis imtuvas, įrašantis arba neįrašantis, skirtas naudoti su "Blu-ray", DVD ir CD diskais, kurį sudaro bent:

| — | trijų skirtingų ilgių bangomis veikiantys lazeriniai diodai, |
| --- | --- |

—

trijų skirtingų ilgių bangomis veikiantys lazeriniai diodai,

| — | fotodetektoriaus integrinis grandynas ir |
| --- | --- |

—

fotodetektoriaus integrinis grandynas ir

| — | vykdytuvas, |
| --- | --- |

—

vykdytuvas,

ir kuris skiriamas 8521 pozicijaipriskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

84

“Blu-ray” diskasukis, įrašantis arba neįrašantis, skirtas naudoti su “Blu-ray”, DVD ir CD diskais, kurį sudaro bent:

| — | optinio nuskaitymo prietaisassu trijų skirtingų ilgių bangomis veikiančiais lazeriniais diodais, |
| --- | --- |

—

optinio nuskaitymo prietaisassu trijų skirtingų ilgių bangomis veikiančiais lazeriniais diodais,

| — | ašinis variklis, |
| --- | --- |

—

ašinis variklis,

| — | žingsninis variklis |
| --- | --- |

—

žingsninis variklis

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

85

Vaizdo galvutės būgnas su vaizdo galvutėmis arba su vaizdo ir garso galvutėmis ir elektros varikliu, skirtas 8521 pozicijoje, klasifikuojamiems gaminiams (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

96

Standžiojo disko diskasukis, montuojamas 8521 pozicijoje klasifikuojamuose aparatuose (1)

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 65

97

50

Derintuvas, kuris aukšto dažnio signalus keičia į vidutinio dažnio signalus, skirtas 8521 ir 8528 pozicijose klasifikuojamiems produktams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

20

Televizijos kamerų mazgas, kurio matmenys ne didesni kaip 10 mm × 15 mm × 18 mm, su vaizdo jutikliu, objektyvu ir spalvoto vaizdo procesoriumi, kurio vaizdo skiriamoji geba ne didesnė kaip 1 024 × 1 280 pikselių, su kabelių ir/arba korpusu arba be jų, skirtas 8517 12 00 subpozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8525 80 19

25

Ilgabangių infraraudonųjų spindulių vaizdo kamera (pagal standartą ISO/TS 16949), kurios:

| — | kuri yra jautri 8–14 μm spektro bangoms, |
| --- | --- |

—

kuri yra jautri 8–14 μm spektro bangoms,

| — | kurios skiriamoji geba yra 324 × 256 pikselių, |
| --- | --- |

—

kurios skiriamoji geba yra 324 × 256 pikselių,

| — | kurios svoris ne didesnis kaip 400 g, |
| --- | --- |

—

kurios svoris ne didesnis kaip 400 g,

| — | kurios matmenys ne didesni kaip 70 mm × 67 mm × 75 mm, |
| --- | --- |

—

kurios matmenys ne didesni kaip 70 mm × 67 mm × 75 mm,

| — | turintis vandeniui nepralaidų korpusą ir transporto priemonėms tinkamą kištuką, |
| --- | --- |

—

turintis vandeniui nepralaidų korpusą ir transporto priemonėms tinkamą kištuką,

| — | kurios išėjimo signalo nuokrypis esant numatytai veikimo temperatūrai yra ne didesnis kaip 20 % |
| --- | --- |

—

kurios išėjimo signalo nuokrypis esant numatytai veikimo temperatūrai yra ne didesnis kaip 20 %

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

ex 8525 80 91

31

10

Uždarosios TV (angl. CCTV) kamera:

| — | kurios masė ne didesnė kaip 5,9 kg, |
| --- | --- |

—

kurios masė ne didesnė kaip 5,9 kg,

| — | be korpuso, |
| --- | --- |

—

be korpuso,

| — | kurios matmenys ne didesni kaip 405 mm×315 mm, |
| --- | --- |

—

kurios matmenys ne didesni kaip 405 mm×315 mm,

| — | kurioje yra vienas krūvio sąsajos įtaiso (Charge Coupled Device) arba papildomo MOP (Complementary Metal-Oxide-Semiconductor) jutiklis, |
| --- | --- |

—

kurioje yra vienas krūvio sąsajos įtaiso (Charge Coupled Device) arba papildomo MOP (Complementary Metal-Oxide-Semiconductor) jutiklis,

| — | kurioje yra ne daugiau kaip 5 darbinių megapikselių, |
| --- | --- |

—

kurioje yra ne daugiau kaip 5 darbinių megapikselių,

skirta CCTV stebėjimo sistemoms (1)

0 %

01.07.2014

ex 8525 80 19

35

Vaizdą skenuojančios vaizdo kameros, turinčios:

| — | sistemą „Dynamic overlay lines“, |
| --- | --- |

—

sistemą „Dynamic overlay lines“,

| — | NTSC vaizdo išvesties signalą, |
| --- | --- |

—

NTSC vaizdo išvesties signalą,

| — | 6,5 V įtampą, |
| --- | --- |

—

6,5 V įtampą,

| — | ne mažesnę kaip 0,5 lux apšvietą |
| --- | --- |

—

ne mažesnę kaip 0,5 lux apšvietą

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

40

Knygiškųjų kompiuterių (notebook) kamerų mazgas, kurio matmenys ne didesni kaip 15 mm × 25 mm × 25 mm, su vaizdo jutikliu, objektyvu ir spalvoto vaizdo procesoriumi, kurio vaizdo skiriamoji geba ne didesnė kaip 1 600 × 1 200 pikselių, su kabeliu ir korpusu arba be jų, sumontuotas ant pagrindo arba ne, ir su šviesos diodu (LED) (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

45

Kameros modulis su 1 280 * 720 p HD skiriamąja geba ir dviem mikrofonais, naudojamas 8528 pozicijai priskiriamų produktų gamybai (1)

0 %

31.12.2017

ex 8526 91 20

ex 8527 29 00

80

10

IA modulis (Integrated audio module) su skaitmenine vaizdo išvestimi, skirtas prijungti prie skystųjų kristalų monitoriaus su jutikliniu ekranu, kuris jungiamas sąsaja MOST (Media Oriented Systems Transport) tinklu ir perduodamas MOST tinklu didelio pralaidumo protokolu ir kuriame gali būti

| — | spausdintinė plokštė (PCB), kurioje yra padėties nustatymo (GPS) imtuvas, giroskopas ir eismo pranešimų kanalo (angl. TMC) imtuvas, |
| --- | --- |

—

spausdintinė plokštė (PCB), kurioje yra padėties nustatymo (GPS) imtuvas, giroskopas ir eismo pranešimų kanalo (angl. TMC) imtuvas,

| — | standžiojo disko atminties įtaisas, kuriame galima įrašyti daug žemėlapių, |
| --- | --- |

—

standžiojo disko atminties įtaisas, kuriame galima įrašyti daug žemėlapių,

| — | HD radijo imtuvas, |
| --- | --- |

—

HD radijo imtuvas,

| — | balso atpažinimo sistema, |
| --- | --- |

—

balso atpažinimo sistema,

| — | CD ir DVD įtaisas, |
| --- | --- |

—

CD ir DVD įtaisas,

ir kuriame yra

| — | Bluetooth, MP3 ir universaliosios (USB) magistralės įvesties jungtys, |
| --- | --- |

—

Bluetooth, MP3 ir universaliosios (USB) magistralės įvesties jungtys,

| — | naudojama ne mažesnė kaip 10 V, bet ne didesnė kaip 16 V įtampa, |
| --- | --- |

—

naudojama ne mažesnė kaip 10 V, bet ne didesnė kaip 16 V įtampa,

skirtas 87 skirsniui priskiriamoms transporto priemonėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8527 91 99

ex 8529 90 65

10

35

Mazgas, kurį sudaro bent:

| — | garsinio dažnio stiprintuvo blokas, kurį sudaro bent garsinio dažnio stiprintuvas ir garso generatorius; |
| --- | --- |

—

garsinio dažnio stiprintuvo blokas, kurį sudaro bent garsinio dažnio stiprintuvas ir garso generatorius;

| — | transformatorius ir |
| --- | --- |

—

transformatorius ir

| — | radijo imtuvas |
| --- | --- |

—

radijo imtuvas

0 %

31.12.2014

ex 8528 49 10

10

Vaizdo monitorius, kurį sudaro:

| — | plokščiojo ekrano nespalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopas, kurio ekrano įstrižainės ilgis ne didesnis kaip 110 mm, su kreipiamuoju magnetiniu jungu; |
| --- | --- |

—

plokščiojo ekrano nespalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopas, kurio ekrano įstrižainės ilgis ne didesnis kaip 110 mm, su kreipiamuoju magnetiniu jungu;

| — | spausdintinė grandinė, ant kurios sumontuotas kreipimo mazgas, vaizdo stiprintuvas ir transformatorius, |
| --- | --- |

—

spausdintinė grandinė, ant kurios sumontuotas kreipimo mazgas, vaizdo stiprintuvas ir transformatorius,

visa tai sumontuota arba nesumontuota ant montavimo plokštės, kuri skirta vaizdo domofonams, vaizdo telefonams arba stebėjimo aparatams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8528 59 70

10

Skystųjų kristalų (LCD) spalvoto vaizdo monitorius, išskyrus tuos, kurie sujungti su kitais aparatais, kurio nuolatinės srovės įėjimo įtampa ne mažesnė kaip 7 V, bet ne didesnė kaip 30 V, o ekrano įstrižainė ne didesnė kaip 33,2 cm,

| — | be korpuso, su galiniu dangčiu ir tvirtinimo rėmu, |
| --- | --- |

—

be korpuso, su galiniu dangčiu ir tvirtinimo rėmu,

| — | arba su korpusu, |
| --- | --- |

—

arba su korpusu,

skirtas nuolat įtaisyti arba įmontuoti pramoninio surinkimo metu į prekes, priskiriamas 84 - 90 ir 94 skirsniams (1)

0 %

30.06.2014

ex 8529 10 80

20

Keraminiu filtrų paketai korpuse, sudaryti iš 2 keraminių filtrų ir vieno 10,7 MHz (± 30 kHz) dažnio keraminio rezonatoriaus

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

50

Keraminiai filtrai korpuse, skirti centriniam 450 kHz (± 1,5 kHz) dažniui, kurių dažnių juosta esant 6 dB ne didesne kaip 30 kHz, o esant 40 dB ne didesne kaip 70 kHz

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

60

Filtrai korpuse, išskyrus paviršinius akustinių bangų filtrus, skirti ne mažesniam kaip 485 MHz, bet ne didesniam kaip 1 990 MHz centriniam dažniui, kurių įterpties nuostoliai yra ne didesni kaip 3,5 dB

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

ex 8548 90 90

30

44

Televizijos aparatūros dalys su mikroprocesoriaus ir vaizdo procesoriaus funkcijomis, kuriuos sudaro bent mikro-kontroleris ir vaizdo procesorius, sumontuoti ant išvadų rėmo, plastikiniame korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

45

Palydovinio radijo imtuvo modulis, keičiantis aukšto dažnio palydovo signalus į skaitmeninį koduotąjį garso signalą, naudojamas 8527 pozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 65

55

Dienos šviesos diodų (LED) plokštė, skirta montuoti į 8528pozicijai priskiriamus gaminius (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

60

Derintuvas, kuris aukšto dažnio signalus keičia į vidutinio dažnio signalus, naudojamas specialių TV priedėlių (set-boxes) palydoviniams ir antžeminiams televizijos signalų imtuvams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

65

Spausdintinė plokštė, skirta maitinimo įtampai ir valdymo signalams paskirstyti tiesiai į LCD modulio TFT stiklo plokštės valdymo grandinę

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

70

Įtaiso tvarkiklis, sudarytas iš elektroninio integrinio grandyno ir lanksčiosios spausdintinės plokštės, naudojamas skystųjų kristalų modulių gamyboje (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

75

Moduliai, sudaryti bent iš puslaidininkinių lustų, skirti:

| — | valdymo signalų, skirtų vaizdo elementams adresuoti, generavimui, arba |
| --- | --- |

—

valdymo signalų, skirtų vaizdo elementams adresuoti, generavimui, arba

| — | adresuojamiems vaizdo elementams valdyti |
| --- | --- |

—

adresuojamiems vaizdo elementams valdyti

0 %

31.12.2017

ex 8529 90 92

25

LCD moduliai, nesumontuoti su jutiklinio ekrano įranga, sudaryti tik iš:

| — | vieno ar kelių TFT stiklo arba plastiko narvelių, |
| --- | --- |

—

vieno ar kelių TFT stiklo arba plastiko narvelių,

| — | lieto aušintuvo, |
| --- | --- |

—

lieto aušintuvo,

| — | vidinio apšvietimo įtaiso, |
| --- | --- |

—

vidinio apšvietimo įtaiso,

| — | vienos spausdintinės plokštės su mikrovaldikliu, ir |
| --- | --- |

—

vienos spausdintinės plokštės su mikrovaldikliu, ir

| — | LVDS (žemosios įtampos skirtuminių signalų, angl. Low Voltage Differential Signaling) sąsajos, |
| --- | --- |

—

LVDS (žemosios įtampos skirtuminių signalų, angl. Low Voltage Differential Signaling) sąsajos,

naudojami autotransporto priemonių radijo aparatams gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

32

Vaizdo projektavimo optiniai mazgai, sudaryti iš spalvų išskaidymo sistemos, padėties nustatymo mechanizmo ir lęšių, skirti 8528 pozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

40

Mazgas, kurį sudaro prizmės, skaitmeninio mikroveidrodinio įtaiso (DMD) lustai ir elektroninės valdymo grandinės, skirtas televizijos projekcinei įrangai arba videoprojektoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

41

Skaitmeninių mikroveidrodėlių įtaisų (DMD) lustai, skirti vaizdo projektoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

42

Aliumininiai šilumos šalinimo ir aušinimo radiatoriai, skirti televizorių tranzistorių ir integrinių grandynų darbinei temperatūrai palaikyti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

43

Plazminiai ekranai, kuriuose yra tik adresų ir ekrano elektrodai, su valdymo bloku ir (arba) elektroniniais įrenginiais, skirtais valdyti tik ląstelių adresus, arba be minėto bloko ir įrenginių, ir su maitinimo šaltiniu arba be jo

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

44

Skystųjų kristalų moduliai, susidedantys tiktai iš vieno ar kelių TFT stiklo arba plastiko narvelių, nesumontuotų su jutiklinio ekrano įranga, su ar be vidinio apšvietimo įtaisu, su ar be apgręžikliu ir viena ar keliomis spausdintinėmis plokštėmis, turinčiomis tik vaizdo elementų adresavimo elektroninius valdymo mazgus

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

45

Integrinio grandyno korpusas su televizinio signalo priėmimo funkcine geba, talpinantis kanalų dekoderio lustą, imtuvinio derintuvo lustą, galios valdymo lustą, GSM filtrus ir taip pat atskirai įmontuotus pasyviosios grandinės elementus, skirtus priimti skaitmeninius transliuojamus DVB-T ir DVB-H formatais vaizdo signalus

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

47

Matricos vaizdo jutikliai („progresinės žvalgos“ interline CCD jutiklis arba CMOS jutiklis), skirti skaitmeninėms vaizdo kameroms su analoginiu arba skaitmeniniu monolitiniu integriniu grandynu, kurių vaizdo elementai yra ne didesni kaip 12 μm × 12 μm, arba monochrominiai su mikrolęšiu kiekviename vaizdo taške (mikrolęšių matrica), arba polichrominiai su spalvų filtru, taip pat su mikrolęšių matrica, kurios kiekviename vaizdo elemente sumontuotas vienas mikrolęšis

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

48

Liejinio slegiant būdu iš aliuminio išlietas aušintuvas (radiatorius), skirtas tranzistorių ir integrinių grandynų darbo temperatūrai palaikyti, naudojamas 8527 pozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

ex 8536 69 90

49

83

Kintamosios srovės kištukinis lizdas su įmontuotu trukdžių filtru, kurį sudaro:

| — | 230 V kintamosios srovės kištukinis lizdas (maitinimo laido jungčiai), |
| --- | --- |

—

230 V kintamosios srovės kištukinis lizdas (maitinimo laido jungčiai),

| — | integruotas trukdžių filtras, kurį sudaro kondensatoriai ir induktoriai, |
| --- | --- |

—

integruotas trukdžių filtras, kurį sudaro kondensatoriai ir induktoriai,

| — | kabelio jungtis, skirta sujungti kintamosios srovės kištukinį lizdą ir plazminio televizoriaus (PDP) maitinimo šaltinį, |
| --- | --- |

—

kabelio jungtis, skirta sujungti kintamosios srovės kištukinį lizdą ir plazminio televizoriaus (PDP) maitinimo šaltinį,

su metaline atrama arba be jos; metalinė atrama jungia kintamosios srovės kištukinį lizdą ir plazminį televizorių (PDP)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

50

Skystakristalio spalvoto vaizduoklio skydai, skirti skystakristaliams monitoriams, priskiriamiems 8528 pozicijai:

| — | kurių ekrano įstrižainės ilgis ne mažesnis kaip 14,48 cm ir ne didesnis kaip 31,24 cm, |
| --- | --- |

—

kurių ekrano įstrižainės ilgis ne mažesnis kaip 14,48 cm ir ne didesnis kaip 31,24 cm,

| — | su vidiniu apšvietimu ir mikrovaldikliu, |
| --- | --- |

—

su vidiniu apšvietimu ir mikrovaldikliu,

| — | su vietinio tinklo valdikliu (Controller area network, CAN), kuriame įmontuota žemosios įtampos skirtuminių signalų (Low-voltage differential signalling) sąsaja ir vietinio tinklo valdiklio (CAN) / galios tiekimo lizdu arba APIX (Automotive Pixel Link) saito valdikliu su APIX sąsaja, |
| --- | --- |

—

su vietinio tinklo valdikliu (Controller area network, CAN), kuriame įmontuota žemosios įtampos skirtuminių signalų (Low-voltage differential signalling) sąsaja ir vietinio tinklo valdiklio (CAN) / galios tiekimo lizdu arba APIX (Automotive Pixel Link) saito valdikliu su APIX sąsaja,

| — | sumontuoti korpuse su šilumos šalinimo radiatoriumi korpuso galinėje dalyje arba be jo, |
| --- | --- |

—

sumontuoti korpuse su šilumos šalinimo radiatoriumi korpuso galinėje dalyje arba be jo,

| — | be signalus generuojančio modulio, |
| --- | --- |

—

be signalus generuojančio modulio,

skirti 87 skirsniui priskiriamoms transporto priemonėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

70

Stačiakampis tvirtinamasis ir dengiamasis rėmas

| — | iš aliuminio lydinio, kurio sudėtyje yra silicio ir magnio, |
| --- | --- |

—

iš aliuminio lydinio, kurio sudėtyje yra silicio ir magnio,

| — | ne mažesnio kaip 900 mm, bet ne didesnio kaip 1 500 mm ilgio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 900 mm, bet ne didesnio kaip 1 500 mm ilgio,

| — | ne mažesnio kaip 600 mm, bet ne didesnio kaip 950 mm pločio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 600 mm, bet ne didesnio kaip 950 mm pločio,

naudojamas televizorių gamyboje

0 %

31.12.2017

ex 8531 80 95

40

Elektriniai akustiniai keitikliai

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

20

Spausdintinė plokštė, sudaryta iš izoliacinės medžiagos su elektros jungtimis ir litavimo aikštelėmis, naudojama skystųjų kristalų įtaisų (LCD) moduliams skirtų vidinio apšvietimo įrenginių gamyboje (1)

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

ex 8536 50 80

30

83

Puslaidininkių modulio jungiklis korpuse:

| — | sudarytas iš dvipolių tranzistorių su izoliuota užtūra (angl.IGTB) lusto ir diodų lusto, sumontuotas ant vieno ar daugiau išvadų rėmų, |
| --- | --- |

—

sudarytas iš dvipolių tranzistorių su izoliuota užtūra (angl.IGTB) lusto ir diodų lusto, sumontuotas ant vieno ar daugiau išvadų rėmų,

| — | skirtas 600 V arba 1 200 V įtampai |
| --- | --- |

—

skirtas 600 V arba 1 200 V įtampai

0 %

31.12.2015

ex 8536 30 30

11

Terminiai elektriniai jungikliai hermetiškame korpuse, kurių atkirtos srovės stipris yra ne mažesnis kaip 50 A, su momentinio suveikimo jungikliu, skirti montuoti tiesiogiai ant elektros variklių ričių

0 %

31.12.2018

ex 8536 49 00

91

Terminės relės hermetiškoje stiklo kasetėje, ne didesnio kaip 35 mm ilgio, neatsižvelgiant į laidus, kurių didžiausias nuotėkio intensyvumas 0 oC–160 °C temperatūroje viename strype yra 10-6 cm3 He/s, skirtos montuoti į šaldymo įrangos kompresorius (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

31

Jungiklis, skirtas spausdintinei grandinei įmontuotai į korpusą, įjungti, naudojant 4,9 N (± 0,9 N) jėgą

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

32

Mechaninis mygtukinis jungiklis elektroninėms grandinėms sujungti, dirbantis prie ne aukštesnės kaip 60 V įtampos ir ne stipresnės kaip 50 mA srovės, skirtas 8521 arba 8528 pozicijai priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

91

Holo efekto principu veikiantys jungikliai, sudaryti iš vieno magneto, vieno Holo efekto jutiklio ir dviejų kondensatorių, korpuse su 3 kontaktais

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

ex 8536 50 80

93

97

Įtaisai, turintys koregavimo kontrolės ir įjungimo/išjungimo funkcijas, sudaryti bent iš vieno arba daugiau vientiso integrinio grandyno, kombinuoti arba ne su puslaidininkiniais elementais sumontuoti kartu ant išvadų rėmelio, plastikiniame korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

81

Mechaniniai greičio reguliavimo jungikliai elektriniams grandynams sujungti, skirti:

| — | 240 V ir aukštesnei, bet ne aukštesnei kaip 250 V įtampai, |
| --- | --- |

—

240 V ir aukštesnei, bet ne aukštesnei kaip 250 V įtampai,

| — | 4 A ir stipresnei, bet ne stiprenei kaip 6 A srovei, |
| --- | --- |

—

4 A ir stipresnei, bet ne stiprenei kaip 6 A srovei,

ir kurie naudojami 8467 pozicijoje klasifikuojamoms mašinoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

82

Mechaniniai jungikliai elektriniams grandynams sujungti, skirti:

| — | 240 V ir aukštesnei, bet ne aukštesnei kaip 300 V įtampai, |
| --- | --- |

—

240 V ir aukštesnei, bet ne aukštesnei kaip 300 V įtampai,

| — | 3 A ir stipresnei, bet ne stipresnei kaip 15 A srovei, |
| --- | --- |

—

3 A ir stipresnei, bet ne stipresnei kaip 15 A srovei,

ir kurie naudojami 8467 pozicijoje klasifikuojamoms mašinoms gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

93

Jungiklių blokas bendraašiam kabeliui, sudarytas iš 3 elektromagnetinių jungiklių, kurių jungimo trukmė yra ne ilgesnė kaip 50 ms, o aktyvavimo srovės stipris esant 12 V įtampai yra ne didesnis kaip 500 mA

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

98

Mechaninis mygtukinis jungiklis elektroninėms grandinėms sujungti, dirbantis prie ne žemesnės kaip 220 V, bet ne aukštesnės kaip 250 V įtampos ir ne stipresnės kaip 5A srovės, skirtas 8521 arba 8528 pozicijai priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 69 90

51

SCART tipo jungtys plastikiniuose ar metaliniuose korpusuose su 21 kontaktu 2 eilėse, naudojamos 8521 ir 8528 pozicijai priskiriamų gaminių gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

81

Žingsnio jungtis, naudojama skystųjų kristalų (LCD) televizinio signalo priėmimo aparatūrai gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

82

Modulinis vietinio tinklo lizdas arba kištukas, sujungtas arba nesujungtas su kitais lizdais, kuriame integruota bent:

| — | impulsinis transformatorius su plačiajuoste ferito šerdimi, |
| --- | --- |

—

impulsinis transformatorius su plačiajuoste ferito šerdimi,

| — | sinfazinė ritė, |
| --- | --- |

—

sinfazinė ritė,

| — | rezistorius, |
| --- | --- |

—

rezistorius,

| — | kondensatorius, |
| --- | --- |

—

kondensatorius,

naudojamas 8521 arba 8528 pozicijose klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 69 90

84

Vienetinis ar daugybinis universaliosios magistralės (USB) lizdas arba kištukas, naudojamas sujungimui su kitais USB įrenginiais, skirtas 8521 arba 8528 pozicijoms priskiriamoms prekėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8536 69 90

85

Lizdas arba kištukas, kurio korpusas plastikinis arba metalinis, ne daugiau kaip 8 kontaktų, skirtas naudoti 8521 arba 8528 pozicijose klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

86

HDMI tipo lizdo arba kištuko jungtys, kurių korpusas plastikinis arba metalinis, su 2 eilėmis išdėstytų 19arba20 kojelių, skirtos naudoti 8521arba8528 pozicijai priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

87

D-Sub tipo lizdo arba kištuko jungtys, kurių korpusas plastikinis arba metalinis, su 3eilėmis išdėstytų 15kojelių, skirtos naudoti 8521 arba 8528 pozicijai priskiriamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

88

Atminties kortelių „Secure Digital“ (SD), „CompactFlash“ bei „Smart Card“ ir 64 kontaktų asmenininio kompiuterio kortelės (PC-card) lizdai, skirti lituoti ant spausdintinių plokščių, skirti elektriniams aparatams ir grandinėms prijungti bei perjungti arba apsaugoti elektrines grandines, kurių įtampa ne aukštesnė kaip 1 000 V

0 %

31.12.2017

ex 8536 70 00

10

Optinis lizdas arba kištukas, skirtas 8521 arba 8528 pozicijose klasifikuojamoms prekėms gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 70 00

20

Metaliniai kištukai, kištukiniai lizdai ir jungtys, kurių korpusai plastikiniai arba metaliniai, skirti šviesolaidiniams kabeliams optiškai arba mechaniškai sujungti, kurių:

| — | veikimo temperatūra ne žemesnė kaip - 20 °C, bet ne aukštesnė kaip 70 °C, |
| --- | --- |

—

veikimo temperatūra ne žemesnė kaip - 20 °C, bet ne aukštesnė kaip 70 °C,

| — | kurių signalo perdavimo greitis ne didesnis kaip 25 Mbps, |
| --- | --- |

—

kurių signalo perdavimo greitis ne didesnis kaip 25 Mbps,

| — | kurių maitinimo įtampa ne žemesnė kaip - 0,5 V, bet ne aukštesnė kaip 7 V, |
| --- | --- |

—

kurių maitinimo įtampa ne žemesnė kaip - 0,5 V, bet ne aukštesnė kaip 7 V,

| — | kurių įėjimo įtampa ne žemesnė kaip - 0,5 V, bet ne aukštesnė kaip 7,5 V, |
| --- | --- |

—

kurių įėjimo įtampa ne žemesnė kaip - 0,5 V, bet ne aukštesnė kaip 7,5 V,

| — | be integrinio grandyno, |
| --- | --- |

—

be integrinio grandyno,

skirti 8521 ir 8528 pozicijose klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 90 85

92

Metaliniai štampuoti rėmai su jungtimis

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

ex 8544 49 93

94

10

Elastomeriniai jungiamieji elementai, guminiai arba silikoniniai, sudaryti iš vieno ar daugiau laidžiųjų elementų

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

97

SD atminties kortelės lizdas (įstatoma ir ištraukiama spustelėjus arba įstatoma spustelėjus ir ištraukiama truktelėjus), skirtas 8521 arba 8528 pozicijai priskiriamoms prekėms gaminti (1)

0 %

31.12.2016

ex 8537 10 91

30

Transporto priemonių prietaisų skyde montuojamas duomenų apdorojimo ir vertinimo kontrolės modulis, veikiantis pagal duomenų perdavimo tinklo (CAN) magistralės protokolą, kurį sudaro bent:

| — | mikroprocesoriaus relės, |
| --- | --- |

—

mikroprocesoriaus relės,

| — | žingsninis variklis, |
| --- | --- |

—

žingsninis variklis,

| — | programuojamoji pastovioji elektra trinama atmintinė (EEPROM) ir |
| --- | --- |

—

programuojamoji pastovioji elektra trinama atmintinė (EEPROM) ir

| — | kiti pasyvieji komponentai (pavyzdžiui, jungtys, diodai, įtampos stabilizatorius, varžai, kondensatoriai, tranzistoriai), |
| --- | --- |

—

kiti pasyvieji komponentai (pavyzdžiui, jungtys, diodai, įtampos stabilizatorius, varžai, kondensatoriai, tranzistoriai),

ir kurios įtampa 13,5 V

0 %

31.12.2017

ex 8537 10 99

92

Jutiklinio ekrano plokštės, sudarytos iš laidaus tinklelio, esančio tarp dviejų stiklinių ar plastikinių plokščių arba lakštų, su elektros laidininkais ir jungtimis

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

93

12 V maitinimo įtampai skirti elektroniniai valdymo blokai, skirti į transporto priemones montuojamoms temperatūros kontrolės sistemoms gaminti (1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

ex 8543 70 90

94

20

Mazgas iš dviejų lauko tranzistorių su izoliaciniais sluoksniais, įmontuota į korpusą su dvigubomis švino sienelėmis

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

97

Elektroninė valdiklio kortelė, skirta įjungti ir valdyti vienfazį kintamosios srovės kolektorinį elektros variklį kurio išėjimo galia ne mažesnė kaip 750 W, o įėjimo galia didesnė kaip 1 600 W, bet ne didesnė kaip 2 700 W

0 %

31.12.2015

ex 8538 90 99

92

Elektroterminio lydžiojo saugiklio dalys, sudarytos iš alavu padengtos varinės vielos, pritvirtintos prie cilindrinio korpuso, kurio išoriniai matmenys ne didesni kaip 5 mm × 48 mm

0 %

31.12.2018

ex 8538 90 99

95

Varinė laikančioji plokštelė, naudojama kaip aušintuvas gaminant izoliuotosios užtūros dvipolių tranzistorių (IGBT) modulius, ne maženės kaip 650 V, bet ne didesnės kaip 1 200 V įtampos, priskiriamus 8535 arba 8536 pozicijoms (1)

0 %

31.12.2018

ex 8539 39 00

20

Liuminescencinės lempos (šaltojo katodo (CCFL) arba išorinio elektrodo (EEFL)), kurių skersmuo ne didesnis kaip 5 mm, o ilgis didesnis kaip 120 mm, bet ne didesnis kaip 1 570 mm

0 %

31.12.2016

ex 8540 11 00

93

Spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopas su vienas šalia kito (linijinė technologija) išdėstytais elektronų prožektoriais, kurio ekrano įstrižainės ilgis ne mažesnis kaip 79 cm

0 %

31.12.2016

ex 8540 20 80

91

Fotodaugintuvai

0 %

31.12.2016

ex 8540 71 00

20

Nesilpstančiosios bangos magnetronas – (pastovusis dažnis –2 460 Mhz, magnetas korpuse, išvedimo zondas), skirtas 8516 50 00 subpozicijoje klasifikuojamų prekių gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

91

Vamzdžio tipo vaizduokliai, sudaryti iš stiklinio korpuso, sumontuoto ant plokštės, kurios matmenys yra ne didesni kaip 300 mm × 350 mm, išskyrus jungiamuosius laidus. Vamzdyje yra viena ar daugiau eilių simbolių ar linijų, o kiekvieną simbolį ar liniją sudaro fluorescuojantieji arba fosforescuojantieji elementai. Šie elementai yra sumontuoti ant metalizuoto pagrindo, kuris yra padengtas fluorescuojančiomis medžiagomis arba fosforescuojančiomis druskomis, kurios, bombarduojamos elektronais, skleidžia šviesą

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

92

Vakuuminiai fluorescenciniai vaizduoklio vamzdžiai

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

ex 9405 40 39

ex 9405 40 99

23

50

03

Puslaidininkis elementas, kuriuo elektros energija paverčiama matomais infraraudonaisiais arba ultravioletiniais spinduliais

| — | su korpusu arba be, |
| --- | --- |

—

su korpusu arba be,

| — | su elektrinėmis jungtimis, |
| --- | --- |

—

su elektrinėmis jungtimis,

| — | su vienu arba daugiau šviesą skleidžiančių puslaidininkių lustų, kurie gali būti elektriškai susieti vienas su kitu; jų apsaugai gali būti įmontuotas vienas arba daugiau apsaugos diodų, |
| --- | --- |

—

su vienu arba daugiau šviesą skleidžiančių puslaidininkių lustų, kurie gali būti elektriškai susieti vienas su kitu; jų apsaugai gali būti įmontuotas vienas arba daugiau apsaugos diodų,

| — | sukonstruota kaip nedaloma visuma, |
| --- | --- |

—

sukonstruota kaip nedaloma visuma,

| — | naudojama bendrojo apšvietimo šviestuvams gaminti (1) |
| --- | --- |

—

naudojama bendrojo apšvietimo šviestuvams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

30

Stiprintuvai, sudaryti iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės grandinės, esančios korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

35

Radijo dažnio (RF) moduliatoriai, veikiantys ne mažesnio kaip 43 MHz, bet ne didesnio kaip 870 MHz dažnio diapazonu, gebantys sukeisti VHF ir UHF signalus, sudaryti iš korpuse sudėtų aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės grandinės, esančios korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

40

Aukšto dažnio stiprintuvas, sudarytas iš vieno ar daugiau integrinių gradynų ir diskrečiųjų kondensatorių lustų ant metalinės jungės korpuse

0 %

31.12.2015

ex 8543 70 90

45

Pastovaus dažnio pjezoelektrinių kristalų laikrodžių osciliatoriai, kurių dažnio diapazonas yra nuo 1,8 MHz iki 67 MHz, korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

55

Optinės elektroninės grandinės, sudarytos iš vieno ar kelių šviesos diodų (LED) su integrine valdymo grandine arba be jos ir vieno fotodiodo su stiprintuvo grandine su integriniu loginių elementų matricos grandynu arba be jo arba iš vieno ar kelių šviesos diodų ir ne mažiau kaip 2 fotodiodų su stiprintuvo grandine su integriniu loginių elementų matricos grandynu arba kitais integriniais grandynais arba be jų, korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

60

Osciliatoriai, kurių centrinis dažnis yra ne mažesnis kaip 20 GHz, bet ne didesnis kaip 42 GHz, sudaryti iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant substrato, korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

65

Garso įrašymo ir atkūrimo grandinės, gebančios laikyti stereo garso duomenis ir kartu įrašyti bei atkurti, sudarytos iš 2 arba 3 monolitinių integrinių grandynų, sumontuotų ant spausdintinės plokštės arba išvadų rėmelio, korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

80

Osciliatorius su temperatūros kompensavimu, turintis spausdintinę grandinę, ant kurios sumontuotas bent pjezoelektrinis kristalas ir reguliuojamas kondensatorius, sudėti į korpusą, kuris paženklintas

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

85

Reguliuojamos įtampos osciliatoriai (VCO) korpuse, išskyrus osciliatorius su temperatūros kompensavimu, aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės grandinės

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

95

Mobilių telefonų vaizdo ir valdymo modulis, kurį sudaro:

| — | maitinimo tinklo/vietinių tinklų valdiklio (angl.CAN) išvesties lizdas, |
| --- | --- |

—

maitinimo tinklo/vietinių tinklų valdiklio (angl.CAN) išvesties lizdas,

| — | universalioji (USB) magistralė ir garso įvesties ir išvesties jungtys ir |
| --- | --- |

—

universalioji (USB) magistralė ir garso įvesties ir išvesties jungtys ir

| — | kuriame yra išmaniųjų telefonų operacinių sistemų sąsajos su MOST (angl.Media Orientated Systems Transport) tinklu vaizdo perjungimo įrenginys, |
| --- | --- |

—

kuriame yra išmaniųjų telefonų operacinių sistemų sąsajos su MOST (angl.Media Orientated Systems Transport) tinklu vaizdo perjungimo įrenginys,

skirtas 87skirsniui priskiriamoms transporto priemonėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8543 90 00

20

Nerūdijančio plieno katodai – plokštė su pakabinimo strypu, su plastikinėmis šoninėmis juostomis arba be jų

0 %

31.12.2014

ex 8543 90 00

30

8541 arba 8542 pozicijose klasifikuojamų gaminių junginiai, sumontuoti ant spausdintinės plokštės, korpuse

0 %

31.12.2018

ex 8543 90 00

40

Elektrolizės įrengimo dalis, sudaryta iš nikelio plokštės, kurioje įmontuotas nikelio tinklelis, pritvirtintas nikelio strypeliais ir titano plokštė, kurioje įmontuotas titano tinklelis, pritvirtintas titano strypeliais, ir kurio abi plokštės vidine puse yra viena su kita sutvirtintos.

0 %

31.12.2017

ex 8544 20 00

ex 8544 42 90

ex 8544 49 93

ex 8544 49 95

10

20

20

10

PET ir (arba) PVC izoliuotas lankstusis kabelis, skirtas

| — | ne aukštesnei kaip 60 V įtampai, |
| --- | --- |

—

ne aukštesnei kaip 60 V įtampai,

| — | ne stipresnei kaip 1 A srovei, |
| --- | --- |

—

ne stipresnei kaip 1 A srovei,

| — | šiluminis atsparumas ne didesnis kaip 105 °C, |
| --- | --- |

—

šiluminis atsparumas ne didesnis kaip 105 °C,

| — | kurio atskirų laidų storis ne didesnis kaip 0,1 mm (± 0,01 mm), o plotis ne didesnis kaip 0,8 mm (± 0,03 mm), |
| --- | --- |

—

kurio atskirų laidų storis ne didesnis kaip 0,1 mm (± 0,01 mm), o plotis ne didesnis kaip 0,8 mm (± 0,03 mm),

| — | atstumas tarp laidininkų ne didesnis kaip 0,5 mm ir |
| --- | --- |

—

atstumas tarp laidininkų ne didesnis kaip 0,5 mm ir

| — | žingsnis (atstumas tarp laidininkų ašių) ne didesnis kaip 1,25 mm |
| --- | --- |

—

žingsnis (atstumas tarp laidininkų ašių) ne didesnis kaip 1,25 mm

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

10

Duomenų perdavimo kabelis, kuriuo galima perduoti ne mažiau nei 600 Mbit/s, kuriame yra:

| — | 1,25 V (± 0,25 V) įtampa, |
| --- | --- |

—

1,25 V (± 0,25 V) įtampa,

| — | jungtys, sumontuotos viename arba abiejuose galuose, iš kurių bent viena yra su1 mm žingsnio kaiščiais, |
| --- | --- |

—

jungtys, sumontuotos viename arba abiejuose galuose, iš kurių bent viena yra su1 mm žingsnio kaiščiais,

| — | išorinė ekranavimo apsauga, |
| --- | --- |

—

išorinė ekranavimo apsauga,

ir kuris naudojamas tik LCD, PDP arba OLED skydo ir vaizdo apdorojimo elektroninių grandinių ryšiui

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

30

Polietilentereftalatu izoliuotas elektros laidininkas

| — | iš 10 arba 80 atskirų laidų, |
| --- | --- |

—

iš 10 arba 80 atskirų laidų,

| — | ne mažesnio kaip 50 mm, bet ne didesnio kaip 800 mm ilgio, |
| --- | --- |

—

ne mažesnio kaip 50 mm, bet ne didesnio kaip 800 mm ilgio,

| — | su jungtimi(s) ir (arba) kištuku (-ais) viename arba abiejuose galuose, |
| --- | --- |

—

su jungtimi(s) ir (arba) kištuku (-ais) viename arba abiejuose galuose,

naudojamas 8521 ir 8528 pozicijai priskiriamų gaminių gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 8545 19 00

20

Angliniai elektrodai, skirti naudoti cinko-anglies baterijose (1)

0 %

31.12.2018

ex 8545 90 90

20

Anglies pluošto popierius, naudojamas dujų difuzijos sluoksniuose kuro elementų elektrodams

0 %

31.12.2015

ex 8547 10 00

10

Keraminis izoliacinis įtaisas, kurio sudėtyje esantis aliuminio oksidas sudaro ne mažiau kaip 90 % masės, metalizuoti, tuščiavidurio cilindro formos, kurio išorinis skersmuo yra ne mažesnis kaip 20 mm, bet ne didesnis kaip 250 mm, skirti vakuuminiams pertraukikliams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 8548 10 29

10

Išeikvoti elektros ličio jonų arba nikelio-metalo hidrido akumuliatoriai

0 %

31.12.2016

ex 8548 90 90

41

Mazgai korpuse, sudaryti iš rezonatoriaus, veikiančio ne mažesnio kaip 1,8 MHz, bet ne didesnio kaip 40 MHz dažnio diapazonu, ir kondensatoriaus

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

43

Kontaktinis vaizdo jutiklis

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

47

Detalė iš dviejų ar daugiau šviesos diodų, kurių tipinis bangos ilgis ne mažesnis kaip 440 nm, bet ne didesnis kaip 660 nm, įmontuota į korpusą su dvigubomis švino sienelėmis su apskrita anga, kurio išoriniai matmenys be furnitūros ne didesni kaip 12 mm × 12 mm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

48

Optinė detalė iš mažiausiai vieno lazerinio diodo ir fotodiodo, kurių tipinis bangos ilgis ne mažesnis kaip 635 nm, bet ne didesnis kaip 815 nm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

49

Skystųjų kristalų ekranai išimtinai sudaryti iš vieno ar daugiau TFT stiklo ar plastiko taškų, suderinti su sensoriniu valdymu („touch screen“), su ar be apšvietimo funkcijos, su intervalais ar be jų, bei vienos ar daugiau atspausdintų schemos plokščių, turinčių elektroninį valdymą pikselių nukreipimui

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

50

Filtrai su feromagnetine šerdimi, skirti aukštadažniam triukšmui elektroninėse grandinėse slopinti, naudojami 8528 pozicijai priskiriamiems televizoriams ir monitoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2017

ex 8704 23 91

20

Transporto priemonės važiuoklė su savaiminio uždegimo varikliu, kurio cilindrų darbinis tūris ne mažesnis kaip 8 000 cm3, ir kabina sumontuota ant 3, 4 arba 5 ratų, kurios tarpuratis ne mažesnis kaip 480 cm, be darbo įrenginių, montuojama specialios paskirties transporto priemonėse, kurių plotis ne mažesnis kaip 300 cm (1)

0 %

31.12.2017

ex 8708 30 91

10

Būgniniai stovėjimo stabdžiai:

| — | kurie veikia darbiniame stabdžių diske, |
| --- | --- |

—

kurie veikia darbiniame stabdžių diske,

| — | kurių skersmuo ne mažesnis kaip 170 mm, bet ne didesnis kaip 175 mm, |
| --- | --- |

—

kurių skersmuo ne mažesnis kaip 170 mm, bet ne didesnis kaip 175 mm,

skirti variklinėms transporto priemonėms gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 8708 99 97

20

Metaliniai korpuso dangteliai, montuojami balansinėse svirtyse arba rutuliniuose guoliuose, naudojamuose motorinių transporto priemonių priekinių ratų pakabos sistemose (1)

0 %

31.12.2016

ex 8803 30 00

50

Gatavi sraigtasparnių rotorių velenai, kurių

| — | skerspjūvis yra skritulio formos, |
| --- | --- |

—

skerspjūvis yra skritulio formos,

| — | ilgis – ne mažesnis kaip 1 249,68 mm ir ne didesnis kaip 1 496,06 mm, |
| --- | --- |

—

ilgis – ne mažesnis kaip 1 249,68 mm ir ne didesnis kaip 1 496,06 mm,

| — | išorinis skersmuo – ne mažesnis kaip 81,356 mm ir ne didesnis kaip 82,2198 mm, |
| --- | --- |

—

išorinis skersmuo – ne mažesnis kaip 81,356 mm ir ne didesnis kaip 82,2198 mm,

| — | abu išoriniai galai susiaurinti iki ne mažesnio kaip 63,8683 mm ir ne didesnio kaip 66,802 mm skersmens, |
| --- | --- |

—

abu išoriniai galai susiaurinti iki ne mažesnio kaip 63,8683 mm ir ne didesnio kaip 66,802 mm skersmens,

| — | ir kurie yra termiškai apdoroti pagal standartus MIL-H-6088, AMS 2770 arba AMS 2772 |
| --- | --- |

—

ir kurie yra termiškai apdoroti pagal standartus MIL-H-6088, AMS 2770 arba AMS 2772

0 %

31.12.2016

ex 9001 10 90

10

Vaizdo inverteriai, sudaryti iš optinio pluošto junginio

0 %

31.12.2018

ex 9001 10 90

30

Polimerų šviesolaidžiai:

| — | su polimetilmetakrilato šerdimi, |
| --- | --- |

—

su polimetilmetakrilato šerdimi,

| — | su fluorinto polimero apvalkalu, |
| --- | --- |

—

su fluorinto polimero apvalkalu,

| — | kurios skersmuo – ne didesnis kaip 3,0 mm ir |
| --- | --- |

—

kurios skersmuo – ne didesnis kaip 3,0 mm ir

| — | ilgis – ne didesnis kaip 150 m, |
| --- | --- |

—

ilgis – ne didesnis kaip 150 m,

naudojama polimeriniams pluošto kabeliams gaminti

0 %

31.12.2016

ex 9001 20 00

10

Medžiaga, sudaryta iš poliarizacinės plėvelės, susuktos arba nesusuktos į ritinius, sutvirtintos iš vienos arba abiejų pusių skaidrios medžiagos sluoksniu, su lipniu sluoksniu arba be jo, iš vienos pusės arba iš abiejų pusių padengta nuimama apsaugine plėvele

0 %

31.12.2017

ex 9001 20 00

ex 9001 90 00

20

55

Optiniai sklaidomieji, atspindintieji arba prizminiai lakštai, nespausdintos sklaidomosios plokštės, turinčios arba neturinčios poliarizacinių savybių, tam tikru būdu supjaustytos

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

21

Pagal MOP (Multi-Optical-Path) technologiją pagaminta ritininė plėvelė, kurios pagrindas yra poli(etileno tereftalatas) (PET), ir kurios

| — | visuminis storis yra ne mažesnis kaip 100 μm, bet ne didesnis kaip 240 μm, |
| --- | --- |

—

visuminis storis yra ne mažesnis kaip 100 μm, bet ne didesnis kaip 240 μm,

| — | visuminis pralaidumas yra ne mažesnis kaip 55 %, bet ne didesnis kaip 65 %, nustatomas pagal standartinį JIS K7105 metodą, susijusį su ASTM D1003, o |
| --- | --- |

—

visuminis pralaidumas yra ne mažesnis kaip 55 %, bet ne didesnis kaip 65 %, nustatomas pagal standartinį JIS K7105 metodą, susijusį su ASTM D1003, o

| — | miglotumas yra ne mažesnis kaip 70 %, bet ne didesnis kaip 80 %, nustatomas pagal standartinį JIS K7105 metodą, susijusį su ASTM D1003 |
| --- | --- |

—

miglotumas yra ne mažesnis kaip 70 %, bet ne didesnis kaip 80 %, nustatomas pagal standartinį JIS K7105 metodą, susijusį su ASTM D1003

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

25

Neaptaisyti optiniai elementai, pagaminti iš lieto infraraudonuosius spindulius praleidžiančio chalkogenidinio stiklo arba iš infraraudonuosius spindulius praleidžiančio chalkogenidinio stiklo ir kitų lęšių medžiagų derinio

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

35

Atbulinės projekcijos ekranai, sudaryti iš abipusiai iškilios plastiko plokštės

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

45

Neodimio, priemaišinio itrio ir aliuminio granato (YAG) medžiagos strypai, nupoliruoti abiejuose galuose

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

60

Atšvaitas arba difuzoriaus lakštai, sujungti į ritinius

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

65

Optinė plėvelė su ne mažiau kaip 5 daugiasluoksnėmis struktūromis, įskaitant išvirkščiosios pusės atšvaitą, gerosios pusės dangą ir kontrasto filtrą, kurio žingsnis ne didesnis kaip 0,65 μm, naudojama priekinės projekcijos ekranų gamybai (1)

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

70

Poli(etilentereftalato) plėvelė, kurios storis, išmatuotas ASTM D2103 metodu, mažesnis kaip 300 μm, iš vienos pusės turinti akrilo dervos prizmes, kurių kampas 90° ir atstumas tarp prizmių 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 9001 90 00

75

Priekiniai filtrai, su stiklo skydais, padengtais specialiu raštu ir plėvelės sluoksniu, naudojami plazminio vaizduoklio modulių gamyboje (1)

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

85

Šviesolaidinė plokštė iš polimetilmetakrilato,

| — | supjaustyta arba nesupjaustyta, |
| --- | --- |

—

supjaustyta arba nesupjaustyta,

| — | su atspaudais ar be atspaudų, |
| --- | --- |

—

su atspaudais ar be atspaudų,

naudojama plokščiaekranių televizorių vidinio apšvietimo įtaisams gaminti (1)

0 %

31.12.2015

ex 9002 11 00

10

Reguliuojamų lęšių mazgai, kurių židinio nuotolis yra ne mažesnis kaip 90 mm, bet ne didesnis kaip 180 mm, sudarytas iš 4–8 stiklinių arba metakrilinių lęšių, kurių skersmuo yra ne mažesnis kaip 120 mm, bet ne didesnis kaip 180 mm, derinio, o kiekvienas lęšis bent iš vienos pusės padengtas magnio fluorido sluoksniu, skirti vaizdo projektoriams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

20

Objektyvai, kurių

| — | matmenys ne didesni kaip 80 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

matmenys ne didesni kaip 80 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | skyra ne mažesnė kaip 160 linijų/mm ir |
| --- | --- |

—

skyra ne mažesnė kaip 160 linijų/mm ir

| — | vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 18, |
| --- | --- |

—

vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 18,

naudojami dokumentų kameroms arba tikrojo vaizdo kameroms gaminti

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

30

Objektyvai, kurių

| — | matmenys esant didžiausiam židinio nuotoliui didesniam kaip 200 mm ne didesni kaip 180 mm × 100 mm × 100 mm, |
| --- | --- |

—

matmenys esant didžiausiam židinio nuotoliui didesniam kaip 200 mm ne didesni kaip 180 mm × 100 mm × 100 mm,

| — | skyra ne mažesnė kaip 130 linijų/mm ir |
| --- | --- |

—

skyra ne mažesnė kaip 130 linijų/mm ir

| — | vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 18, |
| --- | --- |

—

vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 18,

naudojami dokumentų kameroms arba tikrojo vaizdo kameroms gaminti

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

40

Objektyvai, kurių

| — | matmenys ne didesni kaip 125 mm × 65 mm × 65 mm, |
| --- | --- |

—

matmenys ne didesni kaip 125 mm × 65 mm × 65 mm,

| — | skyra ne mažesnė kaip 125 linijų/mm ir |
| --- | --- |

—

skyra ne mažesnė kaip 125 linijų/mm ir

| — | vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 16, |
| --- | --- |

—

vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 16,

naudojami dokumentų kameroms arba tikrojo vaizdo kameroms gaminti

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

50

Lęšių mazgai, kurių židinio nuotolis yra ne mažesnis kaip 25 mm, bet ne didesnis kaip 150 mm, sudarytas iš stiklinių arba plastikinių lęšių, kurių skersmuo yra ne mažesnis kaip 60 mm, bet ne didesnis kaip 190 mm

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

70

Objektyvai, kurių

| — | matmenys esant didžiausiam židinio nuotoliui didesniam kaip 200 mm ne didesni kaip 180 mm×100 mm×100 mm, |
| --- | --- |

—

matmenys esant didžiausiam židinio nuotoliui didesniam kaip 200 mm ne didesni kaip 180 mm×100 mm×100 mm,

| — | laidumas šviesai ne mažesnis kaip 7 steradianai mm2 ir |
| --- | --- |

—

laidumas šviesai ne mažesnis kaip 7 steradianai mm2 ir

| — | vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 16, |
| --- | --- |

—

vaizdo mastelio pokyčio koeficientas 16,

naudojami dokumentų kameroms arba tikrojo vaizdo kameroms gaminti

0 %

31.12.2017

ex 9002 20 00

10

Filtrai, sudaryti iš plastikinės poliarizuojančiosios membranos, stiklo plokštės ir permatomos apsauginės plėvelės, sumontuotų ant metalinio rėmo, skirti 8528 pozicijoje klasifikuojamiems gaminiams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

20

Aptaisyti lęšiai kurių fiksuotas židinio nuotolis yra 3,8 mm (± 0,19 mm) arba 8 mm (± 0,4 mm), santykinė apertūra – F2.0, o skersmuo - ne didesnis kaip 33 mm, skirti krūvio sąsajos įtaiso (CCD) kameroms gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

30

Optiniai mazgai, sudaryti iš vienos ar dviejų eilių optinio stiklo pluošto lęšių pavidalu, kurių skersmuo ne mažesnis kaip 0,85 mm, bet ne didesnis kaip 1,15 mm, įmontuoti tarp dviejų plastikinių plokščių

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

40

Aptaisyti lęšiai, pagaminti iš infraraudonuosius spindulius praleidžiančio chalkogenidinio stiklo arba iš infraraudonuosius spindulius praleidžiančio chalkogenidinio stiklo ir kitų lęšių medžiagų derinio

0 %

31.12.2017

ex 9012 90 90

10

Energijos filtrai, pritaisytini ant elektroninių mikroskopų kolonų

0 %

31.12.2016

ex 9013 20 00

10

Aukšto dažnio anglies dioksido lazeris, kurio išėjimo galia ne mažesnė kaip 12 W, bet ne didesnė kaip 200 W

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

20

Puslaidininkių plokštelių arba įtaisų matavimo arba kontrolės mašinų gamybai naudojamas lazerinių galvučių rinkinys (1)

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

30

Puslaidininkių plokštelių arba įtaisų matavimo arba kontrolės mašinų gamybai naudojamas lazeris (1)

0 %

31.12.2018

ex 9022 90 00

10

Rentgeno aparato skydai (rentgeno plokščiojo skydo jutikliai / rentgeno jutikliai), sudaryti iš stiklo plokštelės su plonasluoksnių tranzistorių matrica, padengtos amorfinio silicio plėvele bei cezio jodido scintiliatoriaus sluoksniu ir metalizuotu apsauginiu sluoksniu, kurios aktyviojo paviršiaus matmenys 409,6 mm2 × 409,6 mm2, o vaizdo elemento (taško) dydis – 200 μm2 × 200 μm2

0 %

31.12.2018

ex 9025 80 40

30

Elektroninis barometrinis puslaidininkinis slėgio jutiklis, įmontuotas korpuse, daugiausia sudarytas iš:

| — | vieno arba kelių vientisų specialios paskirties integrinių grandynų (ASIC) derinio ir |
| --- | --- |

—

vieno arba kelių vientisų specialios paskirties integrinių grandynų (ASIC) derinio ir

| — | bent vieno arba kelių pagal puslaidininkių technologiją pagamintų mikroelektromechaninių jutiklių elementų (MEMS), kurių mechaniniai komponentai išdėstyti trimatėmis struktūromis ant puslaidininkio medžiagos |
| --- | --- |

—

bent vieno arba kelių pagal puslaidininkių technologiją pagamintų mikroelektromechaninių jutiklių elementų (MEMS), kurių mechaniniai komponentai išdėstyti trimatėmis struktūromis ant puslaidininkio medžiagos

0 %

31.12.2018

ex 9027 10 90

10

Dujų arba dūmų analizės transporto priemonėse jutiklių elementai, kurių pagrindinis komponentas – cirkonio ir keramikos elementas metaliniame korpuse

0 %

31.12.2018

ex 9029 10 00

20

Automobilio rato sukimosi dažnio matuoklis (puslaidininkis rato sukimosi dažnio jutiklis), sudarytas iš:

| — | neatsiejamai integruotos grandinės korpuse ir |
| --- | --- |

—

neatsiejamai integruotos grandinės korpuse ir

| — | vieno arba daugiau SMD konstrukcijos tipo pavienių kondensatorių, lygiagrečiai prijungtų integruotai grandinei, |
| --- | --- |

—

vieno arba daugiau SMD konstrukcijos tipo pavienių kondensatorių, lygiagrečiai prijungtų integruotai grandinei,

| — | taip pat su arba be integruotų nuolatinių magnetų |
| --- | --- |

—

taip pat su arba be integruotų nuolatinių magnetų

impulsų daviklio judesiui aptikti.

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 34

30

Aparatai korpuse, skirti autotransporto priemonių posūkio kampui ir krypčiai matuoti, sudaryti iš bent vieno pokrypio greičio jutiklio, kurį sudaro monokristalinis kvarcas, su vienu ar daugiau matavimo jutiklių arba be jų

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

10

Automobilinės įrangos pagreičio matavimo prietaisas korpuse, sudarytas iš vieno ar daugiau aktyviųjų ir (arba) pasyviųjų elementų ir vieno ar daugiau jutiklių

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

20

Elektroninis puslaidininkinis akcelerometras, įmontuotas korpuse, daugiausia sudarytas iš:

| — | vieno arba kelių vientisų tikslinių integrinių grandynų (ASIC) derinio ir |
| --- | --- |

—

vieno arba kelių vientisų tikslinių integrinių grandynų (ASIC) derinio ir

| — | bent vieno arba kelių pagal puslaidininkių technologiją pagamintų mikroelektromechaninių jutiklių elementų (MEMS), kurių mechaniniai komponentai išdėstyti trimatėmis struktūromis ant puslaidininkio medžiagos, |
| --- | --- |

—

bent vieno arba kelių pagal puslaidininkių technologiją pagamintų mikroelektromechaninių jutiklių elementų (MEMS), kurių mechaniniai komponentai išdėstyti trimatėmis struktūromis ant puslaidininkio medžiagos,

skirtas įmontuoti į 84 - 90 ir 94 skirsniuose klasifikuojamus gaminius

0 %

31.12.2018

ex 9031 90 85

20

Lazerio lygiavimo jutiklio mazgai korpuse, sudaryti iš spausdintinės plokštės su optiniais filtrais ir krūvio sąsajos įtaiso (CCD) vaizdo jutikliu

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

20

Automobilių saugos pagalvių smūgio jutikliai su kontaktu, galinčiu įjungti 12 A srovę, kaip įtampa yra 30 V, o tipinė kontakto varža yra 80 mOhm

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

30

Elektroninis valdiklis (EPS valdiklis), skirtas elektrinės galios valdymui

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

40

Skaitmeninis vožtuvo valdiklis, skirtas kontroliuoti skysčius ir dujas

0 %

31.12.2017

ex 9401 90 80

10

Reketinio machanizmo diskai, naudojami atlošiamosioms automobilių sėdynėms gaminti

0 %

31.12.2015

ex 9401 90 80

20

Lonžeronas, kurio storis ne mažesnis kaip 0,8 mm, bet ne didesnis kaip 3,0 mm, skirtas atlošiamąsias automobilių sėdynes gaminanti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

30

Plieno gembė, kurios storis ne mažesnis kaip 1 mm, bet ne didesnis kaip 2,5 mm, skirta atlošiamąsias automobilių sėdynes su saugos priemonėmis gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

40

Plieno rankenėlės sėdynės reguliavimo mechanizmui valdyti, skirtos atlošiamąsias automobilių sėdynes gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 35

10

Elektrinė plastikinė apšvietimo įranga, kurioje naudojamos 3 vamzdinės fluorescencinės lempos 3,0 mm (± 0,2 mm) skersmens ir kurių ilgis ne mažesnis kaip 420 mm (± 1 mm), bet ne didesnis kaip 600 mm (± 1 mm), skirta 8528 pozicijoje nurodytų produktų gamybai (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

10

Dekoratyvinio apšvietimo modulis, kurio ilgis ne mažesnis kaip 300 mm, bet ne didesnis kaip 600 mm, sudarytas iš šviesos šaltinio, kurį sudaro ne mažiau kaip 3, bet ne daugiau kaip 9 specialių vienalusčių raudonos, žalios ir mėlynos spalvų šviesos diodų grupių, sumontuotų ant spausdintinės plokštės, tvirtinamas prie plokščiaekranio televizoriaus priekinės ir/arba užpakalinės sienelės (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

20

Baltojo silicio elektros apšvietimo įranga sudaryta iš:

| — | šviesos diodų matricos modulio, kurio matmenys 38,6 mm×20,6 mm(± 0,1 mm), su 128 raudonais ir žaliais šviesos diodų lustais ir |
| --- | --- |

—

šviesos diodų matricos modulio, kurio matmenys 38,6 mm×20,6 mm(± 0,1 mm), su 128 raudonais ir žaliais šviesos diodų lustais ir

| — | lanksčios spausdintinės plokštės su neigiamo temperatūrinio varžos koeficiento termistoriumi |
| --- | --- |

—

lanksčios spausdintinės plokštės su neigiamo temperatūrinio varžos koeficiento termistoriumi

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

60

LED sudedamoji dalis (su šviesos diodais)

| — | su plastikiniu korpusu, |
| --- | --- |

—

su plastikiniu korpusu,

| — | su vienu arba daugiau šviesos diodų lustų taikant plonasluoksnę technologiją pagaminti lustai arba vad. safyriniai emiteriai |
| --- | --- |

—

su vienu arba daugiau šviesos diodų lustų taikant plonasluoksnę technologiją pagaminti lustai arba vad. safyriniai emiteriai

| — | gali būti su vienu arba daugiau elektrinės apsaugos funkciją atliekančių puslaidininkių lustų, |
| --- | --- |

—

gali būti su vienu arba daugiau elektrinės apsaugos funkciją atliekančių puslaidininkių lustų,

| — | naudojama bendrojo apšvietimo šviestuvams gaminti (1) |
| --- | --- |

—

naudojama bendrojo apšvietimo šviestuvams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 99

06

LED sudedamoji dalis (su šviesos diodais)

| — | su keraminiu arba spausdintinės plokštės medžiagos korpusu, |
| --- | --- |

—

su keraminiu arba spausdintinės plokštės medžiagos korpusu,

| — | su vienu arba daugiau šviesos diodų lustų taikant plonasluoksnę technologiją pagaminti lustai arba vad. safyriniai emiteriai |
| --- | --- |

—

su vienu arba daugiau šviesos diodų lustų taikant plonasluoksnę technologiją pagaminti lustai arba vad. safyriniai emiteriai

| — | gali būti su vienu arba daugiau elektrinės apsaugos funkciją atliekančių puslaidininkių lustų, |
| --- | --- |

—

gali būti su vienu arba daugiau elektrinės apsaugos funkciją atliekančių puslaidininkių lustų,

| — | naudojama bendrojo apšvietimo šviestuvams gaminti (1) |
| --- | --- |

—

naudojama bendrojo apšvietimo šviestuvams gaminti (1)

0 %

31.12.2018

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Pagal mastelį sumažinti lynų kelio vagonų plastikiniai modeliai su varikliais arba be jų, skirti spausdinti (1)

0 %

31.12.2015

ex 9608 91 00

10

Beplaušiai plastikiniai rašiklių antgaliai su vidiniu kanalu

0 %

31.12.2018

ex 9608 91 00

20

Žymeklių antgaliai, pagaminti iš veltinio ir iš kitų akytųjų medžiagų, be vidinio kanalo

0 %

31.12.2018

ex 9612 10 10

10

Plastikinės juostelės su skirtingų spalvų segmentais, skirtos, veikiant karščiui dažams įsigerti į pagrindą (vadinamasis terminis dažymas)

0 %

31.12.2018

---

(1)  Muitų taikymas sustabdytas pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas 291–300 straipsnius (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

(2)  Tačiau priemonė netaikoma, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės.

(3)  Taikoma specifinė muito norma.

(4)  Produktų, kuriems sustabdytas muitų tarifų taikymas, importo priežiūra nustatoma pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308d straipsnyje nustatytą tvarką.

(5)  Kiekvienam ECICS įrašui (produktui) priskiriamas CUS (Muitų sąjungos ir statistikos numeris). ECICS (Europos cheminių medžiagų muitų registras) – tai Europos Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato valdoma informacinė priemonė. Daugiau informacijos pateikiama adresu http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/ecics/index_en.htm

---

II PRIEDAS

| KN kodas | TARIC kodas | Papildomas matavimo vienetas |
| --- | --- | --- |
| ex 6909 19 00 | 15 | Vienetų skaičius (p/st) |
| ex 7020 00 10 | 10 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 77 | p/st |
| ex 6909 19 00 | 80 | p/st |
| ex 7006 00 90 | 70 | p/st |
| ex 7009 91 00 | 10 | p/st |
| 7011 20 00 | | p/st |
| ex 7320 90 10 | 91 | p/st |
| ex 7325 99 10 | 20 | p/st |
| ex 7604 21 00 | 10 | p/st |
| ex 7604 29 90 | 30 | p/st |
| ex 7613 00 00 | 20 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 15 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 70 | p/st |
| ex 8482 80 00 | 10 | p/st |
| ex 8803 30 00 | 40 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 75 | p/st |
| ex 8108 90 90 | 20 | p/st |
| ex 9003 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8207 30 10 | 10 | p/st |
| ex 8301 60 00 | 10 | p/st |
| ex 8413 91 00 | 20 | p/st |
| ex 8419 90 85 | 20 | p/st |
| ex 8438 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8468 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8476 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 87 | p/st |
| ex 8481 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 45 | p/st |
| ex 8515 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8531 90 85 | 20 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 96 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 50 | p/st |
| ex 8708 91 99 | 10 | p/st |
| ex 8708 99 97 | 30 | p/st |
| ex 9031 90 85 | 30 | p/st |
| ex 8309 90 90 | 10 | p/st |
| ex 8405 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8409 91 00 | 10 | p/st |
| ex 8409 99 00 | 20 | p/st |
| ex 8409 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 85 | p/st |
| ex 8411 99 00 | 30 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 40 | p/st |
| ex 8415 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8418 99 10 | 50 | p/st |
| ex 8418 99 10 | 60 | p/st |
| ex 8421 99 00 | 91 | p/st |
| ex 8421 99 00 | 93 | p/st |
| ex 8422 30 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 30 | p/st |
| ex 8431 20 00 | 30 | p/st |
| ex 8439 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8467 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 35 | p/st |
| ex 8477 80 99 | 10 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 40 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 50 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 80 | p/st |
| ex 8481 30 91 | 91 | p/st |
| ex 8481 80 59 | 10 | p/st |
| ex 8481 80 69 | 60 | p/st |
| ex 8481 80 79 | 20 | p/st |
| ex 8481 80 99 | 50 | p/st |
| ex 8481 80 99 | 60 | p/st |
| ex 8483 30 38 | 30 | p/st |
| ex 8483 40 29 | 50 | p/st |
| ex 8483 40 51 | 20 | p/st |
| ex 8483 40 59 | 20 | p/st |
| ex 8483 40 90 | 80 | p/st |
| ex 8503 00 91 | 31 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 32 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 31 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 33 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 34 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 35 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 40 | p/st |
| ex 8504 40 82 | 40 | p/st |
| ex 8504 40 82 | 50 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 20 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 30 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 40 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 20 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 40 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 50 | p/st |
| ex 8504 90 11 | 10 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 31 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 33 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 35 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 50 | p/st |
| ex 8505 20 00 | 30 | p/st |
| ex 8505 90 20 | 91 | p/st |
| ex 8507 90 80 | 70 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 10 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 96 | p/st |
| ex 8516 90 00 | 60 | p/st |
| ex 8516 90 00 | 70 | p/st |
| ex 8518 30 95 | 20 | p/st |
| ex 8518 90 00 | 91 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 50 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 25 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 65 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 40 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 70 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 15 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 30 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 30 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 65 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 70 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 75 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 80 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 81 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 83 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 84 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 85 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 96 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 97 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 50 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 20 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 50 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 30 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 44 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 45 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 55 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 65 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 70 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 75 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 25 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 32 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 40 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 41 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 42 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 43 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 44 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 45 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 47 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 48 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 49 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 83 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 50 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 70 | p/st |
| ex 8531 80 95 | 40 | p/st |
| ex 8535 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8535 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 83 | p/st |
| ex 8536 30 30 | 11 | p/st |
| ex 8536 49 00 | 91 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 31 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 32 | p/st |
| ex 8536 50 19 | 91 | p/st |
| ex 8536 50 19 | 93 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 97 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 81 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 82 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 93 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 98 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 51 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 81 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 82 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 84 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 85 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 86 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 87 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 88 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 10 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 20 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 92 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 94 | p/st |
| ex 8544 49 93 | 10 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 97 | p/st |
| ex 8537 10 91 | 30 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 92 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 93 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 94 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 20 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 97 | p/st |
| ex 8538 90 99 | 92 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 30 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 35 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 40 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 45 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 55 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 60 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 65 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 80 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 85 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 95 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 40 | p/st |
| ex 8544 42 90 | 10 | p/st |
| ex 8545 19 00 | 20 | p/st |
| ex 8547 10 00 | 10 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 41 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 43 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 47 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 48 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 49 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 50 | p/st |
| ex 8708 30 91 | 10 | p/st |
| ex 8708 99 97 | 20 | p/st |
| ex 8803 30 00 | 50 | p/st |
| ex 9001 90 00 | 75 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 20 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 30 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 40 | p/st |
| ex 9012 90 90 | 10 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 10 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 20 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 30 | p/st |
| ex 9022 90 00 | 10 | p/st |
| ex 9031 80 34 | 30 | p/st |
| ex 9031 80 38 | 10 | p/st |
| ex 9031 90 85 | 20 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 20 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 30 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 40 | p/st |
| ex 9401 90 80 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 35 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 20 | p/st |
| ex 9503 00 75 | 10 | p/st |
| ex 9503 00 95 | 10 | p/st |
| ex 3919 90 00 | 36 | Kvadratinis metras (m2) |
| ex 3919 90 00 | 44 | m2 |
| ex 3920 49 10 | 95 | m2 |
| ex 3921 90 60 | 95 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 20 | m2 |
| ex 5603 12 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 50 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 14 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 40 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 80 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 50 | m2 |
| ex 3824 90 97 | 90 | Kubinis metras (m3) |
| ex 3901 10 90 | 20 | m3 |
| ex 3901 20 90 | 10 | m3 |
| ex 3902 10 00 | 50 | m3 |
| ex 3903 11 00 | 10 | m3 |
| ex 3903 90 90 | 10 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 50 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 60 | m3 |
| ex 3907 60 80 | 40 | m3 |
| ex 3920 20 80 | 95 | m3 |
| ex 5402 49 00 | 70 | Metras (m) |
| ex 3215 19 00 | 20 | Litras (l) |

KN kodas

TARIC kodas

Papildomas matavimo vienetas

ex 6909 19 00

15

Vienetų skaičius (p/st)

ex 7020 00 10

10

p/st

ex 7616 99 90

77

p/st

ex 6909 19 00

80

p/st

ex 7006 00 90

70

p/st

ex 7009 91 00

10

p/st

7011 20 00

p/st

ex 7320 90 10

91

p/st

ex 7325 99 10

20

p/st

ex 7604 21 00

10

p/st

ex 7604 29 90

30

p/st

ex 7613 00 00

20

p/st

ex 7616 99 90

15

p/st

ex 7616 99 90

70

p/st

ex 8482 80 00

10

p/st

ex 8803 30 00

40

p/st

ex 7616 99 90

75

p/st

ex 8108 90 90

20

p/st

ex 9003 90 00

10

p/st

ex 8207 30 10

10

p/st

ex 8301 60 00

10

p/st

ex 8413 91 00

20

p/st

ex 8419 90 85

20

p/st

ex 8438 90 00

10

p/st

ex 8468 90 00

10

p/st

ex 8476 90 00

10

p/st

ex 8479 90 80

87

p/st

ex 8481 90 00

20

p/st

ex 8503 00 99

45

p/st

ex 8515 90 00

20

p/st

ex 8531 90 85

20

p/st

ex 8536 90 85

96

p/st

ex 8543 90 00

50

p/st

ex 8708 91 99

10

p/st

ex 8708 99 97

30

p/st

ex 9031 90 85

30

p/st

ex 8309 90 90

10

p/st

ex 8405 90 00

10

p/st

ex 8409 91 00

10

p/st

ex 8409 99 00

20

p/st

ex 8409 99 00

10

p/st

ex 8479 90 80

85

p/st

ex 8411 99 00

30

p/st

ex 8414 90 00

20

p/st

ex 8414 90 00

30

p/st

ex 8414 90 00

40

p/st

ex 8415 90 00

20

p/st

ex 8418 99 10

50

p/st

ex 8418 99 10

60

p/st

ex 8421 99 00

91

p/st

ex 8421 99 00

93

p/st

ex 8422 30 00

10

p/st

ex 8479 89 97

30

p/st

ex 8431 20 00

30

p/st

ex 8439 99 00

10

p/st

ex 8467 99 00

10

p/st

ex 8536 50 11

35

p/st

ex 8477 80 99

10

p/st

ex 8479 89 97

40

p/st

ex 8479 89 97

50

p/st

ex 8479 90 80

80

p/st

ex 8481 30 91

91

p/st

ex 8481 80 59

10

p/st

ex 8481 80 69

60

p/st

ex 8481 80 79

20

p/st

ex 8481 80 99

50

p/st

ex 8481 80 99

60

p/st

ex 8483 30 38

30

p/st

ex 8483 40 29

50

p/st

ex 8483 40 51

20

p/st

ex 8483 40 59

20

p/st

ex 8483 40 90

80

p/st

ex 8503 00 91

31

p/st

ex 8503 00 99

32

p/st

ex 8503 00 99

31

p/st

ex 8503 00 99

33

p/st

ex 8503 00 99

34

p/st

ex 8503 00 99

35

p/st

ex 8503 00 99

40

p/st

ex 8504 40 82

40

p/st

ex 8504 40 82

50

p/st

ex 8504 40 90

20

p/st

ex 8504 40 90

30

p/st

ex 8504 40 90

40

p/st

ex 8504 50 95

20

p/st

ex 8504 50 95

40

p/st

ex 8504 50 95

50

p/st

ex 8504 90 11

10

p/st

ex 8505 11 00

31

p/st

ex 8505 11 00

33

p/st

ex 8505 11 00

35

p/st

ex 8505 11 00

50

p/st

ex 8505 20 00

30

p/st

ex 8505 90 20

91

p/st

ex 8507 90 80

70

p/st

ex 8508 70 00

10

p/st

ex 8508 70 00

96

p/st

ex 8516 90 00

60

p/st

ex 8516 90 00

70

p/st

ex 8518 30 95

20

p/st

ex 8518 90 00

91

p/st

ex 8522 90 49

50

p/st

ex 8522 90 49

60

p/st

ex 8529 90 65

25

p/st

ex 8522 90 49

65

p/st

ex 8529 90 65

40

p/st

ex 8522 90 49

70

p/st

ex 8522 90 80

15

p/st

ex 8522 90 80

30

p/st

ex 8529 90 92

30

p/st

ex 8522 90 80

65

p/st

ex 8522 90 80

70

p/st

ex 8522 90 80

75

p/st

ex 8522 90 80

80

p/st

ex 8522 90 80

81

p/st

ex 8522 90 80

83

p/st

ex 8522 90 80

84

p/st

ex 8522 90 80

85

p/st

ex 8522 90 80

96

p/st

ex 8522 90 80

97

p/st

ex 8529 90 65

50

p/st

ex 8529 10 80

20

p/st

ex 8529 10 80

50

p/st

ex 8529 10 80

60

p/st

ex 8529 90 65

30

p/st

ex 8548 90 90

44

p/st

ex 8529 90 65

45

p/st

ex 8529 90 65

55

p/st

ex 8529 90 65

60

p/st

ex 8529 90 65

65

p/st

ex 8529 90 65

70

p/st

ex 8529 90 65

75

p/st

ex 8529 90 92

25

p/st

ex 8529 90 92

32

p/st

ex 8529 90 92

40

p/st

ex 8529 90 92

41

p/st

ex 8529 90 92

42

p/st

ex 8529 90 92

43

p/st

ex 8529 90 92

44

p/st

ex 8529 90 92

45

p/st

ex 8529 90 92

47

p/st

ex 8529 90 92

48

p/st

ex 8529 90 92

49

p/st

ex 8536 69 90

83

p/st

ex 8529 90 92

50

p/st

ex 8529 90 92

70

p/st

ex 8531 80 95

40

p/st

ex 8535 90 00

20

p/st

ex 8535 90 00

30

p/st

ex 8536 50 80

83

p/st

ex 8536 30 30

11

p/st

ex 8536 49 00

91

p/st

ex 8536 50 11

31

p/st

ex 8536 50 11

32

p/st

ex 8536 50 19

91

p/st

ex 8536 50 19

93

p/st

ex 8536 50 80

97

p/st

ex 8536 50 80

81

p/st

ex 8536 50 80

82

p/st

ex 8536 50 80

93

p/st

ex 8536 50 80

98

p/st

ex 8536 69 90

51

p/st

ex 8536 69 90

81

p/st

ex 8536 69 90

82

p/st

ex 8536 69 90

84

p/st

ex 8536 69 90

85

p/st

ex 8536 69 90

86

p/st

ex 8536 69 90

87

p/st

ex 8536 69 90

88

p/st

ex 8536 70 00

10

p/st

ex 8536 70 00

20

p/st

ex 8536 90 85

92

p/st

ex 8536 90 85

94

p/st

ex 8544 49 93

10

p/st

ex 8536 90 85

97

p/st

ex 8537 10 91

30

p/st

ex 8537 10 99

92

p/st

ex 8537 10 99

93

p/st

ex 8537 10 99

94

p/st

ex 8543 70 90

20

p/st

ex 8537 10 99

97

p/st

ex 8538 90 99

92

p/st

ex 8543 70 90

30

p/st

ex 8543 70 90

35

p/st

ex 8543 70 90

40

p/st

ex 8543 70 90

45

p/st

ex 8543 70 90

55

p/st

ex 8543 70 90

60

p/st

ex 8543 70 90

65

p/st

ex 8543 70 90

80

p/st

ex 8543 70 90

85

p/st

ex 8543 70 90

95

p/st

ex 8543 90 00

20

p/st

ex 8543 90 00

30

p/st

ex 8543 90 00

40

p/st

ex 8544 42 90

10

p/st

ex 8545 19 00

20

p/st

ex 8547 10 00

10

p/st

ex 8548 90 90

41

p/st

ex 8548 90 90

43

p/st

ex 8548 90 90

47

p/st

ex 8548 90 90

48

p/st

ex 8548 90 90

49

p/st

ex 8548 90 90

50

p/st

ex 8708 30 91

10

p/st

ex 8708 99 97

20

p/st

ex 8803 30 00

50

p/st

ex 9001 90 00

75

p/st

ex 9002 90 00

20

p/st

ex 9002 90 00

30

p/st

ex 9002 90 00

40

p/st

ex 9012 90 90

10

p/st

ex 9013 20 00

10

p/st

ex 9013 20 00

20

p/st

ex 9013 20 00

30

p/st

ex 9022 90 00

10

p/st

ex 9031 80 34

30

p/st

ex 9031 80 38

10

p/st

ex 9031 90 85

20

p/st

ex 9032 89 00

20

p/st

ex 9032 89 00

30

p/st

ex 9032 89 00

40

p/st

ex 9401 90 80

10

p/st

ex 9405 40 35

10

p/st

ex 9405 40 39

10

p/st

ex 9405 40 39

20

p/st

ex 9503 00 75

10

p/st

ex 9503 00 95

10

p/st

ex 3919 90 00

36

Kvadratinis metras (m2)

ex 3919 90 00

44

m2

ex 3920 49 10

95

m2

ex 3921 90 60

95

m2

ex 5603 11 10

10

m2

ex 5603 11 10

20

m2

ex 5603 11 90

10

m2

ex 5603 11 90

20

m2

ex 5603 12 10

10

m2

ex 5603 12 90

10

m2

ex 5603 12 90

50

m2

ex 5603 12 90

60

m2

ex 5603 12 90

70

m2

ex 5603 13 10

10

m2

ex 5603 13 10

20

m2

ex 5603 13 90

60

m2

ex 5603 13 90

70

m2

ex 5603 14 10

10

m2

ex 5603 91 10

10

m2

ex 5603 91 90

10

m2

ex 5603 92 10

10

m2

ex 5603 92 90

10

m2

ex 5603 92 90

40

m2

ex 5603 92 90

80

m2

ex 5603 93 90

10

m2

ex 5603 93 90

50

m2

ex 3824 90 97

90

Kubinis metras (m3)

ex 3901 10 90

20

m3

ex 3901 20 90

10

m3

ex 3902 10 00

50

m3

ex 3903 11 00

10

m3

ex 3903 90 90

10

m3

ex 3907 40 00

50

m3

ex 3907 40 00

60

m3

ex 3907 60 80

40

m3

ex 3920 20 80

95

m3

ex 5402 49 00

70

Metras (m)

ex 3215 19 00

20

Litras (l)

---

| 28.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/319 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/319

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1388/2013

2013 m. gruodžio 17 d.

kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sąjungoje tam tikros žemės ūkio ir pramonės produkcijos nepakanka specialiems Sąjungos pramonės šakų, kuriose naudojami tie produktai, poreikiams patenkinti. Todėl minėtų produktų pasiūla Sąjungoje labai priklauso nuo importo iš trečiųjų šalių. Skubiausia minėtų produktų paklausa Sąjungoje turėtų būti nedelsiant patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis. Atsižvelgiant į būtinybę netrikdyti tų produktų rinkos arba netrukdyti tų produktų gamybai ar jos plėtrai Sąjungoje, reikėtų nustatyti atitinkamo kiekio Sąjungos tarifines kvotas, kurioms taikoma lengvatinė muito norma; |
| --- | --- |

(1)

Sąjungoje tam tikros žemės ūkio ir pramonės produkcijos nepakanka specialiems Sąjungos pramonės šakų, kuriose naudojami tie produktai, poreikiams patenkinti. Todėl minėtų produktų pasiūla Sąjungoje labai priklauso nuo importo iš trečiųjų šalių. Skubiausia minėtų produktų paklausa Sąjungoje turėtų būti nedelsiant patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis. Atsižvelgiant į būtinybę netrikdyti tų produktų rinkos arba netrukdyti tų produktų gamybai ar jos plėtrai Sąjungoje, reikėtų nustatyti atitinkamo kiekio Sąjungos tarifines kvotas, kurioms taikoma lengvatinė muito norma;

| (2) | reikia užtikrinti, kad visi Sąjungos importuotojai nuolat vienodomis sąlygomis galėtų naudotis tomis kvotomis, o kvotoms nustatytos muito normos turėtų būti nuolat taikomos visam atitinkamų į visas valstybes nares importuojamų produktų kiekiui, kol kvotos bus išnaudotos; |
| --- | --- |

(2)

reikia užtikrinti, kad visi Sąjungos importuotojai nuolat vienodomis sąlygomis galėtų naudotis tomis kvotomis, o kvotoms nustatytos muito normos turėtų būti nuolat taikomos visam atitinkamų į visas valstybes nares importuojamų produktų kiekiui, kol kvotos bus išnaudotos;

| (3) | Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93 (1) numatyta tarifinių kvotų administravimo sistema, kuria užtikrinama galimybė chronologine tvarka pagal išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijų priėmimo datas nuolat vienodomis sąlygomis naudotis kvotomis bei taikyti muito normas. Todėl Komisija ir valstybės narės šiuo reglamentu nustatytas tarifines kvotas turėtų administruoti pagal minėtą sistemą; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93 (1) numatyta tarifinių kvotų administravimo sistema, kuria užtikrinama galimybė chronologine tvarka pagal išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijų priėmimo datas nuolat vienodomis sąlygomis naudotis kvotomis bei taikyti muito normas. Todėl Komisija ir valstybės narės šiuo reglamentu nustatytas tarifines kvotas turėtų administruoti pagal minėtą sistemą;

| (4) | kvotų kiekiai paprastai išreiškiami tonomis. Tam tikriems produktams, kuriems nustatytos autonominės tarifinės kvotos, kvotų kiekis yra išreikštas kitu matavimo vienetu. Todėl, kai Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje nėra nurodyto papildomo minėtų produktų matavimo vieneto, gali kilti neaiškumų dėl naudojamo matavimo vieneto. Taigi, aiškumo ir geresnio kvotų administravimo tikslais reikėtų numatyti, kad, norint pasinaudoti minėtomis autonominėmis tarifinėmis kvotomis, išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje turi būti nurodytas tikslus importuojamų produktų kiekis, išreikštas šio reglamento priede nurodytu tų produktų kvotos kiekio matavimo vienetu; |
| --- | --- |

(4)

kvotų kiekiai paprastai išreiškiami tonomis. Tam tikriems produktams, kuriems nustatytos autonominės tarifinės kvotos, kvotų kiekis yra išreikštas kitu matavimo vienetu. Todėl, kai Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje nėra nurodyto papildomo minėtų produktų matavimo vieneto, gali kilti neaiškumų dėl naudojamo matavimo vieneto. Taigi, aiškumo ir geresnio kvotų administravimo tikslais reikėtų numatyti, kad, norint pasinaudoti minėtomis autonominėmis tarifinėmis kvotomis, išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijoje turi būti nurodytas tikslus importuojamų produktų kiekis, išreikštas šio reglamento priede nurodytu tų produktų kvotos kiekio matavimo vienetu;

| (5) | Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010 (3) buvo daug kartų iš dalies pakeistas. Siekiant skaidrumo ir palengvinti ekonominės veiklos vykdytojams stebėti prekes, kurioms taikomos autonominės tarifinės kvotos, tikslinga visą Reglamentą (ES) Nr. 7/2010 pakeisti nauju reglamentu; |
| --- | --- |

(5)

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010 (3) buvo daug kartų iš dalies pakeistas. Siekiant skaidrumo ir palengvinti ekonominės veiklos vykdytojams stebėti prekes, kurioms taikomos autonominės tarifinės kvotos, tikslinga visą Reglamentą (ES) Nr. 7/2010 pakeisti nauju reglamentu;

| (6) | pagal proporcingumo principą, siekiant pagrindinio tikslo – skatinti valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpusavio prekybą, – būtina ir tikslinga nustatyti taisykles, kad būtų suderinti Sąjungoje veikiančių ekonominės veiklos vykdytojų komerciniai interesai, nekeičiant Sąjungos Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sąrašo. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalį šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(6)

pagal proporcingumo principą, siekiant pagrindinio tikslo – skatinti valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpusavio prekybą, – būtina ir tikslinga nustatyti taisykles, kad būtų suderinti Sąjungoje veikiančių ekonominės veiklos vykdytojų komerciniai interesai, nekeičiant Sąjungos Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sąrašo. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalį šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (7) | tarifinėmis kvotomis turi būti leista naudotis nuo 2014 m. sausio 1 d., todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(7)

tarifinėmis kvotomis turi būti leista naudotis nuo 2014 m. sausio 1 d., todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu leidžiama naudotis priede išvardytų produktų Sąjungos autonominėmis tarifinėmis kvotomis, kurioms nustatytų autonominių bendrojo muitų tarifo muitų taikymas sustabdomas priede nustatytais laikotarpiais, laikantis jame nustatytų muito normų ir kvotų dydžių.

2 straipsnis

Šio reglamento 1 straipsnyje nurodytas tarifines kvotas administruoja Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsniais.

3 straipsnis

Kai pateikiama šiame reglamente minimo produkto, kurio kvotos kiekis yra išreikštas ne svorio (tonomis ar kilogramais) ar vertės, bet kitu matavimo vienetu, išleidimo į laisvą apyvartą deklaracija, importuojamų produktų, kurių papildomas matavimo vienetas nėra nurodytas Reglamento (EEB) Nr. 2658/97 I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje, tikslus kiekis nurodomas tos deklaracijos 41 langelyje „Papildomas matavimo vienetas“, naudojant šio reglamento priede nurodytą to produkto kvotos kiekio matavimo vienetą.

4 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 7/2010 panaikinamas.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

1

(2)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

2

(3)  2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas, bei panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2505/96 (OL L 3, 2010 1 7, p. 1.).

3

---

PRIEDAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | TARIC | Aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos kiekis | Kvotos muitas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti arba virti vandenyje ar garuose) užšaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)
   (2) | 1 1–12 31 | 700 tonų | 0 % |
| 09.2663 | ex 1104 29 17 | 10 | Malūne techniškai apdoroti sorgų grūdai, kurie yra bent išlukštenti ir iš kurių pašalintas gemalas, skirti palaidus pakavimo užpildus (1) | 1 1–12 31 | 1 500 tonų | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 19 | 30 | Saldžiosios vyšnios, į kurias pridėta alkoholio ir kurių sudėtyje esančio cukraus yra 9 % masės arba nėra cukraus, kurių skersmuo ne didesnis kaip 19,9 mm, su kauliukais, skirtos šokolado produktams gaminti (1) | 1 1–12 31 | 1 000 tonų | 10 % (3) |
| ex 2008 60 39 | 30 |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Neperdirbtas tabakas, supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais, kurių muitinė vertė ne mažesnė kaip 450 eurų už 100 kg neto masės, vartojami kaip rišiklis arba įvynioklis gaminant prekes, priskiriamas 2402 10 00 subpozicijai 2402 10 00 (1) | 1 1–12 31 | 6 000 tonų | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2928 | ex 2811 22 00 | 40 | Granulių pavidalo kvarco užpildas, kurio sudėtyje silicio dioksidas sudaro ne mažiau kaip 97 % masės | 1 1–12 31 | 1 700 tonų | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadžio oksidai ir hidroksidai, skirti tik lydiniams gaminti (1) | 1 1–12 31 | 13 000 tonų | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) | 1 1–12 31 | 12 000 tonų | 0 % |
| 09.2929 | 2903 22 00 | | Trichloretilenas (CAS RN 79-01-6) | 1 1–12 31 | 10 000 tonų | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 79 90 | 10 | Bromchlorometanas (CAS RN 74-97-5) | 1 1–12 31 | 600 tonų | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 99 90 | 30 | 1,3-Dichlorbenzenas (CAS RN 541-73-1) | 1 1–12 31 | 2 600 tonų | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Chloretanolis, naudojamas 4002 99 90 subpozicijai priskiriamiems skystiesiems tioplastams gaminti (CAS RN 107-07-3) (1) | 1 1–12 31 | 15 000 tonų | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | o-Krezolis, kurio grynumas ne mažesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN 95-48-7) | 1 1–12 31 | 20 000 tonų | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etilvanilinas (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehidas), (CAS RN 121-32-4) | 1 1–12 31 | tonų | 0 % |
| 09.2852 | ex 2914 29 00 | 60 | Ciklopropilmetilketonas (CAS RN 765-43-5) | 1 1–12 31 | 300 tonų | 0 % |
| 09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Acto rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės (CAS RN 64-19-7) | 1 1–12 31 | 1 000 000 tonų | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Acto rūgšties anhidridas (CAS RN 108-24-7) | 1 1–12 31 | 20 000 tonų | 0 % |
| 09.2665 | ex 2916 19 95 | 30 | Kalio (E,E)-heksa-2,4-dienoatas (CAS RN 24634-61-5) | 1 1–12 31 | 8 000 tonų | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilsebacatas (CAS RN 106-79-6) | 1 1–12 31 | 1 000 tonų | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekandiono rūgštis, kurios grynumas didesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN693-23-2) | 1 1–12 31 | 4 600 tonų | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilo rūgštis (CAS RN 50-78-2) | 1 1–12 31 | 120 tonų | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksidianhidridas (CAS RN 2421-28-5) | 1 1–12 31 | 1 000 tonų | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilendiaminas (CAS RN 95-54-5) | 1 1–12 31 | 1 800 tonų | 0 % |
| 09.2854 | ex 2924 19 00 | 85 | 3-Jodtrop-2-inil N-butilkarbamatas (CAS RN 55406-53-6) | 1 1–12 31 | 1 300 tonų | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrilnitrilas (CAS RN 107-13-1) | 1 1–12 31 | 75 000 tonų | 0 % |
| 09.2856 | ex 2926 90 95 | 84 | 2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitrilas (CAS RN 778-94-9) | 1 1–12 31 | 500 tonų | 0 % |
| 09.2838 | ex 2927 00 00 | 85 | C,C’-Azodi(formamidas) (CAS RN 123-77-3), kurio:






  — | pH ne mažesnis kaip 6,5 ir ne didesnis kaip 7,5, |

Kvotos Nr.

KN kodas

TARIC

Aprašymas

Kvotos laikotarpis

Kvotos kiekis

Kvotos muitas (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti arba virti vandenyje ar garuose) užšaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)
   (2)

1 1–12 31

700 tonų

0 %

09.2663

ex 1104 29 17

10

Malūne techniškai apdoroti sorgų grūdai, kurie yra bent išlukštenti ir iš kurių pašalintas gemalas, skirti palaidus pakavimo užpildus (1)

1 1–12 31

1 500 tonų

0 %

09.2664

ex 2008 60 19

30

Saldžiosios vyšnios, į kurias pridėta alkoholio ir kurių sudėtyje esančio cukraus yra 9 % masės arba nėra cukraus, kurių skersmuo ne didesnis kaip 19,9 mm, su kauliukais, skirtos šokolado produktams gaminti (1)

1 1–12 31

1 000 tonų

10 % (3)

ex 2008 60 39

30

09.2913

ex 2401 10 35

91

Neperdirbtas tabakas, supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais, kurių muitinė vertė ne mažesnė kaip 450 eurų už 100 kg neto masės, vartojami kaip rišiklis arba įvynioklis gaminant prekes, priskiriamas 2402 10 00 subpozicijai 2402 10 00 (1)

1 1–12 31

6 000 tonų

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2928

ex 2811 22 00

40

Granulių pavidalo kvarco užpildas, kurio sudėtyje silicio dioksidas sudaro ne mažiau kaip 97 % masės

1 1–12 31

1 700 tonų

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanadžio oksidai ir hidroksidai, skirti tik lydiniams gaminti (1)

1 1–12 31

13 000 tonų

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8)

1 1–12 31

12 000 tonų

0 %

09.2929

2903 22 00

Trichloretilenas (CAS RN 79-01-6)

1 1–12 31

10 000 tonų

0 %

09.2837

ex 2903 79 90

10

Bromchlorometanas (CAS RN 74-97-5)

1 1–12 31

600 tonų

0 %

09.2933

ex 2903 99 90

30

1,3-Dichlorbenzenas (CAS RN 541-73-1)

1 1–12 31

2 600 tonų

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-Chloretanolis, naudojamas 4002 99 90 subpozicijai priskiriamiems skystiesiems tioplastams gaminti (CAS RN 107-07-3) (1)

1 1–12 31

15 000 tonų

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

o-Krezolis, kurio grynumas ne mažesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN 95-48-7)

1 1–12 31

20 000 tonų

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilinas (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehidas), (CAS RN 121-32-4)

1 1–12 31

tonų

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropilmetilketonas (CAS RN 765-43-5)

1 1–12 31

300 tonų

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Acto rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės (CAS RN 64-19-7)

1 1–12 31

1 000 000 tonų

0 %

09.2972

2915 24 00

Acto rūgšties anhidridas (CAS RN 108-24-7)

1 1–12 31

20 000 tonų

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalio (E,E)-heksa-2,4-dienoatas (CAS RN 24634-61-5)

1 1–12 31

8 000 tonų

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetilsebacatas (CAS RN 106-79-6)

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekandiono rūgštis, kurios grynumas didesnis kaip 98,5 % masės (CAS RN693-23-2)

1 1–12 31

4 600 tonų

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-Acetilsalicilo rūgštis (CAS RN 50-78-2)

1 1–12 31

120 tonų

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksidianhidridas (CAS RN 2421-28-5)

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-Fenilendiaminas (CAS RN 95-54-5)

1 1–12 31

1 800 tonų

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-Jodtrop-2-inil N-butilkarbamatas (CAS RN 55406-53-6)

1 1–12 31

1 300 tonų

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrilnitrilas (CAS RN 107-13-1)

1 1–12 31

75 000 tonų

0 %

09.2856

ex 2926 90 95

84

2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitrilas (CAS RN 778-94-9)

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2838

ex 2927 00 00

85

C,C’-Azodi(formamidas) (CAS RN 123-77-3), kurio:

—

pH ne mažesnis kaip 6,5 ir ne didesnis kaip 7,5,

| — | skysčių chromatografijos ir masių spektrometrijos (LC-MS) metodu nustatytas sudėtyje esantis semikarbazido (CAS RN 57-56-7) kiekis ne didesnis kaip 1 500 mg/kg, |
| --- | --- |

—

skysčių chromatografijos ir masių spektrometrijos (LC-MS) metodu nustatytas sudėtyje esantis semikarbazido (CAS RN 57-56-7) kiekis ne didesnis kaip 1 500 mg/kg,

| — | skilimo temperatūra – 195 –205 °C, |
| --- | --- |

—

skilimo temperatūra – 195 –205 °C,

| — | savitasis sunkis – 1,64 –1,66, |
| --- | --- |

—

savitasis sunkis – 1,64 –1,66,

| — | degimo šiluma – 215–220 Kcal/mol. |
| --- | --- |

—

degimo šiluma – 215–220 Kcal/mol.

1 1–12 31

100 tonų

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-trietoksisililpropil)tetrasulfidas (CAS RN 40372-72-3)

1 1–12 31

9 000 tonų

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamonas (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1 1–12 31

300 tonų

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olidas (CAS RN 502-44-3)

1 1–12 31

4 000 tonų

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonalis (CAS RN 120-57-0)

1 1–12 31

220 tonų

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tri[3-(dimetilamino)propil]heksahidro-1,3,5-triazinas (CAS RN 15875-13-5)

1 1–12 31

300 tonų

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolonas (CAS RN 26576-46-5)

1 1–12 31

200 tonų

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksilozė (CAS RN 58-86-6)

1 1–12 31

400 tonų

0 %

09.2862

ex 3105 40 00

10

Monoamonio fosfatas (CAS RN 7722-76-1)

1 1–12 31

45 000 tonų

0 %

09.2666

ex 3204 17 00

55

Dažiklis C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7)

1 1–12 31

40 tonų

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Su soda išdegta diatomitinė žemė

1 1–12 31

30 000 tonų

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrio lignosulfonatas

1 1–12 31

40 000 tonų

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatinis terpentinas

1 1–12 31

25 000 tonų

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kanifolija ir kanifolijos rūgštys, pagamintos iš šviežių aliejingųjų dervų (oleorezinų)

1 1–12 31

280 000 tonų

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizatorius, sudarytas iš titano dioksido ir volframo trioksido

1 1–12 31

3 000 tonų

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Liekanų, netirpstančių alifatiniuose angliavandeniliuose, gautų ekstrahuojant kanifoliją iš medienos, kietas ekstraktas, pasižymintis šiomis charakteristikomis:

| — | kanifolijos rūgštis sudaro ne daugiau kaip 30 % masės, |
| --- | --- |

—

kanifolijos rūgštis sudaro ne daugiau kaip 30 % masės,

| — | rūgščių skaičius ne didesnis kaip 110,
  Ir |
| --- | --- |

—

rūgščių skaičius ne didesnis kaip 110,

Ir

| — | lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 100° C |
| --- | --- |

—

lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 100° C

1 1–12 31

1 600 tonų

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 75 % masės sterolių, |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 75 % masės sterolių,

| — | ne daugiau kaip 25 % masės stanolių, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 25 % masės stanolių,

skirtas stanolių/sterolių arba stanolių/sterolių esterių gamybai (1)

1 1–12 31

2 500 tonų

0 %

09.2644

ex 3824 90 97

96

Preparatas, kurio sudėtyje yra:

| — | ne mažiau kaip 55 % ir ne daugiau kaip 78 % dimetilglutarato |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 55 % ir ne daugiau kaip 78 % dimetilglutarato

| — | ne mažiau kaip 10 % ir ne daugiau kaip 30 % dimetiladipato ir |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 10 % ir ne daugiau kaip 30 % dimetiladipato ir

| — | ne daugiau kaip 35 % dimetilsukcinato |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 35 % dimetilsukcinato

1 1–12 31

10 000 tonų

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Tretinių aminų mišiniai, kurių sudėtyje:

| — | N,N-dimetil-1-oktanaminas sudaro 2,0-4,0 % masės |
| --- | --- |

—

N,N-dimetil-1-oktanaminas sudaro 2,0-4,0 % masės

| — | N,N-dimetil-1-dekanamino yra ne mažiau kaip 94 % masės |
| --- | --- |

—

N,N-dimetil-1-dekanamino yra ne mažiau kaip 94 % masės

| — | N,N-dimetil-1-dodekanamino yra ne daugiau kaip 2 % masės |
| --- | --- |

—

N,N-dimetil-1-dodekanamino yra ne daugiau kaip 2 % masės

1 1–12 31

4 500 tonų

0 %

09.2660

ex 3902 30 00

96

Propileno-etileno kopolimeras, kurio lydymosi klampa, nustatyta pagal ASTM D 3236 metodą, esant 190 °C temperatūrai yra ne didesnė kaip 1 700 mPa

1 1–12 31

500 tonų

0 %

09.2639

3905 30 00

Poli(vinilo alkoholis), kuriame yra arba nėra nehidrolizuotų acetato grupių

1 1–12 31

18 000 tonų

0 %

09.2930

ex 3905 30 00

30

Vinilo alkoholio, kuriame yra nehidrolizuotų acetatų grupių, ir metilenbutandiono rūgšties (CAS RN 122625-12-1) natrio druskų kopolimeras, naudojamas terminiam popieriui gaminti

1 1–12 31

192 tonos

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinilbutiralis) (CAS RN 63148-65-2),

| — | kurio sudėtyje pagal masę yra ne mažiau kaip 17,5 % ir ne daugiau kaip 20 % hidroksilo grupių ir |
| --- | --- |

—

kurio sudėtyje pagal masę yra ne mažiau kaip 17,5 % ir ne daugiau kaip 20 % hidroksilo grupių ir

| — | kurio dalelių dydžio mediana (D50) yra didesnė kaip 0,6 mm |
| --- | --- |

—

kurio dalelių dydžio mediana (D50) yra didesnė kaip 0,6 mm

1 1–12 31

11 000 tonų

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polidimetilsiloksanas, kurio polimerizacijos laipsnis yra 2 800 monomerų grandžių (± 100)

1 1–12 31

1 300 tonų

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Celiuliozės acetato dribsniai

1 1–12 31

75 000 tonų

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Natrio alginatas, gautas iš rudadumblių (CAS RN 9005-38-3)

1 1–12 31

1 000 tonų

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrio hialuronatas, nesterilus, kurio:

| — | vidutinė molekulinė masė (Mw) ne didesnė kaip 900 000, |
| --- | --- |

—

vidutinė molekulinė masė (Mw) ne didesnė kaip 900 000,

| — | endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vienetų (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vienetų (EU)/mg,

| — | sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau nei 1 % masės, |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau nei 1 % masės,

| — | sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau nei 0,5 % masės |
| --- | --- |

—

sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau nei 0,5 % masės

1 1–12 31

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polimetilmetakrilato lakštai, atitinkantys šiuos standartus:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ir DTD5592A arba |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ir DTD5592A arba

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ir DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ir DTD5592A

1 1–12 31

100 tonų

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Akytas regeneruotos celiuliozės blokas, įmirkytas vandeniu, kurio sudėtyje yra magnio chlorido ir ketvirtinių amonio junginių, ir kurio matmenys – 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1 1–12 31

1 300 tonų

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Ugniai atsparios plytos, kurių:

| — | briauna ilgesnė kaip 300 mm; |
| --- | --- |

—

briauna ilgesnė kaip 300 mm;

| — | sudėtyje TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės, |
| --- | --- |

—

sudėtyje TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės,

| — | sudėtyje Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei |
| --- | --- |

—

sudėtyje Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei

| — | tūrio pokytis 1 700° C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 % |
| --- | --- |

—

tūrio pokytis 1 700° C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 %

1 1–12 31

75 tonos

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

120 g/m2 (± 10 g/m2) masės plastiku padengtas stiklo pluošto audinys, paprastai naudojamas nuo vabzdžių apsaugančioms vyniojamoms uždangoms su pritvirtintais rėmais gaminti

1 1–12 31

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferochromas, kurio sudėtyje anglis sudaro ne mažiau kaip 1,5 %, bet ne daugiau kaip 4 % masės, o chromas – ne daugiau kaip 70 % masės

1 1–12 31

50 000 tonų

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Teleskopinės rankenos iš aliuminio, skirtos kelioniniam bagažui gaminti (1)

1 1–12 31

800 000 vnt.

0 %

ex 8302 49 00

91

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnio milteliai:

| — | grynumas ne mažesnis kaip 98 %, bet ne didesnis kaip 99,5 % masės, |
| --- | --- |

—

grynumas ne mažesnis kaip 98 %, bet ne didesnis kaip 99,5 % masės,

| — | dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm |
| --- | --- |

—

dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm

1 1–12 31

2 000 tonų

0 %

09.2642

ex 8501 40 20

30

Sąranka, kurią sudaro:

| — | vienfazis elektros kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia ne mažesnės nei 480 W, bet ne didesnė kaip 1 400 W ir kurio įėjimo galia didesnė kaip 900 W, bet ne didesnė kaip 1 600 W, kurio išorinis skersmuo didesnis kaip 119,8 mm, bet ne didesnis kaip 135,2 mm ir kurio nominalios apsukos didesnės kaip 30 000 aps/min, bet ne didesnės kaip 50 000 aps/min, ir |
| --- | --- |

—

vienfazis elektros kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia ne mažesnės nei 480 W, bet ne didesnė kaip 1 400 W ir kurio įėjimo galia didesnė kaip 900 W, bet ne didesnė kaip 1 600 W, kurio išorinis skersmuo didesnis kaip 119,8 mm, bet ne didesnis kaip 135,2 mm ir kurio nominalios apsukos didesnės kaip 30 000 aps/min, bet ne didesnės kaip 50 000 aps/min, ir

| — | oro įtraukimo ventiliatorius, |
| --- | --- |

—

oro įtraukimo ventiliatorius,

skirtas vakuuminiams siurbliams gaminti (1)

1 1–12 31

120 000 vnt.

0 %

ex 8501 40 80

40

09.2763

ex 8501 40 80

30

Elektrinis vienfazis kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia didesnė kaip 750 W, įėjimo galia didesnė kaip 1 600 W, bet ne didesnė kaip 2 700 W, išorinis skersmuo didesnis kaip 120 mm (± 0,2 mm), bet ne didesnis kaip 135 mm (± 0,2 mm), nominalios apsukos daugiau kaip 30 000 aps/min, bet ne daugiau kaip 50 000 aps/min, su oro įtraukimo ventiliatoriumi, skirtas naudoti vakuuminių siurblių gamybai (1)

1 1–12 31

2 000 000 vnt.

0 %

09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektros lygintuvas, kurio galia ne didesnė kaip 1 kVA, naudojamas 8509 80 ir 8510 pozicijoms priskiriamiems prietaisams gaminti (1)

1 1–12 31

4 500 000 vnt.

0 %

09.2643

ex 8504 40 82

30

Maitinimo plokštės, skirtos prekėms, priskiriamoms 8521 ir 8528 pozicijoms, gaminti (1)

1 1–12 31

1 038 000 vnt.

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

GPS sistemoms skirtas komplektas su pozicijos nustatymo funkcija, be monitoriaus, ne didesnės kaip 2 500 g masės

1 1–12 31

3 000 000 vnt.

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

75

Spausdintinė plokštė su šviesos diodais (LED):

| — | su prizmėmis / lęšiais arba be jų ir |
| --- | --- |

—

su prizmėmis / lęšiais arba be jų ir

| — | su jungtimi (-is) arba be jų, |
| --- | --- |

—

su jungtimi (-is) arba be jų,

naudojama 8528 pozicijai priskiriamų prekių vidinio apšvietimo įtaisams gaminti (1)

1 1–12 31

115 000 000 vnt.

0 %

ex 9405 40 39

70

09.2003

ex 8543 70 90

63

Reguliuojamos įtampos dažnio generatorius, sudarytas iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės plokštės, esančios korpuse, kurio matmenys ne didesni kaip 30 mm × 30 mm

1 1–12 31

1 400 000 vnt.

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

21

Iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos pagamintas dviračio rėmas, dažytas, lakuotas ir (arba) poliruotas, naudojamas dviračiams gaminti (1)

1 1–12 31

76 000 vnt.

0 %

ex 8714 91 10

31

09.2669

ex 8714 91 30

21

Iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos pagaminta dviračio priekinė šakė, dažyta, lakuota ir (arba) poliruota, naudojama dviračiams gaminti (1)

1 1–12 31

52 000 vnt.

0 %

ex 8714 91 30

31

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neaptaisyti stiklo lęšiai, prizmės ir suklijuoti elementai, naudojami prekių, kurių KN kodai 9002, 9005, 9013 10 ir 9015, gamyboje (1)

1 1–12 31

5 000 000 vnt.

0 %

---

(1)  Muitų taikymas sustabdytas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) 291–300 straipsnius.

(2)  Tačiau priemonė netaikoma, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės.

(3)  Taikoma specifinė muito norma.

---