# Uradni list L 243/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.243.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 243 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5612. september 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.243.slv

Uradni list

Evropske unije

L 243

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5612. september 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 870/2013 z dne 9. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 2866/98 glede menjalnega razmerja eura za Latvijo | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 871/2013 z dne 2. septembra 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 97 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 872/2013 z dne 9. septembra 2013 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Salame Brianza (ZOP)) | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 873/2013 z dne 11. septembra 2013 o prepovedi ribolova na saja na območjih IIIa in IV; v vodah EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske | 15 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 874/2013 z dne 11. septembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 17 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/452/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 2. maja 2013 o državni pomoči SA.33618 (12/C), ki jo Švedska namerava odobriti za dvorano v Uppsali
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2362)

   (
  1
  ) | 19 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 870/2013 z dne 9. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 2866/98 glede menjalnega razmerja eura za Latvijo

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 871/2013 z dne 2. septembra 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 97 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 872/2013 z dne 9. septembra 2013 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Salame Brianza (ZOP))

10

*

Uredba Komisije (EU) št. 873/2013 z dne 11. septembra 2013 o prepovedi ribolova na saja na območjih IIIa in IV; v vodah EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

15

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 874/2013 z dne 11. septembra 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

17

SKLEPI

2013/452/EU

*

Sklep Komisije z dne 2. maja 2013 o državni pomoči SA.33618 (12/C), ki jo Švedska namerava odobriti za dvorano v Uppsali
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2362)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2362)

1

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |
| | * | Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije
  (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

s3

*

Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem – Način navajanja aktov

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/1

---

UREDBA SVETA (EU) št. 870/2013

z dne 9. julija 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 2866/98 glede menjalnega razmerja eura za Latvijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 140(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2866/98 z dne 31. decembra 1998 o menjalnih razmerjih med eurom in valutami držav članic, ki sprejmejo euro (1), določa menjalna razmerja od 1. januarja 1999. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2866/98 z dne 31. decembra 1998 o menjalnih razmerjih med eurom in valutami držav članic, ki sprejmejo euro (1), določa menjalna razmerja od 1. januarja 1999.

| (2) | V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 je Latvija država članica z odstopanjem, kot je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 je Latvija država članica z odstopanjem, kot je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Na podlagi Sklepa Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji dne 1. januarja 2014 (2) Latvija izpolnjuje zahtevane pogoje za uvedbo eura, tako da se odstopanje v korist Latvije odpravi z učinkom od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi Sklepa Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji dne 1. januarja 2014 (2) Latvija izpolnjuje zahtevane pogoje za uvedbo eura, tako da se odstopanje v korist Latvije odpravi z učinkom od 1. januarja 2014.

| (4) | Uvedba eura v Latviji zahteva sprejetje menjalnega razmerja med eurom in latvijskim latsom. Razmerje se določi na 0,702804 latsov za 1 euro, kar ustreza trenutnemu osrednjemu tečaju latsa v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II). |
| --- | --- |

(4)

Uvedba eura v Latviji zahteva sprejetje menjalnega razmerja med eurom in latvijskim latsom. Razmerje se določi na 0,702804 latsov za 1 euro, kar ustreza trenutnemu osrednjemu tečaju latsa v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II).

| (5) | Uredbo (ES) št. 2866/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 2866/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 1 Uredbe (ES) št. 2866/98 se med menjalnima razmerjema, ki se uporabljata za ciprski funt in luksemburški frank, vstavi naslednja vrstica:

„= 0,702804 latvijskih latsov“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2013

Za Svet

Predsednik

R. ŠADŽIUS

---

(1)  UL L 359, 31.12.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 195, 18.7.2013, str. 24.

2

---

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/2

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 871/2013

z dne 2. septembra 2013

o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 97 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Obstoječi ukrepi

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je decembra 2009 z Uredbo (EU) št. 1247/2009 (2) („uredba o začasni protidampinški dajatvi“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je decembra 2009 z Uredbo (EU) št. 1247/2009 (2) („uredba o začasni protidampinški dajatvi“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (2) | Junija 2010 je Svet z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 64,3 % na uvoz istega izdelka. Ti ukrepi so v nadaljnjem besedilu „veljavni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“. |
| --- | --- |

(2)

Junija 2010 je Svet z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 64,3 % na uvoz istega izdelka. Ti ukrepi so v nadaljnjem besedilu „veljavni ukrepi“, preiskava, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pa je v nadaljnjem besedilu „prvotna preiskava“.

| (3) | Po preiskavi proti izogibanju ukrepom v skladu s členom 13 osnovne uredbe je Svet januarja 2012 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 14/2012 (4) razširil veljavne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka, dobavljenega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom v Maleziji ali ne. |
| --- | --- |

(3)

Po preiskavi proti izogibanju ukrepom v skladu s členom 13 osnovne uredbe je Svet januarja 2012 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 14/2012 (4) razširil veljavne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka, dobavljenega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom v Maleziji ali ne.

1.2   Zahtevek

| (4) | Komisija je novembra 2012 prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim za nekatere žice iz molibdena s poreklom iz LRK, z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena, ki vsebujejo 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s poreklom iz LRK, in da uvede registracijo takšnega uvoza. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je novembra 2012 prejela zahtevek v skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, da razišče morebitno izogibanje protidampinškim ukrepom, uvedenim za nekatere žice iz molibdena s poreklom iz LRK, z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena, ki vsebujejo 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s poreklom iz LRK, in da uvede registracijo takšnega uvoza.

| (5) | Zahtevek je vložila družba Plansee SE („družba Plansee“), tj. proizvajalka nekaterih žic iz molibdena v Uniji, ki je sodelovala v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je vložila družba Plansee SE („družba Plansee“), tj. proizvajalka nekaterih žic iz molibdena v Uniji, ki je sodelovala v prvotni preiskavi.

| (6) | Zahtevek je vseboval zadostne dokaze prima facie, da so protidampinški ukrepi za uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz LRK predmet izogibanja z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena, ki vsebujejo 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je vseboval zadostne dokaze prima facie, da so protidampinški ukrepi za uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz LRK predmet izogibanja z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena, ki vsebujejo 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s poreklom iz LRK.

1.3   Začetek

| (7) | Ko je Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi prima facie za začetek preiskave na podlagi člena 13(3) in člena 14(5) osnovne uredbe, je začela preiskavo z Uredbo (EU) št. 1236/2012 (5) („uredba o začetku preiskave“) v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim za uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz LRK, ter je carinskim organom tudi naložila, da od 21. decembra 2012 registrirajo uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, in ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960030), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, v Unijo. |
| --- | --- |

(7)

Ko je Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi prima facie za začetek preiskave na podlagi člena 13(3) in člena 14(5) osnovne uredbe, je začela preiskavo z Uredbo (EU) št. 1236/2012 (5) („uredba o začetku preiskave“) v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim za uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz LRK, ter je carinskim organom tudi naložila, da od 21. decembra 2012 registrirajo uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, in ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960030), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, v Unijo.

1.4   Zadevni izdelek in izdelek v preiskavi

| (8) | Zadevni izdelek, kot je določen v prvotni preiskavi, je žica iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom med 1,35 mm in 4,0 mm („čisti molibden“), s poreklom iz LRK, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 8102 96 00. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni izdelek, kot je določen v prvotni preiskavi, je žica iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom med 1,35 mm in 4,0 mm („čisti molibden“), s poreklom iz LRK, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 8102 96 00.

| (9) | Izdelek v preiskavi, tj. izdelek, ki se domnevno izogiba ukrepom, je izdelek iz uvodne izjave 7, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(9)

Izdelek v preiskavi, tj. izdelek, ki se domnevno izogiba ukrepom, je izdelek iz uvodne izjave 7, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz LRK.

1.5   Preiskava in strani, ki jih zadeva preiskava

| (10) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila organe LRK ter poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom v LRK in uvoznikom v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku iz uredbe o začetku preiskave pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vse strani so bile obveščene, da se lahko zaradi nesodelovanja uporabi člen 18 osnovne uredbe in posledično oblikujejo ugotovitve na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila organe LRK ter poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom v LRK in uvoznikom v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva. Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku iz uredbe o začetku preiskave pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vse strani so bile obveščene, da se lahko zaradi nesodelovanja uporabi člen 18 osnovne uredbe in posledično oblikujejo ugotovitve na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (11) | Komisiji sta izpolnjen vprašalnik predložila dva proizvajalca izvoznika. Ena od teh družb, ki je sodelovala tudi v prvotni preiskavi, je dejanski proizvajalec izvoznik izdelka v preiskavi. Druga od teh dveh družb ni poročala o nobeni prodaji izdelka v preiskavi. Zato se izpolnjeni vprašalnik, ki ga je predložila, ni upošteval. |
| --- | --- |

(11)

Komisiji sta izpolnjen vprašalnik predložila dva proizvajalca izvoznika. Ena od teh družb, ki je sodelovala tudi v prvotni preiskavi, je dejanski proizvajalec izvoznik izdelka v preiskavi. Druga od teh dveh družb ni poročala o nobeni prodaji izdelka v preiskavi. Zato se izpolnjeni vprašalnik, ki ga je predložila, ni upošteval.

| (12) | Komisiji so izpolnjen vprašalnik predložili štirje uvozniki. Eden od njih ni poročal o nikakršnem uvozu izdelka v preiskavi, pri čemer se je izkazal za uporabnika žice iz molibdena. |
| --- | --- |

(12)

Komisiji so izpolnjen vprašalnik predložili štirje uvozniki. Eden od njih ni poročal o nikakršnem uvozu izdelka v preiskavi, pri čemer se je izkazal za uporabnika žice iz molibdena.

| (13) | Komisija je izvedla preiskavi na kraju samem v prostorih dveh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, LRK („družba JDC“), |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisija je izvedla preiskavi na kraju samem v prostorih dveh sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov:

—

Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, LRK („družba JDC“),

| — | Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, LRK, |
| --- | --- |

—

Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, LRK,

in v prostorih naslednjega uvoznika Unije:

| — | GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Nemčija („družba GTV“). |
| --- | --- |

—

GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Nemčija („družba GTV“).

| (14) | Preostalih treh uvoznikov Komisija ni obiskala, vendar so se izpolnjeni vprašalniki, ki so jih predložili, med preiskavo ustrezno proučili. |
| --- | --- |

(14)

Preostalih treh uvoznikov Komisija ni obiskala, vendar so se izpolnjeni vprašalniki, ki so jih predložili, med preiskavo ustrezno proučili.

1.6   Preiskava in obdobja poročanja

| (15) | V obdobju preiskave od 1. januarja 2008 do 30. septembra 2012 je potekala preiskava domnevnih sprememb vzorca trgovanja. V obdobju poročanja od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 je potekala preiskava v zvezi s tem, ali za uvoz veljajo cene, ki so nižje od neškodljive cene, določene v preiskavi, ki je razlog za obstoječe ukrepe in obstoj dampinga. |
| --- | --- |

(15)

V obdobju preiskave od 1. januarja 2008 do 30. septembra 2012 je potekala preiskava domnevnih sprememb vzorca trgovanja. V obdobju poročanja od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 je potekala preiskava v zvezi s tem, ali za uvoz veljajo cene, ki so nižje od neškodljive cene, določene v preiskavi, ki je razlog za obstoječe ukrepe in obstoj dampinga.

2.   REZULTATI PREISKAVE

2.1   Splošni premisleki

| (16) | V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe je bil obstoj domnevnih praks izogibanja ukrepom ocenjen z zaporedno analizo naslednjega:






  1. | ali se je vzorec trgovanja med LRK in Unijo spremenil; |
| --- | --- | --- |

(16)

V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe je bil obstoj domnevnih praks izogibanja ukrepom ocenjen z zaporedno analizo naslednjega:

1.

ali se je vzorec trgovanja med LRK in Unijo spremenil;

| 2. | ali je do te spremembe prišlo zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali ni bila gospodarsko upravičena, z izjemo uvedbe dajatve; |
| --- | --- |

2.

ali je do te spremembe prišlo zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali ni bila gospodarsko upravičena, z izjemo uvedbe dajatve;

| 3. | ali so obstajali dokazi o škodi ali o tem, da so se popravljalni učinki dajatve spodkopavali s cenami in/ali količinami izdelka v preiskavi; in |
| --- | --- |

3.

ali so obstajali dokazi o škodi ali o tem, da so se popravljalni učinki dajatve spodkopavali s cenami in/ali količinami izdelka v preiskavi; in

| 4. | ali so obstajali dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno ugotovljenimi za podoben izdelek, če je potrebno v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

4.

ali so obstajali dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno ugotovljenimi za podoben izdelek, če je potrebno v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe.

2.2   Majhna sprememba in bistvene lastnosti

| (17) | Preiskava je pokazala, da je izdelek v preiskavi žica iz molibdena (med 99,6 mas. % in 99,7 mas. %) in običajno lantana („La“) (med 0,25 mas. % in 0,35 mas. %). Ta zlitina vsebuje tudi druge kemične elemente in je znana kot „dopirani molibden“ ali „MoLa“ ali „ML“. Tako zadevni izdelek kot tudi izdelek v preiskavi se trenutno uvrščata pod oznako KN ex 8102 96 00. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, pri preiskavi ni bila ugotovljena nobena razlika v postopku proizvodnje izdelka v preiskavi in zadevnega izdelka, razen dodajanja majhnega deleža lantana čistemu molibdenu v fazi mešanja. Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik potrdil, da so stroški proizvodnje izdelka v preiskavi podobni stroškom zadevnega izdelka. To pomeni, da proizvajalec izvoznik od proizvodnje izdelka v preiskavi nima nobenih gospodarskih koristi, razen izogibanja veljavnim ukrepom. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so uporabniki zadevnega izdelka po uvedbi začasnih ukrepov začeli uporabljati izdelek v preiskavi, kar pomeni, da se zadevni izdelek in izdelek v preiskavi z vidika uporabnikov ne razlikujeta. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da je izdelek v preiskavi žica iz molibdena (med 99,6 mas. % in 99,7 mas. %) in običajno lantana („La“) (med 0,25 mas. % in 0,35 mas. %). Ta zlitina vsebuje tudi druge kemične elemente in je znana kot „dopirani molibden“ ali „MoLa“ ali „ML“. Tako zadevni izdelek kot tudi izdelek v preiskavi se trenutno uvrščata pod oznako KN ex 8102 96 00. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, pri preiskavi ni bila ugotovljena nobena razlika v postopku proizvodnje izdelka v preiskavi in zadevnega izdelka, razen dodajanja majhnega deleža lantana čistemu molibdenu v fazi mešanja. Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik potrdil, da so stroški proizvodnje izdelka v preiskavi podobni stroškom zadevnega izdelka. To pomeni, da proizvajalec izvoznik od proizvodnje izdelka v preiskavi nima nobenih gospodarskih koristi, razen izogibanja veljavnim ukrepom. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so uporabniki zadevnega izdelka po uvedbi začasnih ukrepov začeli uporabljati izdelek v preiskavi, kar pomeni, da se zadevni izdelek in izdelek v preiskavi z vidika uporabnikov ne razlikujeta.

| (18) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 uredbe o začasni protidampinški dajatvi, se zadevni izdelek uporablja predvsem kot premaz v proizvodnji avtomobilskih delov (tj. menjalnikov) in delov zrakoplovov ali v električnih kontaktih. Najbolj prodajana premera zadevnega izdelka sta 2,31 mm in 3,17 mm, ki se uporabljata pri plamenskem ali obločnem naprševanju. |
| --- | --- |

(18)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 uredbe o začasni protidampinški dajatvi, se zadevni izdelek uporablja predvsem kot premaz v proizvodnji avtomobilskih delov (tj. menjalnikov) in delov zrakoplovov ali v električnih kontaktih. Najbolj prodajana premera zadevnega izdelka sta 2,31 mm in 3,17 mm, ki se uporabljata pri plamenskem ali obločnem naprševanju.

| (19) | Tri strani so navedle, da imata izdelek v preiskavi in zadevni izdelek različne bistvene lastnosti. Na zahtevo dveh je aprila 2013 potekalo zaslišanje, na katerem so bile soočene družbe GTV, JDC in Plansee, predsedoval pa mu je pooblaščenec za zaslišanje. Kot je podrobno pojasnjeno v nadaljevanju, so se na zaslišanju obravnavale predvsem domnevne tehnične razlike med zadevnim izdelkom in izdelkom v preiskavi ter gospodarska utemeljitev uvoza slednjega na trg Unije. |
| --- | --- |

(19)

Tri strani so navedle, da imata izdelek v preiskavi in zadevni izdelek različne bistvene lastnosti. Na zahtevo dveh je aprila 2013 potekalo zaslišanje, na katerem so bile soočene družbe GTV, JDC in Plansee, predsedoval pa mu je pooblaščenec za zaslišanje. Kot je podrobno pojasnjeno v nadaljevanju, so se na zaslišanju obravnavale predvsem domnevne tehnične razlike med zadevnim izdelkom in izdelkom v preiskavi ter gospodarska utemeljitev uvoza slednjega na trg Unije.

| (20) | Družbi GTV in JDC sta med zaslišanjem in pisno navedli, da ima izdelek v preiskavi drugačne bistvene fizikalne lastnosti, ki se znatno razlikujejo od lastnosti zadevnega izdelka. Natančneje sta trdili, da so razteznost, tj. zmožnost materiala, da se vzdolžno razvleče na manjši del, ne da bi se zlomil pod pritiskom natezne sile, parametri raztezka in značilnosti premaza izdelka v preiskavi veliko boljši kot pri zadevnem izdelku. |
| --- | --- |

(20)

Družbi GTV in JDC sta med zaslišanjem in pisno navedli, da ima izdelek v preiskavi drugačne bistvene fizikalne lastnosti, ki se znatno razlikujejo od lastnosti zadevnega izdelka. Natančneje sta trdili, da so razteznost, tj. zmožnost materiala, da se vzdolžno razvleče na manjši del, ne da bi se zlomil pod pritiskom natezne sile, parametri raztezka in značilnosti premaza izdelka v preiskavi veliko boljši kot pri zadevnem izdelku.

| (21) | V podporo te trditve sta strani predložili številne članke in študije, katerih namen je bil dokazati, da je zlitina molibdena in lantana izdelek, ki je bolj odporen na lomljenje in ima boljši raztezek kot zadevni izdelek. Ti dve strani sta tudi navedli, da informacije, objavljene na spletni strani družbe Plansee, dokazujejo, da ima izdelek v preiskavi boljše lastnosti kot zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(21)

V podporo te trditve sta strani predložili številne članke in študije, katerih namen je bil dokazati, da je zlitina molibdena in lantana izdelek, ki je bolj odporen na lomljenje in ima boljši raztezek kot zadevni izdelek. Ti dve strani sta tudi navedli, da informacije, objavljene na spletni strani družbe Plansee, dokazujejo, da ima izdelek v preiskavi boljše lastnosti kot zadevni izdelek.

| (22) | V zvezi z lastnostmi izdelka je družba Plansee, da bi ocenila, ali imata izdelek v preiskavi in zadevni izdelek različne bistvene lastnosti, predlagala, da bi neodvisni inštitut pooblastila za primerjavo teh dveh izdelkov. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi z lastnostmi izdelka je družba Plansee, da bi ocenila, ali imata izdelek v preiskavi in zadevni izdelek različne bistvene lastnosti, predlagala, da bi neodvisni inštitut pooblastila za primerjavo teh dveh izdelkov.

| (23) | Po zaslišanju je bil navedeni zahtevek ocenjen na podlagi dokazov, zbranih med preiskavo, zlasti nabavnih nalogov, ki so jih uvozniki poslali proizvajalcu izvozniku, pojasnil v zvezi s postopkom proizvodnje, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, kemične vsebine ter značilnosti raztezka in raztegljivosti, navedenih v certifikatih o kakovosti, trgovinskih računov, ki jih je izdal proizvajalec izvoznik, in odsotnosti kakršnih koli tržnih informacij, posredovanih kateri koli stranki, v zvezi z izboljšanimi lastnostmi izdelka v preiskavi v primerjavi z zadevnim izdelkom. Vse informacije so potrdile, da stranke niso zahtevale boljših lastnosti in da jih proizvajalec izdelka v preiskavi ni zagotovil. Zato je bilo sklenjeno, da strokovno mnenje ni potrebno. Na podlagi tega je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(23)

Po zaslišanju je bil navedeni zahtevek ocenjen na podlagi dokazov, zbranih med preiskavo, zlasti nabavnih nalogov, ki so jih uvozniki poslali proizvajalcu izvozniku, pojasnil v zvezi s postopkom proizvodnje, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, kemične vsebine ter značilnosti raztezka in raztegljivosti, navedenih v certifikatih o kakovosti, trgovinskih računov, ki jih je izdal proizvajalec izvoznik, in odsotnosti kakršnih koli tržnih informacij, posredovanih kateri koli stranki, v zvezi z izboljšanimi lastnostmi izdelka v preiskavi v primerjavi z zadevnim izdelkom. Vse informacije so potrdile, da stranke niso zahtevale boljših lastnosti in da jih proizvajalec izdelka v preiskavi ni zagotovil. Zato je bilo sklenjeno, da strokovno mnenje ni potrebno. Na podlagi tega je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (24) | V zvezi s tem je preiskava potrdila, da so izboljšane lastnosti, navedene v uvodni izjavi 20, odvisne od vsebnosti lantana in od tega, ali se je uporabil optimiziran postopek proizvodnje. Vendar sodelujoči proizvajalec izvoznik ni dokazal, da je za izdelek v preiskavi, ki ga je v obdobju preiskave izvažal v Unijo, uporabil optimizirane postopke proizvodnje. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(24)

V zvezi s tem je preiskava potrdila, da so izboljšane lastnosti, navedene v uvodni izjavi 20, odvisne od vsebnosti lantana in od tega, ali se je uporabil optimiziran postopek proizvodnje. Vendar sodelujoči proizvajalec izvoznik ni dokazal, da je za izdelek v preiskavi, ki ga je v obdobju preiskave izvažal v Unijo, uporabil optimizirane postopke proizvodnje. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena.

| (25) | Ena od strani je navedla, da ima izdelek v preiskavi izboljšane lastnosti premaza. Vendar te izjave ni podprla z zadostnimi dokazi. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(25)

Ena od strani je navedla, da ima izdelek v preiskavi izboljšane lastnosti premaza. Vendar te izjave ni podprla z zadostnimi dokazi. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena.

| (26) | Dve strani sta navedli, da je izdelek v preiskavi bolj odporen na lomljenje. To pomeni, da se žica nikoli ne zlomi, ko se odvije znotraj naprave za naprševanje. Vendar ti dve strani nista predložili podporne dokumentacije, čeprav sta bili k temu pozvani. Zaradi pomanjkanja dokazov se ta trditev ni upoštevala. |
| --- | --- |

(26)

Dve strani sta navedli, da je izdelek v preiskavi bolj odporen na lomljenje. To pomeni, da se žica nikoli ne zlomi, ko se odvije znotraj naprave za naprševanje. Vendar ti dve strani nista predložili podporne dokumentacije, čeprav sta bili k temu pozvani. Zaradi pomanjkanja dokazov se ta trditev ni upoštevala.

| (27) | Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da se lastnosti izdelka v preiskavi ne razlikujejo od lastnosti zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(27)

Ob upoštevanju navedenega je bilo sklenjeno, da se lastnosti izdelka v preiskavi ne razlikujejo od lastnosti zadevnega izdelka.

| (28) | Poleg tega dokazi, zbrani na preveritvenih obiskih, kažejo, da uporabniki/uvozniki pri naročanju niso izrecno zahtevali izdelka z domnevno boljšimi fizikalnimi lastnostmi, kot je opisano v uvodni izjavi 20. Nihče od njih ni zahteval določene vsebnosti lantana, zahtevali pa so najmanj 99 % čistega molibdena. Samo ena stranka je zahtevala posebne fizikalne lastnosti v zvezi s parametri raztezka in raztegljivosti. V tem primeru je proizvajalec izvoznik preskusil zadevne parametre in stranki predložil certifikate kakovosti. Ker so bili ti certifikati predloženi tudi za zadevni izdelek, je bila mogoča primerjava teh dveh izdelkov z vidika zadevnih parametrov. Primerjava je pokazala, da so zahteve glede raztezka in raztegljivosti enake za oba izdelka. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega dokazi, zbrani na preveritvenih obiskih, kažejo, da uporabniki/uvozniki pri naročanju niso izrecno zahtevali izdelka z domnevno boljšimi fizikalnimi lastnostmi, kot je opisano v uvodni izjavi 20. Nihče od njih ni zahteval določene vsebnosti lantana, zahtevali pa so najmanj 99 % čistega molibdena. Samo ena stranka je zahtevala posebne fizikalne lastnosti v zvezi s parametri raztezka in raztegljivosti. V tem primeru je proizvajalec izvoznik preskusil zadevne parametre in stranki predložil certifikate kakovosti. Ker so bili ti certifikati predloženi tudi za zadevni izdelek, je bila mogoča primerjava teh dveh izdelkov z vidika zadevnih parametrov. Primerjava je pokazala, da so zahteve glede raztezka in raztegljivosti enake za oba izdelka.

| (29) | Poleg tega je preiskava pokazala, da proizvajalec izvoznik trga in strank ni obvestil o domnevnih prednostih izdelka v preiskavi pred zadevnim izdelkom ter da nekoliko spremenjenih žic iz MoLa ni tržil kot nov ali drug izdelek. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega je preiskava pokazala, da proizvajalec izvoznik trga in strank ni obvestil o domnevnih prednostih izdelka v preiskavi pred zadevnim izdelkom ter da nekoliko spremenjenih žic iz MoLa ni tržil kot nov ali drug izdelek.

| (30) | Ena od strani je na podlagi patenta, ki ga je družba Plansee registrirala januarja 1996, trdila, da sta zadevni izdelek in izdelek v preiskavi različna izdelka. Analiza te trditve je pokazala, da se patent ne nanaša na izdelek v preiskavi, temveč na uporabo zlitine molibdena kot prevodne žice pri svetilkah, elektronskih ceveh in podobnih komponentah. Poleg tega so premeri pri tej vrsti izdelka manjši od premerov, opredeljenih za izdelek v preiskavi. Poleg tega, kot je omenjeno v uvodni izjavi 24, so domnevne izboljšane lastnosti MoLa v primerjavi z zadevnim izdelkom odvisne od uporabe optimiziranega postopka proizvodnje. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(30)

Ena od strani je na podlagi patenta, ki ga je družba Plansee registrirala januarja 1996, trdila, da sta zadevni izdelek in izdelek v preiskavi različna izdelka. Analiza te trditve je pokazala, da se patent ne nanaša na izdelek v preiskavi, temveč na uporabo zlitine molibdena kot prevodne žice pri svetilkah, elektronskih ceveh in podobnih komponentah. Poleg tega so premeri pri tej vrsti izdelka manjši od premerov, opredeljenih za izdelek v preiskavi. Poleg tega, kot je omenjeno v uvodni izjavi 24, so domnevne izboljšane lastnosti MoLa v primerjavi z zadevnim izdelkom odvisne od uporabe optimiziranega postopka proizvodnje. Trditev se zato zavrne.

| (31) | Zato je treba skleniti, da sta zadevni izdelek in izdelek v preiskavi z vidika stranke zelo podobna. |
| --- | --- |

(31)

Zato je treba skleniti, da sta zadevni izdelek in izdelek v preiskavi z vidika stranke zelo podobna.

| (32) | Ena od strani je navedla, da je na podlagi komercialnih ponudb, objavljenih na spletni strani družbe Plansee, razvidno, da družba izdelka v preiskavi ne nudi le na področju termičnega naprševanja, ampak tudi na različnih drugih področjih (tj. sestavni deli svetilk, industrija rezanja z žico). Vendar je družba Plansee v zvezi s tem navedla, da komercialne informacije na njeni spletni strani navajajo premere, ki jih družba lahko dobavi. Poleg tega je preiskava pokazala, da je prodaja družbe Plansee na drugih področjih zelo omejena (tj. manj kot 2 % količine v primerjavi s prodajo zadevnega izdelka) in da se je uporabil optimiziran postopek proizvodnje. Ta trditev je zato bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(32)

Ena od strani je navedla, da je na podlagi komercialnih ponudb, objavljenih na spletni strani družbe Plansee, razvidno, da družba izdelka v preiskavi ne nudi le na področju termičnega naprševanja, ampak tudi na različnih drugih področjih (tj. sestavni deli svetilk, industrija rezanja z žico). Vendar je družba Plansee v zvezi s tem navedla, da komercialne informacije na njeni spletni strani navajajo premere, ki jih družba lahko dobavi. Poleg tega je preiskava pokazala, da je prodaja družbe Plansee na drugih področjih zelo omejena (tj. manj kot 2 % količine v primerjavi s prodajo zadevnega izdelka) in da se je uporabil optimiziran postopek proizvodnje. Ta trditev je zato bila zavrnjena.

| (33) | Ena od strani je navedla, da je družba Plansee v času vloge pritožbe, na podlagi katere se je začela prvotna preiskava, že proizvajala izdelek v preiskavi in bi ga morala vključiti v prvotno preiskavo glede na to, da je mnenja, da imata izdelek v preiskavi in zadevni izdelek enake bistvene lastnosti. Vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 32, je preiskava potrdila, da se ta določena žica iz MoLa razlikuje od izdelka v preiskavi. Premeri izdelka so na splošno manjši od 1 mm, izdelek pa se uporablja zlasti v industriji za razsvetljavo. Poleg tega se je izdelek v preiskavi, kot je navedeno v preglednici 1, začel uvažati šele po uvedbi začasnih ukrepov v zvezi z zadevnim izdelkom. Ker se izdelek v preiskavi v obdobju prvotne preiskave ni uvažal, ni bilo razloga za vključitev tega izdelka v obseg izdelka. Zato je trditev zavrnjena kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(33)

Ena od strani je navedla, da je družba Plansee v času vloge pritožbe, na podlagi katere se je začela prvotna preiskava, že proizvajala izdelek v preiskavi in bi ga morala vključiti v prvotno preiskavo glede na to, da je mnenja, da imata izdelek v preiskavi in zadevni izdelek enake bistvene lastnosti. Vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 32, je preiskava potrdila, da se ta določena žica iz MoLa razlikuje od izdelka v preiskavi. Premeri izdelka so na splošno manjši od 1 mm, izdelek pa se uporablja zlasti v industriji za razsvetljavo. Poleg tega se je izdelek v preiskavi, kot je navedeno v preglednici 1, začel uvažati šele po uvedbi začasnih ukrepov v zvezi z zadevnim izdelkom. Ker se izdelek v preiskavi v obdobju prvotne preiskave ni uvažal, ni bilo razloga za vključitev tega izdelka v obseg izdelka. Zato je trditev zavrnjena kot neutemeljena.

| (34) | Ena od strani je navedla, da bo razširitev razpona z 99,95 mas. % na 97 mas. % pomenila vključitev različnih zlitin molibdena, zaradi česar ti izdelki ne bodo na voljo na trgu Unije (na primer za trg žice za vlečenje). Prvič, ta stran izjave ni podprla z nobenimi dokazi. Drugič, preiskava je pokazala, da je v obdobju preiskave le en proizvajalec izvoznik izvažal MoLa v Unijo in nobenih drugih zlitin, ki bi bile zajete v opredelitvi izdelka v preiskavi. Preiskava je tudi pokazala, da sta trg Unije žice za vlečenje in prodaja zlitin molibdena zelo omejena. Nazadnje, razširitev ukrepov ne bo onemogočila uvoza izdelka v preiskavi. Trditev je zato bila zavrnjena. |
| --- | --- |

(34)

Ena od strani je navedla, da bo razširitev razpona z 99,95 mas. % na 97 mas. % pomenila vključitev različnih zlitin molibdena, zaradi česar ti izdelki ne bodo na voljo na trgu Unije (na primer za trg žice za vlečenje). Prvič, ta stran izjave ni podprla z nobenimi dokazi. Drugič, preiskava je pokazala, da je v obdobju preiskave le en proizvajalec izvoznik izvažal MoLa v Unijo in nobenih drugih zlitin, ki bi bile zajete v opredelitvi izdelka v preiskavi. Preiskava je tudi pokazala, da sta trg Unije žice za vlečenje in prodaja zlitin molibdena zelo omejena. Nazadnje, razširitev ukrepov ne bo onemogočila uvoza izdelka v preiskavi. Trditev je zato bila zavrnjena.

| (35) | V zvezi z vprašanji, ali je sprememba, navedena v uvodni izjavi 19, spremenila bistvene lastnosti zadevnega izdelka, so informacije, ki so jih predložile sodelujoče strani in ki so analizirane v uvodnih izjavah 24 do 34, pokazale, da so osnovne fizikalne lastnosti in uporabe izdelka v preiskavi in zadevnega izdelka enake. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi z vprašanji, ali je sprememba, navedena v uvodni izjavi 19, spremenila bistvene lastnosti zadevnega izdelka, so informacije, ki so jih predložile sodelujoče strani in ki so analizirane v uvodnih izjavah 24 do 34, pokazale, da so osnovne fizikalne lastnosti in uporabe izdelka v preiskavi in zadevnega izdelka enake.

| (36) | Tako je bilo ugotovljeno, da med fizikalnimi lastnostmi izdelka v preiskavi in zadevnega izdelka ni pomembnih razlik. Zato je bilo sklenjeno, da se izdelek v preiskavi šteje za podobni izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Tako je bilo ugotovljeno, da med fizikalnimi lastnostmi izdelka v preiskavi in zadevnega izdelka ni pomembnih razlik. Zato je bilo sklenjeno, da se izdelek v preiskavi šteje za podobni izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (37) | Zato je treba skleniti, da se izdelek v preiskavi le nekoliko razlikuje od zadevnega izdelka, pri čemer njegovega uvoza ni mogoče gospodarsko utemeljiti, saj se uvaža le z namenom izogibanja veljavnim protidampinškim dajatvam. |
| --- | --- |

(37)

Zato je treba skleniti, da se izdelek v preiskavi le nekoliko razlikuje od zadevnega izdelka, pri čemer njegovega uvoza ni mogoče gospodarsko utemeljiti, saj se uvaža le z namenom izogibanja veljavnim protidampinškim dajatvam.

2.3   Sprememba vzorca trgovanja

2.3.1   Uvoz žice iz molibdena v Unijo

| (38) | Informacij o uvozu v Unijo ni bilo mogoče neposredno pridobiti iz podatkov Eurostata, ker oznaka KN, pod katero je izdelek v preiskavi prijavljen, poleg izdelka v preiskavi vključuje tudi druge izdelke. Ker za izdelek v preiskavi ni posebnih uvoznih statističnih podatkov, so bili podatki Eurostata prilagojeni v skladu z metodo, predlagano v zahtevku. V skladu s tem je bil obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo določen na podlagi ocene porabe žic iz molibdena v Uniji, pri čemer se je upoštevala skupna proizvodnja zadevnega izdelka v Uniji. Ugotovljeno je bilo, da je ta metoda zanesljiva za pridobivanje podatkov v zvezi z izdelkom v preiskavi. |
| --- | --- |

(38)

Informacij o uvozu v Unijo ni bilo mogoče neposredno pridobiti iz podatkov Eurostata, ker oznaka KN, pod katero je izdelek v preiskavi prijavljen, poleg izdelka v preiskavi vključuje tudi druge izdelke. Ker za izdelek v preiskavi ni posebnih uvoznih statističnih podatkov, so bili podatki Eurostata prilagojeni v skladu z metodo, predlagano v zahtevku. V skladu s tem je bil obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo določen na podlagi ocene porabe žic iz molibdena v Uniji, pri čemer se je upoštevala skupna proizvodnja zadevnega izdelka v Uniji. Ugotovljeno je bilo, da je ta metoda zanesljiva za pridobivanje podatkov v zvezi z izdelkom v preiskavi.

| (39) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik. Vendar je bilo na podlagi primerjave informacij, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik, in prilagojenih podatkov Eurostata iz prejšnje uvodne izjave ugotovljeno, da je ta družba predstavljala večino skupnega uvoza izdelka v preiskavi v Uniji v obdobju preiskave in se je torej obravnavala kot reprezentativna za skupni uvoz žic iz molibdena v Unijo. |
| --- | --- |

(39)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik. Vendar je bilo na podlagi primerjave informacij, ki jih je predložil ta proizvajalec izvoznik, in prilagojenih podatkov Eurostata iz prejšnje uvodne izjave ugotovljeno, da je ta družba predstavljala večino skupnega uvoza izdelka v preiskavi v Uniji v obdobju preiskave in se je torej obravnavala kot reprezentativna za skupni uvoz žic iz molibdena v Unijo.

| (40) | Kot je prikazano v preglednici spodaj, je uvoz zadevnega izdelka v Unijo po uvedbi dokončnih ukrepov junija 2010 popolnoma prenehal, namesto njega pa se je takoj začel uvažati izdelek v preiskavi.

  Preglednica 1


  Razvoj uvoza zadevnega izdelka in izdelka v preiskavi s poreklom iz LRK













  Uvoz v EU | 2008 | 2009 | 1.1.2010 (7)–16.6.2010 | 17.6.2010 (8)–31.12.2010 | 2010 | 2011 | Obdobje poročanja (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotni uvoz (v tonah, indeksirano) (6) | 100 | 31 | 10 | 17 | 27 | 128 | 99 |
| Celotni uvoz (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Zadevni izdelek (%) | 100 | 100 | 20 | 0 | 7 | 0 | 0 |
| Izdelek v preiskavi (%) | 0 | 0 | 80 | 100 | 93 | 100 | 100 |
| Vir: | Informacije, ki jih je predložila družba JDC. |

(40)

Kot je prikazano v preglednici spodaj, je uvoz zadevnega izdelka v Unijo po uvedbi dokončnih ukrepov junija 2010 popolnoma prenehal, namesto njega pa se je takoj začel uvažati izdelek v preiskavi.

Preglednica 1

Razvoj uvoza zadevnega izdelka in izdelka v preiskavi s poreklom iz LRK

Uvoz v EU

2008

2009

1.1.2010 (7)–16.6.2010

17.6.2010 (8)–31.12.2010

2010

2011

Obdobje poročanja (9)

Celotni uvoz (v tonah, indeksirano) (6)

100

31

10

17

27

128

99

Celotni uvoz (%)

100

100

100

100

100

100

100

Zadevni izdelek (%)

100

100

20

0

7

0

0

Izdelek v preiskavi (%)

0

0

80

100

93

100

100

Vir:

Informacije, ki jih je predložila družba JDC.

| (41) | Preiskava je potrdila, da so strani, ki so po uvedbi začasne dajatve kupovale izdelek v preiskavi, pred uvedbo ukrepov kupovale zadevni izdelek. Te strani so v obdobju poročanja kupile 99,8 % skupne količine izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(41)

Preiskava je potrdila, da so strani, ki so po uvedbi začasne dajatve kupovale izdelek v preiskavi, pred uvedbo ukrepov kupovale zadevni izdelek. Te strani so v obdobju poročanja kupile 99,8 % skupne količine izdelka v preiskavi.

| (42) | Dve zainteresirani strani sta navedli, da sta že leta 2007 začeli s projektom razvoja izdelka v preiskavi v LRK in da zato izvoz izdelka v preiskavi ni bil povezan z uvedbo ukrepov za zadevni izdelek. Vendar pri preiskavi ni bila potrjena relevantnost takšnega projekta. Skupaj so bili predloženi eno elektronsko sporočilo, zapisnik ene telefonske konference in podatki o izvozu vzorca izdelka v preiskavi za nadaljnjo analizo. Poleg tega v okviru tega projekta ni bila izvedena nobena prodaja izdelka v preiskavi v Uniji pred uvedbo začasnih ukrepov za zadevni izdelek oktobra 2010. Vendar pa dejstvo, da se je projekt domnevno začel leta 2007, ne spremeni ugotovitve, da sta zadevni izdelek in izdelek v preiskavi podobna. Veljaven ostaja tudi sklep na podlagi preiskave, da izvoz izdelka v preiskavi ni bil gospodarsko upravičen, z izjemo uvedbe ukrepov za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(42)

Dve zainteresirani strani sta navedli, da sta že leta 2007 začeli s projektom razvoja izdelka v preiskavi v LRK in da zato izvoz izdelka v preiskavi ni bil povezan z uvedbo ukrepov za zadevni izdelek. Vendar pri preiskavi ni bila potrjena relevantnost takšnega projekta. Skupaj so bili predloženi eno elektronsko sporočilo, zapisnik ene telefonske konference in podatki o izvozu vzorca izdelka v preiskavi za nadaljnjo analizo. Poleg tega v okviru tega projekta ni bila izvedena nobena prodaja izdelka v preiskavi v Uniji pred uvedbo začasnih ukrepov za zadevni izdelek oktobra 2010. Vendar pa dejstvo, da se je projekt domnevno začel leta 2007, ne spremeni ugotovitve, da sta zadevni izdelek in izdelek v preiskavi podobna. Veljaven ostaja tudi sklep na podlagi preiskave, da izvoz izdelka v preiskavi ni bil gospodarsko upravičen, z izjemo uvedbe ukrepov za zadevni izdelek.

| (43) | Preiskava je tudi pokazala, da se izdelek v preiskavi razen v Uniji ni prodajal v nobene druge države in da so bile v obdobju preiskave na kitajskem trgu prodane le omejene količine, kot je prikazano v preglednici 2 spodaj.

  Preglednica 2


  Trg izdelka v preiskavi | 2008 | 2009 | 1.1.2010–16.6.2010 | 17.6.2010–31.12.2010 | 2010 | 2011 | 1.10.2011–30.9.2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotni prihodek od prodaje (indeksirano) (10) | 100 | 96 | 863 | 1 529 | 2 392 | 11 168 | 8 123 |
| Celotni prihodek od prodaje (%) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Domača prodaja (LRK) (%) | 100 | 100 | 5 | 4 | 4,2 | 0,4 | 2 |
| Prodaja v EU (%) | 0 | 0 | 95 | 96 | 95,8 | 99,6 | 98 |
| Prodaja v drugih državah (%) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vir: | Informacije, ki jih je predložila družba JDC. |

(43)

Preiskava je tudi pokazala, da se izdelek v preiskavi razen v Uniji ni prodajal v nobene druge države in da so bile v obdobju preiskave na kitajskem trgu prodane le omejene količine, kot je prikazano v preglednici 2 spodaj.

Preglednica 2

Trg izdelka v preiskavi

2008

2009

1.1.2010–16.6.2010

17.6.2010–31.12.2010

2010

2011

1.10.2011–30.9.2012

Celotni prihodek od prodaje (indeksirano) (10)

100

96

863

1 529

2 392

11 168

8 123

Celotni prihodek od prodaje (%)

100

100

100

100

100

100

100

Domača prodaja (LRK) (%)

100

100

5

4

4,2

0,4

2

Prodaja v EU (%)

0

0

95

96

95,8

99,6

98

Prodaja v drugih državah (%)

0

0

0

0

0

0

0

Vir:

Informacije, ki jih je predložila družba JDC.

| (44) | Na podlagi navedenega je zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi navedenega je zahtevek zavrnjen.

2.3.2   Sklep glede spremembe vzorca trgovanja

| (45) | Splošno povečanje izvoza izdelka v preiskavi iz LRK v Unijo po uvedbi začasnih in dokončnih ukrepov ter istočasno zmanjšanje uvoza zadevnega izdelka je pomenilo spremembo vzorca trgovanja med LRK in Unijo. |
| --- | --- |

(45)

Splošno povečanje izvoza izdelka v preiskavi iz LRK v Unijo po uvedbi začasnih in dokončnih ukrepov ter istočasno zmanjšanje uvoza zadevnega izdelka je pomenilo spremembo vzorca trgovanja med LRK in Unijo.

2.4   Narava izogibanja ukrepom in nezadostnost ustreznih vzrokov ali gospodarske utemeljitve

| (46) | V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe mora spremembo vzorca trgovanja povzročiti praksa, postopek ali dejavnost, za katero razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ki ni gospodarsko upravičena. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe mora spremembo vzorca trgovanja povzročiti praksa, postopek ali dejavnost, za katero razen uvedbe dajatve ni zadostnega vzroka ali ki ni gospodarsko upravičena.

| (47) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo sklenjeno, da se je vzorec trgovanja spremenil. |
| --- | --- |

(47)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo sklenjeno, da se je vzorec trgovanja spremenil.

| (48) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 in 29, je bilo sklenjeno, da niti proizvajalec izvoznik niti uvozniki trga in strank niso obvestili o domnevnih prednostih izdelka v preiskavi pred zadevnim izdelkom ter da izdelka v preiskavi niso tržili kot nov ali drug izdelek. |
| --- | --- |

(48)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 in 29, je bilo sklenjeno, da niti proizvajalec izvoznik niti uvozniki trga in strank niso obvestili o domnevnih prednostih izdelka v preiskavi pred zadevnim izdelkom ter da izdelka v preiskavi niso tržili kot nov ali drug izdelek.

| (49) | Poleg tega se tako zadevni izdelek kot tudi izdelek v preiskavi uporabljata predvsem kot žice za naprševanje v avtomobilski industriji, končni uporabniki obeh izdelkov pa so enaki. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega se tako zadevni izdelek kot tudi izdelek v preiskavi uporabljata predvsem kot žice za naprševanje v avtomobilski industriji, končni uporabniki obeh izdelkov pa so enaki.

| (50) | Ena od strani je navedla, da je izdelek v preiskavi pri uporabi kot žica za naprševanje bistveno boljši. Ta izboljšava vpliva na produktivnost pri premazovanju sestavnih delov menjalnika, tako da zmanjšuje prekinitve proizvodnje zaradi lomljenja žice. Vendar je preiskava potrdila, da ta stran ni tržila izdelka v preiskavi in svojih strank ni obvestila o domnevno drugačnih tehničnih lastnostih ali o izboljšavah izdelka v preiskavi. Poleg tega stranke niso izrecno zahtevale izboljšav. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(50)

Ena od strani je navedla, da je izdelek v preiskavi pri uporabi kot žica za naprševanje bistveno boljši. Ta izboljšava vpliva na produktivnost pri premazovanju sestavnih delov menjalnika, tako da zmanjšuje prekinitve proizvodnje zaradi lomljenja žice. Vendar je preiskava potrdila, da ta stran ni tržila izdelka v preiskavi in svojih strank ni obvestila o domnevno drugačnih tehničnih lastnostih ali o izboljšavah izdelka v preiskavi. Poleg tega stranke niso izrecno zahtevale izboljšav. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena.

| (51) | Ena od strani je navedla, da je en uporabnik zaradi tehničnih pomanjkljivosti zadevnega izdelka začel uporabljati izdelek v preiskavi. Vendar ta stran ni predložila podporne dokumentacije, čeprav je bila k temu pozvana. Zaradi pomanjkanja dokazov se ta trditev ni upoštevala. |
| --- | --- |

(51)

Ena od strani je navedla, da je en uporabnik zaradi tehničnih pomanjkljivosti zadevnega izdelka začel uporabljati izdelek v preiskavi. Vendar ta stran ni predložila podporne dokumentacije, čeprav je bila k temu pozvana. Zaradi pomanjkanja dokazov se ta trditev ni upoštevala.

| (52) | Družba GTV je navedla, da uporaba MoLa pri premazovanju z naprševanjem zagotavlja boljše rezultate glede mikro trdnosti premaza. To omogoča preprečevanje obrabe s prenosom materiala s površine sestavnega dela pri drgnjenju ob drug sestavni del. Ta stran je predložila rezultate preskusa, ki ga je izvedel neodvisen laboratorij, ki dokazujejo, da se lahko mikro trdnost izboljša z uporabo MoLa. Vendar metodologija, ki jo je uporabil neodvisni laboratorij, ne jamči rezultata, saj je bil preskus izveden le za eno pošiljko žic, medtem ko je ta stran navedla, da bi morala nadaljnja analiza vključevati več pošiljk. Poleg tega ni bila analizirana kemična sestava preskušenega vzorca, kar pomeni, da ni mogoče zagotoviti, da je analizirana pošiljka dejansko bila izdelek v preiskavi. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena. |
| --- | --- |

(52)

Družba GTV je navedla, da uporaba MoLa pri premazovanju z naprševanjem zagotavlja boljše rezultate glede mikro trdnosti premaza. To omogoča preprečevanje obrabe s prenosom materiala s površine sestavnega dela pri drgnjenju ob drug sestavni del. Ta stran je predložila rezultate preskusa, ki ga je izvedel neodvisen laboratorij, ki dokazujejo, da se lahko mikro trdnost izboljša z uporabo MoLa. Vendar metodologija, ki jo je uporabil neodvisni laboratorij, ne jamči rezultata, saj je bil preskus izveden le za eno pošiljko žic, medtem ko je ta stran navedla, da bi morala nadaljnja analiza vključevati več pošiljk. Poleg tega ni bila analizirana kemična sestava preskušenega vzorca, kar pomeni, da ni mogoče zagotoviti, da je analizirana pošiljka dejansko bila izdelek v preiskavi. Zato je bila trditev zavrnjena kot neutemeljena.

| (53) | S preiskavo ni bil ugotovljen noben drug zadosten vzrok ali gospodarska utemeljitev za uvoz izdelka v preiskavi razen izogibanja plačilu veljavne dajatve. |
| --- | --- |

(53)

S preiskavo ni bil ugotovljen noben drug zadosten vzrok ali gospodarska utemeljitev za uvoz izdelka v preiskavi razen izogibanja plačilu veljavne dajatve.

| (54) | Ker ni bilo zadostnih ustreznih vzrokov ali gospodarske utemeljitve v smislu drugega stavka člena 13(1) osnovne uredbe, se sklene, da je spremembo v vzorcu trgovanja med LRK in Unijo povzročila uvedba veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(54)

Ker ni bilo zadostnih ustreznih vzrokov ali gospodarske utemeljitve v smislu drugega stavka člena 13(1) osnovne uredbe, se sklene, da je spremembo v vzorcu trgovanja med LRK in Unijo povzročila uvedba veljavnih ukrepov.

2.5   Slabitev popravljalnih učinkov dajatve v zvezi s cenami in/ali količinami podobnega izdelka

| (55) | Za oceno, ali je uvoz izdelka v preiskavi v smislu količin in cen slabil popravljalne učinke veljavnih ukrepov, so se uporabili podatki iz uvodne izjave 39, ki jih je predložil sodelujoč proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(55)

Za oceno, ali je uvoz izdelka v preiskavi v smislu količin in cen slabil popravljalne učinke veljavnih ukrepov, so se uporabili podatki iz uvodne izjave 39, ki jih je predložil sodelujoč proizvajalec izvoznik.

| (56) | Povečanje uvoza izdelka v preiskavi iz LRK od uvedbe začasnih ukrepov je bilo glede na količine veliko. Raven uvoza iz LRK v Unijo v obdobju poročanja je enaka ravni uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v Unijo leta 2008, tj. pred uvedbo ukrepov. |
| --- | --- |

(56)

Povečanje uvoza izdelka v preiskavi iz LRK od uvedbe začasnih ukrepov je bilo glede na količine veliko. Raven uvoza iz LRK v Unijo v obdobju poročanja je enaka ravni uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK v Unijo leta 2008, tj. pred uvedbo ukrepov.

| (57) | Primerjava stopnje odprave škode, kot je bila določena v prvotni uredbi, in tehtane povprečne izvozne cene je pokazala znatno nelojalno nižanje ciljnih cen. Zato je bilo sklenjeno, da je bil popravljalni učinek veljavnih ukrepov oslabljen v smislu količin in cen. |
| --- | --- |

(57)

Primerjava stopnje odprave škode, kot je bila določena v prvotni uredbi, in tehtane povprečne izvozne cene je pokazala znatno nelojalno nižanje ciljnih cen. Zato je bilo sklenjeno, da je bil popravljalni učinek veljavnih ukrepov oslabljen v smislu količin in cen.

2.6   Dokazi o dampingu v zvezi z normalno vrednostjo, ki je bila pred tem določena za podobni izdelek

| (58) | Izvozne cene izdelka v preiskavi so bile določene na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(58)

Izvozne cene izdelka v preiskavi so bile določene na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik.

| (59) | Ugotovljeno je bilo, da so te izvozne cene nekoliko nižje od izvoznih cen zadevnega izdelka, ki so bile predhodno določene v prvotni preiskavi. Dve zainteresirani strani sta potrdili, da se cena zadevnega izdelka in cena izdelka v preiskavi skoraj ne razlikujeta. |
| --- | --- |

(59)

Ugotovljeno je bilo, da so te izvozne cene nekoliko nižje od izvoznih cen zadevnega izdelka, ki so bile predhodno določene v prvotni preiskavi. Dve zainteresirani strani sta potrdili, da se cena zadevnega izdelka in cena izdelka v preiskavi skoraj ne razlikujeta.

| (60) | Zato se je v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe štelo za ustrezno, da se normalna vrednost, predhodno določena v prvotni preiskavi, primerja z izvozno ceno izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(60)

Zato se je v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe štelo za ustrezno, da se normalna vrednost, predhodno določena v prvotni preiskavi, primerja z izvozno ceno izdelka v preiskavi.

| (61) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 24 in 25 uredbe o začasni protidampinški dajatvi, so se ZDA štele za primerljivo državo s tržnim gospodarstvom. Poudarja se, da je bilo ugotovljeno, da podatkov o prodaji na domačem trgu ZDA ni smiselno uporabiti za določitev ali konstruiranje normalne vrednosti, saj je imel proizvajalec iz primerljive države le obrobno prodajo na domačem trgu ZDA. Normalna vrednost za LRK je bila zato določena na podlagi izvoznih cen iz ZDA v druge tretje države, vključno z Unijo. |
| --- | --- |

(61)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 24 in 25 uredbe o začasni protidampinški dajatvi, so se ZDA štele za primerljivo državo s tržnim gospodarstvom. Poudarja se, da je bilo ugotovljeno, da podatkov o prodaji na domačem trgu ZDA ni smiselno uporabiti za določitev ali konstruiranje normalne vrednosti, saj je imel proizvajalec iz primerljive države le obrobno prodajo na domačem trgu ZDA. Normalna vrednost za LRK je bila zato določena na podlagi izvoznih cen iz ZDA v druge tretje države, vključno z Unijo.

| (62) | Ena od strani je navedla, da bi bilo treba normalno vrednost, določeno v prvotni preiskavi, prilagoditi, ker se je cena molibdenovega oksida, ki je odločilna pri določanju cene zadevnega izdelka in izdelka v preiskavi, v obdobju poročanja te preiskave močno zmanjšala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, je bila normalna vrednost iz prvotne preiskave določena na podlagi cen, ki jih je za izvoz zaračunal proizvajalec iz ZDA, in ne na podlagi stroškov izvoza. Zato se kakršna koli prilagoditev na podlagi stroškov v tem primeru ne zdi ustrezna. Ker se je cena glavne surovine bistveno zmanjšala, se zdi še bolj očitno, da je treba za določitev ustrezne normalne vrednosti v tem primeru uporabiti cenovne elemente. |
| --- | --- |

(62)

Ena od strani je navedla, da bi bilo treba normalno vrednost, določeno v prvotni preiskavi, prilagoditi, ker se je cena molibdenovega oksida, ki je odločilna pri določanju cene zadevnega izdelka in izdelka v preiskavi, v obdobju poročanja te preiskave močno zmanjšala. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, je bila normalna vrednost iz prvotne preiskave določena na podlagi cen, ki jih je za izvoz zaračunal proizvajalec iz ZDA, in ne na podlagi stroškov izvoza. Zato se kakršna koli prilagoditev na podlagi stroškov v tem primeru ne zdi ustrezna. Ker se je cena glavne surovine bistveno zmanjšala, se zdi še bolj očitno, da je treba za določitev ustrezne normalne vrednosti v tem primeru uporabiti cenovne elemente.

| (63) | Prilagoditev normalne vrednosti je bila torej določena na podlagi razvoja cen zadevnega izdelka. Ker je proizvajalec iz ZDA prenehal poslovati in informacije iz primerljive države niso bile na voljo, je bila prilagoditev izračunana na podlagi cen, ki jih je sporočila družba Plansee v okviru prvotne preiskave in v obdobju poročanja. Tako je bila normalna vrednost, določena v prvotni preiskavi, prilagojena približno za 20 % navzdol. |
| --- | --- |

(63)

Prilagoditev normalne vrednosti je bila torej določena na podlagi razvoja cen zadevnega izdelka. Ker je proizvajalec iz ZDA prenehal poslovati in informacije iz primerljive države niso bile na voljo, je bila prilagoditev izračunana na podlagi cen, ki jih je sporočila družba Plansee v okviru prvotne preiskave in v obdobju poročanja. Tako je bila normalna vrednost, določena v prvotni preiskavi, prilagojena približno za 20 % navzdol.

| (64) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bil damping izračunan na podlagi primerjave prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti, kot je bila določena v prvotni preiskavi, in tehtanih povprečnih izvoznih cen izdelka v preiskavi, določenih v obdobju poročanja te preiskave, ter izražen kot odstotek neto cene franko meja Unije pred plačilom carine. |
| --- | --- |

(64)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bil damping izračunan na podlagi primerjave prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti, kot je bila določena v prvotni preiskavi, in tehtanih povprečnih izvoznih cen izdelka v preiskavi, določenih v obdobju poročanja te preiskave, ter izražen kot odstotek neto cene franko meja Unije pred plačilom carine.

| (65) | Primerjava prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtanih povprečnih izvoznih cen je pokazala obstoj dampinga. |
| --- | --- |

(65)

Primerjava prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtanih povprečnih izvoznih cen je pokazala obstoj dampinga.

3.   ZAHTEVKI ZA IZVZETJE

| (66) | En proizvajalec izvoznik iz LRK je zahteval izvzetje iz morebitnih razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe in predložil izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(66)

En proizvajalec izvoznik iz LRK je zahteval izvzetje iz morebitnih razširjenih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe in predložil izpolnjen vprašalnik.

| (67) | Vendar je preiskava potrdila, da se je ta proizvajalec izogibal veljavnim ukrepom. Zato je bilo sklenjeno, da se zahtevek zavrne. |
| --- | --- |

(67)

Vendar je preiskava potrdila, da se je ta proizvajalec izogibal veljavnim ukrepom. Zato je bilo sklenjeno, da se zahtevek zavrne.

4.   UKREPI

| (68) | Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da se je končni protidampinški dajatvi, uvedeni na uvoz žice iz molibdena s poreklom iz LRK, izogibalo z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(68)

Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da se je končni protidampinški dajatvi, uvedeni na uvoz žice iz molibdena s poreklom iz LRK, izogibalo z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena s poreklom iz LRK.

| (69) | V skladu s prvim stavkom člena 13(1) osnovne uredbe bi bilo treba obstoječe protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK razširiti na uvoz izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s prvim stavkom člena 13(1) osnovne uredbe bi bilo treba obstoječe protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK razširiti na uvoz izdelka v preiskavi.

| (70) | V skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, ki določata, da se za registriran uvoz od datuma registracije uporabljajo vsi razširjeni ukrepi, bi bilo treba protidampinško dajatev pobirati za ves uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, in ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960030), v Unijo, ki je vstopil v Unijo pod registracijo, uvedeno z uredbo o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s členom 13(3) in členom 14(5) osnovne uredbe, ki določata, da se za registriran uvoz od datuma registracije uporabljajo vsi razširjeni ukrepi, bi bilo treba protidampinško dajatev pobirati za ves uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, in ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960030), v Unijo, ki je vstopil v Unijo pod registracijo, uvedeno z uredbo o začetku preiskave.

5.   RAZKRITJE

| (71) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih so bili oblikovani navedeni sklepi, ter bile pozvane, naj predložijo pripombe. Upoštevale so se ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile strani. Nobeden od predloženih argumentov ni bil osnova za spremembo ugotovitev – |
| --- | --- |

(71)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih so bili oblikovani navedeni sklepi, ter bile pozvane, naj predložijo pripombe. Upoštevale so se ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile strani. Nobeden od predloženih argumentov ni bil osnova za spremembo ugotovitev –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 o uvozu žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz žice iz molibdena, ki vsebuje najmanj 97 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960030), v Unijo.

Člen 2

Dajatev se pobira za uvoz žice iz molibdena v Unijo registriran v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 1236/2012 ter členom 13(3) in členom 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009 o uvozu žice iz molibdena, ki vsebuje 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s prečnim prerezom več kot 1,35 mm, vendar največ 4,0 mm, in ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 8102 96 00 (oznaka TARIC 8102960030), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, v Unijo.

Člen 3

Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 1236/2012.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. septembra 2013

Za Svet

Predsednik

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1247/2009 z dne 17. decembra 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 336, 18.12.2009, str. 16).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 511/2010 z dne 14. junija 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 150, 16.6.2010, str. 17).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 14/2012 z dne 9. januarja 2012 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 511/2010 o uvozu nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih žic iz molibdena, dobavljenih iz Malezije, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Maleziji ali ne, ter o zaključku preiskave v zvezi z uvozom, dobavljenim iz Švice (UL L 8, 12.1.2012, str. 22).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 1236/2012 z dne 19. decembra 2012 o začetku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 511/2010 na uvoz nekaterih žic iz molibdena s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, z uvozom nekaterih nekoliko spremenjenih žic iz molibdena, ki vsebujejo 97 mas. % ali več, vendar manj kot 99,95 mas. % molibdena, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, in o registraciji takšnega uvoza (UL L 350, 20.12.2012, str. 51).

5

(6)  Indeksirano na podlagi obsega v kg, ki ga je sporočil sodelujoči proizvajalec izvoznik. (tj. 2008 = 100). Glej uvodno izjavo 39. Uvoz = zadevni izdelek + izdelek v preiskavi.

6

(7)  Obdobje, v katerem so bili uvedeni začasni ukrepi.

7

(8)  Obdobje, v katerem so bili uvedeni dokončni ukrepi.

8

(9)  Obdobje poročanja od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012.

9

| Vir: | Informacije, ki jih je predložila družba JDC. |
| --- | --- |

Vir:

Vir:

Informacije, ki jih je predložila družba JDC.

(10)  Metodologija, kot je opisana v preglednici 1.

10

| Vir: | Informacije, ki jih je predložila družba JDC. |
| --- | --- |

Vir:

Vir:

Informacije, ki jih je predložila družba JDC.

---

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 872/2013

z dne 9. septembra 2013

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Salame Brianza (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Salame Brianza“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Salame Brianza“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo tako, da se dodatno opredelijo metoda pridobivanja, označevanje in prilagoditve veljavnim predpisom, zlasti v zvezi z nadzorom. |
| --- | --- |

(2)

Namen zahtevka je spremeniti specifikacijo tako, da se dodatno opredelijo metoda pridobivanja, označevanje in prilagoditve veljavnim predpisom, zlasti v zvezi z nadzorom.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo proučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 Uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo proučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 Uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene označbe porekla „Salame Brianza“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščen enotni dokument z glavnimi točkami specifikacije je vključen v Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

---

PRILOGA I

Odobri se naslednja sprememba specifikacije za označbo porekla „Salame Brianza“:

| — | Metoda pridobivanja

  V členu 4, ki zadeva „metodo priprave“ proizvoda z ZOP „Salame Brianza“, je bil spremenjen odstavek 2 v zvezi z mletjem. V veljavni specifikaciji je določeno, da se salama, katere masa ne presega 300 gramov, zmelje v mesoreznici z mrežico z luknjami, velikimi od 4 do 4,5 mm (fino sekljanje), salama „z maso več kot 300 gramov“ pa v mesoreznici z mrežico z luknjami, velikimi od 7 do 8 mm (grobo sekljanje), kar bi pomenilo, da je premer zrn te salame odvisen od njene mase.
  Dejansko ni nobene povezave med maso salame in premerom zrn. Zato se je zdelo smiselno, da se v spremenjeni različici specifikacije ta povezava črta in se ohrani le navedba velikosti lukenj mesoreznice.
  V členu 5, ki se nanaša na „zorenje“, je bila preglednica s podatki o najkrajšem trajanju zorenja proizvoda z ZOP „Salame Brianza“ posodobljena na podlagi treh meril.
  Prvič, trajanje zorenja je bilo v do zdaj veljavni specifikaciji navedeno v tednih, kar je bilo v novi različici spremenjeno tako, da se zdaj navaja v dnevih, saj je tako podatek o predpisanem časovnem obdobju natančnejši in preglednejši.
  Drugič, ugotovljeno je bilo, da je ob upoštevanju načinov trženja, določenih v členu 8 veljavne specifikacije, smiselno navesti tudi natančen podatek o najkrajšem trajanju zorenja za vakuumsko zapakirano salamo in salamo, zapakirano v spremenjeni atmosferi ali mikroperforirani plastični foliji, saj se v teh primerih trajanje zorenja razlikuje od trajanja zorenja nepakirane salame. V novi preglednici so za salamo manjše velikosti (v tem primeru s premerom do 55 mm) namreč navedeni podatki, iz katerih je razvidno, da zorenje zapakiranega proizvoda traja nekoliko dlje kot pri proizvodu, ki se prodaja neposredno, saj se zapakirana salama ne more več naravno sušiti.
  Nazadnje je bilo še ugotovljeno, da je treba razširiti izbor premerov proizvoda „Salame Brianza“, ko se ta da na trg, saj je treba dodati velike premere, ki v preteklosti niso bili na voljo, ker na trgu ni bilo mogoče dobiti dovolj velikih črev. Zorenje proizvoda „Salame Brianza“ vključuje tudi sušenje, zato je njegovo trajanje odvisno od premera salame. Z večjim številom premerov se torej razširi izbor proizvodov in podaljša zorenje. |
| --- | --- |

—

Metoda pridobivanja

V členu 4, ki zadeva „metodo priprave“ proizvoda z ZOP „Salame Brianza“, je bil spremenjen odstavek 2 v zvezi z mletjem. V veljavni specifikaciji je določeno, da se salama, katere masa ne presega 300 gramov, zmelje v mesoreznici z mrežico z luknjami, velikimi od 4 do 4,5 mm (fino sekljanje), salama „z maso več kot 300 gramov“ pa v mesoreznici z mrežico z luknjami, velikimi od 7 do 8 mm (grobo sekljanje), kar bi pomenilo, da je premer zrn te salame odvisen od njene mase.

Dejansko ni nobene povezave med maso salame in premerom zrn. Zato se je zdelo smiselno, da se v spremenjeni različici specifikacije ta povezava črta in se ohrani le navedba velikosti lukenj mesoreznice.

V členu 5, ki se nanaša na „zorenje“, je bila preglednica s podatki o najkrajšem trajanju zorenja proizvoda z ZOP „Salame Brianza“ posodobljena na podlagi treh meril.

Prvič, trajanje zorenja je bilo v do zdaj veljavni specifikaciji navedeno v tednih, kar je bilo v novi različici spremenjeno tako, da se zdaj navaja v dnevih, saj je tako podatek o predpisanem časovnem obdobju natančnejši in preglednejši.

Drugič, ugotovljeno je bilo, da je ob upoštevanju načinov trženja, določenih v členu 8 veljavne specifikacije, smiselno navesti tudi natančen podatek o najkrajšem trajanju zorenja za vakuumsko zapakirano salamo in salamo, zapakirano v spremenjeni atmosferi ali mikroperforirani plastični foliji, saj se v teh primerih trajanje zorenja razlikuje od trajanja zorenja nepakirane salame. V novi preglednici so za salamo manjše velikosti (v tem primeru s premerom do 55 mm) namreč navedeni podatki, iz katerih je razvidno, da zorenje zapakiranega proizvoda traja nekoliko dlje kot pri proizvodu, ki se prodaja neposredno, saj se zapakirana salama ne more več naravno sušiti.

Nazadnje je bilo še ugotovljeno, da je treba razširiti izbor premerov proizvoda „Salame Brianza“, ko se ta da na trg, saj je treba dodati velike premere, ki v preteklosti niso bili na voljo, ker na trgu ni bilo mogoče dobiti dovolj velikih črev. Zorenje proizvoda „Salame Brianza“ vključuje tudi sušenje, zato je njegovo trajanje odvisno od premera salame. Z večjim številom premerov se torej razširi izbor proizvodov in podaljša zorenje.

| — | Označevanje

  V člen 8 je bil vstavljen logotip proizvoda z ZOP „Salame Brianza“, ki je tako odslej vključen v samo specifikacijo, medtem ko je bil v predhodni različici priložen v ločenem dokumentu ter poleg tega ni bil nikoli niti opisan niti uporabljen. Sedanji logotip označbe s kolorimetričnimi navedbami je torej vstavljen v člen 8. |
| --- | --- |

—

Označevanje

V člen 8 je bil vstavljen logotip proizvoda z ZOP „Salame Brianza“, ki je tako odslej vključen v samo specifikacijo, medtem ko je bil v predhodni različici priložen v ločenem dokumentu ter poleg tega ni bil nikoli niti opisan niti uporabljen. Sedanji logotip označbe s kolorimetričnimi navedbami je torej vstavljen v člen 8.

| — | Nadzor – prilagoditev predpisov

  Člen 7, ki zadeva „nadzor“, je bil posodobljen v delu, s katerim so bile organizaciji za zaščito ZOP podeljene pristojnosti, za katere se je izkazalo, da niso zakonite na podlagi členov 10 in 11 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1), ki določata, da zadevni nadzor opravlja ločen subjekt.
  Nazadnje je bila v členu 1 ter členu 8(1) in (3) navedba DOC, ki se je v Italiji uporabljala pred sprejetjem Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (2), v skladu s predpisi Skupnosti nadomeščena z navedbo DOP. |
| --- | --- |

—

Nadzor – prilagoditev predpisov

Člen 7, ki zadeva „nadzor“, je bil posodobljen v delu, s katerim so bile organizaciji za zaščito ZOP podeljene pristojnosti, za katere se je izkazalo, da niso zakonite na podlagi členov 10 in 11 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1), ki določata, da zadevni nadzor opravlja ločen subjekt.

Nazadnje je bila v členu 1 ter členu 8(1) in (3) navedba DOC, ki se je v Italiji uporabljala pred sprejetjem Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 (2), v skladu s predpisi Skupnosti nadomeščena z navedbo DOP.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(2)  UL L 208, 24.7.1992, str. 1.

---

PRILOGA II

PREČIŠČEN ENOTNI DOKUMENT

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1)

„SALAME BRIANZA“

Št. ES: IT-PDO-0217-0326-21.02.2008

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Salame Brianza“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.2 | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.2

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod z ZOP „Salame Brianza“ se trži v valjasti obliki. Je kompakten in neelastičen.

Njegov prerez je kompaktnega in enotnega videza, vsebuje koščke maščobe brez žaltavih delov, rezina pa ne vsebuje vidnih mišičnih ovojnic in je enotne rubinasto rdeče barve. Ima značilno nežno aromo, okus pa je zelo blag in nežen ter nikoli kisel.

Poleg tega ima proizvod z ZOP „Salame Brianza“ v času trženja naslednje kemijske in fizikalno-kemijske lastnosti:

| — | skupna vsebnost proteinov: vsaj 23 %, |
| --- | --- |

—

skupna vsebnost proteinov: vsaj 23 %,

| — | razmerje med kolagenom in proteini: največ 0,10, |
| --- | --- |

—

razmerje med kolagenom in proteini: največ 0,10,

| — | razmerje med vodo in proteini: največ 2,00, |
| --- | --- |

—

razmerje med vodo in proteini: največ 2,00,

| — | razmerje med maščobami in proteini: največ 1,5, |
| --- | --- |

—

razmerje med maščobami in proteini: največ 1,5,

| — | pH: večji ali enak 5,3. |
| --- | --- |

—

pH: večji ali enak 5,3.

V zvezi z mikrobiološkimi značilnostmi je treba še dodati, da je vsebnost mezofilnih mikroorganizmov večja od 1 × 10 enot na gram, pri čemer prevladujejo mlečnokislinske bakterije in koki.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Salama z ZOP „Salame Brianza“ se proizvaja iz svinjskega mesa: plečet, iz katerih se z ustrezno tehniko odstranijo kosti in vezivno tkivo, mesa, ki ostane pri razkosavanju, sesekljanega mesa zgornjega dela stegen, potrebušine in/ali vratu brez mehkega maščobnega tkiva. Mesu se dodata zdrobljena in/ali zmleta sol in poper.

Uporabiti je mogoče še vino, sladkor in/ali dekstrozo in/ali fruktozo in/ali laktozo, kulture za sproženje fermentacije, natrijev in/ali kalijev nitrat (največ 195 delcev na milijon), natrijev in/ali kalijev nitrit (največ 95 delcev na milijon), askorbinsko kislino in njeno natrijevo sol ter česen v zelo majhnih količinah.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Pri uporabi in sestavi krmnega obroka je treba upoštevati natančna pravila. Krmljenje prašičev poteka v dveh fazah in temelji predvsem na žitnih proizvodih, pridelanih na širšem območju, opredeljenem v točki 4. Sirarne na opredeljenem geografskem območju dobavljajo stranske proizvode sirarstva (sirotko, sirnino in pinjenec).

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja proizvoda z ZOP „Salame Brianza“ (čiščenje, mletje, mešanje sestavin, polnjenje črevesa, sušenje in zorenje) mora potekati na tradicionalnem proizvodnem območju na ozemlju pokrajine Brianza, opredeljenem v točki 4.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Pakiranje proizvoda z ZOP „Salame Brianza“ in rezanje na rezine ali kose mora potekati na proizvodnem območju, opredeljenem v točki 4, pod nadzorom pooblaščenega nadzornega organa, da se zagotovi kakovost proizvoda. Ta salama je namreč občutljiva na zunanje dejavnike, zlasti na svetlobo in oksidacijo pod vplivom zraka in toplote. Med pripravo proizvoda „Salame Brianza“ za rezanje je treba nujno odstraniti črevo, zato je njegov užitni del neposredno izpostavljen zraku. Če je proizvod nenadzorovano izpostavljen zunanjim dejavnikom, se spremenijo njegove organoleptične značilnosti. Da bi ohranili njegove prvotne značilnosti, ga je treba torej narezati in zapakirati takoj po koncu zorenja na kraju, kjer je bil proizveden.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Proizvod „Salame Brianza“ se lahko trži cel, v kosih ali rezinah, brez embalaže, vakuumsko zapakiran ali zapakiran v spremenjeni atmosferi.

Ime zaščitene označbe porekla „Salame Brianza“ mora biti na etiketi navedeno z razločnimi in neizbrisnimi črkami, ki se jasno ločijo od vseh drugih navedb, takoj za njim pa mora biti navedeno še „Denominazione di Origine Protetta“ (zaščitena označba porekla).

Obe navedbi morata biti v italijanščini.

Poleg tega je lahko drugje na etiketi v istem vidnem polju navedena še kratica „ZOP“. Za proizvode, namenjene mednarodnim trgom, se lahko navedba „Denominazione di Origine Protetta“ prevede v jezik ciljne države.

Te navedbe so neločljivo povezane z logotipom zaščitene označbe porekla.

Image

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli drugih opisov, ki niso izrecno predvideni.

Dovoljena pa je uporaba navedb, ki se nanašajo na nazive, imena podjetij ali zasebne blagovne znamke, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev, in morebitna navedba imena prašičjih farm, s katerih izvira proizvod „Salame Brianza“, če so uporabljene izključno surovine s teh farm.

Če je logotip neposredno na etiketi proizvodnih obratov, se mora količina etiket, ki jo nadzira pooblaščeni nadzorni organ, ujemati s količino surovin, namenjenih za proizvodnjo te salame.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Proizvod „Salame Brianza“ se proizvaja iz mesa prašičev, ki se vzrejajo na prašičjih farmah na ozemlju naslednjih dežel: Lombardije, Emilije - Romanje in Piemonta (za zadevno ZOP se uporablja odstopanje iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 510/2006).

Proizvaja se na ozemlju pokrajine Brianza. To pokrajino na severu omejuje predgorje gore Ghisallo, na jugu kanal Villoresi, na vzhodu globoka struga reke Adda, na zahodu pa nacionalna cesta Comasina, h kateri se doda še 2-kilometrski pas onkraj nje.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Pokrajina na širšem geografskem območju, na katerem vzrejajo prašiče za proizvodnjo „Salame Brianza“, je zelo enolična in obsega zlasti popolnoma ravninsko regijo doline reke Pad. Prepredena je z veletoki, rekami in kanali ter bogata z vegetacijo, zlasti nasadi koruze in travniki. Podnebje zaznamujejo dokaj ostre, zelo vlažne in meglene jeseni in zime ter zmerne in deževne pomladi, medtem ko so za poletja značilne dokaj visoke temperature in pogosto, sicer kratkotrajno, a večkrat zelo obilno deževje.

Znotraj tega širšega območja je za ožje območje, kjer poteka proizvodnja „Salame Brianza“, to je ozemlje pokrajine Brianza, značilno izmenjavanje rodovitnih ravnin in osončenih gričevij, ki jih na severu varuje gorski masiv, ki filtrira zračne tokove in vremenske motnje, zato nastajajo različni atmosferski pojavi, kot so filtriranje zraka, topli vetrovi, ki pihajo po pobočjih navzdol, hladni vetrovi (ko piha s severa in ne z zahoda) in megla.

5.2   Posebnosti proizvoda

„Salame Brianza“ ima edinstvene značilnosti. Rezina je enotne rubinasto rdeče barve ter gostega in kompaktnega videza. Ima značilno nežno aromo, okus pa je zelo blag in nikoli kisel.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Lastnosti, ki jih mora imeti proizvod z ZOP „Salame Brianza“, so odvisne od okoljskih razmer ter naravnih in človeških dejavnikov.

Posebej pomembne so surovine, ki imajo posebne značilnosti zaradi razmer na širšem geografskem območju, opredeljenem v točki 4, medtem ko se pri proizvodnji „Salame Brianza“ s pridom izkoriščajo razmere na ožjem območju, prav tako opredeljenem v točki 4.

Posebne značilnosti in naravni viri na širšem geografskem območju so omogočili velik razmah poljedelstva in živinoreje, zato so danes vidni pozitivni učinki takega razvoja na gospodarske dejavnosti na tem območju: tu se razprostirajo obširni nasadi koruze in delujejo številni obrati za predelavo žit v krmo za prašičje in goveje farme, ki jih na tem območju ne manjka.

Čeprav je bilo širše geografsko območje od nekdaj idealen vir oskrbe s surovinami (koruzo in sirotko), ki jih rejci potrebujejo za krmo prašičev in njihovo vzrejo, pa so po drugi strani geografske in morfološke značilnosti pokrajine Brianza eden glavnih dejavnikov, ki so omogočili razvoj tipične proizvodnje, kakršna je proizvodnja „Salame Brianza“.

Zaradi Alp, ki na severozahodu omejujejo ozemlje pokrajine Brianza, ima namreč celotna piemontska regija posebno podnebje: gorski masivi filtrirajo zračne tokove in vremenske motnje, zato nastajajo različni atmosferski pojavi, kot so filtriranje zraka, topli vetrovi, ki pihajo po pobočjih navzdol, hladni vetrovi (ko piha s severa in ne z zahoda) in megla. Opisani naravni dejavniki so idealni za zorenje proizvoda „Salame Brianza“, saj je za fermentacijo, ki se začne med zorenjem, potreben skupek mikroflore, ki jo najdemo v okolju predelave in zorenja proizvodov ter ki je pogojena z okoljskimi značilnostmi tega območja (temperaturo, vlago itd.).

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Pristojni organi so začeli nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za spremembo zaščitene označbe porekla „Salame Brianza“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 8 z dne 10. januarja 2008.

Celotno besedilo specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Salame Brianza“ je na voljo:

| — | na spletni strani:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  ali |
| --- | --- |

—

na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

| — | neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ („Kakovost in varnost“) (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“. |
| --- | --- |

—

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ („Kakovost in varnost“) (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

---

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 873/2013

z dne 11. septembra 2013

o prepovedi ribolova na saja na območjih IIIa in IV; v vodah EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1), zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 40/2013 z dne 21. januarja 2013 o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013 (2) določa kvote za leto 2013.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2013.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2013 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po navedenem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 23, 25.1.2013, str. 54.

2

---

PRILOGA

| Št. | 36/TQ40 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež | POK/2A34. |
| Vrsta | saj (Pollachius virens) |
| Območje | IIIa in IV; vode EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32 |
| Datum | 12.8.2013 |

Št.

36/TQ40

Država članica

Nizozemska

Stalež

POK/2A34.

Vrsta

saj (Pollachius virens)

Območje

IIIa in IV; vode EU območij IIa, IIIb, IIIc in podrazdelkov 22–32

Datum

12.8.2013

---

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/17

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 874/2013

z dne 11. septembra 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. septembra 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 34,4 |
| XS | 27,7 |
| ZZ | 31,1 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 133,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0805 50 10 | AR | 102,6 |
| CL | 142,3 |
| IL | 142,1 |
| TR | 73,0 |
| UY | 99,5 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,4 |
| EG | 184,6 |
| IL | 162,2 |
| TR | 144,9 |
| ZZ | 168,8 |
| 0808 10 80 | AR | 163,2 |
| BR | 54,6 |
| CL | 130,8 |
| NZ | 144,8 |
| US | 145,5 |
| ZA | 120,7 |
| ZZ | 126,6 |
| 0808 30 90 | AR | 202,6 |
| CN | 82,3 |
| TR | 132,0 |
| ZA | 206,6 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 30 | TR | 130,8 |
| ZZ | 130,8 |
| 0809 40 05 | BA | 45,1 |
| MK | 54,9 |
| XS | 53,5 |
| ZZ | 51,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

34,4

XS

27,7

ZZ

31,1

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

133,1

ZZ

133,1

0805 50 10

AR

102,6

CL

142,3

IL

142,1

TR

73,0

UY

99,5

ZA

121,6

ZZ

113,5

0806 10 10

BR

183,4

EG

184,6

IL

162,2

TR

144,9

ZZ

168,8

0808 10 80

AR

163,2

BR

54,6

CL

130,8

NZ

144,8

US

145,5

ZA

120,7

ZZ

126,6

0808 30 90

AR

202,6

CN

82,3

TR

132,0

ZA

206,6

ZZ

155,9

0809 30

TR

130,8

ZZ

130,8

0809 40 05

BA

45,1

MK

54,9

XS

53,5

ZZ

51,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/19

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. maja 2013

o državni pomoči SA.33618 (12/C), ki jo Švedska namerava odobriti za dvorano v Uppsali

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 2362)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/452/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenima določbama (1), ter ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Švedska je po fazi pred priglasitvijo Komisiji 7. decembra 2011 priglasila ukrep za novo dvorano v Uppsali. Komisija je 17. januarja 2012 poslala prošnjo za informacije. Švedska je nanjo odgovorila 16. februarja 2012. |
| --- | --- |

(1)

Švedska je po fazi pred priglasitvijo Komisiji 7. decembra 2011 priglasila ukrep za novo dvorano v Uppsali. Komisija je 17. januarja 2012 poslala prošnjo za informacije. Švedska je nanjo odgovorila 16. februarja 2012.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 22. marca 2012 obvestila Švedsko o odločitvi, da bo na podlagi te pomoči začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 22. marca 2012 obvestila Švedsko o odločitvi, da bo na podlagi te pomoči začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (3) | Sklep Komisije o začetku postopka preiskave je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije o začetku postopka preiskave je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.

| (4) | Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani. Posredovala jih je Švedski, ki je tako dobila priložnost za odziv; pripombe te države je prejela v dopisu z dne 3. avgusta 2012. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani. Posredovala jih je Švedski, ki je tako dobila priložnost za odziv; pripombe te države je prejela v dopisu z dne 3. avgusta 2012.

| (5) | Oktobra in novembra 2012 je Švedska poslala še dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(5)

Oktobra in novembra 2012 je Švedska poslala še dodatna pojasnila.

| (6) | Švedska se je odpovedala prevodu v materni jezik in se strinja, da bo sklep sprejet v angleščini kot verodostojnem jeziku. |
| --- | --- |

(6)

Švedska se je odpovedala prevodu v materni jezik in se strinja, da bo sklep sprejet v angleščini kot verodostojnem jeziku.

2.   OPIS UKREPA

| (7) | Stranke, vključene v projekt dvorane v Uppsali, so: občina Uppsala (3) (v nadaljnjem besedilu: občina) ter tri podjetja, ki so bila ali bodo ob ustanovitvi v zasebni lasti, in sicer podjetje za dvorano, nepremičninsko podjetje in prireditveno podjetje. |
| --- | --- |

(7)

Stranke, vključene v projekt dvorane v Uppsali, so: občina Uppsala (3) (v nadaljnjem besedilu: občina) ter tri podjetja, ki so bila ali bodo ob ustanovitvi v zasebni lasti, in sicer podjetje za dvorano, nepremičninsko podjetje in prireditveno podjetje.

| (8) | Projekt dvorane bo upravljalo in usklajevalo podjetje za dvorano, dokler ne bosta ustanovljeni nepremičninsko in prireditveno podjetje. Trenutno obstaja le podjetje za dvorano. V lasti pa ga imajo zasebni družbi SH Bygg (45 %) in Aros Holding (45 %) ter športni klub Almtuna IS (10 %). |
| --- | --- |

(8)

Projekt dvorane bo upravljalo in usklajevalo podjetje za dvorano, dokler ne bosta ustanovljeni nepremičninsko in prireditveno podjetje. Trenutno obstaja le podjetje za dvorano. V lasti pa ga imajo zasebni družbi SH Bygg (45 %) in Aros Holding (45 %) ter športni klub Almtuna IS (10 %).

| (9) | Dvorano bo zgradilo nepremičninsko podjetje, ki bo tudi njen lastnik. Delničarji nepremičninskega podjetja bodo izključno zasebni vlagatelji. Občina bo določila zahteve, s katerimi bo zagotovila, da bo izbira nepremičninskega podjetja izpeljana objektivno ter čim bolj odprto in pregledno. Podjetje za dvorano bo občini predlagalo možne in upravičene vlagatelje, občina pa bo odgovorna, da bo v skladu z navedenimi merili za izbiro (4) potrjevala vlagatelje in odločala o izbiri vlagateljev, ki bodo sestavljali nepremičninsko podjetje. Za informacije o projektu dvorane in komunikacijo z zainteresiranimi stranmi bo na voljo spletni portal. Zainteresirane strani bodo lahko prek tega portala izrazile zanimanje za naložbo v nepremičninsko podjetje (5). Vendar občina ne bo lastnica nobenega dela dvorane in prav tako ne bo imela nikakršnega nadzora nad dejavnostmi nepremičninskega podjetja kot takega, temveč bo v zameno za nepovratna sredstva dobila možnost za nakup nepremičninskega podjetja. |
| --- | --- |

(9)

Dvorano bo zgradilo nepremičninsko podjetje, ki bo tudi njen lastnik. Delničarji nepremičninskega podjetja bodo izključno zasebni vlagatelji. Občina bo določila zahteve, s katerimi bo zagotovila, da bo izbira nepremičninskega podjetja izpeljana objektivno ter čim bolj odprto in pregledno. Podjetje za dvorano bo občini predlagalo možne in upravičene vlagatelje, občina pa bo odgovorna, da bo v skladu z navedenimi merili za izbiro (4) potrjevala vlagatelje in odločala o izbiri vlagateljev, ki bodo sestavljali nepremičninsko podjetje. Za informacije o projektu dvorane in komunikacijo z zainteresiranimi stranmi bo na voljo spletni portal. Zainteresirane strani bodo lahko prek tega portala izrazile zanimanje za naložbo v nepremičninsko podjetje (5). Vendar občina ne bo lastnica nobenega dela dvorane in prav tako ne bo imela nikakršnega nadzora nad dejavnostmi nepremičninskega podjetja kot takega, temveč bo v zameno za nepovratna sredstva dobila možnost za nakup nepremičninskega podjetja.

| (10) | Prireditveno podjetje bo zasebno podjetje, ki bo odgovorno za delovanje dvorane. To podjetje ne sme imeti istih lastnikov kot nepremičninsko podjetje. Nepremičninsko podjetje bo prireditveno podjetje izbralo v skladu z zahtevami, ki jih je določila občina, da bi se zagotovilo, da bo izbira prireditvenega podjetja odprta, pregledna in nepristranska ter skladna z navedenimi merili za izbiro (6). |
| --- | --- |

(10)

Prireditveno podjetje bo zasebno podjetje, ki bo odgovorno za delovanje dvorane. To podjetje ne sme imeti istih lastnikov kot nepremičninsko podjetje. Nepremičninsko podjetje bo prireditveno podjetje izbralo v skladu z zahtevami, ki jih je določila občina, da bi se zagotovilo, da bo izbira prireditvenega podjetja odprta, pregledna in nepristranska ter skladna z navedenimi merili za izbiro (6).

| (11) | Občina trdi, da je treba glede na rezultate opravljenih raziskav (7) zgraditi večnamenski objekt v velikosti dvorane, da se bo zadostilo sedanjim in prihodnjim potrebam po objektu za športne in kulturne prireditve. |
| --- | --- |

(11)

Občina trdi, da je treba glede na rezultate opravljenih raziskav (7) zgraditi večnamenski objekt v velikosti dvorane, da se bo zadostilo sedanjim in prihodnjim potrebam po objektu za športne in kulturne prireditve.

| (12) | Dvorana bo namenjena več vrstam športa (na primer hokeju na ledu, košarki, floorballu, rokometu in konjeniškim športom), več vrstam kulturnih in zabavnih prireditev (na primer koncertom, družinskim oddajam, televizijskim produkcijam in gala prireditvam) ter različnim vrstam sestankov (na primer konferencam, sestankom podjetij, obrtnim sejmom in poslovnim dogodkom). Največja dvorana bo lahko sprejela 8 500 obiskovalcev športnih prireditev in 10 000 obiskovalcev drugih prireditev (8). V dvorani bodo tudi telovadnica in restavracije. |
| --- | --- |

(12)

Dvorana bo namenjena več vrstam športa (na primer hokeju na ledu, košarki, floorballu, rokometu in konjeniškim športom), več vrstam kulturnih in zabavnih prireditev (na primer koncertom, družinskim oddajam, televizijskim produkcijam in gala prireditvam) ter različnim vrstam sestankov (na primer konferencam, sestankom podjetij, obrtnim sejmom in poslovnim dogodkom). Največja dvorana bo lahko sprejela 8 500 obiskovalcev športnih prireditev in 10 000 obiskovalcev drugih prireditev (8). V dvorani bodo tudi telovadnica in restavracije.

| (13) | V Uppsali je trenutno šest športnih in koncertnih dvoran, od katerih so štiri v občinski lasti, dve pa v zasebni. Poleg tega so v okolici Uppsale, med drugim v Stockholmu, druge velike dvorane, ki so od mesta oddaljene eno do dve uri vožnje z avtomobilom. Vendar Švedska trdi, da s sedanjimi zmogljivostmi ni mogoče zadostiti potrebam po dvoranskem prostoru, ker ni mogoče gostiti večjih športnih in kulturnih prireditev, drugi načini – z razširitvijo – pa bi bili za občino dražji (9). |
| --- | --- |

(13)

V Uppsali je trenutno šest športnih in koncertnih dvoran, od katerih so štiri v občinski lasti, dve pa v zasebni. Poleg tega so v okolici Uppsale, med drugim v Stockholmu, druge velike dvorane, ki so od mesta oddaljene eno do dve uri vožnje z avtomobilom. Vendar Švedska trdi, da s sedanjimi zmogljivostmi ni mogoče zadostiti potrebam po dvoranskem prostoru, ker ni mogoče gostiti večjih športnih in kulturnih prireditev, drugi načini – z razširitvijo – pa bi bili za občino dražji (9).

| (14) | Občina bi najraje videla, da bi nove zmogljivosti zagotovili zasebni vlagatelji, brez javnega posredovanja, a to ni izvedljivo. |
| --- | --- |

(14)

Občina bi najraje videla, da bi nove zmogljivosti zagotovili zasebni vlagatelji, brez javnega posredovanja, a to ni izvedljivo.

2.1.   Financiranje gradnje dvorane

| (15) | Občina bo finančno sodelovala na dva načina – z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za gradnjo dvorane in z dajanjem zemljišča, na katerem bo dvorana zgrajena, nepremičninskemu podjetju v zakup. |
| --- | --- |

(15)

Občina bo finančno sodelovala na dva načina – z neposrednimi nepovratnimi sredstvi za gradnjo dvorane in z dajanjem zemljišča, na katerem bo dvorana zgrajena, nepremičninskemu podjetju v zakup.

| (16) | Kar zadeva nepovratna sredstva, so stroški za projekt dvorane ocenjeni na 650 milijonov SEK (ali 72 milijonov EUR). Občina bo prispevala 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR) nepovratnih sredstev, preostali znesek pa se bo v glavnem financiral z mešanico zasebnega kapitala in posojil, in sicer od 75 do 100 milijonov SEK (ali od 8 do 11 milijonov EUR) bodo prispevali zasebni lastniki nepremičninskega podjetja, za od 400 do 425 milijonov SEK (ali od 44 do 47 milijonov EUR) pa bo nepremičninsko podjetje vzelo posojila, za katera občina ne bo zagotavljala nobenega jamstva. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva nepovratna sredstva, so stroški za projekt dvorane ocenjeni na 650 milijonov SEK (ali 72 milijonov EUR). Občina bo prispevala 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR) nepovratnih sredstev, preostali znesek pa se bo v glavnem financiral z mešanico zasebnega kapitala in posojil, in sicer od 75 do 100 milijonov SEK (ali od 8 do 11 milijonov EUR) bodo prispevali zasebni lastniki nepremičninskega podjetja, za od 400 do 425 milijonov SEK (ali od 44 do 47 milijonov EUR) pa bo nepremičninsko podjetje vzelo posojila, za katera občina ne bo zagotavljala nobenega jamstva.

| (17) | Občina bo v zameno za nepovratna sredstva dobila možnost za nakup dvorane (v nadaljnjem besedilu: možnost za nakup). Možnost za nakup, ki je prenosljiva, se lahko uveljavi od šest do petindvajset let po datumu, ko začne veljati. Imetnik možnosti za nakup bo za uveljavitev te možnosti plačeval provizijo v skladu z merili, določenimi v pogodbi o tej možnosti. Po možnem scenariju za deseto leto bi taka provizija znašala 47,3 milijona SEK (ali 5 milijonov EUR). Švedska trdi, da znaša sedanja neto vrednost možnosti za nakup po pesimističnem scenariju 128 milijonov SEK (ali 15 milijonov EUR), kar bi pomenilo, da je neto vrednost občinskih nepovratnih sredstev 22 milijonov SEK (ali 2,6 milijona EUR) (10). Občina se po trditvah Švedske ne zanima za to, da bi postala lastnica dvorane, pomen te možnosti za občino je torej v tem, da lahko dvorano naknadno proda v prihodnosti in tako nadomesti stroške njenega financiranja. |
| --- | --- |

(17)

Občina bo v zameno za nepovratna sredstva dobila možnost za nakup dvorane (v nadaljnjem besedilu: možnost za nakup). Možnost za nakup, ki je prenosljiva, se lahko uveljavi od šest do petindvajset let po datumu, ko začne veljati. Imetnik možnosti za nakup bo za uveljavitev te možnosti plačeval provizijo v skladu z merili, določenimi v pogodbi o tej možnosti. Po možnem scenariju za deseto leto bi taka provizija znašala 47,3 milijona SEK (ali 5 milijonov EUR). Švedska trdi, da znaša sedanja neto vrednost možnosti za nakup po pesimističnem scenariju 128 milijonov SEK (ali 15 milijonov EUR), kar bi pomenilo, da je neto vrednost občinskih nepovratnih sredstev 22 milijonov SEK (ali 2,6 milijona EUR) (10). Občina se po trditvah Švedske ne zanima za to, da bi postala lastnica dvorane, pomen te možnosti za občino je torej v tem, da lahko dvorano naknadno proda v prihodnosti in tako nadomesti stroške njenega financiranja.

| (18) | Kar zadeva zakup zemljišča, bo dvorana zgrajena na javnem zemljišču, ki ga bo občina za najmanj 50 let dala v zakup nepremičninskemu podjetju (11). Cena zakupa bo 50 000 SEK na leto (ali 5 500 EUR). Najemnina naj bi bila po trditvah v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(18)

Kar zadeva zakup zemljišča, bo dvorana zgrajena na javnem zemljišču, ki ga bo občina za najmanj 50 let dala v zakup nepremičninskemu podjetju (11). Cena zakupa bo 50 000 SEK na leto (ali 5 500 EUR). Najemnina naj bi bila po trditvah v skladu s tržnimi pogoji.

2.2.   Delovanje in uporaba dvorane

| (19) | Dvorano bo po koncu gradnje upravljalo prireditveno podjetje, ki jo bo zakupilo od nepremičninskega podjetja in jo nato dajalo v najem uporabnikom. |
| --- | --- |

(19)

Dvorano bo po koncu gradnje upravljalo prireditveno podjetje, ki jo bo zakupilo od nepremičninskega podjetja in jo nato dajalo v najem uporabnikom.

| (20) | Občina je kot enega izmed pogojev za sodelovanje pri financiranju dvorane navedla določitev zahtev za izbiro prireditvenega podjetja. Glede na pogodbo o zakupu med nepremičninskim podjetjem in prireditvenim podjetjem bo slednje zagotovilo, da bo dvorana dostopna najširši javnosti po tržnih in nediskriminacijskih pogojih. |
| --- | --- |

(20)

Občina je kot enega izmed pogojev za sodelovanje pri financiranju dvorane navedla določitev zahtev za izbiro prireditvenega podjetja. Glede na pogodbo o zakupu med nepremičninskim podjetjem in prireditvenim podjetjem bo slednje zagotovilo, da bo dvorana dostopna najširši javnosti po tržnih in nediskriminacijskih pogojih.

| (21) | Kot je med postopkom pojasnila Švedska, se bodo v dvorani odvijale tri glavne kategorije prireditev: komercialne prireditve, sponzorirane prireditve in prireditve, ki jih bo organizirala občina ali drugi v času, ko bo dvorana v najemu občine. Približno 90 % teh prireditev bo odprtih za javnost, čeprav višina vstopnine ne bo enaka, vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, pa bo porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti, in sicer okrog 60 ur tedensko. Dvorana naj bi bila po trditvah večnamenska in odprta za vse, tako da nobenemu internemu uporabniku ne bi bila zagotovljena prevladujoča uporaba (12). |
| --- | --- |

(21)

Kot je med postopkom pojasnila Švedska, se bodo v dvorani odvijale tri glavne kategorije prireditev: komercialne prireditve, sponzorirane prireditve in prireditve, ki jih bo organizirala občina ali drugi v času, ko bo dvorana v najemu občine. Približno 90 % teh prireditev bo odprtih za javnost, čeprav višina vstopnine ne bo enaka, vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, pa bo porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti, in sicer okrog 60 ur tedensko. Dvorana naj bi bila po trditvah večnamenska in odprta za vse, tako da nobenemu internemu uporabniku ne bi bila zagotovljena prevladujoča uporaba (12).

| (22) | Občina bo s prireditvenim podjetjem sklenila pogodbo o zakupu, s čimer bo zagotovila, da se čas nameni šolam, športnim klubom in najširši javnosti ter njenim lastnim prireditvam (13). Občina bo zakupila 20 % celotne zmogljivosti dvorane. Cena zakupa za 25 let bo 15 milijonov SEK (ali 1,7 milijona EUR) na leto (14). Ocenjuje se, da bodo poleg najemnine, ki jo bo plačevala občina, drugi prihodki od najema znašali [...] SEK (15). |
| --- | --- |

(22)

Občina bo s prireditvenim podjetjem sklenila pogodbo o zakupu, s čimer bo zagotovila, da se čas nameni šolam, športnim klubom in najširši javnosti ter njenim lastnim prireditvam (13). Občina bo zakupila 20 % celotne zmogljivosti dvorane. Cena zakupa za 25 let bo 15 milijonov SEK (ali 1,7 milijona EUR) na leto (14). Ocenjuje se, da bodo poleg najemnine, ki jo bo plačevala občina, drugi prihodki od najema znašali [...] SEK (15).

2.3.   Razlogi za začetek postopka

| (23) | Komisija je v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku preiskave) ugotovila, da na nobeni stopnji, na primer pri gradnji, delovanju in uporabi, ni mogoče izključiti selektivne gospodarske prednosti ter da bi projekt posledično vključeval državno pomoč. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi javno sofinanciranje dvorane najverjetneje izkrivljalo ali bi vsaj lahko izkrivljalo konkurenco ter vplivalo na konkurenco in trgovino med državami članicami. Komisija je imela tudi pomisleke, ali bi se predlagani projekt v skladu z navedenim v tej fazi na vseh treh možnih stopnjah pomoči (gradnja, delovanje in uporaba) lahko štel za združljivega v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku preiskave) ugotovila, da na nobeni stopnji, na primer pri gradnji, delovanju in uporabi, ni mogoče izključiti selektivne gospodarske prednosti ter da bi projekt posledično vključeval državno pomoč. Poleg tega ni mogoče izključiti, da bi javno sofinanciranje dvorane najverjetneje izkrivljalo ali bi vsaj lahko izkrivljalo konkurenco ter vplivalo na konkurenco in trgovino med državami članicami. Komisija je imela tudi pomisleke, ali bi se predlagani projekt v skladu z navedenim v tej fazi na vseh treh možnih stopnjah pomoči (gradnja, delovanje in uporaba) lahko štel za združljivega v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (24) | Po začetku formalnega postopka preiskave je pripombe poslala le stranka zelenih, opozicijska stranka v občinskem svetu Uppsale, ki je na splošno izrazila neodobravanje nad projektom, ki po njenem mnenju koristi predvsem zasebnim podjetjem. |
| --- | --- |

(24)

Po začetku formalnega postopka preiskave je pripombe poslala le stranka zelenih, opozicijska stranka v občinskem svetu Uppsale, ki je na splošno izrazila neodobravanje nad projektom, ki po njenem mnenju koristi predvsem zasebnim podjetjem.

4.   PRIPOMBE ŠVEDSKE

| (25) | Švedska je za priglasitev domnevala, da gre za prisotnost državne pomoči, ker priznava, da dodatne zmogljivosti za dvorano ne bodo zagotovile tržne sile, a trdi, da bi se morala ta pomoč obravnavati kot združljiva v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. Trdi, da bi bilo treba upoštevati zlasti naslednje. |
| --- | --- |

(25)

Švedska je za priglasitev domnevala, da gre za prisotnost državne pomoči, ker priznava, da dodatne zmogljivosti za dvorano ne bodo zagotovile tržne sile, a trdi, da bi se morala ta pomoč obravnavati kot združljiva v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. Trdi, da bi bilo treba upoštevati zlasti naslednje.

| (26) | Dvorana bo zaradi večnamenskega značaja ter trenutnega pomanjkanja ustreznih in sodobnih zmogljivosti za športne in kulturne prireditve v Uppsali dosegla dobro opredeljen cilj skupnega interesa. Občina bo z uresničitvijo projekta dvorane izpolnila svojo odgovornost do najširše javnosti (16). Druge možnosti, ki so na voljo, tj. naložbe v obstoječo infrastrukturo drsališča Gränby, bi bile dražje in še vedno ne bi pokrile pomanjkanja zmogljivosti. |
| --- | --- |

(26)

Dvorana bo zaradi večnamenskega značaja ter trenutnega pomanjkanja ustreznih in sodobnih zmogljivosti za športne in kulturne prireditve v Uppsali dosegla dobro opredeljen cilj skupnega interesa. Občina bo z uresničitvijo projekta dvorane izpolnila svojo odgovornost do najširše javnosti (16). Druge možnosti, ki so na voljo, tj. naložbe v obstoječo infrastrukturo drsališča Gränby, bi bile dražje in še vedno ne bi pokrile pomanjkanja zmogljivosti.

| (27) | Ker se zahtevana zmogljivost nove dvorane ne bi zagotovila brez pomoči, obstaja tržna pomanjkljivost. Za razliko od razmer v nekaterih drugih državah članicah je švedski športni sektor večinoma neprofiten in odvisen od javne finančne pomoči. |
| --- | --- |

(27)

Ker se zahtevana zmogljivost nove dvorane ne bi zagotovila brez pomoči, obstaja tržna pomanjkljivost. Za razliko od razmer v nekaterih drugih državah članicah je švedski športni sektor večinoma neprofiten in odvisen od javne finančne pomoči.

| (28) | Javno sofinanciranje v višini 23 % celotnega proračuna za projekt je omejeno na najmanjše potrebno in sorazmerno za uresničitev projekta, s tem da je omejeno na tveganje likvidnostne vrzeli, tj. na finančna sredstva, ki jih ni mogoče najti na trgu. Občina z vlaganjem „manjkajočih“ sredstev tako omogoča, da bo projekt dvorane uresničen, kajti noben drug udeleženec na trgu ni pripravljen prispevati 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR). Zakupnina, ki jo bo plačevala občina za 20 % zmogljivosti dvorane, subjektu glede na tržne pogoje ne bo zagotavljala prednosti, nepremičninsko podjetje pa bo imelo zemljišče v zakupu pod pogoji, ki so primerljivi s pogoji drugih podjetij, ki od občine zakupijo zemljišče za športne objekte. Švedska je potrebo po dvorani pojasnila še s tem, da z zasebnimi subjekti in uporabo obstoječih dvoran v Uppsali in/ali razširitvijo le-teh potreb po dodatni zmogljivosti ni mogoče zadostiti. |
| --- | --- |

(28)

Javno sofinanciranje v višini 23 % celotnega proračuna za projekt je omejeno na najmanjše potrebno in sorazmerno za uresničitev projekta, s tem da je omejeno na tveganje likvidnostne vrzeli, tj. na finančna sredstva, ki jih ni mogoče najti na trgu. Občina z vlaganjem „manjkajočih“ sredstev tako omogoča, da bo projekt dvorane uresničen, kajti noben drug udeleženec na trgu ni pripravljen prispevati 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR). Zakupnina, ki jo bo plačevala občina za 20 % zmogljivosti dvorane, subjektu glede na tržne pogoje ne bo zagotavljala prednosti, nepremičninsko podjetje pa bo imelo zemljišče v zakupu pod pogoji, ki so primerljivi s pogoji drugih podjetij, ki od občine zakupijo zemljišče za športne objekte. Švedska je potrebo po dvorani pojasnila še s tem, da z zasebnimi subjekti in uporabo obstoječih dvoran v Uppsali in/ali razširitvijo le-teh potreb po dodatni zmogljivosti ni mogoče zadostiti.

| (29) | Občina bo dobila možnost za nakup, ki je po osnovnem scenariju ovrednotena na 174 milijonov SEK (ali 19,6 milijona EUR), s čimer se bo dodatno zagotovila sorazmernost pomoči (17). S to možnostjo se onemogoča vsako prekomerno nadomestilo, saj dobi občina v zameno za svoj prispevek, ki je vreden več od prispevanega zneska, možnost za nakup. |
| --- | --- |

(29)

Občina bo dobila možnost za nakup, ki je po osnovnem scenariju ovrednotena na 174 milijonov SEK (ali 19,6 milijona EUR), s čimer se bo dodatno zagotovila sorazmernost pomoči (17). S to možnostjo se onemogoča vsako prekomerno nadomestilo, saj dobi občina v zameno za svoj prispevek, ki je vreden več od prispevanega zneska, možnost za nakup.

| (30) | Švedska je nadalje pojasnila, zakaj se bo dvorana uporabljala, da bo odprta za javnost, najširši javnosti bo namreč odprta približno 90 % razpoložljivega časa, ter da bo uporaba dvorane zagotovljena na nediskriminacijski podlagi brez dajanja prednosti posebnim podjetjem in po tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(30)

Švedska je nadalje pojasnila, zakaj se bo dvorana uporabljala, da bo odprta za javnost, najširši javnosti bo namreč odprta približno 90 % razpoložljivega časa, ter da bo uporaba dvorane zagotovljena na nediskriminacijski podlagi brez dajanja prednosti posebnim podjetjem in po tržnih pogojih.

| (31) | Gospodarske dejavnosti so v glavnem lokalne, zato je vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami, če sploh obstaja, omejen. Poleg tega imajo zasebni objekti v občini drugačen profil, zaradi česar se ne more šteti, da se potegujejo za isto občinstvo kot dvorana. |
| --- | --- |

(31)

Gospodarske dejavnosti so v glavnem lokalne, zato je vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami, če sploh obstaja, omejen. Poleg tega imajo zasebni objekti v občini drugačen profil, zaradi česar se ne more šteti, da se potegujejo za isto občinstvo kot dvorana.

5.   OCENA POMOČI

5.1.   Obstoj pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

| (32) | V členu 107(1) Pogodbe je določeno, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(32)

V členu 107(1) Pogodbe je določeno, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (33) | Da bi se priglašeni projekt opredelil kot državna pomoč, mora izpolnjevati naslednja merila: prvič, pomoč mora biti dodeljena iz državnih sredstev, drugič, podjetjem mora zagotavljati gospodarsko prednost, tretjič, prednost mora biti selektivna in izkrivljati ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ter četrtič, ukrep mora prizadeti trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se priglašeni projekt opredelil kot državna pomoč, mora izpolnjevati naslednja merila: prvič, pomoč mora biti dodeljena iz državnih sredstev, drugič, podjetjem mora zagotavljati gospodarsko prednost, tretjič, prednost mora biti selektivna in izkrivljati ali bi lahko izkrivljala konkurenco, ter četrtič, ukrep mora prizadeti trgovino znotraj Skupnosti.

| (34) | Kar zadeva zahtevo, da mora biti ukrep dodeljen iz državnih sredstev in da ga je treba pripisati državi, je to merilo jasno izpolnjeno, ker bo v tem primeru občina Uppsala sama prispevala neposredna nepovratna sredstva, plačevala najemnino za uporabo dvorane in zagotovila zemljišče, na katerem naj bi se dvorana zgradila. Občine, kot je Uppsala, so javni organi in kot taki del države, zato se domneva, da se njihova sredstva lahko pripišejo državi. |
| --- | --- |

(34)

Kar zadeva zahtevo, da mora biti ukrep dodeljen iz državnih sredstev in da ga je treba pripisati državi, je to merilo jasno izpolnjeno, ker bo v tem primeru občina Uppsala sama prispevala neposredna nepovratna sredstva, plačevala najemnino za uporabo dvorane in zagotovila zemljišče, na katerem naj bi se dvorana zgradila. Občine, kot je Uppsala, so javni organi in kot taki del države, zato se domneva, da se njihova sredstva lahko pripišejo državi.

| (35) | Če imajo posebne gospodarske dejavnosti selektivno prednost zaradi občinskega financiranja gradnje dvorane, lahko to pomeni pomoč. Če so izpolnjene vse zahteve iz člena 107(1) Pogodbe, se v tem okviru financiranje gradnje infrastrukture za komercialne dejavnosti šteje za državno pomoč v skladu s sodbo Sodišča o letališču Leipzig/Halle (18). Sodišče je presodilo, da naravo gradnje določa gospodarski značaj poznejše uporabe infrastrukture. V tem primeru se bo dvorana uporabljala za zagotavljanje storitev na trgu, torej za gospodarsko dejavnost. Zato je treba oceniti, ali so različni udeleženci na trgu, ki so sodelovali pri projektu, prejeli državno pomoč. |
| --- | --- |

(35)

Če imajo posebne gospodarske dejavnosti selektivno prednost zaradi občinskega financiranja gradnje dvorane, lahko to pomeni pomoč. Če so izpolnjene vse zahteve iz člena 107(1) Pogodbe, se v tem okviru financiranje gradnje infrastrukture za komercialne dejavnosti šteje za državno pomoč v skladu s sodbo Sodišča o letališču Leipzig/Halle (18). Sodišče je presodilo, da naravo gradnje določa gospodarski značaj poznejše uporabe infrastrukture. V tem primeru se bo dvorana uporabljala za zagotavljanje storitev na trgu, torej za gospodarsko dejavnost. Zato je treba oceniti, ali so različni udeleženci na trgu, ki so sodelovali pri projektu, prejeli državno pomoč.

| (36) | Švedska je priznala, da je občina sprva upala, da bodo zasebni vlagatelji financirali izvedbo dvorane, a brez javnih finančnih sredstev projekta ni mogoče izvesti. Zato 150 milijonov SEK nepovratnih sredstev za gradnjo dvorane daje gospodarsko prednost njenemu lastniku – nepremičninskemu podjetju, ker je nujno za gradnjo dvorane, ki ne bi bila zgrajena po tržnih pogojih. Ker so vključena sredstva očitno državna, odločitev o nepovratnih sredstvih pa se lahko pripiše občini, so izpolnjena tudi vsa druga merila za državo pomoč (glej proučitev izkrivljanja konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami v nadaljevanju), zato nepovratna sredstva pomenijo državno pomoč nepremičninskemu podjetju. |
| --- | --- |

(36)

Švedska je priznala, da je občina sprva upala, da bodo zasebni vlagatelji financirali izvedbo dvorane, a brez javnih finančnih sredstev projekta ni mogoče izvesti. Zato 150 milijonov SEK nepovratnih sredstev za gradnjo dvorane daje gospodarsko prednost njenemu lastniku – nepremičninskemu podjetju, ker je nujno za gradnjo dvorane, ki ne bi bila zgrajena po tržnih pogojih. Ker so vključena sredstva očitno državna, odločitev o nepovratnih sredstvih pa se lahko pripiše občini, so izpolnjena tudi vsa druga merila za državo pomoč (glej proučitev izkrivljanja konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami v nadaljevanju), zato nepovratna sredstva pomenijo državno pomoč nepremičninskemu podjetju.

| (37) | Švedska je glede zakupa zemljišča zagotovila dokaze o primerljivih stopnjah najemnine za druge športne objekte v Uppsali (19). Zato ni mogoče nazorno prikazati, da bi pogoji za zakup vsebovali dodatno pomoč nepremičninskemu podjetju. |
| --- | --- |

(37)

Švedska je glede zakupa zemljišča zagotovila dokaze o primerljivih stopnjah najemnine za druge športne objekte v Uppsali (19). Zato ni mogoče nazorno prikazati, da bi pogoji za zakup vsebovali dodatno pomoč nepremičninskemu podjetju.

| (38) | Dvorano bo upravljalo prireditveno podjetje, ki jo bo zakupilo od nepremičninskega podjetja. Obe podjetji, tj. nepremičninsko in prireditveno, bosta zasebni podjetji. Švedska je med postopkom nadalje pojasnila pogoje za izbiro nepremičninskega in prireditvenega podjetja ter osnovne pogoje zakupne pogodbe med nepremičninskim in prireditvenim podjetjem (20). Občina bo glede izbire nepremičninskega podjetja odgovorna za potrjevanje kandidatov in odločanje o izbiri kandidatov, ki bodo sestavljali nepremičninsko podjetje, ne bo pa vključena v komercialne dejavnosti tega podjetja. Nepremičninsko podjetje bo izbralo prireditveno podjetje, ki bo zasebno podjetje in z nepremičninskim podjetjem ne bo povezano. |
| --- | --- |

(38)

Dvorano bo upravljalo prireditveno podjetje, ki jo bo zakupilo od nepremičninskega podjetja. Obe podjetji, tj. nepremičninsko in prireditveno, bosta zasebni podjetji. Švedska je med postopkom nadalje pojasnila pogoje za izbiro nepremičninskega in prireditvenega podjetja ter osnovne pogoje zakupne pogodbe med nepremičninskim in prireditvenim podjetjem (20). Občina bo glede izbire nepremičninskega podjetja odgovorna za potrjevanje kandidatov in odločanje o izbiri kandidatov, ki bodo sestavljali nepremičninsko podjetje, ne bo pa vključena v komercialne dejavnosti tega podjetja. Nepremičninsko podjetje bo izbralo prireditveno podjetje, ki bo zasebno podjetje in z nepremičninskim podjetjem ne bo povezano.

| (39) | Švedska je glede zakupnine, ki jo bo prireditveno podjetje plačevalo nepremičninskemu, pojasnila, da bo sestavljena iz: (i) fiksne najemnine, ki ustreza najemnini, ki jo občina plačuje prireditvenemu podjetju za zakup 20 % zmogljivosti dvorane, (ii) fiksnih sredstev, ki ustrezajo plačilu imenskega sponzorja, (iii) fiksne najemnine na podlagi dejanskih stroškov, s katerimi so pokriti operativni stroški in amortizacija opreme, in (iv) spremenljive najemnine, izračunane kot odstotek čistega prometa prireditvenega podjetja, pri čemer se stranki dogovorita o najnižji stopnji. Povedano drugače, zasebni podjetji bosta svobodno odločali o zakupnini nad določeno najnižjo stopnjo, ki izhaja iz navedenega. Švedska je še pojasnila, da občina, kar zadeva pogodbo o zakupu, ne bo imela pravice, da bi bila neposredno vključena v pogajanja med nepremičninskim in prireditvenim podjetjem, niti ne bo kakor koli vplivala na komercialne pogoje, o katerih se bosta dogovorili ti dve neodvisni, zasebni podjetji. |
| --- | --- |

(39)

Švedska je glede zakupnine, ki jo bo prireditveno podjetje plačevalo nepremičninskemu, pojasnila, da bo sestavljena iz: (i) fiksne najemnine, ki ustreza najemnini, ki jo občina plačuje prireditvenemu podjetju za zakup 20 % zmogljivosti dvorane, (ii) fiksnih sredstev, ki ustrezajo plačilu imenskega sponzorja, (iii) fiksne najemnine na podlagi dejanskih stroškov, s katerimi so pokriti operativni stroški in amortizacija opreme, in (iv) spremenljive najemnine, izračunane kot odstotek čistega prometa prireditvenega podjetja, pri čemer se stranki dogovorita o najnižji stopnji. Povedano drugače, zasebni podjetji bosta svobodno odločali o zakupnini nad določeno najnižjo stopnjo, ki izhaja iz navedenega. Švedska je še pojasnila, da občina, kar zadeva pogodbo o zakupu, ne bo imela pravice, da bi bila neposredno vključena v pogajanja med nepremičninskim in prireditvenim podjetjem, niti ne bo kakor koli vplivala na komercialne pogoje, o katerih se bosta dogovorili ti dve neodvisni, zasebni podjetji.

| (40) | Občina in prireditveno podjetje bosta pogodbo o zakupu 20 % celotne zmogljivosti dvorane sklenila za 25 let, pri čemer bo najemnina znašala 15 milijonov SEK na leto (ali 1,7 milijona EUR). Švedska je pojasnila, da: (i) bo občina plačevala urno najemnino, ki bo za 40 do 50 % nižja od najemnine, ki jo bo prireditveno podjetje plačevalo nepremičninskemu za uporabo dvorane, (ii) razlika med najemnino, ki jo bosta plačevala občina in prireditveno podjetje, se bo sčasoma povišala in (iii) prireditveno podjetje bo drugim uporabnikom zaračunavalo tržne najemnine. |
| --- | --- |

(40)

Občina in prireditveno podjetje bosta pogodbo o zakupu 20 % celotne zmogljivosti dvorane sklenila za 25 let, pri čemer bo najemnina znašala 15 milijonov SEK na leto (ali 1,7 milijona EUR). Švedska je pojasnila, da: (i) bo občina plačevala urno najemnino, ki bo za 40 do 50 % nižja od najemnine, ki jo bo prireditveno podjetje plačevalo nepremičninskemu za uporabo dvorane, (ii) razlika med najemnino, ki jo bosta plačevala občina in prireditveno podjetje, se bo sčasoma povišala in (iii) prireditveno podjetje bo drugim uporabnikom zaračunavalo tržne najemnine.

| (41) | Čeprav se s temi določbami prednost prireditvenega podjetja kar najbolj zmanjša na najmanjšo možno mero za zagotovitev delovanja infrastrukture, ni mogoče izključiti, da ima subjekt te nove dvorane prednost na trgu za delovanje takih objektov. Toda ob upoštevanju, da bi bila taka pomoč združljiva z notranjim trgom, kot je prikazano v nadaljevanju, ni potrebna dokončna ugotovitev o obstoju pomoči. |
| --- | --- |

(41)

Čeprav se s temi določbami prednost prireditvenega podjetja kar najbolj zmanjša na najmanjšo možno mero za zagotovitev delovanja infrastrukture, ni mogoče izključiti, da ima subjekt te nove dvorane prednost na trgu za delovanje takih objektov. Toda ob upoštevanju, da bi bila taka pomoč združljiva z notranjim trgom, kot je prikazano v nadaljevanju, ni potrebna dokončna ugotovitev o obstoju pomoči.

| (42) | Kot je bilo že navedeno, je prireditveno podjetje zasebno podjetje. Kar zadeva uporabo dvorane, mora prireditveno podjetje zagotoviti, da je ta na voljo najširši javnosti po tržnih in nediskriminacijskih pogojih. Približno 90 % vseh prireditev bo odprtih za javnost, čeprav višina vstopnine ne bo enaka, vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, pa bo porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti, in sicer okrog 60 ur tedensko. Torej je dvorana večnamenska in odprta za vse brez internega poklicnega uporabnika. |
| --- | --- |

(42)

Kot je bilo že navedeno, je prireditveno podjetje zasebno podjetje. Kar zadeva uporabo dvorane, mora prireditveno podjetje zagotoviti, da je ta na voljo najširši javnosti po tržnih in nediskriminacijskih pogojih. Približno 90 % vseh prireditev bo odprtih za javnost, čeprav višina vstopnine ne bo enaka, vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, pa bo porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti, in sicer okrog 60 ur tedensko. Torej je dvorana večnamenska in odprta za vse brez internega poklicnega uporabnika.

| (43) | Bistvena stranka v tem primeru bo občina, dvorano pa bosta v veliki meri uporabljali lokalni moštvi za hokej na ledu in košarko, saj bo zanju to domača dvorana. Dejavnosti moštev za hokej na ledu ter za košarko so večinoma na amaterski ravni, najboljše moštvo združenja za hokej na ledu pa igra v drugi najboljši ligi za hokej na ledu. |
| --- | --- |

(43)

Bistvena stranka v tem primeru bo občina, dvorano pa bosta v veliki meri uporabljali lokalni moštvi za hokej na ledu in košarko, saj bo zanju to domača dvorana. Dejavnosti moštev za hokej na ledu ter za košarko so večinoma na amaterski ravni, najboljše moštvo združenja za hokej na ledu pa igra v drugi najboljši ligi za hokej na ledu.

| (44) | Dajanje dvorane v najem lahko pomeni pomoč uporabnikom, če se lahko uporabniki obravnavajo kot podjetja v smislu člena 107 Pogodbe in če najemnina, ki jo plačujejo, ne presega najemnine za uporabo primerljive infrastrukture pod običajnimi tržnimi pogoji. Neprofesionalni uporabniki se ne štejejo za podjetja v smislu člena 107 Pogodbe. Švedska se je nadalje zavezala, da bo zaračunavala tržno naravnano provizijo. Vendar brez pojasnila o tem, kako se bo ta provizija izračunala, prednosti ni mogoče povsem izključiti. |
| --- | --- |

(44)

Dajanje dvorane v najem lahko pomeni pomoč uporabnikom, če se lahko uporabniki obravnavajo kot podjetja v smislu člena 107 Pogodbe in če najemnina, ki jo plačujejo, ne presega najemnine za uporabo primerljive infrastrukture pod običajnimi tržnimi pogoji. Neprofesionalni uporabniki se ne štejejo za podjetja v smislu člena 107 Pogodbe. Švedska se je nadalje zavezala, da bo zaračunavala tržno naravnano provizijo. Vendar brez pojasnila o tem, kako se bo ta provizija izračunala, prednosti ni mogoče povsem izključiti.

| (45) | Četudi je večina dejavnosti, ki naj bi se izvajale v dvorani, lokalnega značaja, bo imela dvorana tudi zmogljivosti za velike ali srednje mednarodne prireditve, zato ni mogoče izključiti vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. Vendar je po trditvah občine zelo malo verjetno, da bo zanimanje prebivalcev iz sosednjih držav za več kot le peščico prireditev, ki se bodo odvijale v dvorani, če sploh za katero, tako veliko, da bodo pripravljeni potovati stotine kilometrov do Uppsale, da bi prireditve obiskali, zato torej ne bi bilo verjetno, da bi bile prireditve, ki se bodo odvijale v dvorani, v konkurenci z dvoranami v bližnjih državah. |
| --- | --- |

(45)

Četudi je večina dejavnosti, ki naj bi se izvajale v dvorani, lokalnega značaja, bo imela dvorana tudi zmogljivosti za velike ali srednje mednarodne prireditve, zato ni mogoče izključiti vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. Vendar je po trditvah občine zelo malo verjetno, da bo zanimanje prebivalcev iz sosednjih držav za več kot le peščico prireditev, ki se bodo odvijale v dvorani, če sploh za katero, tako veliko, da bodo pripravljeni potovati stotine kilometrov do Uppsale, da bi prireditve obiskali, zato torej ne bi bilo verjetno, da bi bile prireditve, ki se bodo odvijale v dvorani, v konkurenci z dvoranami v bližnjih državah.

| (46) | Vendar je Splošno sodišče v Sklepu o kompleksu Ahoy na Nizozemskem presodilo, da ni nobenega razloga za omejitev trga za uporabo tovrstnih zmogljivosti na ozemlju države članice (21). Komisija tako kot v sklepu o začetku postopka zato meni, da lahko pomoč dvorani potencialno vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(46)

Vendar je Splošno sodišče v Sklepu o kompleksu Ahoy na Nizozemskem presodilo, da ni nobenega razloga za omejitev trga za uporabo tovrstnih zmogljivosti na ozemlju države članice (21). Komisija tako kot v sklepu o začetku postopka zato meni, da lahko pomoč dvorani potencialno vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami.

5.2.   Združljivost

| (47) | Švedska je trdila, da bi se morala državna pomoč razglasiti za združljivo v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, če se ugotovi, da ukrep pomeni državno pomoč. Da bi Komisija ugotovila, ali je predlagani ukrep po tej določbi združljiv z notranjim trgom, proučuje, ali je cilj politike, ki vodi ukrep, skupni interes in ali je ukrep potreben in sorazmeren ter ne povzroča prekomernega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(47)

Švedska je trdila, da bi se morala državna pomoč razglasiti za združljivo v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, če se ugotovi, da ukrep pomeni državno pomoč. Da bi Komisija ugotovila, ali je predlagani ukrep po tej določbi združljiv z notranjim trgom, proučuje, ali je cilj politike, ki vodi ukrep, skupni interes in ali je ukrep potreben in sorazmeren ter ne povzroča prekomernega izkrivljanja konkurence.

| (48) | Glede doseganja cilja politike skupnega interesa je treba navesti, da se lahko šteje, da je za gradnjo prireditvenih prostorov za športne in druge javne prireditve ter različne vrste podpornih dejavnosti v korist najširše javnosti odgovorna država, zlasti z vidika Amsterdamske deklaracije o športu in člena 165 Pogodbe, v katerem je navedeno: „Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge“. |
| --- | --- |

(48)

Glede doseganja cilja politike skupnega interesa je treba navesti, da se lahko šteje, da je za gradnjo prireditvenih prostorov za športne in druge javne prireditve ter različne vrste podpornih dejavnosti v korist najširše javnosti odgovorna država, zlasti z vidika Amsterdamske deklaracije o športu in člena 165 Pogodbe, v katerem je navedeno: „Unija prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge“.

| (49) | Občina bo svojo odgovornost do najširše javnosti izpolnila z uresničitvijo projekta dvorane, s čimer bo zagotovila, da bo imela najširša javnost dostop do dvorane ter da se bo lahko ukvarjala s športom in kulturo, zlasti ob upoštevanju večnamenskega značaja in pomanjkanja zmogljivosti in/ali neustreznih posodobljenih objektov za športne in kulturne prireditve v Uppsali. Zato se mora izvedba dvorane obravnavati, kot da izpolnjuje cilje politike skupnega interesa. |
| --- | --- |

(49)

Občina bo svojo odgovornost do najširše javnosti izpolnila z uresničitvijo projekta dvorane, s čimer bo zagotovila, da bo imela najširša javnost dostop do dvorane ter da se bo lahko ukvarjala s športom in kulturo, zlasti ob upoštevanju večnamenskega značaja in pomanjkanja zmogljivosti in/ali neustreznih posodobljenih objektov za športne in kulturne prireditve v Uppsali. Zato se mora izvedba dvorane obravnavati, kot da izpolnjuje cilje politike skupnega interesa.

| (50) | Švedska je glede nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa nazorno prikazala, da potrebuje dodatno dvoransko zmogljivost. V Uppsali je dodatna dvoranska zmogljivost nujna in takoj potrebna, saj je pokritih le 70 % potreb najpomembnejših športnih panog (22), stopnja prebivalstva v tem kraju pa dokaj hitro narašča. Švedska je nadalje pojasnila, da zasebni subjekti sami ne morejo v celoti zadostiti potrebi po dvorani. Eden od razlogov je značilnost švedskega športnega gibanja, ki je med drugim neprofitno, temelji na prostovoljskem vodenju in delu ter je odvisno od javne finančne podpore. Švedska je nadalje pojasnila, da obstoječe dvorane prav tako niso primerne za določene vrste prireditev, na primer za večje športne in kulturne prireditve, ter da v objektih v zasebni lasti ponavadi pripravljajo le manjše prireditve. Obstoječi objekti so zastareli in ne ustrezajo več sodobnim zahtevam javnosti. Za preureditev drsališča Gränby, ki je bilo zgrajeno leta 1974, v skladu s sodobnimi standardi bi bila po trditvah Švedske potrebna tako velika sprememba, da bi bilo treba v praksi zgraditi povsem novo dvorano, zemljišče, na katerem je zgrajeno, pa je premajhno, da bi bilo to mogoče. To bi na primer vplivalo na sosednji objekt za bandy. Druga težava s prizoriščem pa je, da kadar potekajo druge dejavnosti v ostalih objektih v bližini, prevoza, evakuacije ter varnosti obiskovalcev in igralcev ni mogoče zagotoviti. |
| --- | --- |

(50)

Švedska je glede nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa nazorno prikazala, da potrebuje dodatno dvoransko zmogljivost. V Uppsali je dodatna dvoranska zmogljivost nujna in takoj potrebna, saj je pokritih le 70 % potreb najpomembnejših športnih panog (22), stopnja prebivalstva v tem kraju pa dokaj hitro narašča. Švedska je nadalje pojasnila, da zasebni subjekti sami ne morejo v celoti zadostiti potrebi po dvorani. Eden od razlogov je značilnost švedskega športnega gibanja, ki je med drugim neprofitno, temelji na prostovoljskem vodenju in delu ter je odvisno od javne finančne podpore. Švedska je nadalje pojasnila, da obstoječe dvorane prav tako niso primerne za določene vrste prireditev, na primer za večje športne in kulturne prireditve, ter da v objektih v zasebni lasti ponavadi pripravljajo le manjše prireditve. Obstoječi objekti so zastareli in ne ustrezajo več sodobnim zahtevam javnosti. Za preureditev drsališča Gränby, ki je bilo zgrajeno leta 1974, v skladu s sodobnimi standardi bi bila po trditvah Švedske potrebna tako velika sprememba, da bi bilo treba v praksi zgraditi povsem novo dvorano, zemljišče, na katerem je zgrajeno, pa je premajhno, da bi bilo to mogoče. To bi na primer vplivalo na sosednji objekt za bandy. Druga težava s prizoriščem pa je, da kadar potekajo druge dejavnosti v ostalih objektih v bližini, prevoza, evakuacije ter varnosti obiskovalcev in igralcev ni mogoče zagotoviti.

| (51) | Poleg tega se bodo obstoječe dvorane drsališča Gränby še vedno uporabljale kljub na novo zgrajeni dvorani. Nova dvorana z večdvoranskim značajem se bo kot dopolnitev obstoječih dvoran uporabljala za velike športne in kulturne prireditve, ki se v Uppsali trenutno ne morejo odvijati, obstoječe dvorane pa bodo še naprej večinoma delovale tako kot do zdaj. Zaradi nove dvorane se bodo lahko večje športne prireditve, ki se trenutno odvijajo na drsališču Gränby, na primer tekme hokeja na ledu v drugi najboljši ligi, prestavile v ustreznejši nov objekt z večjo zmogljivostjo. Po pričakovanjih naj bi se z drsališča Gränby v novo dvorano postopoma prestavilo okrog 60 % hokeja na ledu, zaradi česar se bo v drsališču Gränby sprostilo 3 045 ur na leto za šolske in študentske športne dejavnosti ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti. |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega se bodo obstoječe dvorane drsališča Gränby še vedno uporabljale kljub na novo zgrajeni dvorani. Nova dvorana z večdvoranskim značajem se bo kot dopolnitev obstoječih dvoran uporabljala za velike športne in kulturne prireditve, ki se v Uppsali trenutno ne morejo odvijati, obstoječe dvorane pa bodo še naprej večinoma delovale tako kot do zdaj. Zaradi nove dvorane se bodo lahko večje športne prireditve, ki se trenutno odvijajo na drsališču Gränby, na primer tekme hokeja na ledu v drugi najboljši ligi, prestavile v ustreznejši nov objekt z večjo zmogljivostjo. Po pričakovanjih naj bi se z drsališča Gränby v novo dvorano postopoma prestavilo okrog 60 % hokeja na ledu, zaradi česar se bo v drsališču Gränby sprostilo 3 045 ur na leto za šolske in študentske športne dejavnosti ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti.

| (52) | Prav tako ni nobenih izvedljivih drugih možnosti za gradnjo nove dvorane. Le ohranitev obstoječe dvorane drsališča Gränby brez širitve zmogljivosti ne bi bila realistična druga možnost za dvorano, saj se s tem ne bi rešila potreba po novi zmogljivosti, s širitvijo zmogljivosti drsališča Gränby pa se ne bi zadostilo potrebi po objektu za večje prireditve. Obstoječe dvorane, vključno z drsališčem Gränby, bo kljub novo zgrajeni dvorani še vedno treba popraviti in jih ponovno opremiti. |
| --- | --- |

(52)

Prav tako ni nobenih izvedljivih drugih možnosti za gradnjo nove dvorane. Le ohranitev obstoječe dvorane drsališča Gränby brez širitve zmogljivosti ne bi bila realistična druga možnost za dvorano, saj se s tem ne bi rešila potreba po novi zmogljivosti, s širitvijo zmogljivosti drsališča Gränby pa se ne bi zadostilo potrebi po objektu za večje prireditve. Obstoječe dvorane, vključno z drsališčem Gränby, bo kljub novo zgrajeni dvorani še vedno treba popraviti in jih ponovno opremiti.

| (53) | Čeprav obstajajo druge dvorane neposredno na teh območjih ter v bližnjih mestih/državah, Komisija meni, da je Švedska prikazala, da potrebe po dodatni zmogljivosti ni mogoče zadostiti le z uporabo ali razširitvijo obstoječih dvoran v Uppsali. Nova dvorana ne bo nadomestila obstoječih dvoran, zlasti drsališča Gränby, temveč jih bo dopolnila, s čimer bo zagotovila učinkovito rabo dvoranske zmogljivosti v Uppsali, v njej pa bodo potekale tudi večje športne in kulturne prireditve, za katere v Uppsali trenutno ni ustreznih prireditvenih prostorov. |
| --- | --- |

(53)

Čeprav obstajajo druge dvorane neposredno na teh območjih ter v bližnjih mestih/državah, Komisija meni, da je Švedska prikazala, da potrebe po dodatni zmogljivosti ni mogoče zadostiti le z uporabo ali razširitvijo obstoječih dvoran v Uppsali. Nova dvorana ne bo nadomestila obstoječih dvoran, zlasti drsališča Gränby, temveč jih bo dopolnila, s čimer bo zagotovila učinkovito rabo dvoranske zmogljivosti v Uppsali, v njej pa bodo potekale tudi večje športne in kulturne prireditve, za katere v Uppsali trenutno ni ustreznih prireditvenih prostorov.

| (54) | Švedska je prav tako pojasnila, da bi se zasebne stranke, če občina za ta projekt ne bi pokazala zanimanja, zadovoljile z drugačno dvorano, ki bi bila bolj usmerjena na komercialne dejavnosti na škodo športnih dejavnosti in najširše javnosti na splošno. Po trditvah Švedske so razprave z bankami in zasebnimi vlagatelji pokazale, da niso pripravljeni kriti celotnega finančnega tveganja, ki ga projekt zajema. Financiranje celotnih stroškov naložbe v višini 650 milijonov SEK (ali 72 milijonov EUR) je sestavljeno iz treh delov, in sicer posojil, zasebnih neposrednih naložb in občinske naložbe. Za zagotovitev, da bi bilo podjetje dovolj trdno, del, financiran s posojili, ne sme biti previsok, preostali del pa morajo financirati neposredno vlagatelji. Zasebni vlagatelji so zaradi strukture ter razmerja med tveganjem in donosnostjo projekta pripravljeni vložiti le okrog 75 do 100 milijonov SEK (ali 8 do 11 milijonov EUR), občina pa mora financirati 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR). Zaradi take naložbe občine bo začetna trdnost 35-odstotna, pri projektu pa bo tudi ostala nad 30 % (23). Znesek 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR) ustreza približno 23 % nominalne vrednosti celotne naložbe. V vseh zasebnih pismih o nameri bank in zasebnih vlagateljev je pogoj, da občina vloži 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR). Torej mora za uresničitev projekta in za doseganje javne koristi tega projekta občina vložiti takšen znesek. Tako je bilo nazorno prikazano, da je zaveza občine za projekt bistvena. Javno sofinanciranje dvorane je potrebno še zato, ker brez občinskega prispevka ne bo dovolj sredstev za financiranje projekta dvorane. Na podlagi navedenega je bilo tudi zagotovljeno, da bo prispevek občine omejen na najmanjšega potrebnega. |
| --- | --- |

(54)

Švedska je prav tako pojasnila, da bi se zasebne stranke, če občina za ta projekt ne bi pokazala zanimanja, zadovoljile z drugačno dvorano, ki bi bila bolj usmerjena na komercialne dejavnosti na škodo športnih dejavnosti in najširše javnosti na splošno. Po trditvah Švedske so razprave z bankami in zasebnimi vlagatelji pokazale, da niso pripravljeni kriti celotnega finančnega tveganja, ki ga projekt zajema. Financiranje celotnih stroškov naložbe v višini 650 milijonov SEK (ali 72 milijonov EUR) je sestavljeno iz treh delov, in sicer posojil, zasebnih neposrednih naložb in občinske naložbe. Za zagotovitev, da bi bilo podjetje dovolj trdno, del, financiran s posojili, ne sme biti previsok, preostali del pa morajo financirati neposredno vlagatelji. Zasebni vlagatelji so zaradi strukture ter razmerja med tveganjem in donosnostjo projekta pripravljeni vložiti le okrog 75 do 100 milijonov SEK (ali 8 do 11 milijonov EUR), občina pa mora financirati 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR). Zaradi take naložbe občine bo začetna trdnost 35-odstotna, pri projektu pa bo tudi ostala nad 30 % (23). Znesek 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR) ustreza približno 23 % nominalne vrednosti celotne naložbe. V vseh zasebnih pismih o nameri bank in zasebnih vlagateljev je pogoj, da občina vloži 150 milijonov SEK (ali 16,5 milijona EUR). Torej mora za uresničitev projekta in za doseganje javne koristi tega projekta občina vložiti takšen znesek. Tako je bilo nazorno prikazano, da je zaveza občine za projekt bistvena. Javno sofinanciranje dvorane je potrebno še zato, ker brez občinskega prispevka ne bo dovolj sredstev za financiranje projekta dvorane. Na podlagi navedenega je bilo tudi zagotovljeno, da bo prispevek občine omejen na najmanjšega potrebnega.

| (55) | Občina je v zameno za svoj finančni prispevek dobila možnost za nakup dvorane, ki je po pesimističnem scenariju ocenjena na 128 milijonov SEK (ali 15 milijonov EUR), kar pomeni, da je neto vrednost občinskega kapitalskega prispevka pri negativnem scenariju največ 22 milijonov SEK (ali 2,6 milijona EUR). Vendar občina meni, da vrednost možnosti za nakup skoraj gotovo presega stroške naložbe. |
| --- | --- |

(55)

Občina je v zameno za svoj finančni prispevek dobila možnost za nakup dvorane, ki je po pesimističnem scenariju ocenjena na 128 milijonov SEK (ali 15 milijonov EUR), kar pomeni, da je neto vrednost občinskega kapitalskega prispevka pri negativnem scenariju največ 22 milijonov SEK (ali 2,6 milijona EUR). Vendar občina meni, da vrednost možnosti za nakup skoraj gotovo presega stroške naložbe.

| (56) | V vsakem primeru se s postopkom izbire subjekta in njegovo pogodbo z nepremičninskim podjetjem, skupaj z navedenimi razlogi, zagotavlja, da morata biti izpolnjeni merili nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

(56)

V vsakem primeru se s postopkom izbire subjekta in njegovo pogodbo z nepremičninskim podjetjem, skupaj z navedenimi razlogi, zagotavlja, da morata biti izpolnjeni merili nujnosti in sorazmernosti.

| (57) | Švedska se je glede občinske uporabe dvorane, in sicer 20 % celotne možne uporabe dvorane, kar znaša 3 285 ur na leto, zavezala, da bo vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti, kar je okrog 3 121 ur na leto in približno 60 ur na teden. Tako bo glede odprtosti za najširšo javnost zaradi sporazuma občine o zakupu za novo dvorano na voljo ne le dodatnih 3 285 ur zmogljivosti, ampak tudi 3 045 ur na leto v drsališču Gränby (glej uvodno izjavo 51). |
| --- | --- |

(57)

Švedska se je glede občinske uporabe dvorane, in sicer 20 % celotne možne uporabe dvorane, kar znaša 3 285 ur na leto, zavezala, da bo vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti, kar je okrog 3 121 ur na leto in približno 60 ur na teden. Tako bo glede odprtosti za najširšo javnost zaradi sporazuma občine o zakupu za novo dvorano na voljo ne le dodatnih 3 285 ur zmogljivosti, ampak tudi 3 045 ur na leto v drsališču Gränby (glej uvodno izjavo 51).

| (58) | Iz tega izhaja, da bo nova dvorana dopolnila obstoječe z dodatno zmogljivostjo ter povečala vrste športnih in kulturnih prireditev, ki lahko potekajo v Uppsali, od česar bodo imele koristi amaterske športne dejavnosti in najširša javnost tega mesta. Zato je treba pomoč obravnavati kot dobro usmerjeno, javno financiranje pa kot s tem upravičeno. |
| --- | --- |

(58)

Iz tega izhaja, da bo nova dvorana dopolnila obstoječe z dodatno zmogljivostjo ter povečala vrste športnih in kulturnih prireditev, ki lahko potekajo v Uppsali, od česar bodo imele koristi amaterske športne dejavnosti in najširša javnost tega mesta. Zato je treba pomoč obravnavati kot dobro usmerjeno, javno financiranje pa kot s tem upravičeno.

| (59) | Poleg tega je ob upoštevanju, da bo večina dejavnosti, ki naj bi se izvajale v dvorani, lokalnega značaja, vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami omejen, čeprav, kot je bilo opisano, ga ni mogoče povsem izključiti. |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je ob upoštevanju, da bo večina dejavnosti, ki naj bi se izvajale v dvorani, lokalnega značaja, vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami omejen, čeprav, kot je bilo opisano, ga ni mogoče povsem izključiti.

| (60) | Zaradi navedenih razlogov je bilo nazorno prikazano, da je udeleženost občine v projektu dvorane nujna in sorazmerna ter da ne povzroča prekomernega izkrivljanja konkurence, morebitna pomoč prireditvenemu podjetju in uporabnikom pa bi bila tudi združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(60)

Zaradi navedenih razlogov je bilo nazorno prikazano, da je udeleženost občine v projektu dvorane nujna in sorazmerna ter da ne povzroča prekomernega izkrivljanja konkurence, morebitna pomoč prireditvenemu podjetju in uporabnikom pa bi bila tudi združljiva z notranjim trgom.

| (61) | Ker je med čakanjem na odobritev Komisije projekt še vedno v prvi fazi, se bo začel razvijati šele po taki odobritvi, nato pa bosta ustanovljeni nepremičninsko in prireditveno podjetje. Tako se je Švedska zavezala, da bo:






  (i) | izvajala pismo o nameri in dopolnilo k pismu o nameri med občino in podjetjem za dvorano (24); |
| --- | --- | --- |

(61)

Ker je med čakanjem na odobritev Komisije projekt še vedno v prvi fazi, se bo začel razvijati šele po taki odobritvi, nato pa bosta ustanovljeni nepremičninsko in prireditveno podjetje. Tako se je Švedska zavezala, da bo:

(i)

izvajala pismo o nameri in dopolnilo k pismu o nameri med občino in podjetjem za dvorano (24);

| (ii) | vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti; |
| --- | --- |

(ii)

vsaj 95 % časa, ko bo dvorana v najemu občine, porabljenega za šolske in študentske športne dejavnosti, neprofitna združenja ter prostočasne športne dejavnosti najširše javnosti;

| (iii) | Švedska Komisiji predložila ustrezne pogodbe, ki jih je sklenila na podlagi pisma o nameri (pogodba med občino in nepremičninskim podjetjem, pogodba med nepremičninskim podjetjem in prireditvenim podjetjem ter pogodba o zakupu med občino in prireditvenim podjetjem), ter |
| --- | --- |

(iii)

Švedska Komisiji predložila ustrezne pogodbe, ki jih je sklenila na podlagi pisma o nameri (pogodba med občino in nepremičninskim podjetjem, pogodba med nepremičninskim podjetjem in prireditvenim podjetjem ter pogodba o zakupu med občino in prireditvenim podjetjem), ter

| (iv) | Švedska Komisiji za obdobje do konca leta 2020 predložila letna poročila o izvajanju ukrepa pomoči, zlasti glede navedene točke 2. |
| --- | --- |

(iv)

Švedska Komisiji za obdobje do konca leta 2020 predložila letna poročila o izvajanju ukrepa pomoči, zlasti glede navedene točke 2.

6.   SKLEP

| (62) | Občinska nepovratna sredstva za gradnjo dvorane pomenijo državno pomoč nepremičninskemu podjetju ter morda prireditvenemu podjetju in uporabnikom dvorane. Nazorno je bilo prikazano, da je javno sofinanciranje dvorane v Uppsali potrebno in sorazmerno za uresničitev projekta ter dovolj odprto za vse po nediskriminacijskih pogojih brez dajanja prednosti kateremu koli posebnemu podjetju. Rezultat preskusa izravnave je pozitiven. |
| --- | --- |

(62)

Občinska nepovratna sredstva za gradnjo dvorane pomenijo državno pomoč nepremičninskemu podjetju ter morda prireditvenemu podjetju in uporabnikom dvorane. Nazorno je bilo prikazano, da je javno sofinanciranje dvorane v Uppsali potrebno in sorazmerno za uresničitev projekta ter dovolj odprto za vse po nediskriminacijskih pogojih brez dajanja prednosti kateremu koli posebnemu podjetju. Rezultat preskusa izravnave je pozitiven.

| (63) | Komisija zato ugotavlja, da je projekt dvorane v Uppsali združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(63)

Komisija zato ugotavlja, da je projekt dvorane v Uppsali združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

| (64) | Komisija navaja, da se je Švedska strinjala, da je sklep sprejet v angleščini kot verodostojnem jeziku – |
| --- | --- |

(64)

Komisija navaja, da se je Švedska strinjala, da je sklep sprejet v angleščini kot verodostojnem jeziku –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep v višini 150 milijonov SEK, ki ga namerava Švedska izvesti za dvorano v Uppsali, je združljiv z notranjim v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Izvajanje ukrepa v višini 150 milijonov SEK se temu primerno odobri.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Švedsko.

V Bruslju, 2. maja 2013

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  UL C 152, 30.5.2012, str. 18.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Uppsala je četrto največje mesto na Švedskem (leži približno 70 km severno od Stockholma).

3

(4)  Merila za izbiro nepremičninskega podjetja so navedena v dopolnilu k pismu o nameri, ki ga je Švedska predložila 29. junija 2012; kandidat bi moral med drugim: imeti izkušnje in znanje na področju gradbeništva in upravljanja večjih objektov za komercialne namene, visoko raven strokovne usposobljenosti, biti finančno stabilen in zanesljiv, biti zavezan spodbujanju odprtosti dvorane za javnost ter dejavno delovati proti diskriminaciji.

4

(5)  Po analogiji z Razlagalnim sporočilom Komisije o zakonodaji Skupnosti, ki velja za oddajo javnih naročil, ki niso zajeta ali so samo delno zajeta v direktivah o javnih naročilih (UL C 179, 1.8.2006, str. 2).

5

(6)  Merila za izbiro prireditvenega podjetja so navedena v dopolnilu k pismu o nameri, ki ga je Švedska predložila 29. junija 2012; kandidat bi moral med drugim: imeti izkušnje in znanje na področju upoštevnih trgov, visoko raven strokovne usposobljenosti in poznavanje prireditev, športne in kulturne scene v Uppsali, verodostojen poslovni načrt za delovanje dvorane, ki bi vključeval odprtost za javnost in delovanje proti diskriminaciji, biti bi moral finančno stabilen in zanesljiv ter se strinjati s primerno in komercialno sestavo stalne in v uspeh usmerjene stopnje nadomestila.

6

(7)  Opravljenih je bilo več raziskav, na primer raziskava o tem, kakšne objekte potrebujejo organizirana športna združenja v Uppsali. Ta raziskava kaže, da objekti trenutno pokrivajo le okrog 70 % potreb najpomembnejših športih panog v Uppsali, kar bi torej ustrezalo približno 30-odstotnemu pomanjkanju zmogljivosti. V drugi anketi med prebivalci Uppsale se je pokazalo, da je 37 % prebivalcev prepričanih, da bi morala občina vlagati sredstva v športne dvorane in stadione, kar je druga najbolj potrebna naložba za kolesarskimi in sprehajalnimi potmi, naložbe v šport pa podpira 16 % anketiranih.

7

(8)  Večje od obeh kril dvorane bo lahko sprejelo 2 000 obiskovalcev na športnih prireditvah ter 3 500 obiskovalcev na kongresih in koncertih. Manjše od obeh kril dvorane bo lahko ob vsakem dogodku sprejelo približno 1 000 obiskovalcev, v „konferenčni sobi“ dvorane pa je prostor za 10 do 400 obiskovalcev.

8

(9)  Na primer, le ohranitev obstoječega drsališča Gränby brez razširitve ne bi bila realistična druga možnost, saj se tako ne bi rešila potreba po novi zmogljivosti, če pa bi drsališče Gränby razširili, bi imela občina precej več stroškov.

9

(10)  Možnost za nakup je zasnovana na posvetovanju s podjetjem za finančno svetovanje Copenhagen Economics. Po osnovnem scenariju je ta možnost ovrednotena na 174 milijonov SEK (ali 19,6 milijona EUR), kar pomeni 24 milijonov več od nepovratnih sredstev.

10

(11)  Občina zakupa ne bo prekinila pred iztekom 50 let od datuma zakupa in potem po izteku zaporednega dvajsetletnega obdobja.

11

(12)  Pojasnjeno je bilo, da lokalni moštvi za hokej na ledu in košarko ne bosta vplivali na uporabo dvorane, čeprav bo to domača dvorana za ti dve moštvi.

12

(13)  Občina bo poleg pogodbe o zakupu s prireditvenim podjetjem podpisala tudi pogodbo z nepremičninskim podjetjem, s katero bo med drugim zagotovila, da bosta imeli občina in javnost dostop do dvorane, če bi prireditveno podjetje postalo plačilno nesposobno ali izgubilo pogodbo o zakupu z nepremičninskim podjetjem. V takem primeru se bo zakup s strani nepremičninskega podjetja nadaljeval pod enakimi pogoji.

13

(14)  Najemnina se bo vsako leto pregledala na podlagi indeksa cen življenjskih potrebščin. Občina bo z nepremičninskim podjetjem sklenila tudi posebno pogodbo, s katero si bo, če bi prireditveno podjetje prenehalo poslovati, zagotovila dostop do dvorane pod enakimi pogoji.

14

(15)  [...]: za informacije v narekovajih velja obveznost poslovne skrivnosti.

15

(16)  Po raziskavah trenutno manjka 30 % zmogljivosti za take vrste športnih in kulturnih prireditev, ki bi se odvijale v dvorani.

16

(17)  Po negativnem scenariju je možnost ovrednotena na 128 milijonov SEK (ali 15 milijonov EUR), kar bi pomenilo, da je sedanja neto vrednost občinskih nepovratnih sredstev 22 milijonov SEK (ali 2,6 milijona EUR).

17

(18)  Sodba z dne 19. decembra 2012 v zadevi Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji, C-288/11.

18

(19)  Zagotovljen je bil primer primerljive pogodbe o zakupni pravici zemljišča za objekt za tenis v Gränbyju, za katerega je najemnina 52 000 SEK na leto.

19

(20)  Glej dopolnilo k pismu o nameri z dne 29. junija 2012.

20

(21)  Sklep Splošnega sodišča z dne 26. januarja 2012 v zadevi Mojo Concerts BV in Amsterdam Music Dome Exploitatie BV proti Evropski komisiji, T-90/09, točka 45.

21

(22)  Na podlagi opravljenih raziskav (glej tudi opombo 7).

22

(23)  Izračuni o trdnosti nepremičninskega podjetja so odvisni od začetne naložbe občine, opravilo pa jih je podjetje za finančno svetovanje Copenhagen Economics. Švedska je še pojasnila, da banke na splošno oklevajo pri zagotavljanju posojil za projekte, katerih trdnost ne presega 30 %.

23

(24)  Kakor ga je Komisiji predložila Švedska kot Prilogo 6 k priglasitvi in kot je bilo dodano s Prilogo 1 k predložitvi z dne 29. junija 2012.

24

---

12.9.2013

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Uredba Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 216/2013 z dne 7. marca 2013 o elektronski izdaji Uradnega lista Evropske unije (UL L 69, 13.3.2013, str. 1) je s 1. julijem 2013 verodostojna in ima pravne učinke samo elektronska izdaja Uradnega lista.

Če elektronske izdaje Uradnega lista ni mogoče izdati zaradi nepredvidenih in izrednih okoliščin, je v skladu s pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 216/2013 verodostojna in ima pravne učinke samo tiskana izdaja Uradnega lista.

---

| 12.9.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/s3

---

OBVESTILO BRALCEM – NAČIN NAVAJANJA AKTOV

S 1. julijem 2013 je način navajanja aktov spremenjen.

V prehodnem obdobju se uporablja bodisi novi bodisi prejšnji način.

---