# Eiropas Savienības L 332/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.332.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 332 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 11. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.332.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 332

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 11. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1279/2013 (2013. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1280/2013 (2013. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1281/2013 (2013. gada 10. decembris) par noteikumiem, kā pārvaldāmas un sadalāmas tekstilizstrādājumu kvotas, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 noteiktas 2014. gadam | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1282/2013 (2013. gada 10. decembris), ar ko labo Regulas (EK) Nr. 2508/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 piemērošanai attiecībā uz darbības programmām zivsaimniecības sektorā, redakciju poļu valodā | 13 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1283/2013 (2013. gada 10. decembris), ar kuru labo Regulas (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu, redakciju franču valodā | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1284/2013 (2013. gada 10. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/728/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 2. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienībai ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē par moratorija pagarināšanu attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu un par moratorija pagarināšanu attiecībā uz prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās | 17 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/729/KĀDP (2013. gada 9. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) | 18 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/730/KĀDP (2013. gada 9. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai | 19 |
| | | 2013/731/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 9. decembris) par Īrijas paziņojumu attiecībā uz valsts pārejas plānu, kas minēts 32. pantā Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8638) | 31 |
| | | 2013/732/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 9. decembris), ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par hlora un sārmu rūpniecību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8589)

   (
  1
  ) | 34 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2013/733/ES |
| | * | Apvienotās lauksaimniecības komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 28. novembris) par to, lai grozītu 10. pielikumu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību | 49 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1279/2013 (2013. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (ACVN))

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1280/2013 (2013. gada 9. decembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (AĢIN))

Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1281/2013 (2013. gada 10. decembris) par noteikumiem, kā pārvaldāmas un sadalāmas tekstilizstrādājumu kvotas, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 noteiktas 2014. gadam

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1282/2013 (2013. gada 10. decembris), ar ko labo Regulas (EK) Nr. 2508/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 piemērošanai attiecībā uz darbības programmām zivsaimniecības sektorā, redakciju poļu valodā

13

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1283/2013 (2013. gada 10. decembris), ar kuru labo Regulas (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu, redakciju franču valodā

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1284/2013 (2013. gada 10. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

15

LĒMUMI

2013/728/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 2. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienībai ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē par moratorija pagarināšanu attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu un par moratorija pagarināšanu attiecībā uz prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās

17

*

Padomes Lēmums 2013/729/KĀDP (2013. gada 9. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali)

EUTM

18

*

Padomes Lēmums 2013/730/KĀDP (2013. gada 9. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai

SEESAC

19

2013/731/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 9. decembris) par Īrijas paziņojumu attiecībā uz valsts pārejas plānu, kas minēts 32. pantā Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8638)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8638)

31

2013/732/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2013. gada 9. decembris), ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par hlora un sārmu rūpniecību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8589)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8589)

1

34

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2013/733/ES

*

Apvienotās lauksaimniecības komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 28. novembris) par to, lai grozītu 10. pielikumu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1279/2013

(2013. gada 9. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia, kas reģistrēts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 813/2000 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia, kas reģistrēts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 813/2000 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 100, 20.4.2000., 5. lpp.

2

(3)  OV C 172, 18.6.2013., 8. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.8. grupa.   Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

ITĀLIJA

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia (ACVN)

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1280/2013

(2013. gada 9. decembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas 2003. gada 20. maija Regulu (EK) Nr. 865/2003 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians, kas reģistrēta saskaņā ar Komisijas 2003. gada 20. maija Regulu (EK) Nr. 865/2003 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 9. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 124, 20.5.2003., 17. lpp.

2

(3)  OV C 168, 14.6.2013., 26. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

SPĀNIJA

Cítricos Valencianos/Cítrics Valencians (AĢIN)

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1281/2013

(2013. gada 10. decembris)

par noteikumiem, kā pārvaldāmas un sadalāmas tekstilizstrādājumu kvotas, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 noteiktas 2014. gadam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 517/94 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Kopienā (1), un jo īpaši tās 17. panta 3. un 6. punktu un 21. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Dažu tādu tekstilizstrādājumu importam, kuru izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, ar Regulu (EK) Nr. 517/94 noteikti kvantitātes ierobežojumi, kuri piešķirami pēc rindas kārtības principa. |
| --- | --- |

(1)

Dažu tādu tekstilizstrādājumu importam, kuru izcelsme ir konkrētās trešās valstīs, ar Regulu (EK) Nr. 517/94 noteikti kvantitātes ierobežojumi, kuri piešķirami pēc rindas kārtības principa.

| (2) | Saskaņā ar minēto regulu dažos gadījumos ir iespējams izmantot citas daudzumu piešķiršanas metodes, sadalīt kvotas daļās vai noteikta kvantitātes ierobežojuma daļas atvēlēt tikai tiem pieteikumiem, kuriem pievienoti iepriekšējo gadu importa rezultāti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto regulu dažos gadījumos ir iespējams izmantot citas daudzumu piešķiršanas metodes, sadalīt kvotas daļās vai noteikta kvantitātes ierobežojuma daļas atvēlēt tikai tiem pieteikumiem, kuriem pievienoti iepriekšējo gadu importa rezultāti.

| (3) | Lai saglabātu tirdzniecības plūsmu nepārtrauktību, līdz iepriekšējā kvotas gada beigām būtu jāpieņem pārvaldības noteikumi attiecībā uz kvotām, kas noteiktas 2014. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Lai saglabātu tirdzniecības plūsmu nepārtrauktību, līdz iepriekšējā kvotas gada beigām būtu jāpieņem pārvaldības noteikumi attiecībā uz kvotām, kas noteiktas 2014. gadam.

| (4) | Iepriekšējos gados pieņemtie pasākumi, piemēram, Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1163/2012 (2), ir bijuši pietiekami, tāpēc līdzīgi noteikumi ir jāpieņem 2014. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Iepriekšējos gados pieņemtie pasākumi, piemēram, Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1163/2012 (2), ir bijuši pietiekami, tāpēc līdzīgi noteikumi ir jāpieņem 2014. gadam.

| (5) | Daudzumu piešķiršanu rindas kārtībā būtu lietderīgi padarīt elastīgāku, lai varētu apmierināt pēc iespējas daudz tirgus dalībnieku, nosakot ierobežotus daudzumus, kurus, piemērojot minēto metodi, var piešķirt katram tirgus dalībniekam. |
| --- | --- |

(5)

Daudzumu piešķiršanu rindas kārtībā būtu lietderīgi padarīt elastīgāku, lai varētu apmierināt pēc iespējas daudz tirgus dalībnieku, nosakot ierobežotus daudzumus, kurus, piemērojot minēto metodi, var piešķirt katram tirgus dalībniekam.

| (6) | Lai garantētu zināmu nepārtrauktību tirdzniecības plūsmās un kvotu efektīvu pārvaldību, būtu jāatļauj tirgus dalībniekiem sākotnējo importa atļaujas pieteikumu par 2014. gadu iesniegt atbilstoši 2013. gadā importētajam daudzumam. |
| --- | --- |

(6)

Lai garantētu zināmu nepārtrauktību tirdzniecības plūsmās un kvotu efektīvu pārvaldību, būtu jāatļauj tirgus dalībniekiem sākotnējo importa atļaujas pieteikumu par 2014. gadu iesniegt atbilstoši 2013. gadā importētajam daudzumam.

| (7) | Lai daudzumi tiktu izmantoti optimāli, visiem tirgus dalībniekiem, kas izmantojuši vismaz pusi jau atļautā daudzuma, būtu jādod iespēja iesniegt jaunu pieteikumu, ja vien daudzumi joprojām ir pieejami. |
| --- | --- |

(7)

Lai daudzumi tiktu izmantoti optimāli, visiem tirgus dalībniekiem, kas izmantojuši vismaz pusi jau atļautā daudzuma, būtu jādod iespēja iesniegt jaunu pieteikumu, ja vien daudzumi joprojām ir pieejami.

| (8) | Lai nodrošinātu labu pārvaldību, importa atļaujām vajadzētu būt derīgām deviņus mēnešus no izdošanas dienas, bet ne ilgāk kā līdz gada beigām. Dalībvalstīm būtu jāizdod licences tikai pēc tam, kad Komisija būs informējusi dalībvalstis par to, ka daudzumi ir pieejami, un vienīgi ar nosacījumu, ka attiecīgais tirgus dalībnieks var pierādīt, ka ir noslēgts līgums, un apliecināt, ja vien nav īpaša noteikuma par pretējo, ka tas attiecībā uz konkrētajām kategorijām un valstīm saskaņā ar šo regulu jau nav saņēmis atļauju importam Savienībā. Tomēr būtu jāatļauj valsts kompetentajām iestādēm pēc importētāju pieteikumu saņemšanas par trijiem mēnešiem un līdz 2015. gada 31. martam pagarināt derīguma termiņu licencēm, kas pieteikuma iesniegšanas dienā ir izmantotas vismaz attiecībā uz pusi no attiecīgā daudzuma. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu labu pārvaldību, importa atļaujām vajadzētu būt derīgām deviņus mēnešus no izdošanas dienas, bet ne ilgāk kā līdz gada beigām. Dalībvalstīm būtu jāizdod licences tikai pēc tam, kad Komisija būs informējusi dalībvalstis par to, ka daudzumi ir pieejami, un vienīgi ar nosacījumu, ka attiecīgais tirgus dalībnieks var pierādīt, ka ir noslēgts līgums, un apliecināt, ja vien nav īpaša noteikuma par pretējo, ka tas attiecībā uz konkrētajām kategorijām un valstīm saskaņā ar šo regulu jau nav saņēmis atļauju importam Savienībā. Tomēr būtu jāatļauj valsts kompetentajām iestādēm pēc importētāju pieteikumu saņemšanas par trijiem mēnešiem un līdz 2015. gada 31. martam pagarināt derīguma termiņu licencēm, kas pieteikuma iesniegšanas dienā ir izmantotas vismaz attiecībā uz pusi no attiecīgā daudzuma.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tekstilizstrādājumu komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 517/94 25. pantu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tekstilizstrādājumu komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 517/94 25. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula paredz noteikumus, pēc kuriem pārvaldāmas 2014. gadam noteiktās kvantitatīvās importa kvotas konkrētiem tekstilizstrādājumiem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 517/94 IV pielikumā.

2. pants

Kvotas, kas minētas 1. pantā, Komisija piešķir rindas kārtībā atbilstīgi Komisijai iesniegtajiem dalībvalstu paziņojumiem par atsevišķo tirgus dalībnieku pieteikumiem attiecībā uz daudzumiem, kas vienam tirgus dalībniekam nepārsniedz maksimālos I pielikumā norādītos daudzumus.

Tomēr šie maksimālie daudzumi nav piemērojami uzņēmējiem, kas, iesniedzot pirmo pieteikumu 2014. gadam, valsts kompetentajām iestādēm var pierādīt, ka attiecībā uz konkrētajām kategorijām un trešām valstīm ir importējuši vairāk nekā maksimālos daudzumus, kuri norādīti katrai kategorijai saskaņā ar importa licencēm, kas viņiem piešķirtas 2013. gadam.

Šiem tirgus dalībniekiem kompetentās iestādes var atļaut importēt daudzumus, kas nepārsniedz 2013. gadā importētos daudzumus no šīm pašām trešām valstīm un no šīm pašām kategorijām, ja vien pieejamā kvota ir pietiekama.

3. pants

Katrs importētājs, kas jau izmantojis 50 procentus vai vairāk no daudzuma, kas tam piešķirts saskaņā ar šo regulu, attiecībā uz šo pašu kategoriju un izcelsmes valsti var iesniegt jaunu pieteikumu par daudzumiem, kuri nepārsniedz I pielikumā noteiktos maksimālos daudzumus.

4. pants

1.   Valsts kompetentās iestādes, kas uzskaitītās II pielikumā, var paziņot Komisijai importa atļauju pieteikumos pieprasītos daudzumus no 2014. gada 8. janvāra pulksten 10.00.

Pirmajā daļā minētais laiks ir Briseles laiks.

2.   Valsts kompetentās iestādes izdod atļaujas tikai pēc tam, kad Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 517/94 17. panta 2. punktu ir tās informējusi, ka daudzumi ir pieejami importēšanai.

Atļaujas piešķir tikai tad, ja tirgus dalībnieks:

| a) | pierāda, ka ir noslēgts līgums par preču piegādi; un |
| --- | --- |

a)

pierāda, ka ir noslēgts līgums par preču piegādi; un

| b) | rakstveidā apliecina, ka attiecībā uz konkrētajām kategorijām un valstīm:






  i) | tirgus dalībniekam nav bijusi piešķirta atļauja saskaņā ar šo regulu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

rakstveidā apliecina, ka attiecībā uz konkrētajām kategorijām un valstīm:

i)

tirgus dalībniekam nav bijusi piešķirta atļauja saskaņā ar šo regulu; vai

| ii) | tirgus dalībnieks ir saņēmis atļauju saskaņā ar šo regulu un izmantojis to vismaz 50 procentu apmērā. |
| --- | --- |

ii)

tirgus dalībnieks ir saņēmis atļauju saskaņā ar šo regulu un izmantojis to vismaz 50 procentu apmērā.

3.   Importa atļaujas ir derīgas deviņus mēnešus no izdošanas dienas, bet ne ilgāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim.

Kompetentās valsts iestādes pēc attiecīgā importētāja pieprasījuma tomēr var par trijiem mēnešiem pagarināt derīguma termiņu atļaujām, kuras pagarinājuma pieteikuma iesniegšanas dienā izmantotas vismaz 50 procentu apmērā. Šāds pagarinājums nekādā gadījumā nebeidzas vēlāk par 2015. gada 31. martu.

5. pants

Šī regula stājas spēkā 2014. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 67, 10.3.1994., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 7. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1163/2012 par noteikumiem, kā pārvaldāmas un sadalāmas tekstilizstrādājumu kvotas, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 noteiktas 2013. gadam (OV L 336, 8.12.2012., 22. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

Maksimālie daudzumi, kas minēti 2. un 3. pantā

| Attiecīgā valsts | Kategorija | Mērvienība | Maksimālais daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltkrievija | 1 | kilogrami | 20 000 |
| 2 | kilogrami | 80 000 |
| 3 | kilogrami | 5 000 |
| 4 | gabali | 20 000 |
| 5 | gabali | 15 000 |
| 6 | gabali | 20 000 |
| 7 | gabali | 20 000 |
| 8 | gabali | 20 000 |
| 15 | gabali | 17 000 |
| 20 | kilogrami | 5 000 |
| 21 | gabali | 5 000 |
| 22 | kilogrami | 6 000 |
| 24 | gabali | 5 000 |
| 26/27 | gabali | 10 000 |
| 29 | gabali | 5 000 |
| 67 | kilogrami | 3 000 |
| 73 | gabali | 6 000 |
| 115 | kilogrami | 20 000 |
| 117 | kilogrami | 30 000 |
| 118 | kilogrami | 5 000 |

Attiecīgā valsts

Kategorija

Mērvienība

Maksimālais daudzums

Baltkrievija

1

kilogrami

20 000

2

kilogrami

80 000

3

kilogrami

5 000

4

gabali

20 000

5

gabali

15 000

6

gabali

20 000

7

gabali

20 000

8

gabali

20 000

15

gabali

17 000

20

kilogrami

5 000

21

gabali

5 000

22

kilogrami

6 000

24

gabali

5 000

26/27

gabali

10 000

29

gabali

5 000

67

kilogrami

3 000

73

gabali

6 000

115

kilogrami

20 000

117

kilogrami

30 000

118

kilogrami

5 000

| Attiecīgā valsts | Kategorija | Mērvienība | Maksimālais daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļkoreja | 1 | kilogrami | 10 000 |
| 2 | kilogrami | 10 000 |
| 3 | kilogrami | 10 000 |
| 4 | gabali | 10 000 |
| 5 | gabali | 10 000 |
| 6 | gabali | 10 000 |
| 7 | gabali | 10 000 |
| 8 | gabali | 10 000 |
| 9 | kilogrami | 10 000 |
| 12 | pāri | 10 000 |
| 13 | gabali | 10 000 |
| 14 | gabali | 10 000 |
| 15 | gabali | 10 000 |
| 16 | gabali | 10 000 |
| 17 | gabali | 10 000 |
| 18 | kilogrami | 10 000 |
| 19 | gabali | 10 000 |
| 20 | kilogrami | 10 000 |
| 21 | gabali | 10 000 |
| 24 | gabali | 10 000 |
| 26 | gabali | 10 000 |
| 27 | gabali | 10 000 |
| 28 | gabali | 10 000 |
| 29 | gabali | 10 000 |
| 31 | gabali | 10 000 |
| 36 | kilogrami | 10 000 |
| 37 | kilogrami | 10 000 |
| 39 | kilogrami | 10 000 |
| 59 | kilogrami | 10 000 |
| 61 | kilogrami | 10 000 |
| 68 | kilogrami | 10 000 |
| 69 | gabali | 10 000 |
| 70 | pāri | 10 000 |
| 73 | gabali | 10 000 |
| 74 | gabali | 10 000 |
| 75 | gabali | 10 000 |
| 76 | kilogrami | 10 000 |
| 77 | kilogrami | 5 000 |
| 78 | kilogrami | 5 000 |
| 83 | kilogrami | 10 000 |
| 87 | kilogrami | 8 000 |
| 109 | kilogrami | 10 000 |
| 117 | kilogrami | 10 000 |
| 118 | kilogrami | 10 000 |
| 142 | kilogrami | 10 000 |
| 151A | kilogrami | 10 000 |
| 151B | kilogrami | 10 000 |
| 161 | kilogrami | 10 000 |

Attiecīgā valsts

Kategorija

Mērvienība

Maksimālais daudzums

Ziemeļkoreja

1

kilogrami

10 000

2

kilogrami

10 000

3

kilogrami

10 000

4

gabali

10 000

5

gabali

10 000

6

gabali

10 000

7

gabali

10 000

8

gabali

10 000

9

kilogrami

10 000

12

pāri

10 000

13

gabali

10 000

14

gabali

10 000

15

gabali

10 000

16

gabali

10 000

17

gabali

10 000

18

kilogrami

10 000

19

gabali

10 000

20

kilogrami

10 000

21

gabali

10 000

24

gabali

10 000

26

gabali

10 000

27

gabali

10 000

28

gabali

10 000

29

gabali

10 000

31

gabali

10 000

36

kilogrami

10 000

37

kilogrami

10 000

39

kilogrami

10 000

59

kilogrami

10 000

61

kilogrami

10 000

68

kilogrami

10 000

69

gabali

10 000

70

pāri

10 000

73

gabali

10 000

74

gabali

10 000

75

gabali

10 000

76

kilogrami

10 000

77

kilogrami

5 000

78

kilogrami

5 000

83

kilogrami

10 000

87

kilogrami

8 000

109

kilogrami

10 000

117

kilogrami

10 000

118

kilogrami

10 000

142

kilogrami

10 000

151A

kilogrami

10 000

151B

kilogrami

10 000

161

kilogrami

10 000

---

II PIELIKUMS

4. pantā minētās iestādes, kas izdod atļaujas

1.   Beļģija

| FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (FPS Economy, SMEs, Self-Employed and Energy) |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Vooruitgangstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| BELGIË |
| Tālr.: + 32 22776713 |
| Fakss: + 32 22775063 |

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (FPS Economy, SMEs, Self-Employed and Energy)

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Vooruitgangstraat 50

1210 Brussel

BELGIË

Tālr.: + 32 22776713

Fakss: + 32 22775063

| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (FPS Economy, SMEs, Self-Employed and Energy) |
| --- |
| Direction générale Potentiel économique |
| Service Licences |
| Rue du Progrès 50 |
| 1210 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tālr.: + 32 22776713 |
| Fakss: + 32 22775063 |

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (FPS Economy, SMEs, Self-Employed and Energy)

Direction générale Potentiel économique

Service Licences

Rue du Progrès 50

1210 Bruxelles

BELGIQUE

Tālr.: + 32 22776713

Fakss: + 32 22775063

2.   Bulgārija

| Министерство на икономиката, енергетиката и туризма |
| --- |
| Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| ул. „Славянска“ No 8 |
| 1052 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |
| Тел.: +359 29407008 / +359 29407673 / +359 29407800 |
| Факс: +359 29815041 / +359 29804710 /+359 29883654 |

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма

Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“ No 8

1052 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Тел.: +359 29407008 / +359 29407673 / +359 29407800

Факс: +359 29815041 / +359 29804710 /+359 29883654

| Ministry of Economy, Energy and Tourism |
| --- |
| 8, Slavyanska Str. |
| 1052 Sofia |
| BULGARIA |
| Tālr.: +359 29407008 / +359 29407673 / +359 29407800 |
| Fakss: +359 29815041 / +359 29804710 / +359 29883654 |

Ministry of Economy, Energy and Tourism

8, Slavyanska Str.

1052 Sofia

BULGARIA

Tālr.: +359 29407008 / +359 29407673 / +359 29407800

Fakss: +359 29815041 / +359 29804710 / +359 29883654

3.   Čehija

| Ministerstvo průmyslu a obchodu (Ministry of Industry and Trade) |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15, Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tālr.: +420 224907111 |
| Fakss: +420 224212133 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu (Ministry of Industry and Trade)

Licenční správa

Na Františku 32

110 15, Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tālr.: +420 224907111

Fakss: +420 224212133

4.   Dānija

| Erhvervs- og Vækstministeriet (Ministry for Business and Growth) |
| --- |
| Erhvervsstyrelsen |
| Langelinje Allé 17 |
| 2100 København |
| DANMARK |
| Tālr.: +45 35466030 |
| Fakss: +45 35466029 |

Erhvervs- og Vækstministeriet (Ministry for Business and Growth)

Erhvervsstyrelsen

Langelinje Allé 17

2100 København

DANMARK

Tālr.: +45 35466030

Fakss: +45 35466029

5.   Vācija

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (Federal Office of Economics and Export Control) |
| --- |
| Frankfurter Str. 29–35 |
| 65760 Eschborn |
| DEUTSCHLAND |
| Tālr.: +49 6196908-0 |
| Fakss: +49 6196908800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (Federal Office of Economics and Export Control)

Frankfurter Str. 29–35

65760 Eschborn

DEUTSCHLAND

Tālr.: +49 6196908-0

Fakss: +49 6196908800

6.   Igaunija

| Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ministry of Economic Affairs and Communications) |
| --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |
| Tālr.: +372 6256400 |
| Fakss: +372 6313660 |

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ministry of Economic Affairs and Communications)

Harju 11

15072 Tallinn

EESTI/ESTONIA

Tālr.: +372 6256400

Fakss: +372 6313660

7.   Īrija

| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- |
| Internal Market |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tālr.: +353 16312121 |
| Fakss: +353 16312826 |

Department of Enterprise, Trade and Employment

Internal Market

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Tālr.: +353 16312121

Fakss: +353 16312826

8.   Grieķija

| Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |
| Τηλ. +30 213286041-43, +30 2103286021 |
| Fakss: +30 2103286094 |

Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Τηλ. +30 213286041-43, +30 2103286021

Fakss: +30 2103286094

| Ministry of Development, Competitiveness and Shipping, |
| --- |
| General Directorate for International Economic Policy, |
| Directorate of Import-Export Regimes, Trade Defence Instruments |
| Unit A’ |
| 1 Kornarou Str. |
| 105 63 Athens |
| GREECE |
| Tālr.: +30 2103286041-43, +30 2103286021 |
| Fakss: +30 2103286094 |

Ministry of Development, Competitiveness and Shipping,

General Directorate for International Economic Policy,

Directorate of Import-Export Regimes, Trade Defence Instruments

Unit A’

1 Kornarou Str.

105 63 Athens

GREECE

Tālr.: +30 2103286041-43, +30 2103286021

Fakss: +30 2103286094

9.   Spānija

| Ministerio de Economía y Competitividad (Ministry of Economy and Competitiveness) |
| --- |
| Dirección General de Comercio e Inversiones |
| Paseo de la Castellana no 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tālr.: +34 913493817, +34 9133493874 |
| Fakss: +34 913493831 |
| E-pasts: sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es |

Ministerio de Economía y Competitividad (Ministry of Economy and Competitiveness)

Dirección General de Comercio e Inversiones

Paseo de la Castellana no 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tālr.: +34 913493817, +34 9133493874

Fakss: +34 913493831

E-pasts: sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es

10.   Francija

| Ministère du Redressement Productif |
| --- |
| (Ministry for Production Recovery) |
| Direction générale de la compétitivité, de l'industrie et des services |
| Bureau des matérieaux |
| BP 80001 |
| 67, Rue Barbès |
| 94201 Ivry-sur-Seine CEDEX |
| FRANCE |
| Tālr.: +33 179843449 |
| E-pasts: isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr |

Ministère du Redressement Productif

(Ministry for Production Recovery)

Direction générale de la compétitivité, de l'industrie et des services

Bureau des matérieaux

BP 80001

67, Rue Barbès

94201 Ivry-sur-Seine CEDEX

FRANCE

Tālr.: +33 179843449

E-pasts: isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr

11.   Horvātija

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Ministry of Foreign and European Affairs) |
| --- |
| Trg N. Š. Zrinskog 7–8 |
| HR-10000 Zagreb |
| HRVATSKA |
| Tālr: +385 16444626 |
| Fakss: +385 16444601 |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Ministry of Foreign and European Affairs)

Trg N. Š. Zrinskog 7–8

HR-10000 Zagreb

HRVATSKA

Tālr: +385 16444626

Fakss: +385 16444601

12.   Itālija

| Ministero dello Sviluppo Economico (Ministry of Economic Development) |
| --- |
| Dipartimento per l'impresa e l'internazionalizzazione |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale |
| Divisione III – Politiche settoriali |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| ITALIA |
| Tālr.: +39 0659647517, +39 0659932202, +39 0659932406 |
| Fakss: +39 0659932263, +39 0659932636 |
| E-pasts: polcom3@mise.gov.it |

Ministero dello Sviluppo Economico (Ministry of Economic Development)

Dipartimento per l'impresa e l'internazionalizzazione

Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale

Divisione III – Politiche settoriali

Viale Boston, 25

00144 Roma

ITALIA

Tālr.: +39 0659647517, +39 0659932202, +39 0659932406

Fakss: +39 0659932263, +39 0659932636

E-pasts: polcom3@mise.gov.it

13.   Kipra

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| Trade Department |
| 6 Andrea Araouzou Str. |
| 1421 Nicosia |
| CYPRUS |
| Tālr.: +357 2867100 |
| Fakss: +357 2375120 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

Trade Department

6 Andrea Araouzou Str.

1421 Nicosia

CYPRUS

Tālr.: +357 2867100

Fakss: +357 2375120

14.   Latvija

| Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija (Ministry of Economics of the Republic of Latvia) |
| --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| LATVIJA |
| Tālr.: +371 67013248 |
| Fakss: +371 67280882 |

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija (Ministry of Economics of the Republic of Latvia)

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

LATVIJA

Tālr.: +371 67013248

Fakss: +371 67280882

15.   Lietuva

| Lietuvos Respublikos ūkio ministerija (Ministry of Economy of the Republic of Lithuania) |
| --- |
| Gedimino pr. 38 / Vasario 16-osios g. 2 |
| LT-01104 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |
| Tālr.: +370 70664658, +370 70664808 |
| Fakss: +370 70664762 |
| E-pasts: vienaslangelis@ukmin.lt |

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija (Ministry of Economy of the Republic of Lithuania)

Gedimino pr. 38 / Vasario 16-osios g. 2

LT-01104 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Tālr.: +370 70664658, +370 70664808

Fakss: +370 70664762

E-pasts: vienaslangelis@ukmin.lt

16.   Luksemburga

| Ministère de l'Economie et du Commerce Exterieur (Ministry of Economy and Foreign Trade) |
| --- |
| Office des licences |
| Boîte postale 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tālr.: +352 4782371 |
| Fakss: +352 466138 |

Ministère de l'Economie et du Commerce Exterieur (Ministry of Economy and Foreign Trade)

Office des licences

Boîte postale 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr.: +352 4782371

Fakss: +352 466138

17.   Ungārija

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| (Hungarian Trade Licencing Office) |
| Budapest |
| Németvölgyi út 37–39 |
| 1124 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |
| Tālr.: +36 14585503 |
| Fakss: +36 14585814 |
| E-pasts: keo@mkeh.gov.hu |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

(Hungarian Trade Licencing Office)

Budapest

Németvölgyi út 37–39

1124

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tālr.: +36 14585503

Fakss: +36 14585814

E-pasts: keo@mkeh.gov.hu

18.   Malta

| Ministry of Finance, Economy and Investment |
| --- |
| Commerce Department, Trade Services Directorate |
| Lascaris |
| Valletta LTV 2000 |
| MALTA |
| Tālr.: +356 25690202 |
| Fakss: +356 21237112 |

Ministry of Finance, Economy and Investment

Commerce Department, Trade Services Directorate

Lascaris

Valletta LTV 2000

MALTA

Tālr.: +356 25690202

Fakss: +356 21237112

19.   Nīderlande

| Belastingdienst/Douane (Customs Administration) |
| --- |
| centrale dienst voor in- en uitvoer |
| Kempkensberg 12 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tālr.: +31 881512122 |
| Fakss: +31 881513182 |

Belastingdienst/Douane (Customs Administration)

centrale dienst voor in- en uitvoer

Kempkensberg 12

Postbus 30003

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tālr.: +31 881512122

Fakss: +31 881513182

20.   Austrija

| Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (Federal Ministry of Economy, Family and Youth) |
| --- |
| Außenwirtschaftskontrolle |
| Abteilung C2/9 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| ÖSTERREICH |
| Tālr.: +43 171100-0 |
| Fakss: +43 171100-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (Federal Ministry of Economy, Family and Youth)

Außenwirtschaftskontrolle

Abteilung C2/9

Stubenring 1

1011 Wien

ÖSTERREICH

Tālr.: +43 171100-0

Fakss: +43 171100-8386

21.   Polija

| Ministerstwo Gospodarki (Ministry of Economy) |
| --- |
| Pl. Trzech Krzyzy 3/5 |
| 00-950 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| Tālr.: +48 226935553 |
| Fakss: +48 226934021 |

Ministerstwo Gospodarki (Ministry of Economy)

Pl. Trzech Krzyzy 3/5

00-950 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tālr.: +48 226935553

Fakss: +48 226934021

22.   Portugāle

| Ministério das Finanças (Ministry of Finance) |
| --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo |
| Edifício da Alfândega |
| 1149-060 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tālr.: +351-1 218814263 |
| Fakss: +351-1 218814261 |
| E-pasts: dsl@dgaiec.min-financas.pt |

Ministério das Finanças (Ministry of Finance)

Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo

Edifício da Alfândega

1149-060 Lisboa

PORTUGAL

Tālr.: +351-1 218814263

Fakss: +351-1 218814261

E-pasts: dsl@dgaiec.min-financas.pt

23.   Rumānija

| Ministerul Economiei (Ministry of Economy) |
| --- |
| Comerțului și Mediului de Afaceri |
| Direcția Politici Comerciale |
| Calea Victoriei, nr.152, sector 1 |
| 010096 București |
| ROMÂNIA |
| Tālr.: +40 213150081 |
| Fakss: +40 213150454 |
| E-pasts: clc@dce.gov.ro |

Ministerul Economiei (Ministry of Economy)

Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Politici Comerciale

Calea Victoriei, nr.152, sector 1

010096 București

ROMÂNIA

Tālr.: +40 213150081

Fakss: +40 213150454

E-pasts: clc@dce.gov.ro

24.   Slovēnija

| Ministrstvo za finance (Ministry of Finance) |
| --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Center za TARIC in kvote |
| Spodnji Plavž 6 c |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tālr.: +386 42974470 |
| Fakss: +386 42974472 |
| E-pasts: taric.cuje@gov.si |

Ministrstvo za finance (Ministry of Finance)

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Center za TARIC in kvote

Spodnji Plavž 6 c

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tālr.: +386 42974470

Fakss: +386 42974472

E-pasts: taric.cuje@gov.si

25.   Slovākija

| Ministerstvo hospodárstva SR (Ministry of Economy of the Slovak Republic) |
| --- |
| Odbor výkonu obchodných opatrení |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| Tālr.: +421 248547019 |
| Fakss: +421 243423915 |
| E-pasts: jan.krocka@mhsr.sk |

Ministerstvo hospodárstva SR (Ministry of Economy of the Slovak Republic)

Odbor výkonu obchodných opatrení

Mierová 19

827 15 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tālr.: +421 248547019

Fakss: +421 243423915

E-pasts: jan.krocka@mhsr.sk

26.   Somija

| Tullihallitus (National Board of Customs) |
| --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| Tālr.: +358 96141 |
| Fakss: +358 204922852 |

Tullihallitus (National Board of Customs)

PL 512

FI-00101 Helsinki

SUOMI/FINLAND

Tālr.: +358 96141

Fakss: +358 204922852

| Tullstyrelsen (National Board of Customs) |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| SUOMI/FINLAND |
| Fakss: +358 204922852 |

Tullstyrelsen (National Board of Customs)

PB 512

FI-00101 Helsingfors

SUOMI/FINLAND

Fakss: +358 204922852

27.   Zviedrija

| Kommerskollegium (National Board of Trade) |
| --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| SVERIGE |
| Tālr.: +46 86904800 |
| Fakss: +46 8306759 |
| E-pasts: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium (National Board of Trade)

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

SVERIGE

Tālr.: +46 86904800

Fakss: +46 8306759

E-pasts: registrator@kommers.se

28.   Apvienotā Karaliste

Import Licensing Branch (ILB)

Department for Business, Innovation and Skills

UNITED KINGDOM

E-pasts: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1282/2013

(2013. gada 10. decembris),

ar ko labo Regulas (EK) Nr. 2508/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 piemērošanai attiecībā uz darbības programmām zivsaimniecības sektorā, redakciju poļu valodā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) un jo īpaši tās 9. panta 5. punktu un 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir konstatēta kļūda Komisijas 2000. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 2508/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 piemērošanai attiecībā uz darbības programmām zivsaimniecības sektorā (2), 12. panta redakcijā poļu valodā. Tāpēc redakciju poļu valodā nepieciešams labot. Labojums neattiecas uz redakciju pārējās valodās. |
| --- | --- |

(1)

Ir konstatēta kļūda Komisijas 2000. gada 15. novembra Regulas (EK) Nr. 2508/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 piemērošanai attiecībā uz darbības programmām zivsaimniecības sektorā (2), 12. panta redakcijā poļu valodā. Tāpēc redakciju poļu valodā nepieciešams labot. Labojums neattiecas uz redakciju pārējās valodās.

| (2) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 2508/2000 būtu attiecīgi jālabo. Lai iespējami drīzāk novērstu kļūdas labojamajā tiesību aktā, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 2508/2000 būtu attiecīgi jālabo. Lai iespējami drīzāk novērstu kļūdas labojamajā tiesību aktā, šai regulai būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas,

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecas tikai uz redakciju poļu valodā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

1

(2)  OV L 289, 16.11.2000., 8. lpp.

2

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1283/2013

(2013. gada 10. decembris),

ar kuru labo Regulas (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu, redakciju franču valodā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (1), un jo īpaši tās 19. panta 2., 3. un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2006. gada 4. maija Regulas (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu (2), VII pielikuma redakcijā franču valodā ir kļūda. Šī kļūda, kas neietekmē atļauju un sertifikātu derīgumu vai atļauju un sertifikātu pieteikumus, attiecas uz kodu, kas paredzēts īpatņa “Kaviārs” aprakstam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2006. gada 4. maija Regulas (EK) Nr. 865/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu (2), VII pielikuma redakcijā franču valodā ir kļūda. Šī kļūda, kas neietekmē atļauju un sertifikātu derīgumu vai atļauju un sertifikātu pieteikumus, attiecas uz kodu, kas paredzēts īpatņa “Kaviārs” aprakstam.

| (2) | Tāpēc būtu attiecīgi jālabo Regula (EK) Nr. 865/2006. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc būtu attiecīgi jālabo Regula (EK) Nr. 865/2006.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecas tikai uz redakciju franču valodā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.

2

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1284/2013

(2013. gada 10. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 10. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 45,1 |
| IL | 200,7 |
| MA | 84,7 |
| TN | 102,7 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 112,7 |
| 0707 00 05 | AL | 59,9 |
| MA | 158,2 |
| TR | 134,0 |
| ZZ | 117,4 |
| 0709 93 10 | MA | 158,9 |
| TR | 183,4 |
| ZZ | 171,2 |
| 0805 10 20 | AR | 30,3 |
| MA | 36,7 |
| TR | 64,2 |
| ZA | 58,8 |
| ZW | 19,7 |
| ZZ | 41,9 |
| 0805 20 10 | MA | 54,1 |
| ZZ | 54,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 107,2 |
| JM | 138,2 |
| TR | 67,3 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,9 |
| ZZ | 65,9 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| MK | 39,0 |
| US | 165,4 |
| ZA | 199,9 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 30 90 | TR | 121,5 |
| US | 211,2 |
| ZZ | 166,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

45,1

IL

200,7

MA

84,7

TN

102,7

TR

130,3

ZZ

112,7

0707 00 05

AL

59,9

MA

158,2

TR

134,0

ZZ

117,4

0709 93 10

MA

158,9

TR

183,4

ZZ

171,2

0805 10 20

AR

30,3

MA

36,7

TR

64,2

ZA

58,8

ZW

19,7

ZZ

41,9

0805 20 10

MA

54,1

ZZ

54,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

107,2

JM

138,2

TR

67,3

ZZ

104,2

0805 50 10

TR

65,9

ZZ

65,9

0808 10 80

BA

78,8

MK

39,0

US

165,4

ZA

199,9

ZZ

120,8

0808 30 90

TR

121,5

US

211,2

ZZ

166,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 2. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai ir jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē par moratorija pagarināšanu attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu un par moratorija pagarināšanu attiecībā uz prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās

(2013/728/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Moratorijs attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu (“e-komercijas moratorijs”) ar mērķi, lai PTO dalībvalstis turpinātu savu pašreizējo praksi nepiemērot muitas nodokļus par elektronisku nosūtīšanu, tika pieņemts deklarācijas veidā 1998. gadā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konferencē. |
| --- | --- |

(1)

Moratorijs attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu (“e-komercijas moratorijs”) ar mērķi, lai PTO dalībvalstis turpinātu savu pašreizējo praksi nepiemērot muitas nodokļus par elektronisku nosūtīšanu, tika pieņemts deklarācijas veidā 1998. gadā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konferencē.

| (2) | Pašreiz moratorijs ir noteikts ar PTO Ministru konferences lēmumu, kas ir ticis atjaunts ik pēc diviem gadiem kopš 1998. gada. Moratorijs pēdējo reizi tika pagarināts līdz 2013. gadam PTO Ministru konferencē 2011. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Pašreiz moratorijs ir noteikts ar PTO Ministru konferences lēmumu, kas ir ticis atjaunts ik pēc diviem gadiem kopš 1998. gada. Moratorijs pēdējo reizi tika pagarināts līdz 2013. gadam PTO Ministru konferencē 2011. gadā.

| (3) | Līdz šim nav bijis iespējams panākt konsensu par tādu prasību aizliegšanu vai atļaušanu gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, kuras noteiktas TRIPS nolīgumā. PTO Ministru konferencē Honkongā 2005. gadā pieņemtajā deklarācijā teikts: “Mēs esam pieņēmuši zināšanai darbu, ko paveikusi Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padome saskaņā ar 11.1. punktu Dohas lēmumā par jautājumiem un bažām saistībā ar īstenošanu un 1.h punktu lēmumā, ko 2004. gada 1. augustā pieņēmusi Ģenerālpadome, un uzdodam tai turpināt darbības jomas un veidu izpēti attiecībā uz tādu tipu prasībām, kas minētas 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIII panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā un sniegt ieteikumus mūsu nākamajā sanāksmē. Ir panākta vienošanās, ka pa šo laiku dalībvalstis neierosinās šādas prasības saskaņā ar TRIPS nolīgumu.” |
| --- | --- |

(3)

Līdz šim nav bijis iespējams panākt konsensu par tādu prasību aizliegšanu vai atļaušanu gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, kuras noteiktas TRIPS nolīgumā. PTO Ministru konferencē Honkongā 2005. gadā pieņemtajā deklarācijā teikts: “Mēs esam pieņēmuši zināšanai darbu, ko paveikusi Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padome saskaņā ar 11.1. punktu Dohas lēmumā par jautājumiem un bažām saistībā ar īstenošanu un 1.h punktu lēmumā, ko 2004. gada 1. augustā pieņēmusi Ģenerālpadome, un uzdodam tai turpināt darbības jomas un veidu izpēti attiecībā uz tādu tipu prasībām, kas minētas 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIII panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā un sniegt ieteikumus mūsu nākamajā sanāksmē. Ir panākta vienošanās, ka pa šo laiku dalībvalstis neierosinās šādas prasības saskaņā ar TRIPS nolīgumu.”

| (4) | Procedūra saistībā ar secīgiem moratorija pagarinājumiem attiecībā uz prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās līdz šim bija PTO Ministru konferences lēmums, ko pieņem pēc ieteikuma, ko sniegusi Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padome. |
| --- | --- |

(4)

Procedūra saistībā ar secīgiem moratorija pagarinājumiem attiecībā uz prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās līdz šim bija PTO Ministru konferences lēmums, ko pieņem pēc ieteikuma, ko sniegusi Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padome.

| (5) | Savienības interesēs ir atbalstīt e-komercijas moratorija un moratorija prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, pagarināšanu. |
| --- | --- |

(5)

Savienības interesēs ir atbalstīt e-komercijas moratorija un moratorija prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, pagarināšanu.

| (6) | Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienībai jāieņem PTO Ministru konferencē par e-komercijas moratorija un moratorija prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, pagarināšanu, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienībai jāieņem PTO Ministru konferencē par e-komercijas moratorija un moratorija prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, pagarināšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības nostāja Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē ir atbalstīt moratorija attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu (“e-komercijas moratorijs”) un moratorija prasībām gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās, pagarināšanu līdz nākamajai PTO Ministru konferencei, kā noteikts šādos PTO lēmumu projektos:

| — | gadījumos, kad nav TRIPS pārkāpuma, un citās situācijās (...), |
| --- | --- |

—

gadījumos, kad nav TRIPS pārkāpuma, un citās situācijās (...),

| — | e-komercija (...). |
| --- | --- |

—

e-komercija (...).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 2. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. GUSTAS

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/18

---

PADOMES LĒMUMS 2013/729/KĀDP

(2013. gada 9. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2013. gada 17. janvārī pieņēma Lēmumu 2013/34/KĀDP (1) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2013. gada 17. janvārī pieņēma Lēmumu 2013/34/KĀDP (1) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali).

| (2) | Padome 2013. gada 18. februārī pieņēma Lēmumu 2013/87/KĀDP (2) par EUTM Mali sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2013. gada 18. februārī pieņēma Lēmumu 2013/87/KĀDP (2) par EUTM Mali sākšanu.

| (3) | Būtu jānodrošina, ka EUTM Mali misijai ir projektu vienība, kas vada projektus, palīdzot sasniegt misijas mērķus. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jānodrošina, ka EUTM Mali misijai ir projektu vienība, kas vada projektus, palīdzot sasniegt misijas mērķus.

| (4) | Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2013/34/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2013/34/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Padomes Lēmumā 2013/34/KĀDP pievieno šādu pantu:

“3.a pants

Projektu vienība

1.   EUTM Mali misijai ir projektu vienība, kas apzina un īsteno projektus. Jomās, kas ir saistītas ar misijas pilnvarām, un lai palīdzētu sasniegt tās mērķus, misija vajadzības gadījumā koordinē un veicina projektus, par kuru īstenošanu atbild dalībvalstis un trešās valstis, kā arī sniedz konsultācijas par tiem.

2.   Ņemot vērā 3. punktu, ES misijas komandieris ir pilnvarots dalībvalstu vai trešo valstu finansiālo ieguldījumu izmantot, lai īstenotu projektus, kuri ir atzīti par tādiem, kas atbilstīgā veidā papildina citas EUTM Mali darbības.Šādā gadījumā ES misijas komandieris ar minētajām valstīm noslēdz vienošanos, kurā jo īpaši nosaka konkrētas procedūras, saskaņā ar kurām tiek izskatītas trešo personu sūdzības par kaitējumiem, kas izriet no ES misijas komandiera darbības vai bezdarbības minēto valstu piešķirto līdzekļu izmantošanā.

Valstis, kuras sniedz ieguldījumu, nekādā gadījumā neuzskata, ka Savienība vai AP ir atbildīgi par ES misijas komandiera darbību vai bezdarbību to līdzekļu izmantošanā, ko piešķīrušas minētās valstis.

3.   PDK vienojas par tāda finanšu ieguldījuma, ko projektu vienībai sniedz trešās valstis, pieņemšanu.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 9. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. PABEDINSKIENĖ

---

(1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/87/KĀDP (2013. gada 18. februāris) par Eiropas Savienības militārās misijas sākšanu, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (OV L 46, 19.2.2013., 27. lpp.).

2

EUTM

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/19

---

PADOMES LĒMUMS 2013/730/KĀDP

(2013. gada 9. decembris)

par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 13. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kurā apzināti pieci galvenie pārbaudījumi, kas Savienībai ir jāpārvar: terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionālie konflikti, valsts varas disfunkcija un organizētā noziedzība. Četros no minētajiem pieciem pārbaudījumiem ļoti svarīgs jautājums ir sekas, ko rada parasto ieroču, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču (turpmāk “VIKI”) nelikumīga ražošana, nodošana un aprite, kā arī to pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšanās. Šie ieroči Dienvidaustrumeiropā, tās kaimiņos esošajos reģionos un daudzās citās pasaules daļās vairo nedrošību, saasinot konfliktus un pēc konflikta beigšanās kavējot miera veidošanu, tādējādi nopietni apdraudot mieru un drošību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 13. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kurā apzināti pieci galvenie pārbaudījumi, kas Savienībai ir jāpārvar: terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionālie konflikti, valsts varas disfunkcija un organizētā noziedzība. Četros no minētajiem pieciem pārbaudījumiem ļoti svarīgs jautājums ir sekas, ko rada parasto ieroču, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču (turpmāk “VIKI”) nelikumīga ražošana, nodošana un aprite, kā arī to pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšanās. Šie ieroči Dienvidaustrumeiropā, tās kaimiņos esošajos reģionos un daudzās citās pasaules daļās vairo nedrošību, saasinot konfliktus un pēc konflikta beigšanās kavējot miera veidošanu, tādējādi nopietni apdraudot mieru un drošību.

| (2) | Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (turpmāk “Stratēģija”), kurā ir izklāstītas pamatnostādnes Savienības rīcībai VIKI jomā. Šajā stratēģijā Balkāni un Dienvidaustrumeiropa ir apzināti kā reģions, kuru jo īpaši skārusi VIKI pārmērīga uzkrāšana un izplatīšana. Tajā teikts, ka Savienība uzmanību prioritārā kārtā pievērsīs Centrālai un Austrumeiropai, un, īpaši atsaucoties uz Balkāniem, uzsvērts, ka iedarbīgs šīs stratēģijas īstenošanas līdzeklis būs atbalsts efektīvām daudzpusējām attiecībām, kā arī attiecīgām reģionālām iniciatīvām. Tajā jo īpaši pausts arī atbalsts tam, ka ir jāiesaistās centienos samazināt VIKI uzkrājumus, kas Austrumeiropā ir saglabājušies kopš Aukstā kara laikiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (turpmāk “Stratēģija”), kurā ir izklāstītas pamatnostādnes Savienības rīcībai VIKI jomā. Šajā stratēģijā Balkāni un Dienvidaustrumeiropa ir apzināti kā reģions, kuru jo īpaši skārusi VIKI pārmērīga uzkrāšana un izplatīšana. Tajā teikts, ka Savienība uzmanību prioritārā kārtā pievērsīs Centrālai un Austrumeiropai, un, īpaši atsaucoties uz Balkāniem, uzsvērts, ka iedarbīgs šīs stratēģijas īstenošanas līdzeklis būs atbalsts efektīvām daudzpusējām attiecībām, kā arī attiecīgām reģionālām iniciatīvām. Tajā jo īpaši pausts arī atbalsts tam, ka ir jāiesaistās centienos samazināt VIKI uzkrājumus, kas Austrumeiropā ir saglabājušies kopš Aukstā kara laikiem.

| (3) | 2001. gada 20. jūlijā pieņemtās ANO Rīcības programmas nelikumīgas VIKI tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai visos tās aspektos (turpmāk – ANO Rīcības programma) otrajā pārskata konferencē, kas notika 2012. gadā, visas ANO dalībvalstis atkārtoti apstiprināja apņemšanos novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību un aicināja paredzēt pasākumus, ar kuriem papildus vairotu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju iedarbīgumu, īstenojot ANO Rīcības programmu un Starptautisko instrumentu, lai valstis varētu laikus un droši noteikt un izsekot nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus (turpmāk “Starptautiskais izsekošanas instruments”). |
| --- | --- |

(3)

2001. gada 20. jūlijā pieņemtās ANO Rīcības programmas nelikumīgas VIKI tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai visos tās aspektos (turpmāk – ANO Rīcības programma) otrajā pārskata konferencē, kas notika 2012. gadā, visas ANO dalībvalstis atkārtoti apstiprināja apņemšanos novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību un aicināja paredzēt pasākumus, ar kuriem papildus vairotu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju iedarbīgumu, īstenojot ANO Rīcības programmu un Starptautisko instrumentu, lai valstis varētu laikus un droši noteikt un izsekot nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus (turpmāk “Starptautiskais izsekošanas instruments”).

| (4) | Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centrs vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC), kas dibināts 2002. gadā Belgradā un darbojas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (ANO AP) un Reģionālās sadarbības padomes (Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctecības organizācija) kopīgu pilnvarojumu, palīdz valstu un reģionu ieinteresētām personām kontrolēt un mazināt VIKI un munīcijas izplatību un ļaunprātīgu izmantošanu un tādējādi tas Dienvidaustrumeiropā un Austrumeiropā sekmē pastiprinātu stabilitāti, drošību un attīstību. SEESAC īpašu uzmanību velta reģionālu projektu attīstībai, lai pievērstos pastāvošajai pārrobežu ieroču plūsmu problēmai. |
| --- | --- |

(4)

Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centrs vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC), kas dibināts 2002. gadā Belgradā un darbojas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (ANO AP) un Reģionālās sadarbības padomes (Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctecības organizācija) kopīgu pilnvarojumu, palīdz valstu un reģionu ieinteresētām personām kontrolēt un mazināt VIKI un munīcijas izplatību un ļaunprātīgu izmantošanu un tādējādi tas Dienvidaustrumeiropā un Austrumeiropā sekmē pastiprinātu stabilitāti, drošību un attīstību. SEESAC īpašu uzmanību velta reģionālu projektu attīstībai, lai pievērstos pastāvošajai pārrobežu ieroču plūsmu problēmai.

| (5) | Savienība jau agrāk ir atbalstījusi SEESAC, proti, ar Padomes Lēmumu 2002/842/KĀDP, kuru pagarināja un grozīja ar Padomes Lēmumiem 2003/807/KĀDP (1) un 2004/791/KĀDP (2). Iepriekšējā reize, kad Savienība atbalstīja SEESAC bruņojuma kontroles darbības, bija ar Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP (3). |
| --- | --- |

(5)

Savienība jau agrāk ir atbalstījusi SEESAC, proti, ar Padomes Lēmumu 2002/842/KĀDP, kuru pagarināja un grozīja ar Padomes Lēmumiem 2003/807/KĀDP (1) un 2004/791/KĀDP (2). Iepriekšējā reize, kad Savienība atbalstīja SEESAC bruņojuma kontroles darbības, bija ar Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP (3).

| (6) | Lai sasniegtu iepriekš aprakstītos mērķus, Savienība, turpinot sekmēt kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) nelikumīgas tirdzniecības riska mazināšanu, vēlas finansēt vēl vienu SEESAC projektu, ar ko vājina apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā, |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu iepriekš aprakstītos mērķus, Savienība, turpinot sekmēt kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) nelikumīgas tirdzniecības riska mazināšanu, vēlas finansēt vēl vienu SEESAC projektu, ar ko vājina apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lai īstenotu ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai un sekmētu mieru un drošību, Savienības atbalstītajām projekta, ar ko vājina apdraudējumu, ko rada VIKI un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā, darbībām ir šādi konkrēti mērķi:

| — | Dienvidaustrumeiropā palielināt VIKI un to munīcijas krājumu drošību, |
| --- | --- |

—

Dienvidaustrumeiropā palielināt VIKI un to munīcijas krājumu drošību,

| — | Dienvidaustrumeiropā veicot ieroču iznīcināšanas darbības, mazināt pieejamos VIKI un to munīcijas uzkrājumus, |
| --- | --- |

—

Dienvidaustrumeiropā veicot ieroču iznīcināšanas darbības, mazināt pieejamos VIKI un to munīcijas uzkrājumus,

| — | atbalstot to, ka Dienvidaustrumeiropā tiek izveidotas jaunas vai pilnveidotas jau esošās elektroniskās ieroču reģistrācijas un uzskaites sistēmas, uzlabot marķēšanu un izsekojamību, |
| --- | --- |

—

atbalstot to, ka Dienvidaustrumeiropā tiek izveidotas jaunas vai pilnveidotas jau esošās elektroniskās ieroču reģistrācijas un uzskaites sistēmas, uzlabot marķēšanu un izsekojamību,

| — | ar ciešāku reģionālo sadarbību Dienvidaustrumeiropā sekmējot un atvieglojot zināšanu un informācijas apmaiņu un informētību, stiprināt VIKI un to munīcijas kontroles, |
| --- | --- |

—

ar ciešāku reģionālo sadarbību Dienvidaustrumeiropā sekmējot un atvieglojot zināšanu un informācijas apmaiņu un informētību, stiprināt VIKI un to munīcijas kontroles,

| — | atbalstīt Dienvidaustrumeiropas valstu iedzīvotāju rīcībā esošu nelikumīgu VIKI, spridzināšanas ierīču, militāro materiālu un saistītas munīcijas savākšanu. |
| --- | --- |

—

atbalstīt Dienvidaustrumeiropas valstu iedzīvotāju rīcībā esošu nelikumīgu VIKI, spridzināšanas ierīču, militāro materiālu un saistītas munīcijas savākšanu.

2. Šo projektu finansē Savienība, un sīks projekta apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos (“AP”).

2.   Šā lēmuma 1. pantā minētā projekta tehnisko īstenošanu veic SEESAC.

3.   SEESAC šo uzdevumu veic AP vadībā. Tālab AP noslēdz vajadzīgās vienošanās ar UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētā ES finansētā projekta īstenošanai ir EUR 5 127 650. Kopējais paredzētais visas programmas budžets ir EUR 14 335 403. Programmu līdzfinansē Savienība, Norvēģijas Karalistes Ārlietu ministrija un saņēmējs.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.

3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šim nolūkam tā noslēdz vajadzīgo nolīgumu ar UNDP, kas rīkojas SEESAC vārdā. Nolīgumā paredz, ka SEESAC ir pienākums nodrošināt Savienības ieguldījuma publiskumu, kas atbilst ieguldījuma apjomam.

4.   Komisija cenšas panākt, lai 3. punktā paredzēto nolīgumu noslēgtu pēc iespējas drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par visām grūtībām minētajā procesā, kā arī par nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

1.   Pamatojoties uz SEESAC reizi ceturksnī sagatavotiem regulāriem ziņojumiem, AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu. Padomes veiktā izvērtēšana balstās uz minētajiem ziņojumiem.

2.   Komisija ziņo par 1. pantā minētā projekta finanšu aspektiem.

5. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas. Tomēr šis lēmums zaudē spēku sešus mēnešus pēc tā stāšanās spēkā, ja minētajā laikposmā nav noslēgts attiecīgais nolīgums.

Briselē, 2013. gada 9. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. PABEDINSKIENĖ

---

(1)  Padomes Lēmums 2003/807/KĀDP (2003. gada 17. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanās un izplatīšanas Eiropas dienvidaustrumu daļā apkarošanā (OV L 302, 20.11.2003., 39. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2004/791/KĀDP (2004. gada 22. novembris), ar ko pagarina un groza Lēmumu 2002/842/KĀDP par Vienotās rīcības 2002/589/KĀDP īstenošanu saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošana Dienvidaustrumeiropā (OV L 348, 24.11.2004., 46. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2010/179/KĀDP (2010. gada 11. marts) par atbalstu SEESAC bruņojuma kontroles darbībām Rietumbalkānos, īstenojot ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 80, 26.3.2010., 48. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Eiropas Savienības ieguldījums SEESAC projektā, ar ko vājina apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīga izplatīšana un tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā

1.   Ievads un mērķi

Apstāklis, ka vēsturiskās attīstības rezultātā Dienvidaustrumeiropā (DAE) ir uzkrāts liels daudzums kājnieku ieroču un vieglo ieroču un munīcijas, trūkst drošu glabāšanas vietu un joprojām nav nodrošināti pietiekami resursi, lai pilnībā garantētu šo uzkrājumu drošību, liek bažīties par šī reģiona valstīm, un Eiropas Savienības Stratēģijā vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai tā ir raksturota kā nozīmīga problēma. Tādēļ centienos sasniegt Savienības VIKI stratēģijas mērķus svarīgi ir turpināt sniegt atbalstu, lai apkarotu draudus, ko rada VIKI izplatīšana un nelikumīga tirdzniecība, kura notiek vai kuras izcelsme ir Dienvidaustrumeiropā.

Projekta vispārējais mērķis ir, atbalstot centienus mazināt apdraudējumu, ko rada plašā VIKI un to munīcijas izplatība un nelikumīgā tirdzniecība Dienvidaustrumeiropā, sekmēt starptautisko mieru un drošību. Konkrētāk, ar šo projektu mazinās lieko VIKI un to munīcijas pieejamību, uzlabos noliktavu drošību, uzlabos ieroču izsekojamību, plašāk izmantojot reģistrāciju un marķēšanu, kā arī sekmēs informācijas un zināšanu nodošanu un informētību par VIKI radītiem apdraudējumiem. Turklāt ar programmu, izmantojot Reģionālās sadarbības padomes (RSP) satvaru, Dienvidaustrumeiropā vairos stabilitāti.

Ņemot par pamatu jo īpaši Padomes Lēmuma 2010/179/KĀDP sekmīgo īstenošanu un atbilstīgi ES VIKI stratēģijai, mērķis šim darbības tupinājuma projektam ir vēl vairāk stiprināt valstu kontroles sistēmas un turpināt iedibināt daudzpusējas attiecības, veidojot reģionālus mehānismus, ar ko novērstu VIKI un to munīcijas piegādes un destabilizējošu izplatīšanu. Turklāt, lai panāktu plašāku reģionālo dimensiju, ar šo darbības turpinājuma projektu reģionālajā VIKI kontroles procesā iekļaus arī Moldovas Republiku un Kosovu (1), nodrošinot patiesi holistisku reģionālu pieeju, kas ir ilgtermiņā iedarbīga un ilgtspējīga.

2.   Īstenošanas aģentūras izraudzīšanās un koordinācija ar citām attiecīgām finansēšanas iniciatīvām

SEESAC ir kopīga Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas un Reģionālās sadarbības padomes (RSP, Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctece) iniciatīva un darbojas kā kontaktpunkts ar VIKI saistītām darbībām, ko veic Dienvidaustrumeiropā. Kā Dienvidaustrumeiropas Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra SEESAC jau vairāk nekā 11 gadu Dienvidaustrumeiropā sadarbojas ar valstu ieinteresētām personām, lai attiecībā uz VIKI kontroli īstenotu holistisku pieeju, izmantojot plašu darbību klāstu, tostarp – vairojot informētību un rīkojot VIKI vākšanas kampaņas, pārvaldot krājumus, samazinot liekos uzkrājumus, stiprinot marķējuma un izsekojamības spējas, kā arī īstenojot efektīvāku bruņojuma eksporta kontroli. Tādējādi SEESAC ir uzkrājis vienreizīgas spējas un pieredzi, daudzveidīgos reģiona valstu politiskos un ekonomiskos apstākļos īstenojot reģionālus pasākumus, kuros iesaistītas dažādas ieinteresētās personas, nodrošinot valstu un reģiona atbildību un savu darbību noturīgumu ilgtermiņā un VIKI kontroles jautājumos kļūstot par autoritatīvāko galveno reģionālo centru.

SEESAC ir pieejami divpusēji un daudzpusēji kanāli saziņai ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem un organizācijām. SEESAC arī pilda Dienvidaustrumeiropas Kājnieku ieroču un vieglo ieroču reģionālās vadības grupas (RVG) sekretariāta funkcijas. Turklāt SEESAC piedalās iniciatīvas “Reģionālā pieeja krājumu samazināšanai” (RPKS) Vadības komitejā, kuru SEESAC kādreiz vadīja. SEESAC regulāri tiek aicināts piedalīties visos attiecīgos reģionālajos forumos, piemēram, ES un Rietumbalkānu tieslietu un iekšlietu ministru gadskārtējās sanāksmēs, NATO strukturālajā informācijas apmaiņā par VIKI un Dienvidaustrumeiropas aizsardzības ministriju (SEDM) procesā. Tam ir plašs oficiālu un neoficiālu partnerību tīkls, kurā iesaistītas tādas organizācijas kā Drošības sadarbības centrs – RACVIAC (Bruņojuma kontroles pārbaudes un īstenošanas palīdzības reģionālais centrs) un EDSO Drošības sadarbības forums (DSF). Izmantojot ANO projektu “Koordinēta rīcība kājnieku ieroču jomā” (CASA) un citus mehānismus, notiek regulāras koordinācijas sanāksmes ar citām ANO aģentūrām, piemēram, UNODC un UNODA. SEESAC tādējādi ir izveidojies par reģionālu centru, kas pievēršas plašam ar drošības sektora reformu saistītu jautājumu lokam, jo īpaši attiecībā uz VIKI kontroles un krājumu pārvaldības jautājumiem. SEESAC, kura mītnes vieta ir Belgrada, darbojas visā Dienvidaustrumeiropā, izvēršot darbības Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā, Horvātijā, Moldovas Republikā, Melnkalnē, Serbijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Reģionālu atbildību nodrošina ar RSP un VIKI reģionālo vadības grupu, kurā visu Dienvidaustrumeiropas valstu pārstāvji nodrošina stratēģisku vadību un nāk klajā ar iniciatīvām un lūgumiem veikt SEESAC darbības.

Kopīgu problēmu risināšana ar reģionālām iniciatīvām Dienvidaustrumeiropā ir izrādījusies lietderīga ne tikai tāpēc, ka tā rada nozīmīgu informācijas apmaiņu un sekmē saprātīgu reģionālu konkurenci, bet arī tāpēc, ka ar to, izmantojot holistisku īstenošanu, tiek veicināta konsekventu un viegli izmērāmu rezultātu sasniegšana. Piedaloties visos attiecīgos reģiona procesos un iniciatīvās (piemēram, SEDM, RPKS un RACVIAC), SEESAC nodrošina laicīgu un atklātu informācijas apmaiņu, reālu situācijas apzināšanos un spēju prognozēt, kas ir vajadzīga, lai panāktu tādu īstenošanu, kas nepārklājas un atbilst pašreizējām valdību un reģionu vajadzībām, kā arī attīstības tendencēm.

SEESAC visas savas darbības veic, pamatojoties uz ievāktiem pamatdatiem, un pirms darbību veikšanas tas nodrošina valsts ieinteresēto personu piekrišanu un politisko atbalstu. Iepriekšējo ES finansēto projektu īstenošanā SEESAC uzrādīja ļoti labus plānoto darbību izpildes rādītājus, uzrādot ilgtspējīgus projektu rezultātus, ko panāca, – attīstot un stiprinot valstu atbildību par SEESAC projektiem un darbībām, sekmējot reģionālo koordināciju, apmaiņu ar pieredzi un paraugpraksi, kā arī reģiona mēroga pētniecību. SEESAC ir vispiemērotākais partneris, lai īstenotu šo konkrēto rīcību, jo tam ir īpašas zināšanas VIKI jautājumos un tas labi pārzina reģionu un attiecīgās ieinteresētās personas.

Ar šo projektu arī papildina citu paralēlu SEESAC iniciatīvu bruņojuma nodošanas kontroles jomā, kuras nolūks ir ar uzlabotu pārredzamību un reģionālo sadarbību nostiprināt spēju kontrolēt bruņojuma tirdzniecību (2). Turklāt, īpaši attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu, šis projekts papildina divus citus projektos, proti:

| — | EXPLODE projektu, kuru finansē ar ES stabilitātes instrumenta īstermiņa komponentu un kuru īsteno UNDP birojs Sarajevā partnerībā ar EDSO Misiju Bosnijā un Hercegovinā, lai, samazinot nestabilos munīcijas uzkrājumus un nostiprinot noliktavu drošumu, palielinātu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju drošību; |
| --- | --- |

—

EXPLODE projektu, kuru finansē ar ES stabilitātes instrumenta īstermiņa komponentu un kuru īsteno UNDP birojs Sarajevā partnerībā ar EDSO Misiju Bosnijā un Hercegovinā, lai, samazinot nestabilos munīcijas uzkrājumus un nostiprinot noliktavu drošumu, palielinātu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju drošību;

| — | SECUP projektu Bosnijā un Hercegovinā, ar kuru modernizē munīcijas un ieroču glabātavu drošību un kuru kopīgi īsteno EDSO Misija Bosnijā un Hercegovinā un Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrija, savukārt EUFOR nodrošina ekspertu sniegtus tehniskus padomus un pārrauga projekta īstenošanas drošuma un drošības aspektus. SEESAC regulāri sadarbosies ar EUFOR Althea, EDSO Misiju Bosnijā un Hercegovinā un UNDP biroju Sarajevā, lai nodrošinātu nepārtrauktu koordināciju un saskaņotību ar minētajiem projektiem, kā arī ar starptautiskās kopienas īstenotajiem centieniem risināt jautājumu par Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrijas rīcībā esošajiem liekajiem parasto ieroču uzkrājumiem un attiecībā uz iespējamiem turpmākiem plāniem Bosnijā un Hercegovinā rīkot nelegālu parasto ieroču savākšanas kampaņu. |
| --- | --- |

—

SECUP projektu Bosnijā un Hercegovinā, ar kuru modernizē munīcijas un ieroču glabātavu drošību un kuru kopīgi īsteno EDSO Misija Bosnijā un Hercegovinā un Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrija, savukārt EUFOR nodrošina ekspertu sniegtus tehniskus padomus un pārrauga projekta īstenošanas drošuma un drošības aspektus. SEESAC regulāri sadarbosies ar EUFOR Althea, EDSO Misiju Bosnijā un Hercegovinā un UNDP biroju Sarajevā, lai nodrošinātu nepārtrauktu koordināciju un saskaņotību ar minētajiem projektiem, kā arī ar starptautiskās kopienas īstenotajiem centieniem risināt jautājumu par Bosnijas un Hercegovinas Aizsardzības ministrijas rīcībā esošajiem liekajiem parasto ieroču uzkrājumiem un attiecībā uz iespējamiem turpmākiem plāniem Bosnijā un Hercegovinā rīkot nelegālu parasto ieroču savākšanas kampaņu.

Saistībā ar citām valstīm, uz kurām attieksies šis projekts, SEESAC savu darbību koordinēs ar šādiem starptautiskā atbalsta centieniem:

| — | MONDEM projektu Melnkalnē, ko partnerībā ar EDSO pārvalda Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma un kas ir paredzēts, lai mazinātu ieroču izplatīšanas riskus, attīstot drošu un stabilu parastās munīcijas noliktavu infrastruktūru un pārvaldības sistēmas, ar vidi saudzējošu demilitarizāciju kopienās mazinot sprādzienbīstamības riskus, iznīcinot toksiskus bīstamos atkritumus (sašķidrinātu raķešu degvielu) un atbalstot aizsardzības jomas reformu ar ierobežota skaita tādu smago ieroču sistēmu iznīcināšanu, kurus izraudzījusies Melnkalnes Aizsardzības ministrija. |
| --- | --- |

—

MONDEM projektu Melnkalnē, ko partnerībā ar EDSO pārvalda Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma un kas ir paredzēts, lai mazinātu ieroču izplatīšanas riskus, attīstot drošu un stabilu parastās munīcijas noliktavu infrastruktūru un pārvaldības sistēmas, ar vidi saudzējošu demilitarizāciju kopienās mazinot sprādzienbīstamības riskus, iznīcinot toksiskus bīstamos atkritumus (sašķidrinātu raķešu degvielu) un atbalstot aizsardzības jomas reformu ar ierobežota skaita tādu smago ieroču sistēmu iznīcināšanu, kurus izraudzījusies Melnkalnes Aizsardzības ministrija.

| — | KOSSAC projektu Kosovā (1), kas sākotnēji bija paredzēts, lai Kosovā (1) mazinātu bruņotu vardarbību un palielinātu kopienu drošību, tomēr gadu gaitā KOSSAC ir attīstījies par visaptverošu bruņotas vardarbības novēršanas projektu, kurā pastiprinātu uzmanību pievērš drošības sektora reformai un spēju veidošanai. |
| --- | --- |

—

KOSSAC projektu Kosovā (1), kas sākotnēji bija paredzēts, lai Kosovā (1) mazinātu bruņotu vardarbību un palielinātu kopienu drošību, tomēr gadu gaitā KOSSAC ir attīstījies par visaptverošu bruņotas vardarbības novēršanas projektu, kurā pastiprinātu uzmanību pievērš drošības sektora reformai un spēju veidošanai.

| — | CASM projektu Serbijā, kuru finansē Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija un kurš ir paredzēts, lai iepriekš noteiktās parastās munīcijas glabāšanas vietās nostiprinātu drošību un drošumu un lai iznīcinātu reģistrētos munīcijas pārpalikumus. |
| --- | --- |

—

CASM projektu Serbijā, kuru finansē Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programma un Eiropas Drošības un sadarbības organizācija un kurš ir paredzēts, lai iepriekš noteiktās parastās munīcijas glabāšanas vietās nostiprinātu drošību un drošumu un lai iznīcinātu reģistrētos munīcijas pārpalikumus.

SEESAC arī regulāri sadarbojas ar EDSO, NATO un Norvēģijas organizāciju “Palīdzība iedzīvotājiem” (“Norwegian Peoples Aid”), kā arī ar citiem attiecīgiem dalībniekiem, lai nodrošinātu rīcības savstarpēju saskaņotību, saskaņotu pasākumu grafikus un panāktu resursu izmantošanas rentabilitāti.

3.   Projekta apraksts

Projekta īstenošanas rezultātā, apkarojot VIKI un to munīcijas izplatīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, Dienvidaustrumeiropā un plašākā reģionā palielināsies drošība un stabilitāte. Projekts tiešā veidā dos ieguldījumu ES Drošības stratēģijas, ES VIKI stratēģijas, ANO Rīcības programmas, Starptautiskā VIKI izsekošanas instrumenta un ANO Šaujamieroču protokola īstenošanā, un ar to jo īpaši stiprinās reģionālo sadarbību, kas vērsta uz VIKI un to munīcijas izplatīšanas radīto apdraudējumu apkarošanu. Jo īpaši projekta rezultātā:

| — | uzlabojot glabātavas, nostiprinās drošību un VIKI krājumu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

uzlabojot glabātavas, nostiprinās drošību un VIKI krājumu pārvaldību;

| — | iznīcinot ieročus un munīciju, samazinās liekos uzkrājumus un konfiscētos VIKI; |
| --- | --- |

—

iznīcinot ieročus un munīciju, samazinās liekos uzkrājumus un konfiscētos VIKI;

| — | uzlabos VIKI marķēšanas, izsekojamības un uzskaites spējas; |
| --- | --- |

—

uzlabos VIKI marķēšanas, izsekojamības un uzskaites spējas;

| — | sekmēs reģionālo sadarbību un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

—

sekmēs reģionālo sadarbību un informācijas apmaiņu;

| — | īstenojot informētības veicināšanas un ieroču vākšanas kampaņas, samazinās iedzīvotāju rīcībā esošo nelikumīgo ieroču skaitu. |
| --- | --- |

—

īstenojot informētības veicināšanas un ieroču vākšanas kampaņas, samazinās iedzīvotāju rīcībā esošo nelikumīgo ieroču skaitu.

Projekta ģeogrāfiskās darbības joma ir Dienvidaustrumeiropa, un projekta saņēmējvalstis tiešā veidā ir Albānija, Bosnija un Hercegovina, Kosova (1), Moldovas Republika, Melnkalne, Serbija un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

3.1.   Krājumu drošības palielināšana, izmantojot infrastruktūras uzlabojumus un spēju veidošanu

Mērķis

Bosnijā un Hercegovinā, Kosovā (1), Moldovas Republikā, Melnkalnē, Serbijā un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, uzlabojot parasto ieroču un munīcijas krājumu glabāšanas drošības noteikumus un krājumu pārvaldību, ar šo darbību mazinās apdraudējumu, ko rada VIKI un to munīcijas izplatīšana un nelikumīga tirdzniecība.

Apraksts

Sekmīgi īstenojot Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP, kuram ir divējāda pieeja, proti, (1) trīs valstīs uzlabot glabāšanas vietu drošību (3) un (2) vairot tā personāla spējas, kura uzdevums ir pārvaldīt krājumus (4), tika būtiski uzlaboti drošības noteikumi un samazināta iespējamība, ka notiek negribēta VIKI un to munīcijas krājumu izplatīšana. Pamatojoties uz šiem sasniegumiem, otrajā projekta stadijā turpinās uzlabot Dienvidaustrumeiropas ieroču un munīcijas noliktavu drošību, atbilstoši starptautiskai paraugpraksei un standartiem papildus sniedzot īpašu tehnisku un ar infrastruktūru saistītu palīdzību. Iegādājoties un ierīkojot iekārtas, kas ir vajadzīgas tam, lai panāktu ieroču un munīcijas krājumu drošību, ar projekta darbībām sniegs atbalstu Bosnijas un Hercegovinas, Moldovas Republikas, Melnkalnes un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas aizsardzības ministrijām, kā arī Serbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Kosovas (1) iekšlietu ministrijām. Turklāt vajadzības gadījumā par krājumu pārvaldību atbildīgajiem darbiniekiem nodrošinās apmācību. Objektus, kuru drošību paredzēts uzlabot, izraudzīsies, pamatojoties uz izvērtējumu par prioritātēm un to radītajiem drošības riskiem.

Jo īpaši ar projektu paredzēts veikt šādas darbības:

| — | Bosnija un Hercegovina: veikt drošības uzlabojumus Aizsardzības ministrijas munīcijas un parasto ieroču glabātavās, tostarp ierīkojot un/vai atjaunojot drošības perimetra iežogojumu un apgaismojumu, ielaušanās signalizācijas sistēmas, televizuālās uzraudzības sistēmas kameras (CCTV) un telekomunikācijas iekārtas, tādējādi papildinot darbu, ko attiecībā uz krājumu drošumu veikusi UNDP un EDSO; |
| --- | --- |

—

Bosnija un Hercegovina: veikt drošības uzlabojumus Aizsardzības ministrijas munīcijas un parasto ieroču glabātavās, tostarp ierīkojot un/vai atjaunojot drošības perimetra iežogojumu un apgaismojumu, ielaušanās signalizācijas sistēmas, televizuālās uzraudzības sistēmas kameras (CCTV) un telekomunikācijas iekārtas, tādējādi papildinot darbu, ko attiecībā uz krājumu drošumu veikusi UNDP un EDSO;

| — | Kosova (1): uzlabot Policijas departamenta krājumu pārvaldības spējas, rīkojot apmācību un veicot pašreizējā stāvokļa novērtējumu. Atjaunot vienu nelielu vietējo VIKI un munīcijas noliktavu; |
| --- | --- |

—

Kosova (1): uzlabot Policijas departamenta krājumu pārvaldības spējas, rīkojot apmācību un veicot pašreizējā stāvokļa novērtējumu. Atjaunot vienu nelielu vietējo VIKI un munīcijas noliktavu;

| — | bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: nostiprināt drošību Iekšlietu ministrijas centrālajā glabāšanas vietā (Ormanā), iegādājoties drošības iekārtas un veicot infrastruktūras modernizāciju, tostarp atjaunojot drošības perimetra iežogojumu; ierīkojot CCTV iekārtas un drošības apgaismojumu; noliktavu ēkās ierīkojot jaunas drošības durvis. Nostiprināt bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Bruņoto spēku centrālās glabātavas drošību, proti, iegādāties un ierīkot videonovērošanas iekārtas un, salabojot iežogojumu, ierīkojot jaunus vārtus un atjaunojot noliktavas drošības durvis, uzlabot ēku un perimetra drošību; |
| --- | --- |

—

bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika: nostiprināt drošību Iekšlietu ministrijas centrālajā glabāšanas vietā (Ormanā), iegādājoties drošības iekārtas un veicot infrastruktūras modernizāciju, tostarp atjaunojot drošības perimetra iežogojumu; ierīkojot CCTV iekārtas un drošības apgaismojumu; noliktavu ēkās ierīkojot jaunas drošības durvis. Nostiprināt bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Bruņoto spēku centrālās glabātavas drošību, proti, iegādāties un ierīkot videonovērošanas iekārtas un, salabojot iežogojumu, ierīkojot jaunus vārtus un atjaunojot noliktavas drošības durvis, uzlabot ēku un perimetra drošību;

| — | Moldovas Republika: nostiprināt drošību Iekšlietu ministrijas Centrālajā Ieroču un munīcijas noliktavā (CAMD), tostarp ierīkojot drošības žogus, iekļūšanas kontroles sistēmas un iegādājoties ieroču e-reģistru; |
| --- | --- |

—

Moldovas Republika: nostiprināt drošību Iekšlietu ministrijas Centrālajā Ieroču un munīcijas noliktavā (CAMD), tostarp ierīkojot drošības žogus, iekļūšanas kontroles sistēmas un iegādājoties ieroču e-reģistru;

| — | Melnkalne: veikt fiziskās drošības uzlabojumus Brezoviku munīcijas glabātavā, tostarp uzlabojot noliktavas drošības infrastruktūru. Izstrādāt noliktavās glabāto ieroču un munīcijas centrālo reģistru; |
| --- | --- |

—

Melnkalne: veikt fiziskās drošības uzlabojumus Brezoviku munīcijas glabātavā, tostarp uzlabojot noliktavas drošības infrastruktūru. Izstrādāt noliktavās glabāto ieroču un munīcijas centrālo reģistru;

| — | Serbija: nostiprināt drošību galvenajā Iekšlietu ministrijas VIKI glabātavā, tostarp modernizējot videonovērošanu un piekļūšanas kontroli; |
| --- | --- |

—

Serbija: nostiprināt drošību galvenajā Iekšlietu ministrijas VIKI glabātavā, tostarp modernizējot videonovērošanu un piekļūšanas kontroli;

| — | Reģionāla apmācība krājumu pārvaldības jomā: to (reizi gadā) paredzēts īstenot reģiona līmenī un (kad rodas vajadzība) valsts līmenī. |
| --- | --- |

—

Reģionāla apmācība krājumu pārvaldības jomā: to (reizi gadā) paredzēts īstenot reģiona līmenī un (kad rodas vajadzība) valsts līmenī.

Projekta rezultāti un īstenošanas rādītāji

Projekta rezultātā Dienvidaustrumeiropā tiks uzlabota drošība, ar šādiem pasākumiem samazinot nelikumīgas tirdzniecības risku:

| — | īstenojot ar objektīviem kritērijiem novērtējamu, uz drošību vērstu infrastruktūras modernizāciju, palielinās drošību VIKI glabātavās, kas atrodas Bosnijā un Hercegovinā (4), Kosovā (1) (1), Moldovas Republikā (2), Melnkalnē (1), Serbijā (1) un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā(2); |
| --- | --- |

—

īstenojot ar objektīviem kritērijiem novērtējamu, uz drošību vērstu infrastruktūras modernizāciju, palielinās drošību VIKI glabātavās, kas atrodas Bosnijā un Hercegovinā (4), Kosovā (1) (1), Moldovas Republikā (2), Melnkalnē (1), Serbijā (1) un bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā(2);

| — | trīs semināros apmācot vismaz 60 darbiniekus no saņēmējvalstīm un valsts līmenī nodrošinot mērķtiecīgu apmācību, palielinās personāla kompetenci garantēt krājumu drošību. |
| --- | --- |

—

trīs semināros apmācot vismaz 60 darbiniekus no saņēmējvalstīm un valsts līmenī nodrošinot mērķtiecīgu apmācību, palielinās personāla kompetenci garantēt krājumu drošību.

3.2.   Krājumu samazināšana, veicot VIKI un munīcijas iznīcināšanu

Mērķis

Būtiski samazinot noliktavās glabāto lieko parasto ieroču un munīcijas skaitu, palielināt drošību un mazināt izplatīšanas risku.

Apraksts

Pamatojoties uz panākumiem, kas gūti iepriekšējā stadijā, kad tika iznīcināti kopumā 78 366 ieroči (45 275 Serbijā un 33 091 Horvātijā), un lai turpinātu samazināt valsts iestāžu un civilpersonu rīcībā esošo lieko VIKI skaitu, tādējādi samazinot šo ieroču novirzīšanas vai nelikumīgas tirdzniecības risku, projekta gaitā tiks iznīcināti līdz pat 165 000 VIKI, veicot vairākus iznīcināšanas pasākumus:

| — | Albānijā (iznīcinot līdz 120 000 vienību), |
| --- | --- |

—

Albānijā (iznīcinot līdz 120 000 vienību),

| — | Bosnijā un Hercegovinā (līdz 4 500 vienību), |
| --- | --- |

—

Bosnijā un Hercegovinā (līdz 4 500 vienību),

| — | Kosovā (1) (līdz 2 500 vienību), |
| --- | --- |

—

Kosovā (1) (līdz 2 500 vienību),

| — | bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (līdz 1 500 vienību), |
| --- | --- |

—

bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (līdz 1 500 vienību),

| — | Moldovas Republikā (līdz 2 500 vienību) |
| --- | --- |

—

Moldovas Republikā (līdz 2 500 vienību)

| — | Melnkalnē (līdz 4 000 vienību), |
| --- | --- |

—

Melnkalnē (līdz 4 000 vienību),

| — | Serbijā (līdz 30 000 vienību). |
| --- | --- |

—

Serbijā (līdz 30 000 vienību).

Panākumi, kas gūti Albānijā, iznīcinot lieko Aizsardzības ministrijas rīcībā esošo munīciju, ir jāatkārto arī attiecībā uz VIKI, jo īpaši ņemot vērā lieko uzkrājumu daudzumu un problēmas, ko rada to drošības garantēšana. Panākumi, kas gūti Serbijā, īstenojot Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP, ir jāpastiprina, papildus iznīcinot liekos un konfiscētos ieročus, tomēr svarīgi ir arī veikt līdzīgas darbības citās valstīs, lai būtiski mazinātu lieko ieroču izplatīšanas un nelikumīgas tirdzniecības risku. Bez tam projekta gaitā tiks veikta iekšlietu ministriju un aizsardzības ministriju rīcībā esošo lieko un konfiscēto sprāgstvielu un VIKI munīcijas iznīcināšana.

Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

Projekta rezultātā tiks būtiski novērstas nepilnības, kas var būt par pamatu VIKI izplatīšanai, proti, tiks samazināts to lieko un konfiscēto kājnieku ieroču un vieglo ieroču, sprāgstvielu un munīcijas skaits, kurus glabā Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas (1), Moldovas Republikas, Melnkalnes, Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas noliktavās:

| — | kopumā iznīcinās līdz 165 000 parasto ieroču vienību; |
| --- | --- |

—

kopumā iznīcinās līdz 165 000 parasto ieroču vienību;

| — | kopumā demilitarizēs un iznīcinās līdz 12 442 munīcijas un sprāgstvielu vienību, kas ir pakļautas izplatīšanas riskam. |
| --- | --- |

—

kopumā demilitarizēs un iznīcinās līdz 12 442 munīcijas un sprāgstvielu vienību, kas ir pakļautas izplatīšanas riskam.

3.3.   VIKI marķēšanas, izsekojamības un reģistrācijas uzlabojumi

Mērķis

Atbalstot to, ka Dienvidaustrumeiropā tiek izveidotas jaunas vai paplašinātas jau esošās elektroniskās ieroču reģistrācijas un uzskaites sistēmas, uzlabot marķēšanas un izsekojamības spējas.

Apraksts

Ar šo projekta daļu tiek sniegts atbalsts efektīvam tiesiskumam, ierobežojot, reģistrējot un uzskaitot VIKI daudzumu un pieprasījumu. Projekts ir izveidots atbilstoši ANO Rīcības programmai, Starptautiskajam VIKI izsekošanas instrumentam, ANO Šaujamieroču protokolam un Padomes Direktīvai Nr. 91/477/EEK, kā arī ES Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, un tādēļ ar projektu sekmēs to īstenošanu, uzlabojot Dienvidaustrumeiropas valstu spējas marķēt, izsekot un uzskaitīt ieročus, turklāt, atbalstot attiecīgo sistēmu uzlabojumus un digitalizāciju, īpašu uzmanību pievērsīs valsts iestāžu spējām uzskaitīt civilpersonu īpašumā esošos likumīgos ieročus. Vienlaikus uzlabos ieroču marķēšanas, izsekojamības un ballistiskās analīzes spējas.

Īstenojot projektu, pievērsīs uzmanību tam, lai valsts, reģionu un tematiskajās programmās nodrošinātu ANO un ES darbību konsekvenci un komplementaritāti, un visas saskaņā ar šo mērķi veiktās darbības īstenos tā, lai nodrošinātu augsta līmeņa sinerģiju un komplementaritāti ar Interpola (iARMS) un Eiropola iniciatīvām šajā jomā.

Ar projektu atbalstīs VIKI marķēšanas, izsekojamības un uzskaites spēju nostiprināšanu Dienvidaustrumeiropā, izmantojot apmācības un tehniskā līmeņa palīdzības pasākumu kopumu, kuru papildinās ar normatīvu un institucionālu analīzi.

| — | Albānijā: sniegs atbalstu Albānijas Valsts policijai, lai attīstītu un īstenotu centrālu elektronisku ieroču reģistru, izstrādājot sistēmu, iegādājoties un ierīkojot nepieciešamo aparatūru, kā arī nodrošinot personāla apmācību. |
| --- | --- |

—

Albānijā: sniegs atbalstu Albānijas Valsts policijai, lai attīstītu un īstenotu centrālu elektronisku ieroču reģistru, izstrādājot sistēmu, iegādājoties un ierīkojot nepieciešamo aparatūru, kā arī nodrošinot personāla apmācību.

| — | Bosnijā un Hercegovinā: sniegs atbalstu Valsts Izmeklēšanas un aizsardzības aģentūrai (SIPA), lai, uzlabojot tehniskās iespējas izmeklēt un īstenot VIKI kontroli, VIKI neizplatīšanas izpildes jomā tā turpinātu izvērst centienus un gūt rezultātus. |
| --- | --- |

—

Bosnijā un Hercegovinā: sniegs atbalstu Valsts Izmeklēšanas un aizsardzības aģentūrai (SIPA), lai, uzlabojot tehniskās iespējas izmeklēt un īstenot VIKI kontroli, VIKI neizplatīšanas izpildes jomā tā turpinātu izvērst centienus un gūt rezultātus.

| — | bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: izvērsīs sadarbību ar valsts iestādēm, lai, atjauninot programmatūru, turpinātu uzlabot pastāvošo ieroču reģistrācijas sistēmu, tajā iekļaujot ieročus, kas ir drošības spēku un cita apmācības personālsastāva rīcībā, lai šaujamieroču uzskaite būtu saskaņā ar tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā: izvērsīs sadarbību ar valsts iestādēm, lai, atjauninot programmatūru, turpinātu uzlabot pastāvošo ieroču reģistrācijas sistēmu, tajā iekļaujot ieročus, kas ir drošības spēku un cita apmācības personālsastāva rīcībā, lai šaujamieroču uzskaite būtu saskaņā ar tiesību aktiem.

| — | Kosovā (1): sadarbosies ar Kosovas Policijas dienestu, lai izstrādātu standartizētas operatīvās procedūras un nodrošinātu apmācību par to īstenošanu. Vienlaikus, sadarbojoties ar attiecīgām iestādēm, tieksies izstrādāt VIKI nelikumīgās tirdzniecības struktūras aprakstu, lai apzinātu galvenās riska jomas. |
| --- | --- |

—

Kosovā (1): sadarbosies ar Kosovas Policijas dienestu, lai izstrādātu standartizētas operatīvās procedūras un nodrošinātu apmācību par to īstenošanu. Vienlaikus, sadarbojoties ar attiecīgām iestādēm, tieksies izstrādāt VIKI nelikumīgās tirdzniecības struktūras aprakstu, lai apzinātu galvenās riska jomas.

| — | Serbijā: iegādājoties speciālas iekārtas un nodrošinot apmācību, atbalstīs Iekšlietu ministrijas ballistikas laboratorijas tehniskās iespējas marķēt un izsekot ieročus un munīciju. |
| --- | --- |

—

Serbijā: iegādājoties speciālas iekārtas un nodrošinot apmācību, atbalstīs Iekšlietu ministrijas ballistikas laboratorijas tehniskās iespējas marķēt un izsekot ieročus un munīciju.

Reģionu līmenī:

| — | ar projektu atbalstīs Dienvidaustrumeiropas reģiona šaujamieroču ekspertu tīkla izveidi un līdz pat sešu reģionālu semināru rīkošanu, lai sekmētu zināšanu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

ar projektu atbalstīs Dienvidaustrumeiropas reģiona šaujamieroču ekspertu tīkla izveidi un līdz pat sešu reģionālu semināru rīkošanu, lai sekmētu zināšanu apmaiņu;

| — | minēto tīklu atbalstīs tiešsaistes platforma, ar ko sekmēs zināšanu un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

—

minēto tīklu atbalstīs tiešsaistes platforma, ar ko sekmēs zināšanu un informācijas apmaiņu;

| — | SEESAC cieši sadarbosies ar CAR (Conflict Armament Research), lai starp SEESAC, reģionālo šaujamieroču ekspertu tīklu un CAR iTrace projektu veicinātu informācijas apmaiņu par nelikumīgiem ieročiem; |
| --- | --- |

—

SEESAC cieši sadarbosies ar CAR (Conflict Armament Research), lai starp SEESAC, reģionālo šaujamieroču ekspertu tīklu un CAR iTrace projektu veicinātu informācijas apmaiņu par nelikumīgiem ieročiem;

| — | sagatavos tehnisko un ekonomisko pamatojumu, kurā izpētīs juridiskās un tehniskās iespējas veidot aktīvāku un institucionalizētāku izsekojamības un ballistikas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

—

sagatavos tehnisko un ekonomisko pamatojumu, kurā izpētīs juridiskās un tehniskās iespējas veidot aktīvāku un institucionalizētāku izsekojamības un ballistikas datu apmaiņu.

Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji:

| — | Albānijā ieviests centralizēts elektronisks ieroču reģistrs; |
| --- | --- |

—

Albānijā ieviests centralizēts elektronisks ieroču reģistrs;

| — | Bosnijā un Hercegovinā uzlabotas Valsts Izmeklēšanas un aizsardzības aģentūras tehniskās iespējas izsekot un izmeklēt VIKI un munīciju; |
| --- | --- |

—

Bosnijā un Hercegovinā uzlabotas Valsts Izmeklēšanas un aizsardzības aģentūras tehniskās iespējas izsekot un izmeklēt VIKI un munīciju;

| — | bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā atjaunināts elektroniskais ieroču reģistrs, lai tajā iekļautu drošības spēku rīcībā esošos ieročus; vismaz 25 darbinieki ir pabeiguši apmācību par jaunajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

—

bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā atjaunināts elektroniskais ieroču reģistrs, lai tajā iekļautu drošības spēku rīcībā esošos ieročus; vismaz 25 darbinieki ir pabeiguši apmācību par jaunajiem noteikumiem;

| — | ir izstrādātas Kosovas (1) policijai paredzētas standartizētas operatīvās procedūras par VIKI marķēšanu, izsekojamību un uzskaiti; ir pabeigts pētījums par nelikumīgas tirdzniecības struktūru; |
| --- | --- |

—

ir izstrādātas Kosovas (1) policijai paredzētas standartizētas operatīvās procedūras par VIKI marķēšanu, izsekojamību un uzskaiti; ir pabeigts pētījums par nelikumīgas tirdzniecības struktūru;

| — | ir uzlabotas Serbijas Iekšlietu ministrijas ballistikas laboratorijas tehniskās iespējas izsekot ieročus un munīciju; |
| --- | --- |

—

ir uzlabotas Serbijas Iekšlietu ministrijas ballistikas laboratorijas tehniskās iespējas izsekot ieročus un munīciju;

| — | ir izveidots un darbojas reģionālais šaujamieroču ekspertu tīkls; ir noorganizēti seši semināri; |
| --- | --- |

—

ir izveidots un darbojas reģionālais šaujamieroču ekspertu tīkls; ir noorganizēti seši semināri;

| — | izveidota tiešsaistes platforma, lai veicinātu reģionālā šaujamieroču ekspertu tīkla zināšanu un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

—

izveidota tiešsaistes platforma, lai veicinātu reģionālā šaujamieroču ekspertu tīkla zināšanu un informācijas apmaiņu;

| — | pastiprināta informācijas apmaiņa starp SEESAC, reģionālo šaujamieroču ekspertu tīklu un iTrace projektu; |
| --- | --- |

—

pastiprināta informācijas apmaiņa starp SEESAC, reģionālo šaujamieroču ekspertu tīklu un iTrace projektu;

| — | ir pabeigts tehniskais un ekonomiskais pamatojums par reģistrācijas sistēmu savienošanu. |
| --- | --- |

—

ir pabeigts tehniskais un ekonomiskais pamatojums par reģistrācijas sistēmu savienošanu.

3.4.   Reģionālā sadarbība informētības, informācijas apmaiņas un zināšanu nodošanas jomā

Mērķis

Turpināt nostiprināt spējas apkarot apdraudējumu, ko Dienvidaustrumeiropā rada VIKI un to munīcija, ar ciešāku reģionālo sadarbību sekmējot un atvieglojot zināšanu un informācijas apmaiņu un informētību.

Apraksts

Ar projektu nostiprinās valstu VIKI komisiju un attiecīgo bruņojuma kontrolē iesaistīto iestāžu spējas, nodrošinot tehnisku palīdzību un spēju attīstību, vienlaikus sekmējot informācijas apmaiņu. Īstenojot projektu, ar minētajām iestādēm izvērsīs ciešu sadarbību nolūkā apzināt to vajadzības un attīstīt nepieciešamos atbalsta rīkus, lai tās varētu turpināt nostiprināt parasto ieroču un munīcijas kontroles spējas. Vienlaikus projekta gaitā iedibinās un atvieglos reģionālu informācijas apmaiņu, sasaistot valstu VIKI komisijas un bruņojuma kontrolē iesaistītās iestādes, lai padarītu ciešāku reģionālo sadarbību un paplašinātu zināšanu apmaiņu. Reģionālajā informācijas apmaiņas procesā:

| — | divreiz gadā paredzētas oficiālas reģionālas valstu VIKI komisiju sanāksmes; |
| --- | --- |

—

divreiz gadā paredzētas oficiālas reģionālas valstu VIKI komisiju sanāksmes;

| — | oficiāli tiek apkopota pieredze, kas Dienvidaustrumeiropā gūta VIKI kontroles jomā; |
| --- | --- |

—

oficiāli tiek apkopota pieredze, kas Dienvidaustrumeiropā gūta VIKI kontroles jomā;

| — | izstrādā Dienvidaustrumeiropas valstu VIKI tiesību aktu apkopojumu, informatīvo sanāksmju piezīmes un citus informācijas produktus, kas ir vajadzīgi, lai efektīvi īstenotu VIKI kontroli; |
| --- | --- |

—

izstrādā Dienvidaustrumeiropas valstu VIKI tiesību aktu apkopojumu, informatīvo sanāksmju piezīmes un citus informācijas produktus, kas ir vajadzīgi, lai efektīvi īstenotu VIKI kontroli;

| — | izstrādā reģionālu pētījumu par VIKI ietekmi uz iekšzemes un dzimumu vardarbību; |
| --- | --- |

—

izstrādā reģionālu pētījumu par VIKI ietekmi uz iekšzemes un dzimumu vardarbību;

| — | izveido tiešsaistes zināšanu apmaiņas platformu un interneta portālu, kas dos iespēju regulāri apmainīties ar zināšanām un pieredzi par VIKI kontroles projektiem, darbībām un pasākumiem; |
| --- | --- |

—

izveido tiešsaistes zināšanu apmaiņas platformu un interneta portālu, kas dos iespēju regulāri apmainīties ar zināšanām un pieredzi par VIKI kontroles projektiem, darbībām un pasākumiem;

| — | sekmē divpusēju informācijas apmaiņu, izmantojot pētniecības apmeklējumus un ekspertu apmaiņu. |
| --- | --- |

—

sekmē divpusēju informācijas apmaiņu, izmantojot pētniecības apmeklējumus un ekspertu apmaiņu.

Oficiāli apkopojot gūto pieredzi un izveidojot zināšanu bāzi, tiks nostiprinātas Dienvidaustrumeiropas valstu spējas izstrādāt, konceptualizēt un īstenot VIKI kontroles darbības, vienlaikus padarot šīs valstis par zināšanu avotu citiem reģioniem. Tādējādi būtiskā Dienvidaustrumeiropā gūtā pieredze būs lietderīga arī citās pasaules daļās.

Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji:

Ar turpmāk uzskaitītajām darbībām ir panākta ciešāka reģionālā sadarbība, lai apkarotu apdraudējumu, ko rada VIKI un to munīcijas plaša uzkrāšanās un nelikumīga tirdzniecība:

| — | ir sarīkots līdz sešām oficiālām VIKI komisiju sanāksmēm; |
| --- | --- |

—

ir sarīkots līdz sešām oficiālām VIKI komisiju sanāksmēm;

| — | ir atvieglota divpusēja zināšanu un informācijas apmaiņa; |
| --- | --- |

—

ir atvieglota divpusēja zināšanu un informācijas apmaiņa;

| — | attiecīgos gadījumos ir izstrādātas valstu VIKI stratēģijas; |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos ir izstrādātas valstu VIKI stratēģijas;

| — | pamatojoties uz vajadzību novērtējumu, ir noorganizēta valsts līmeņa apmācība un panākta spēju veidošana; |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz vajadzību novērtējumu, ir noorganizēta valsts līmeņa apmācība un panākta spēju veidošana;

| — | izstrādājot un sekmējot reģionālu pētījumu, ir panākta plašāka informētība par to, kādu ietekmi VIKI atstāj uz iekšzemes un dzimumu vardarbību. |
| --- | --- |

—

izstrādājot un sekmējot reģionālu pētījumu, ir panākta plašāka informētība par to, kādu ietekmi VIKI atstāj uz iekšzemes un dzimumu vardarbību.

Ar šādām darbībām ir nostiprinātas valstu VIKI komisiju un citu bruņojuma kontrolē iesaistīto iestāžu spējas:

| — | ir izveidota zināšanu apmaiņas platforma; |
| --- | --- |

—

ir izveidota zināšanu apmaiņas platforma;

| — | ir publicēts bruņojuma kontroles tiesību aktu apkopojums un oficiāli apkopota pieredze, kas Dienvidaustrumeiropā gūta VIKI kontroles jomā; |
| --- | --- |

—

ir publicēts bruņojuma kontroles tiesību aktu apkopojums un oficiāli apkopota pieredze, kas Dienvidaustrumeiropā gūta VIKI kontroles jomā;

| — | ir nodrošinātas tehniskas konsultācijas. |
| --- | --- |

—

ir nodrošinātas tehniskas konsultācijas.

3.5.   Vākšanas un informētības kampaņas

Mērķis

Lai palielinātu drošību un mazinātu apdraudējumu, ko rada VIKI un to munīcijas nelikumīga tirdzniecība:

| — | atbalstīs Dienvidaustrumeiropas valstu iedzīvotāju rīcībā esošu nelikumīgu un nevēlamu ieroču, spridzināšanas ierīču, militāro materiālu un saistītas munīcijas savākšanu; |
| --- | --- |

—

atbalstīs Dienvidaustrumeiropas valstu iedzīvotāju rīcībā esošu nelikumīgu un nevēlamu ieroču, spridzināšanas ierīču, militāro materiālu un saistītas munīcijas savākšanu;

| — | sniegs palīdzību, lai legalizētu civilpersonu īpašumā esošos ieročus, paredzot ieroču reģistrāciju; |
| --- | --- |

—

sniegs palīdzību, lai legalizētu civilpersonu īpašumā esošos ieročus, paredzot ieroču reģistrāciju;

| — | vairos informētību par briesmām, ko rada īpašumā esoši nelikumīgie ieroči. |
| --- | --- |

—

vairos informētību par briesmām, ko rada īpašumā esoši nelikumīgie ieroči.

Apraksts

Pirmajā projekta stadijā (Padomes Lēmums 2010/179/KĀDP) Horvātijā tika sarīkota pusotru gadu ilga bruņojuma vākšanas un informētības kampaņa, kuras rezultātā tika ievākti 1 753 ieroči, 16 368 nelegāli šķembu ieroči, 818 153 munīcijas vienības un 620 kg sprāgstvielu, kas veicināja pastiprinātu sabiedrības informētību. Serbijā novatoriska informētības kampaņa, kurā izmantoja tiešsaistes platformu, palīdzēja SEESAC ievākt ļoti vērtīgu informāciju par sabiedrībā valdošo noskaņojumu un par VIKI esamību. Pamatojoties uz minētajās kampaņās gūto pieredzi, otrajā projekta īstenošanas stadijā galveno uzmanību pievērsīs trīs savstarpēji pastiprinošiem darbības virzieniem, proti, tam:

| — | ka izstrādā un īsteno vākšanas kampaņas, kuru pamatā būs mērķtiecīgas informētības vairošanas darbības, lai pienācīgi izplatītu detalizētu informāciju par nelikumīgo šaujamieroču legalizāciju un brīvprātīgu nodošanu; |
| --- | --- |

—

ka izstrādā un īsteno vākšanas kampaņas, kuru pamatā būs mērķtiecīgas informētības vairošanas darbības, lai pienācīgi izplatītu detalizētu informāciju par nelikumīgo šaujamieroču legalizāciju un brīvprātīgu nodošanu;

| — | ka izstrādā un īsteno darbības, lai sekmētu informētību par briesmām, ko rada īpašumā esošie nelikumīgie šaujamieroči, munīcija un sprāgstvielas; |
| --- | --- |

—

ka izstrādā un īsteno darbības, lai sekmētu informētību par briesmām, ko rada īpašumā esošie nelikumīgie šaujamieroči, munīcija un sprāgstvielas;

| — | ka izmanto novatoriskus rīkus, piemēram, plašākas publikas iesaistīšanu (crowdsourcing), lai apkopotu informāciju par šaujamieroču nelikumīgu turēšanu un lai sekmētu sabiedrības informētību par nelikumīgu ieroču radītiem draudiem. |
| --- | --- |

—

ka izmanto novatoriskus rīkus, piemēram, plašākas publikas iesaistīšanu (crowdsourcing), lai apkopotu informāciju par šaujamieroču nelikumīgu turēšanu un lai sekmētu sabiedrības informētību par nelikumīgu ieroču radītiem draudiem.

Projekta rezultāti/īstenošanas rādītāji

Projekta rezultātā, samazinot tādu ieroču skaitu, kas nelikumīgi ir iedzīvotāju īpašumā, Dienvidaustrumeiropā ir nostiprināta drošība:

| — | ir samazināts civilpersonu īpašumā esošo ieroču, militāro materiālu, munīcijas un spridzināšanas ierīču skaits; |
| --- | --- |

—

ir samazināts civilpersonu īpašumā esošo ieroču, militāro materiālu, munīcijas un spridzināšanas ierīču skaits;

| — | izstrādājot un īstenojot attiecīgas kampaņas, vismaz sešās valstīs ir panākta labāka informētība. |
| --- | --- |

—

izstrādājot un īstenojot attiecīgas kampaņas, vismaz sešās valstīs ir panākta labāka informētība.

4.   Saņēmēji

Tiešie projekta atbalsta saņēmēji būs valstu iestādes, kas Dienvidaustrumeiropā ir atbildīgas par VIKI kontroli. Attiecībā uz krājumu pārvaldību no spēju veidošanas un glabātavu uzlabotās infrastruktūras ieguvums būs Bosnijas un Hercegovinas, Moldovas Republikas, Melnkalnes un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas aizsardzības ministrijām, kā arī Kosovas (1), Moldovas Republikas, Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrijām. Tiešs guvums no krājumu samazināšanas būs Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas (1), Moldovas Republikas, Melnkalnes, Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrijām un Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Moldovas Republikas aizsardzības ministrijām. No uzlabotām spējām VIKI marķēšanas, izsekojamības un uzskaites jomā tiešu labumu gūs Albānijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Kosovas (1) un Serbijas iekšlietu ministrijas un Bosnijas un Hercegovinas Valsts Izmeklēšanas un aizsardzības aģentūra, savukārt citas iekšlietu ministrijas būs ieguvējas no reģionālā šaujamieroču ekspertu tīkla. Visbeidzot, Dienvidaustrumeiropas valstu VIKI komisijass un citas par kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroli atbildīgās iestādes gūs labumu no apmācības un informācijas apmaiņas, kā arī no reģionālās sadarbības.

Ierosinātās darbības pilnībā atbilst valstu VIKI kontroles prioritātēm un tās ir apstiprinājušas attiecīgās valstu VIKI kontroles iestādes, apliecinot savu piekrišanu un apņemšanos sasniegt projekta rezultātus.

Samazinoties VIKI plašas izplatīšanas riskam, netieši ieguvēji no šī projekta būs visi šim riskam pakļautie Dienvidaustrumeiropas un ES valstu iedzīvotāji.

5.   ES Redzamība

SEESAC veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai plašāk informētu par to, ka rīcību finansē Eiropas Savienība. Šādus pasākumus veiks saskaņā ar Eiropas Komisijas izstrādāto un publicēto ES ārējo darbību ziņošanas un pārredzamības rokasgrāmatu. Tādējādi SEESAC nodrošinās ES ieguldījuma pamanāmību ar pienācīgu atpazīstamības uzlabošanu un publicitāti, uzsverot Savienības nozīmi, nodrošinot tās darbību pārredzamību un palielinot informētību par lēmuma pieņemšanas iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu lēmumam un šā atbalsta rezultātus. Projektā sagatavotajā materiālā Savienības karogs tiks attēlots labi pamanāmā vietā saskaņā ar Savienības norādēm par pareizu karoga izmantošanu un attēlošanu.

Ņemot vērā, ka ir plānoti pasākumi ar diezgan atšķirīgu darbības jomu un iezīmēm, tiks izmantots plašs publicitātes instrumentu klāsts, cita starpā: tradicionālie plašsaziņas līdzekļi, vietne, sociālie mediji, informācijas un reklāmas materiāli, tostarp infografika, bukleti, periodiski biļeteni, paziņojumi presei un attiecīgā gadījumā citi materiāli. Projekta gaitā izdotajās publikācijās, veiktajos publiskajos pasākumos, kampaņās un būvdarbos izmantos attiecīgu simboliku. Lai ietekme, palielinot dažādo valstu valdību un sabiedrības, starptautiskās kopienas, vietējo un starptautisko plašsaziņas līdzekļu informētību, būtu vēl lielāka, katrai no projekta mērķgrupām pievērsīsies tai atbilstīgajā valodā.

6.   Darbības ilgums

Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot Padomes Lēmumu 2010/179/KĀDP, un ņemot vērā projekta reģionālo darbības jomu, projekta labumguvēju skaitu, kā arī plānoto darbību skaitu un sarežģītību, plānotais īstenošanas termiņš ir 36 mēneši.

7.   Vispārīgā struktūra

Šīs darbības tehniskā īstenošana ir uzticēta SEESAC, reģionālai iniciatīvai, kas darbojas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas pilnvarojumu, un Reģionālās sadarbības padomei, kura ir Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta pēctecības organizācija. SEESAC ir Kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) izplatīšanas apkarošanas reģionālā īstenošanas plāna izpildstruktūra un kā tāda tā Dienvidaustrumeiropas reģionā ir centrālais kontaktpunkts visiem ar VIKI saistītiem jautājumiem.

SEESAC ir vispārēja atbildība par projekta darbību veikšanu un pārskatatbildība par projekta īstenošanu. Paredzētais projekta darbības termiņš ir 3 gadi (36 mēneši), un kopējais lēstais projekta budžets ir EUR 14 335 403, kuru līdzfinansēs Norvēģija.

8.   Partneri

SEESAC tieši īstenos rīcību, cieši sadarbojoties ar Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Moldovas Republikas, Melnkalnes, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas aizsardzības ministrijām; ar Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas (1), Moldovas Republikas, Melnkalnes, Serbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrijām un ar Bosnijas un Hercegovinas Valsts Izmeklēšanas un aizsardzības aģentūru; kā arī ar Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas (1), Moldovas Republikas, Melnkalnes, Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts VIKI komisijām.

Šī rīcība ir daļa no plašākas Rietumbalkānu bruņojuma kontroles programmas, un to papildina Norvēģijas Karalistes Ārlietu ministrijas un saistībā ar parastās munīcijas krājumu pārvaldības projektu Serbijas Republikā (CASM) izveidotās spēju veidošanas programmas finansētais bruņojuma eksporta kontroles projekts. Lēstais kopējais minētās programmas budžets ir EUR 14 335 403, kurā Savienības ieguldījums ir līdz EUR 5 127 650, kas sedz līdz 35,77 % no lēstā kopējā budžeta. Norvēģijas iemaksas (saskaņo ar ANO valūtas kursu 2013. gada jūnijā) sasniedz EUR 411 689 (NOK 3 140 000,00), kas sedz 2,87 % no kopējā programmas budžeta. Saņēmēja kopējais ieguldījums ir 61,36 % apmērā no kopējā programmas budžeta.

9.   Ziņojumi

Pārskata un finanšu ziņojumos pievēršas visai rīcībai, kas ir aprakstīta attiecīgajā konkrētā ieguldījuma nolīgumā, un ar šo rīcību saistītajam budžetam, neatkarīgi no tā, vai rīcību Komisija finansē pilnībā vai piedalās tās līdzfinansēšanā.

Pārskata ziņojumus iesniedz katru ceturksni, lai fiksētu un pārraudzītu panākumus, kas gūti galveno rezultātu izpildē.

10.   Budžeta aplēse

Kopējās paredzētās ES finansētā projekta izmaksas ir EUR 5 127 650.

---

(1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

(2)  Bruņojuma nodošanas kontroles komponentu finansē Norvēģijas Karalistes Ārlietu ministrija, un to īsteno SEESAC.

(3)  Ierīkojot videonovērošanu, tika uzlabota Horvātijas Iekšlietu ministrijas Centrālās ieroču noliktavas “MURAT” drošība; Bosnijā un Hercegovinā tika ierīkotas 41 drošības durvis un četrās Aizsardzības ministrijas VIKI un munīcijas glabāšanas vietās tika pastiprināta drošība; tika uzlabota Melnkalnes Aizsardzības Ministrijas munīcijas noliktavas “TARAS” drošība, to modernizējot atbilstīgi starptautiskiem drošības standartiem.

(4)  Tika izstrādāts krājumu pārvaldības mācību kurss, un kopumā 58 operatīvā līmeņa amatpersonas no Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes un Serbijas aizsardzības ministrijām, bruņotiem spēkiem un iekšlietu ministrijām tika apmācītas krājumu pārvaldības jautājumos.

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 9. decembris)

par Īrijas paziņojumu attiecībā uz valsts pārejas plānu, kas minēts 32. pantā Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8638)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2013/731/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 32. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punkta pirmo daļu Īrija 2012. gada 31. decembrī iesniedza Komisijai valsts pārejas plānu (VPP) (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punkta pirmo daļu Īrija 2012. gada 31. decembrī iesniedza Komisijai valsts pārejas plānu (VPP) (2).

| (2) | VPP pilnīguma izvērtēšanas laikā Komisija konstatēja dažas neatbilstības starp VPP ietverto iekārtu sarakstu un iekārtām, kuras bija iekļautas emisiju pārskatā, ko Īrija bija iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/80/EK (3), kā arī informācijas trūkumu par vienu iekārtu; tas viss kopā kavēja VPP datu novērtēšanu. |
| --- | --- |

(2)

VPP pilnīguma izvērtēšanas laikā Komisija konstatēja dažas neatbilstības starp VPP ietverto iekārtu sarakstu un iekārtām, kuras bija iekļautas emisiju pārskatā, ko Īrija bija iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/80/EK (3), kā arī informācijas trūkumu par vienu iekārtu; tas viss kopā kavēja VPP datu novērtēšanu.

| (3) | Komisija 2013. gada 3. jūnija (4) vēstulē lūdza Īrijas iestādes paskaidrot neatbilstību starp VPP un pārskatu saskaņā ar Direktīvu 2001/80/EK, kā arī sniegt paskaidrojumus par vienu sadedzināšanas iekārtu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2013. gada 3. jūnija (4) vēstulē lūdza Īrijas iestādes paskaidrot neatbilstību starp VPP un pārskatu saskaņā ar Direktīvu 2001/80/EK, kā arī sniegt paskaidrojumus par vienu sadedzināšanas iekārtu.

| (4) | Īrija 2013. gada 10. jūlija vēstulē iesniedza Komisijai papildu informāciju, tostarp attiecībā uz vienas iekārtas svītrošanu no VPP (5). |
| --- | --- |

(4)

Īrija 2013. gada 10. jūlija vēstulē iesniedza Komisijai papildu informāciju, tostarp attiecībā uz vienas iekārtas svītrošanu no VPP (5).

| (5) | Pēc VPP turpmākas izvērtēšanas un papildu informācijas saņemšanas Komisija 2013. gada 4. septembrī (6) nosūtīja otru vēstuli Īrijai, kurā lūdza sniegt informāciju par datumu, kurā vairākām iekārtām piešķirta pirmā atļauja un par IED 29. pantā definēto apvienošanas noteikumu pareizu piemērošanu. Komisija lūdza arī sniegt pārskatītu aprēķinu par ieguldījumu VPP robežvērtībām iekārtās, kurās izmanto dažādu kurināmo. |
| --- | --- |

(5)

Pēc VPP turpmākas izvērtēšanas un papildu informācijas saņemšanas Komisija 2013. gada 4. septembrī (6) nosūtīja otru vēstuli Īrijai, kurā lūdza sniegt informāciju par datumu, kurā vairākām iekārtām piešķirta pirmā atļauja un par IED 29. pantā definēto apvienošanas noteikumu pareizu piemērošanu. Komisija lūdza arī sniegt pārskatītu aprēķinu par ieguldījumu VPP robežvērtībām iekārtās, kurās izmanto dažādu kurināmo.

| (6) | Īrija 2013. gada 23. septembrī (7) pa e-pastu sniedza prasīto papildinformāciju un precizējumus saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/115/ES (8). |
| --- | --- |

(6)

Īrija 2013. gada 23. septembrī (7) pa e-pastu sniedza prasīto papildinformāciju un precizējumus saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/115/ES (8).

| (7) | Tādējādi Komisija VPP ir izvērtējusi atbilstīgi Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktam un Īstenošanas lēmumam 2012/115/ES. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi Komisija VPP ir izvērtējusi atbilstīgi Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktam un Īstenošanas lēmumam 2012/115/ES.

| (8) | Proti, Komisija ir pārbaudījusi to datu, pieņēmumu un aprēķinu konsekvenci un pareizību, kas izmantoti, lai noteiktu katras VPP ietvertās sadedzināšanas iekārtas daļu maksimāli pieļaujamajās emisijās, kuras izklāstītas VPP, un ir analizējusi, vai VPP ir paredzēti uzdevumi un saistītie mērķi, pasākumi un grafiki šo uzdevumu izpildei, kā arī uzraudzības mehānisms turpmākas atbilstības novērtēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Proti, Komisija ir pārbaudījusi to datu, pieņēmumu un aprēķinu konsekvenci un pareizību, kas izmantoti, lai noteiktu katras VPP ietvertās sadedzināšanas iekārtas daļu maksimāli pieļaujamajās emisijās, kuras izklāstītas VPP, un ir analizējusi, vai VPP ir paredzēti uzdevumi un saistītie mērķi, pasākumi un grafiki šo uzdevumu izpildei, kā arī uzraudzības mehānisms turpmākas atbilstības novērtēšanai.

| (9) | Turklāt papildus iesniegtajai papildinformācijai Komisija konstatēja, ka 2016. un 2019. gadam noteiktās maksimāli pieļaujamās emisijas ir aprēķinātas, izmantojot atbilstīgus datus un formulas, un ka aprēķini ir pareizi. Īrija ir sniegusi pietiekamu informāciju par pasākumiem, kas tiks īstenoti, lai ievērotu maksimāli pieļaujamās emisijas, veiktu uzraudzību un ziņotu Komisijai par VPP īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt papildus iesniegtajai papildinformācijai Komisija konstatēja, ka 2016. un 2019. gadam noteiktās maksimāli pieļaujamās emisijas ir aprēķinātas, izmantojot atbilstīgus datus un formulas, un ka aprēķini ir pareizi. Īrija ir sniegusi pietiekamu informāciju par pasākumiem, kas tiks īstenoti, lai ievērotu maksimāli pieļaujamās emisijas, veiktu uzraudzību un ziņotu Komisijai par VPP īstenošanu.

| (10) | Komisija ir apmierināta, ka Īrijas iestādes ir ņēmušas vērā noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES. |
| --- | --- |

(10)

Komisija ir apmierināta, ka Īrijas iestādes ir ņēmušas vērā noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES.

| (11) | VPP īstenošanai būtu jānotiek, neierobežojot citus spēkā esošus valsts un Savienības tiesību aktus. Proti, nosakot atsevišķus atļaujas nosacījumus VPP ietvertajām sadedzināšanas iekārtām, Īrijai vajadzētu nodrošināt, ka netiks apdraudēta atbilstība prasībām, kas cita starpā izklāstītas Direktīvā 2010/75/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/50/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/81/EK (10). |
| --- | --- |

(11)

VPP īstenošanai būtu jānotiek, neierobežojot citus spēkā esošus valsts un Savienības tiesību aktus. Proti, nosakot atsevišķus atļaujas nosacījumus VPP ietvertajām sadedzināšanas iekārtām, Īrijai vajadzētu nodrošināt, ka netiks apdraudēta atbilstība prasībām, kas cita starpā izklāstītas Direktīvā 2010/75/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/50/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/81/EK (10).

| (12) | Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 6. punktā ir noteikts, ka Īrijai jāinformē Komisija par jebkādām turpmākām VPP izmaiņām. Komisijai būtu jāizvērtē, vai šādas izmaiņas atbilst noteikumiem, kas paredzēti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 6. punktā ir noteikts, ka Īrijai jāinformē Komisija par jebkādām turpmākām VPP izmaiņām. Komisijai būtu jāizvērtē, vai šādas izmaiņas atbilst noteikumiem, kas paredzēti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pamatojoties uz Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktu un Īstenošanas lēmumu 2012/115/ES, netiek izteikti iebildumi pret valsts pārejas plānu, kuru Īrija paziņoja Komisijai 2012. gada 31. decembrī saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punktu un kurš ir grozīts atbilstīgi papildu informācijai, kas nosūtīta 2013. gada 10. jūlijā un 23. septembrī (11).

2.   Valsts pārejas plānā ietverto iekārtu saraksts, piesārņojuma veidi attiecībā uz plānā ietvertajām iekārtām un piemērojamās maksimāli pieļaujamās emisijas ir sniegtas pielikumā.

3.   Īrijas iestāžu veiktā valsts pārejas plāna īstenošana neatbrīvo Īriju no pienākuma ievērot Direktīvas 2010/75/ES noteikumus par atsevišķu plānā ietverto sadedzināšanas iekārtu emisijām un citus Eiropas Savienības attiecīgos tiesību aktus vides jomā.

2. pants

Komisija novērtē, vai valsts pārejas plāna turpmākās izmaiņas, par kurām Īrija ziņos nākotnē, atbilst noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

Briselē, 2013. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  Īrijas paziņojums ar 2012. gada 31. decembra vēstuli tika saņemts Komisijā 2012. gada 31. decembrī un reģistrēts ar numuru Ares(2012)10636.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/80/EK par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp).

3

(4)  Ares(2013) 1636798

4

(5)  Ares(2013)2640846

5

(6)  Ares(2013)2991162

6

(7)  Ares(2013)3103789

7

(8)  Komisijas 2012. gada 10. februāra Īstenošanas lēmums, ar ko paredz noteikumus attiecībā uz valsts pārejas plāniem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (OV L 52, 24.2.2012., 12. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

10

(11)  Komisija reģistrēja VPP konsolidēto redakciju 2013. gada 26. novembrī ar numuru Ares(2013)3571076.

11

---

PIELIKUMS

VPP ietverto iekārtu saraksts

| Numurs | Iekārtas nosaukums | Kopējā nominālā ievadītā siltumjauda 31.12.2010. (MW) | Aptvertās piesārņotājvielas |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | NOx | Putekļi |
| 1 | P0605-MP1/2
  Vienība Nr. 1 un Nr. 2, Moneypoint elektrostacija | 1 540 | √ | √ | √ |
| 2 | P0605-MP3
  Vienība Nr. 3, Moneypoint elektrostacija | 770 | √ | √ | √ |
| 3 | P0561-AD1
  Vienība Nr. 1, Aghada elektrostacija | 670 | √ | √ | √ |
| 4 | P0561-AT1
  Turbīna CT11, Aghada elektrostacija | 283 | — | √ | — |
| 5 | P0561-AT2
  Turbīna CT12, Aghada elektrostacija | 283 | — | √ | — |
| 6 | P0561-AT4
  Turbīna CT14, Aghada elektrostacija | 283 | — | √ | — |
| 7 | P0578-MR1
  CT vienība, Marina elektrostacija | 277 | — | √ | — |
| 8 | P0606-GR1/2
  Vienība Nr. 1 un Nr. 2, Great Island elektrostacija | 346 | √ | √ | √ |
| 9 | P0606-GR3
  Vienība Nr. 3, Great Island elektrostacija | 303 | √ | √ | √ |
| 10 | P0607-TB1/2
  Vienība Nr. 1 un Nr. 2, Tarbert elektrostacija | 340 | √ | √ | √ |
| 11 | P0607-TB3/4
  Vienība Nr. 3 un Nr. 4, Tarbert elektrostacija | 1 232 | √ | √ | √ |
| 12 | P0482-EP1

  Edenderry Power Limited | 299 | √ | √ | √ |

Numurs

Iekārtas nosaukums

Kopējā nominālā ievadītā siltumjauda 31.12.2010. (MW)

Aptvertās piesārņotājvielas

SO2

NOx

Putekļi

1

P0605-MP1/2

Vienība Nr. 1 un Nr. 2, Moneypoint elektrostacija

1 540

√

√

√

2

P0605-MP3

Vienība Nr. 3, Moneypoint elektrostacija

770

√

√

√

3

P0561-AD1

Vienība Nr. 1, Aghada elektrostacija

670

√

√

√

4

P0561-AT1

Turbīna CT11, Aghada elektrostacija

283

—

√

—

5

P0561-AT2

Turbīna CT12, Aghada elektrostacija

283

—

√

—

6

P0561-AT4

Turbīna CT14, Aghada elektrostacija

283

—

√

—

7

P0578-MR1

CT vienība, Marina elektrostacija

277

—

√

—

8

P0606-GR1/2

Vienība Nr. 1 un Nr. 2, Great Island elektrostacija

346

√

√

√

9

P0606-GR3

Vienība Nr. 3, Great Island elektrostacija

303

√

√

√

10

P0607-TB1/2

Vienība Nr. 1 un Nr. 2, Tarbert elektrostacija

340

√

√

√

11

P0607-TB3/4

Vienība Nr. 3 un Nr. 4, Tarbert elektrostacija

1 232

√

√

√

12

P0482-EP1

Edenderry Power Limited

299

√

√

√

Maksimāli pieļaujamā emisija (tonnās)

| | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 1.1. – 30.6.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 15 202 | 12 076 | 8 950 | 5 824 | 2 912 |
| NOx | 8 811 | 7 853 | 6 896 | 5 938 | 2 969 |
| Putekļi | 1 514 | 1 196 | 878 | 560 | 280 |

2016.

2017.

2018.

2019.

1.1. – 30.6.2020.

SO2

15 202

12 076

8 950

5 824

2 912

NOx

8 811

7 853

6 896

5 938

2 969

Putekļi

1 514

1 196

878

560

280

---

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2013. gada 9. decembris),

ar ko pieņem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) secinājumus par hlora un sārmu rūpniecību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8589)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/732/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu par rūpnieciskajām emisijām starp to un dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, lai sekmētu labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokumentu sagatavošanu, kā tas noteikts minētās direktīvas 3. panta 11. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija organizē informācijas apmaiņu par rūpnieciskajām emisijām starp to un dalībvalstīm, attiecīgajām nozarēm un nevalstiskajām organizācijām, kas veicina vides aizsardzību, lai sekmētu labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) atsauces dokumentu sagatavošanu, kā tas noteikts minētās direktīvas 3. panta 11. punktā.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 2. punktu informācijas apmaiņai ir jābūt saistītai ar iekārtu darbību un tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz emisijām, kas attiecīgā gadījumā izteiktas kā īstermiņa vai ilgtermiņa vidējais rādītājs, un saistītajiem atsauces nosacījumiem, patēriņu un izejvielu veidu, ūdens patēriņu, enerģijas izmantošanu un atkritumu radīšanu; un izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem, saistīto monitoringu, iedarbību starp vidēm, ekonomisko un tehnisko pamatotību un to attīstību; un labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un jauniem tehniskiem paņēmieniem, kas apzināti, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jautājumus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 2. punktu informācijas apmaiņai ir jābūt saistītai ar iekārtu darbību un tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz emisijām, kas attiecīgā gadījumā izteiktas kā īstermiņa vai ilgtermiņa vidējais rādītājs, un saistītajiem atsauces nosacījumiem, patēriņu un izejvielu veidu, ūdens patēriņu, enerģijas izmantošanu un atkritumu radīšanu; un izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem, saistīto monitoringu, iedarbību starp vidēm, ekonomisko un tehnisko pamatotību un to attīstību; un labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem un jauniem tehniskiem paņēmieniem, kas apzināti, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos jautājumus.

| (3) | “LPTP secinājumi”, kas definēti Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 12. punktā, ir LPTP atsauces dokumentu pamatelements, kurā izklāstīti secinājumi par labākajiem pieejamiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistīta uzraudzība, saistīti patēriņa līmeņi un, vajadzības gadījumā, atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(3)

“LPTP secinājumi”, kas definēti Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 12. punktā, ir LPTP atsauces dokumentu pamatelements, kurā izklāstīti secinājumi par labākajiem pieejamiem tehniskajiem paņēmieniem, to apraksts, informācija to piemērotības izvērtēšanai, ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi, saistīta uzraudzība, saistīti patēriņa līmeņi un, vajadzības gadījumā, atbilstīgi teritorijas sanācijas pasākumi.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 14. panta 3. punktu LPTP secinājumi jāizmanto kā atsauce, paredzot atļaujas nosacījumus iekārtām, kas aptvertas ar minētās direktīvas II nodaļu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 14. panta 3. punktu LPTP secinājumi jāizmanto kā atsauce, paredzot atļaujas nosacījumus iekārtām, kas aptvertas ar minētās direktīvas II nodaļu.

| (5) | Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka kompetentajai iestādei jānosaka emisiju robežvērtības, ar kurām nodrošina, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisijas līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kā noteikts lēmumos attiecībā uz LPTP secinājumiem, kas minēti Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 3. punkts paredz, ka kompetentajai iestādei jānosaka emisiju robežvērtības, ar kurām nodrošina, ka parastos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisijas līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kā noteikts lēmumos attiecībā uz LPTP secinājumiem, kas minēti Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 5. punktā.

| (6) | Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja atkāpties no 15. panta 3. punktā noteiktās prasības, taču tikai tad, ja ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vietējo vides apstākļu vai attiecīgo iekārtu tehnisko raksturlielumu dēļ ar LPTP saistīto emisiju līmeņu sasniegšanas izmaksas ir nesamērīgi lielas salīdzinājumā ar labvēlīgo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 2010/75/ES 15. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja atkāpties no 15. panta 3. punktā noteiktās prasības, taču tikai tad, ja ģeogrāfiskās atrašanās vietas, vietējo vides apstākļu vai attiecīgo iekārtu tehnisko raksturlielumu dēļ ar LPTP saistīto emisiju līmeņu sasniegšanas izmaksas ir nesamērīgi lielas salīdzinājumā ar labvēlīgo ietekmi uz vidi.

| (7) | Direktīvas 2010/75/ES 16. panta 1. punktā paredzēts, ka monitoringa prasībām atļaujā, kas minēta minētās direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir jāpamatojas uz secinājumiem par monitoringu, kā aprakstīts LPTP secinājumos. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2010/75/ES 16. panta 1. punktā paredzēts, ka monitoringa prasībām atļaujā, kas minēta minētās direktīvas 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ir jāpamatojas uz secinājumiem par monitoringu, kā aprakstīts LPTP secinājumos.

| (8) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 21. panta 3. punktu četru gadu laikā pēc lēmumu par LPTP secinājumiem publicēšanas kompetentajai iestādei ir jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina visi atļaujas nosacījumi un jānodrošina iekārtas atbilstība šādas atļaujas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 21. panta 3. punktu četru gadu laikā pēc lēmumu par LPTP secinājumiem publicēšanas kompetentajai iestādei ir jāpārskata un, ja nepieciešams, jāatjaunina visi atļaujas nosacījumi un jānodrošina iekārtas atbilstība šādas atļaujas nosacījumiem.

| (9) | Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (2), ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji. |
| --- | --- |

(9)

Ar Komisijas 2011. gada 16. maija Lēmumu, ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (2), ir izveidots forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu 2013. gada 6. jūnijā Komisija saņēma minētā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta par hlora un sārmu rūpniecību ierosināto saturu un darīja to publiski pieejamu (3). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punktu 2013. gada 6. jūnijā Komisija saņēma minētā foruma atzinumu par LPTP atsauces dokumenta par hlora un sārmu rūpniecību ierosināto saturu un darīja to publiski pieejamu (3).

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

LPTP secinājumi par hlora un sārmu rūpniecību ir izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.

2

(3)  https://circabc.europa.eu/w/browse/d4fbf23d-0da7-47fd-a954-0ada9ca91560

3

---

PIELIKUMS

LPTP SECINĀJUMI PAR HLORA UN SĀRMU RŪPNIECĪBU

| DARBĪBAS JOMA | 37 |
| --- | --- |

| VISPĀRĪGI APSVĒRUMI | 38 |
| --- | --- |

| DEFINĪCIJAS | 38 |
| --- | --- |

| LPTP SECINĀJUMI | 39 |
| --- | --- |

| 1. | Elektrolīzeru paņēmiens | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Tādu ražotņu ekspluatācijas izbeigšana vai pārveidošana, kurās izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Notekūdeņu rašanās | 41 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Energoefektivitāte | 42 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Emisiju monitorings | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Emisijas gaisā | 44 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Emisijas ūdenī | 45 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Atkritumu rašanās | 47 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Objekta sanācija | 47 |
| --- | --- | --- |

9.

| GLOSĀRIJS | 48 |
| --- | --- |

DARBĪBAS JOMA

Šie LPTP secinājumi aptver vairākas rūpnieciskās darbības, kas norādītas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4.2. punkta a) un c) apakšpunktā, proti, hlora un sārmu rūpniecības ķīmisko vielu (hlors, ūdeņradis, kālija hidroksīds un nātrija hidroksīds) ražošanu, izmantojot sāls šķīduma elektrolīzi.

Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver šādus procesus un darbības:

| — | sāls uzglabāšana, |
| --- | --- |

—

sāls uzglabāšana,

| — | sāls šķīduma sagatavošana, attīrīšana un atkārtota piesātināšana, |
| --- | --- |

—

sāls šķīduma sagatavošana, attīrīšana un atkārtota piesātināšana,

| — | sāls šķīduma elektrolīze, |
| --- | --- |

—

sāls šķīduma elektrolīze,

| — | nātrija/kālija hidroksīda koncentrēšana, attīrīšana, uzglabāšana un pārvietošana, |
| --- | --- |

—

nātrija/kālija hidroksīda koncentrēšana, attīrīšana, uzglabāšana un pārvietošana,

| — | hlora dzesēšana, sausēšana, attīrīšana, saspiešana, sašķidrināšana, uzglabāšana un pārvietošana, |
| --- | --- |

—

hlora dzesēšana, sausēšana, attīrīšana, saspiešana, sašķidrināšana, uzglabāšana un pārvietošana,

| — | ūdeņraža dzesēšana, attīrīšana, saspiešana, uzglabāšana un pārvietošana, |
| --- | --- |

—

ūdeņraža dzesēšana, attīrīšana, saspiešana, uzglabāšana un pārvietošana,

| — | ražotņu, kur izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus, pārveidošana par ražotnēm, kur izmanto membrānas elektrolīzerus, |
| --- | --- |

—

ražotņu, kur izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus, pārveidošana par ražotnēm, kur izmanto membrānas elektrolīzerus,

| — | ražotņu, kur izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus, ekspluatācijas izbeigšana, |
| --- | --- |

—

ražotņu, kur izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus, ekspluatācijas izbeigšana,

| — | hlora un sārmu ražošanas objektu sanācija. |
| --- | --- |

—

hlora un sārmu ražošanas objektu sanācija.

Šie LPTP secinājumi neattiecas uz šādām darbībām:

| — | hlorūdeņražskābes elektrolīze hlora ražošanai, |
| --- | --- |

—

hlorūdeņražskābes elektrolīze hlora ražošanai,

| — | sāls šķīduma elektrolīze nātrija hlorāta ražošanai; uz to attiecas LPTP atsauces dokuments “Neorganisko pamatvielu – cietvielu un citu vielu –ražošana (LVIC-S)”, |
| --- | --- |

—

sāls šķīduma elektrolīze nātrija hlorāta ražošanai; uz to attiecas LPTP atsauces dokuments “Neorganisko pamatvielu – cietvielu un citu vielu –ražošana (LVIC-S)”,

| — | sāļu kausējumu elektrolīze sārmu vai sārmzemju metālu un hlora ražošanai; uz to attiecas LPTP atsauces dokuments “Krāsaino metālu rūpniecība”, |
| --- | --- |

—

sāļu kausējumu elektrolīze sārmu vai sārmzemju metālu un hlora ražošanai; uz to attiecas LPTP atsauces dokuments “Krāsaino metālu rūpniecība”,

| — | tādu specifisku produktu ražošana kā alkoholāti, ditionīti un sārmu metāli, izmantojot sārmu metālu amalgamu, kas iegūta ar dzīvsudraba katoda elektrolīzera metodi, |
| --- | --- |

—

tādu specifisku produktu ražošana kā alkoholāti, ditionīti un sārmu metāli, izmantojot sārmu metālu amalgamu, kas iegūta ar dzīvsudraba katoda elektrolīzera metodi,

| — | hlora, ūdeņraža vai nātrija/kālija hidroksīda ražošana citos, nevis elektrolīzes procesos. |
| --- | --- |

—

hlora, ūdeņraža vai nātrija/kālija hidroksīda ražošana citos, nevis elektrolīzes procesos.

Šajos LPTP secinājumos nav aplūkoti šādi hlora un sārmu ražošanas aspekti, jo uz tiem attiecas LPTP atsauces dokuments “Notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas/pārvaldības sistēmas ķīmijas sektorā”:

| — | notekūdeņu attīrīšana lejupējā attīrīšanas iekārtā, |
| --- | --- |

—

notekūdeņu attīrīšana lejupējā attīrīšanas iekārtā,

| — | vides pārvaldības sistēmas, |
| --- | --- |

—

vides pārvaldības sistēmas,

| — | trokšņu emisijas. |
| --- | --- |

—

trokšņu emisijas.

Citi atsauces dokumenti, kuri ir būtiski šajos LPTP secinājumos aplūkotajām darbībām:

| Atsauces dokuments | Temats |
| --- | --- |
| LPTP atsauces dokuments par kopējām notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības sistēmām ķīmijas sektorā (CWW) | Notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības kopējās sistēmas ķīmijas sektorā |
| Ekonomika un mijiedarbība ar vides faktoriem (ECM) | Tehnisko paņēmienu ekonomiskā ietekme un mijiedarbība ar vides faktoriem |
| Emisijas no uzglabāšanas vietām (EFS) | Izejvielu uzglabāšana un pārvietošana |
| Energoefektivitāte (ENE) | Vispārīgie energoefektivitātes aspekti |
| Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS) | Netieša dzesēšana ar ūdeni |
| Lielas sadedzināšanas iekārtas (LCP) | Sadedzināšanas iekārtas, kuru nominālā pievadītā siltumjauda ir 50 MW vai vairāk |
| Vispārīgie monitoringa principi (MON) | Emisiju un patēriņa monitoringa vispārīgie principi |
| Atkritumu sadedzināšana (WI) | Atkritumu sadedzināšana |
| Atkritumu apstrādes iekārtas (WT) | Atkritumu apstrāde |

Atsauces dokuments

Temats

LPTP atsauces dokuments par kopējām notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības sistēmām ķīmijas sektorā (CWW)

Notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas vadības kopējās sistēmas ķīmijas sektorā

Ekonomika un mijiedarbība ar vides faktoriem (ECM)

Tehnisko paņēmienu ekonomiskā ietekme un mijiedarbība ar vides faktoriem

Emisijas no uzglabāšanas vietām (EFS)

Izejvielu uzglabāšana un pārvietošana

Energoefektivitāte (ENE)

Vispārīgie energoefektivitātes aspekti

Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS)

Netieša dzesēšana ar ūdeni

Lielas sadedzināšanas iekārtas (LCP)

Sadedzināšanas iekārtas, kuru nominālā pievadītā siltumjauda ir 50 MW vai vairāk

Vispārīgie monitoringa principi (MON)

Emisiju un patēriņa monitoringa vispārīgie principi

Atkritumu sadedzināšana (WI)

Atkritumu sadedzināšana

Atkritumu apstrādes iekārtas (WT)

Atkritumu apstrāde

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārpiemērojami.

Emisiju līmeņi, kas saistīti ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (BAT-AEL), attiecībā uz emisijām gaisā, kas minēti šajos LPTP secinājumos, ir:

| — | koncentrācijas līmeņi, ko izsaka mg/m3 kā emitēto vielu masu dūmgāzu tilpuma vienībā standarta apstākļos (273,15 K, 101,3 kPa), no kuras atskaitīts ūdens saturs, bet bez skābekļa satura korekcijas; |
| --- | --- |

—

koncentrācijas līmeņi, ko izsaka mg/m3 kā emitēto vielu masu dūmgāzu tilpuma vienībā standarta apstākļos (273,15 K, 101,3 kPa), no kuras atskaitīts ūdens saturs, bet bez skābekļa satura korekcijas;

šajos LPTP secinājumos minētie BAT-AEL emisijām ūdenī ir:

| — | koncentrācijas līmeņi, ko izsaka mg/l kā emitēto vielu masu vienā notekūdeņu tilpuma vienībā. |
| --- | --- |

—

koncentrācijas līmeņi, ko izsaka mg/l kā emitēto vielu masu vienā notekūdeņu tilpuma vienībā.

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Izmantotais termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Jauna ražotne | Ražotne, ko sāk ekspluatēt pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai ražotne, kura, saglabājot esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīta. |
| Esoša ražotne | Ražotne, kas nav jauna ražotne. |
| Jauna hlora sašķidrināšanas iekārta | Hlora sašķidrināšanas iekārta, kuru ražotnē sāk ekspluatēt pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai hlora sašķidrināšanas iekārta, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīta. |
| Hlors un hlora dioksīds, ko izsaka kā Cl2 | Hlora (Cl2) un hlora dioksīda (ClO2) summa, ko nosaka kopā un izsaka kā hloru (Cl2). |
| Brīvais hlors, ko izsaka kā Cl2 | Izšķīduša hlora, hipohlorīta, hipohlorskābes, izšķīduša broma, hipobromīta un hipobromskābes summa, ko nosaka kopā un izsaka kā Cl2 |
| Dzīvsudrabs, izteikts kā Hg | Visu dzīvsudraba organisko un neorganisko formu summa, ko nosaka kopā un izsaka kā Hg. |

Izmantotais termins

Definīcija

Jauna ražotne

Ražotne, ko sāk ekspluatēt pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai ražotne, kura, saglabājot esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīta.

Esoša ražotne

Ražotne, kas nav jauna ražotne.

Jauna hlora sašķidrināšanas iekārta

Hlora sašķidrināšanas iekārta, kuru ražotnē sāk ekspluatēt pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai hlora sašķidrināšanas iekārta, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas tiek pilnībā nomainīta.

Hlors un hlora dioksīds, ko izsaka kā Cl2

Hlora (Cl2) un hlora dioksīda (ClO2) summa, ko nosaka kopā un izsaka kā hloru (Cl2).

Brīvais hlors, ko izsaka kā Cl2

Izšķīduša hlora, hipohlorīta, hipohlorskābes, izšķīduša broma, hipobromīta un hipobromskābes summa, ko nosaka kopā un izsaka kā Cl2

Dzīvsudrabs, izteikts kā Hg

Visu dzīvsudraba organisko un neorganisko formu summa, ko nosaka kopā un izsaka kā Hg.

LPTP SECINĀJUMI

1.   Elektrolīzeru paņēmiens

LPTP 1. LPTP hlora un sārmu ražošanā ir izmantot kādu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. Nekādos apstākļos par LPTP nevar uzskatīt dzīvsudraba katoda elektrolīzera izmantošanu. Azbesta diafragmu izmantošana nav LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Bipolārs membrānas elektrolīzers | Membrānas elektrolīzers sastāv no anoda un katoda, ko atdala membrāna. Biopolārā konfigurācijā atsevišķi membrānas elektrolīzeri baterijā ir elektriski savienoti virknes slēgumā. | Vispārizmantojams |
| b | Monopolārs membrānas elektrolīzers | Membrānas elektrolīzers sastāv no anoda un katoda, ko atdala membrāna. Monopolārā konfigurācijā atsevišķi membrānas elektrolīzeri baterijā ir elektriski savienoti paralēlā slēgumā. | Nav izmantojams jaunās ražotnēs, kur hlora ražošanas jaudas ir > 20 kt gadā. |
| c | Bezazbesta diafragma | Bezazbesta diafragmas elektrolīzeri sastāv no anoda un katoda, ko atdala azbestu nesaturoša membrāna. Atsevišķie diafragmas elektrolīzeri baterijā ir elektriski savienoti virknes slēgumā (bipolāra konfigurācija) vai paralēlā slēgumā (monopolāra konfigurācija). | Vispārizmantojams |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a

Bipolārs membrānas elektrolīzers

Membrānas elektrolīzers sastāv no anoda un katoda, ko atdala membrāna. Biopolārā konfigurācijā atsevišķi membrānas elektrolīzeri baterijā ir elektriski savienoti virknes slēgumā.

Vispārizmantojams

b

Monopolārs membrānas elektrolīzers

Membrānas elektrolīzers sastāv no anoda un katoda, ko atdala membrāna. Monopolārā konfigurācijā atsevišķi membrānas elektrolīzeri baterijā ir elektriski savienoti paralēlā slēgumā.

Nav izmantojams jaunās ražotnēs, kur hlora ražošanas jaudas ir > 20 kt gadā.

c

Bezazbesta diafragma

Bezazbesta diafragmas elektrolīzeri sastāv no anoda un katoda, ko atdala azbestu nesaturoša membrāna. Atsevišķie diafragmas elektrolīzeri baterijā ir elektriski savienoti virknes slēgumā (bipolāra konfigurācija) vai paralēlā slēgumā (monopolāra konfigurācija).

Vispārizmantojams

2.   Tādu ražotņu ekspluatācijas izbeigšana vai pārveidošana, kurās izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus

LPTP 2. Lai samazinātu dzīvsudraba emisijas un ar dzīvsudrabu piesārņotu atkritumu rašanos tādu ražotņu ekspluatācijas izbeigšanas vai pārveidošanas gaitā, kurās izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus, LPTP ir izstrādāt un izpildīt ekspluatācijas izbeigšanas plānu, kurā ietilpst visi tālāk norādītie elementi:

| i) | visos plāna izstrādes un izpildes posmos piedalās personāls, kam ir pieredze agrākās ražotnes ekspluatācijā; |
| --- | --- |

i)

visos plāna izstrādes un izpildes posmos piedalās personāls, kam ir pieredze agrākās ražotnes ekspluatācijā;

| ii) | visiem izpildes posmiem tiek paredzētas procedūras un instrukcijas; |
| --- | --- |

ii)

visiem izpildes posmiem tiek paredzētas procedūras un instrukcijas;

| iii) | tiek sagatavota rūpīga apmācības un uzraudzības programma darbiniekiem, kam nav pieredzes darbā ar dzīvsudrabu; |
| --- | --- |

iii)

tiek sagatavota rūpīga apmācības un uzraudzības programma darbiniekiem, kam nav pieredzes darbā ar dzīvsudrabu;

| iv) | tiek noteikts rekuperējamā metāliskā dzīvsudraba daudzums un aplēsts apglabājamo atkritumu daudzums un tajos esošā dzīvsudraba daudzums; |
| --- | --- |

iv)

tiek noteikts rekuperējamā metāliskā dzīvsudraba daudzums un aplēsts apglabājamo atkritumu daudzums un tajos esošā dzīvsudraba daudzums;

| v) | tiek nodrošinātas darba zonas, kas ir:






  a) | segtas ar jumtu; |
| --- | --- | --- |

v)

tiek nodrošinātas darba zonas, kas ir:

a)

segtas ar jumtu;

| b) | aprīkotas ar gludu, necaurlaidīgu grīdu ar slīpumu, lai dzīvsudraba izlijumus novadītu uz kolektora aku; |
| --- | --- |

b)

aprīkotas ar gludu, necaurlaidīgu grīdu ar slīpumu, lai dzīvsudraba izlijumus novadītu uz kolektora aku;

| c) | labi apgaismotas; |
| --- | --- |

c)

labi apgaismotas;

| d) | bez aizsprostojumiem un gružiem, kas var absorbēt dzīvsudrabu; |
| --- | --- |

d)

bez aizsprostojumiem un gružiem, kas var absorbēt dzīvsudrabu;

| e) | aprīkotas ar mazgāšanas ūdens padevi; |
| --- | --- |

e)

aprīkotas ar mazgāšanas ūdens padevi;

| f) | pievienotas notekūdeņu attīrīšanas sistēmai; |
| --- | --- |

f)

pievienotas notekūdeņu attīrīšanas sistēmai;

| vi) | elektrolīzeru iztukšošana un metāliskā dzīvsudraba pārvietošana uz tvertnēm notiek:






  a) | ja iespējams – slēgtā sistēmā; |
| --- | --- | --- |

vi)

elektrolīzeru iztukšošana un metāliskā dzīvsudraba pārvietošana uz tvertnēm notiek:

a)

ja iespējams – slēgtā sistēmā;

| b) | izskalojot dzīvsudrabu; |
| --- | --- |

b)

izskalojot dzīvsudrabu;

| c) | ja iespējams – izmantojot pašteci; |
| --- | --- |

c)

ja iespējams – izmantojot pašteci;

| d) | ja nepieciešams – no dzīvsudraba atdalot cietu daļiņu piemaisījumus; |
| --- | --- |

d)

ja nepieciešams – no dzīvsudraba atdalot cietu daļiņu piemaisījumus;

| e) | tvertnes piepildot līdz ≤ 80 % no tilpuma; |
| --- | --- |

e)

tvertnes piepildot līdz ≤ 80 % no tilpuma;

| f) | pēc piepildīšanas tvertnes hermētiski noslēdzot; |
| --- | --- |

f)

pēc piepildīšanas tvertnes hermētiski noslēdzot;

| g) | tukšos elektrolīzerus izmazgājot un tad piepildot ar ūdeni; |
| --- | --- |

g)

tukšos elektrolīzerus izmazgājot un tad piepildot ar ūdeni;

| vii) | visas demontāžas un nojaukšanas operācijas veic, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | ja iespējams, iekārtas sagriež ar auksto, nevis karsto paņēmienu; |
| --- | --- | --- |

vii)

visas demontāžas un nojaukšanas operācijas veic, ievērojot šādus nosacījumus:

a)

ja iespējams, iekārtas sagriež ar auksto, nevis karsto paņēmienu;

| b) | piesārņotās iekārtas glabā piemērotās zonās; |
| --- | --- |

b)

piesārņotās iekārtas glabā piemērotās zonās;

| c) | bieži mazgā darba zonas grīdu; |
| --- | --- |

c)

bieži mazgā darba zonas grīdu;

| d) | nekavējoties savāc dzīvsudraba izlijumus, izmantojot sūcējierīces ar aktīvās ogles filtriem; |
| --- | --- |

d)

nekavējoties savāc dzīvsudraba izlijumus, izmantojot sūcējierīces ar aktīvās ogles filtriem;

| e) | uzskaita atkritumu plūsmas; |
| --- | --- |

e)

uzskaita atkritumu plūsmas;

| f) | nodala ar dzīvsudrabu piesārņotos atkritumus no nepiesārņotiem atkritumiem; |
| --- | --- |

f)

nodala ar dzīvsudrabu piesārņotos atkritumus no nepiesārņotiem atkritumiem;

| g) | ar dzīvsudrabu piesārņotos atkritumus dekontaminē ar mehāniskiem un fiziskiem apstrādes paņēmieniem (piemēram, mazgāšana, ultraskaņas vibrācija, putekļsūcēji), ķīmiskiem apstrādes paņēmieniem (piemēram, mazgāšana ar hipohlorītu, hloru saturošu sāls šķīdumu vai ūdeņraža peroksīdu) un/vai termiskiem apstrādes paņēmieniem (piemēram, destilācija, pārtvaicēšana); |
| --- | --- |

g)

ar dzīvsudrabu piesārņotos atkritumus dekontaminē ar mehāniskiem un fiziskiem apstrādes paņēmieniem (piemēram, mazgāšana, ultraskaņas vibrācija, putekļsūcēji), ķīmiskiem apstrādes paņēmieniem (piemēram, mazgāšana ar hipohlorītu, hloru saturošu sāls šķīdumu vai ūdeņraža peroksīdu) un/vai termiskiem apstrādes paņēmieniem (piemēram, destilācija, pārtvaicēšana);

| h) | ja iespējams, dekontaminēto aprīkojumu izmanto atkārtoti vai pārstrādā; |
| --- | --- |

h)

ja iespējams, dekontaminēto aprīkojumu izmanto atkārtoti vai pārstrādā;

| i) | dekontaminē ēku, kurā atrodas elektrolīzes cehs, proti, sienas un grīdu notīra un pēc tam pārklāj ar pārklājumu vai nokrāso, lai virsmu padarītu necaurlaidīgu gadījumā, ja ēku paredzēts izmantot atkārtoti; |
| --- | --- |

i)

dekontaminē ēku, kurā atrodas elektrolīzes cehs, proti, sienas un grīdu notīra un pēc tam pārklāj ar pārklājumu vai nokrāso, lai virsmu padarītu necaurlaidīgu gadījumā, ja ēku paredzēts izmantot atkārtoti;

| j) | dekontaminē vai atjauno notekūdeņu savākšanas iekārtas ražotnē vai tās apkaimē; |
| --- | --- |

j)

dekontaminē vai atjauno notekūdeņu savākšanas iekārtas ražotnē vai tās apkaimē;

| k) | ja paredzams, ka darba gaitā veidosies augstas dzīvsudraba koncentrācijas (piemēram, augstspiediena mazgāšanas laikā), izolē darba zonu un attīra ventilācijas gaisu; ventilācijas gaisa apstrādes paņēmieni ietver adsorbciju uz jodētas vai sulfurētas aktīvās ogles, skrubēšanu ar hipohlorītu vai hloru saturošu sāls šķīdumu vai hlora pievienošanu, lai veidotos dzīvsudraba (I) hlorīds cietā agregātstāvoklī; |
| --- | --- |

k)

ja paredzams, ka darba gaitā veidosies augstas dzīvsudraba koncentrācijas (piemēram, augstspiediena mazgāšanas laikā), izolē darba zonu un attīra ventilācijas gaisu; ventilācijas gaisa apstrādes paņēmieni ietver adsorbciju uz jodētas vai sulfurētas aktīvās ogles, skrubēšanu ar hipohlorītu vai hloru saturošu sāls šķīdumu vai hlora pievienošanu, lai veidotos dzīvsudraba (I) hlorīds cietā agregātstāvoklī;

| l) | attīra dzīvsudrabu saturošus notekūdeņus, tostarp aizsarglīdzekļu mazgāšanas ūdeni; |
| --- | --- |

l)

attīra dzīvsudrabu saturošus notekūdeņus, tostarp aizsarglīdzekļu mazgāšanas ūdeni;

| m) | veic monitoringu par dzīvsudraba saturu gaisā, ūdenī un atkritumos, tostarp pienācīgu laika periodu pēc ražotnes ekspluatācijas izbeigšanas vai ražotnes pārveidošanas pabeigšanas; |
| --- | --- |

m)

veic monitoringu par dzīvsudraba saturu gaisā, ūdenī un atkritumos, tostarp pienācīgu laika periodu pēc ražotnes ekspluatācijas izbeigšanas vai ražotnes pārveidošanas pabeigšanas;

| viii) | ja nepieciešams, metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšana objektā notiek glabātavās, kas ir:






  a) | labi apgaismotas un izturīgas pret klimatiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- | --- |

viii)

ja nepieciešams, metāliskā dzīvsudraba pagaidu glabāšana objektā notiek glabātavās, kas ir:

a)

labi apgaismotas un izturīgas pret klimatiskajiem apstākļiem;

| b) | aprīkotas ar piemērotu sekundāro izolāciju, kas spēj aizturēt 110 % no jebkuras atsevišķas tvertnes šķidruma tilpuma; |
| --- | --- |

b)

aprīkotas ar piemērotu sekundāro izolāciju, kas spēj aizturēt 110 % no jebkuras atsevišķas tvertnes šķidruma tilpuma;

| c) | bez aizsprostojumiem un gružiem, kas var absorbēt dzīvsudrabu; |
| --- | --- |

c)

bez aizsprostojumiem un gružiem, kas var absorbēt dzīvsudrabu;

| d) | aprīkotas ar sūcējierīcēm ar aktīvās ogles filtriem; |
| --- | --- |

d)

aprīkotas ar sūcējierīcēm ar aktīvās ogles filtriem;

| e) | regulāri inspicētas gan vizuāli, gan ar dzīvsudraba noteikšanas ierīcēm; |
| --- | --- |

e)

regulāri inspicētas gan vizuāli, gan ar dzīvsudraba noteikšanas ierīcēm;

| ix) | ja nepieciešams, atkritumu transportēšana, iespējamā tālākā apstrāde un apglabāšana. |
| --- | --- |

ix)

ja nepieciešams, atkritumu transportēšana, iespējamā tālākā apstrāde un apglabāšana.

LPTP 3. Lai samazinātu dzīvsudraba emisijas ūdenī, tādu ražotņu ekspluatācijas izbeigšanas vai pārveidošanas laikā, kurās izmanto dzīvsudraba katoda elektrolīzerus, LPTP ir izmantot kādu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a | Oksidācija un jonu apmaiņa | Oksidētājus, piemēram, hipohlorītu, hloru vai ūdeņraža peroksīdu, izmanto, lai dzīvsudrabu pilnībā pārveidotu tā oksidētajā formā, kuru pēc tam atdala ar jonu apmaiņas sveķiem. |
| b | Oksidācija un izgulsnēšana | Oksidētājus, piemēram, hipohlorītu, hloru vai ūdeņraža peroksīdu, izmanto, lai dzīvsudrabu pilnībā pārveidotu tā oksidētajā formā, kuru pēc tam atdala, izgulsnējot kā dzīvsudraba sulfīdu, un pēc tam filtrē. |
| c | Reducēšana un adsorbcija uz aktīvās ogles | Reducētājus, piemēram, hidroksilamīnu, izmanto, lai dzīvsudrabu pilnībā pārvērstu brīva elementa veidā, ko pēc tam atdala ar koalescenci un metāliskā dzīvsudraba rekuperāciju, kam seko adsorbcija uz aktīvās ogles. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a

Oksidācija un jonu apmaiņa

Oksidētājus, piemēram, hipohlorītu, hloru vai ūdeņraža peroksīdu, izmanto, lai dzīvsudrabu pilnībā pārveidotu tā oksidētajā formā, kuru pēc tam atdala ar jonu apmaiņas sveķiem.

b

Oksidācija un izgulsnēšana

Oksidētājus, piemēram, hipohlorītu, hloru vai ūdeņraža peroksīdu, izmanto, lai dzīvsudrabu pilnībā pārveidotu tā oksidētajā formā, kuru pēc tam atdala, izgulsnējot kā dzīvsudraba sulfīdu, un pēc tam filtrē.

c

Reducēšana un adsorbcija uz aktīvās ogles

Reducētājus, piemēram, hidroksilamīnu, izmanto, lai dzīvsudrabu pilnībā pārvērstu brīva elementa veidā, ko pēc tam atdala ar koalescenci un metāliskā dzīvsudraba rekuperāciju, kam seko adsorbcija uz aktīvās ogles.

Ar LPTP saistītā ekoloģiskā raksturlieluma līmenis
   (1) dzīvsudraba emisijām ūdenī, ko izsaka kā Hg, dzīvsudraba apstrādes iekārtas izejā ražotnes ekspluatācijas izbeigšanas vai ražotnes pārveidošanas laikā ir 3–15 μg/l 24 stundās uzkrātos un plūsmas apjomam proporcionālos paraugos, ko ņem reizi dienā. Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 7.

3.   Notekūdeņu rašanās

LPTP 4. Lai samazinātu notekūdeņu rašanos, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Sāls šķīduma recirkulācija | Nepietiekamas koncentrācijas sāls šķīdumu no elektrolīzeriem no jauna piesātina vai nu ar sāli cietā agregātstāvoklī, vai iztvaicējot un ievada atpakaļ elektrolīzerā. | Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto diafragmas elektrolīzerus. Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzerus un izmanto ar šķīdināšanas paņēmienu iegūtu sāls šķīdumu, ja ir pieejami bagātīgi sāls un ūdens resursi un saņemošā sālsūdens ūdenstilpe, kas ir izturīga pret augstu hlora emisiju līmeni. Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzerus un citās ražošanas struktūrvienībās izmanto sāls šķīduma kondicionēšanu. |
| b | Citu procesa plūsmu reciklēšana | Hlora un sārmu ražotnes procesa plūsmas, piemēram, kondensātus no hlora, nātrija/kālija hidroksīda un ūdeņraža pārstrādes, dažādos procesa posmos ievada atpakaļ iekārtā. Reciklēšanas pakāpe ir atkarīga no šķidrajai plūsmai, kurā procesa plūsmu reciklē, nepieciešamās tīrības pakāpes un ražotnes ūdens bilances. | Vispārizmantojams |
| c | Sāli saturošu notekūdeņu reciklēšana no citiem ražošanas procesiem | Sāli saturoši notekūdeņi no citiem ražošanas procesiem tiek attīrīti un ievadīti atpakaļ sāls šķīduma kontūrā. Reciklēšanas pakāpe ir atkarīga no sāls šķīduma kontūram nepieciešamās tīrības pakāpes un ražotnes ūdens bilances. | Nav izmantojams ražotnēs, kur šādu notekūdeņu papildu attīrīšana videi rada lielāku apdraudējumu nekā labumu. |
| d | Notekūdeņu izmantošana sāls ieguvei ar šķīdināšanu | Hlora un sārmu ražotnes notekūdeņus attīra un iesūknē atpakaļ sāls raktuvēs. | Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzerus un citās ražošanas struktūrvienībās izmanto sāls šķīduma kondicionēšanu. Nav izmantojams, ja sāls raktuves atrodas ievērojami lielākā augstumā nekā ražotne. |
| e | Sāls šķīduma filtrēšanā radušos nogulšņu koncentrēšana | Sāls šķīduma filtrēšanā radušās nogulsnes koncentrē filtrspiedēs, cilindriskos rotācijas vakuumfiltros vai centrifūgās. Palikušo ūdeni ievada atpakaļ sāls šķīduma kontūrā. | Nav izmantojams, ja sāls šķīduma filtrēšanā radušās nogulsnes var izņemt kā sausu nogulšņu masu. Nav izmantojams ražotnēs, kur notekūdeņus atkārtoti izmanto sāls ieguvei ar šķīdināšanu. |
| f | Nanofiltrācija | Īpašs filtrācijas veids, kur membrānas ar poru izmēru aptuveni 1 nm izmanto, lai sāls šķīdumā kondicionēšanā koncentrētu sulfātu un tādējādi samazinātu notekūdeņu apjomu. | Izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzeru un recirkulē sāls šķīdumu, ja sāls šķīduma kondicionēšanas pakāpi nosaka sulfāta koncentrācija. |
| g | Hlorātu emisiju samazināšanas tehniskie paņēmieni | Hlorātu emisiju samazināšanas tehniskie paņēmieni aprakstīti LPTP 14. Šie paņēmieni samazina sāls šķīduma kondicionēšanas tilpumu. | Izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzeru un recirkulē sāls šķīdumu, ja sāls šķīduma kondicionēšanas pakāpi nosaka hlorāta koncentrācija. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a

Sāls šķīduma recirkulācija

Nepietiekamas koncentrācijas sāls šķīdumu no elektrolīzeriem no jauna piesātina vai nu ar sāli cietā agregātstāvoklī, vai iztvaicējot un ievada atpakaļ elektrolīzerā.

Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto diafragmas elektrolīzerus. Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzerus un izmanto ar šķīdināšanas paņēmienu iegūtu sāls šķīdumu, ja ir pieejami bagātīgi sāls un ūdens resursi un saņemošā sālsūdens ūdenstilpe, kas ir izturīga pret augstu hlora emisiju līmeni. Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzerus un citās ražošanas struktūrvienībās izmanto sāls šķīduma kondicionēšanu.

b

Citu procesa plūsmu reciklēšana

Hlora un sārmu ražotnes procesa plūsmas, piemēram, kondensātus no hlora, nātrija/kālija hidroksīda un ūdeņraža pārstrādes, dažādos procesa posmos ievada atpakaļ iekārtā. Reciklēšanas pakāpe ir atkarīga no šķidrajai plūsmai, kurā procesa plūsmu reciklē, nepieciešamās tīrības pakāpes un ražotnes ūdens bilances.

Vispārizmantojams

c

Sāli saturošu notekūdeņu reciklēšana no citiem ražošanas procesiem

Sāli saturoši notekūdeņi no citiem ražošanas procesiem tiek attīrīti un ievadīti atpakaļ sāls šķīduma kontūrā. Reciklēšanas pakāpe ir atkarīga no sāls šķīduma kontūram nepieciešamās tīrības pakāpes un ražotnes ūdens bilances.

Nav izmantojams ražotnēs, kur šādu notekūdeņu papildu attīrīšana videi rada lielāku apdraudējumu nekā labumu.

d

Notekūdeņu izmantošana sāls ieguvei ar šķīdināšanu

Hlora un sārmu ražotnes notekūdeņus attīra un iesūknē atpakaļ sāls raktuvēs.

Nav izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzerus un citās ražošanas struktūrvienībās izmanto sāls šķīduma kondicionēšanu. Nav izmantojams, ja sāls raktuves atrodas ievērojami lielākā augstumā nekā ražotne.

e

Sāls šķīduma filtrēšanā radušos nogulšņu koncentrēšana

Sāls šķīduma filtrēšanā radušās nogulsnes koncentrē filtrspiedēs, cilindriskos rotācijas vakuumfiltros vai centrifūgās. Palikušo ūdeni ievada atpakaļ sāls šķīduma kontūrā.

Nav izmantojams, ja sāls šķīduma filtrēšanā radušās nogulsnes var izņemt kā sausu nogulšņu masu. Nav izmantojams ražotnēs, kur notekūdeņus atkārtoti izmanto sāls ieguvei ar šķīdināšanu.

f

Nanofiltrācija

Īpašs filtrācijas veids, kur membrānas ar poru izmēru aptuveni 1 nm izmanto, lai sāls šķīdumā kondicionēšanā koncentrētu sulfātu un tādējādi samazinātu notekūdeņu apjomu.

Izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzeru un recirkulē sāls šķīdumu, ja sāls šķīduma kondicionēšanas pakāpi nosaka sulfāta koncentrācija.

g

Hlorātu emisiju samazināšanas tehniskie paņēmieni

Hlorātu emisiju samazināšanas tehniskie paņēmieni aprakstīti LPTP 14. Šie paņēmieni samazina sāls šķīduma kondicionēšanas tilpumu.

Izmantojams ražotnēs, kur lieto membrānas elektrolīzeru un recirkulē sāls šķīdumu, ja sāls šķīduma kondicionēšanas pakāpi nosaka hlorāta koncentrācija.

4.   Energoefektivitāte

LPTP 5. Lai elektrolīzes procesā efektīvi izmantotu enerģiju, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Augstas veiktspējas membrānas | Augstas veiktspējas membrānām raksturīgi mazi sprieguma kritumi un liels strāvas lietderības koeficients, un vienlaikus tiek nodrošināta mehāniskā un ķīmiskā stabilitāte attiecīgajos ekspluatācijas apstākļos. | Izmanto ražotnēs ar membrānas elektrolīzeru, kad pēc darbmūža beigām membrānas atjauno. |
| b | Bezazbesta diafragmas | Bezazbesta diafragmas sastāv no fluoroglekļa polimēra un pildvielām, piemēram, cirkonija dioksīda. Šādām diafragmām ir mazāks pretestības virsspriegums nekā azbesta diafragmām. | Vispārizmantojams |
| c | Augstas veiktspējas elektrodi un pārklājumi | Elektrodi un pārklājumi ar uzlabotu gāzu izdalīšanos (zems gāzes burbuļu virsspriegums) un zemu elektrodu virsspriegumu. | Izmanto, kad pēc darbmūža beigām pārklājumus atjauno. |
| d | Augstas tīrības pakāpes sāls šķīdums | Sāls šķīdumu pienācīgi attīra, lai samazinātu elektrodu un diafragmu/membrānu piesārņojumu, kas pretējā gadījumā palielinātu energopatēriņu. | Vispārizmantojams |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a

Augstas veiktspējas membrānas

Augstas veiktspējas membrānām raksturīgi mazi sprieguma kritumi un liels strāvas lietderības koeficients, un vienlaikus tiek nodrošināta mehāniskā un ķīmiskā stabilitāte attiecīgajos ekspluatācijas apstākļos.

Izmanto ražotnēs ar membrānas elektrolīzeru, kad pēc darbmūža beigām membrānas atjauno.

b

Bezazbesta diafragmas

Bezazbesta diafragmas sastāv no fluoroglekļa polimēra un pildvielām, piemēram, cirkonija dioksīda. Šādām diafragmām ir mazāks pretestības virsspriegums nekā azbesta diafragmām.

Vispārizmantojams

c

Augstas veiktspējas elektrodi un pārklājumi

Elektrodi un pārklājumi ar uzlabotu gāzu izdalīšanos (zems gāzes burbuļu virsspriegums) un zemu elektrodu virsspriegumu.

Izmanto, kad pēc darbmūža beigām pārklājumus atjauno.

d

Augstas tīrības pakāpes sāls šķīdums

Sāls šķīdumu pienācīgi attīra, lai samazinātu elektrodu un diafragmu/membrānu piesārņojumu, kas pretējā gadījumā palielinātu energopatēriņu.

Vispārizmantojams

LPTP 6. Lai panāktu enerģijas efektīvu izmantošanu, LPTP ir maksimāli palielināt elektrolīzes blakusprodukta – ūdeņraža – izmantošanu par ķīmisko reaģentu vai degvielu/kurināmo.

Apraksts

Ūdeņradi var izmantot ķīmiskās reakcijās (piemēram, amonjaka, ūdeņraža peroksīda, hlorūdeņražskābes un metanola ražošanā); organisko savienojumu reducēšanā; naftas hidrodesulfurizēšanā; eļļu un smērvielu hidrogenēšanā; reakcijas ķēdes apraušanā poliolefīna ražošanā) vai par degvielu/kurināmo tvaika un/vai elektroenerģijas ražošanā vai par krāsns kurināmo. Ūdeņraža izmantošanas pakāpe ir atkarīga no vairākiem faktoriem (piemēram, pieprasījums pēc ūdeņraža kā reaģenta pašā ražotnē, pieprasījums pēc tvaika pašā ražotnē, attālums līdz potenciālajiem lietotājiem).

5.   Emisiju monitorings

LPTP 7. LPTP ir gaisā un ūdenī nonākošo emisiju monitorings, izmantojot monitoringa paņēmienus saskaņā ar EN standartiem vismaz turpmāk norādītajā biežumā. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

| Vide | Viela(-as) | Paraugu ņemšanas vieta | Metode | Standarts(-i) | Minimālais monitoringa biežums | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaiss | Hlors un hlora dioksīds, ko izsaka kā Cl2
   (2) | Hlora absorbcijas iekārtas izejā | Elektrolīzeri | Nav pieejams EN vai ISO standarts | Pastāvīgi | — |
| Absorbcija šķīdumā ar pēcāku analīzi | Nav pieejams EN vai ISO standarts | Reizi gadā (vismaz trīs secīgi mērījumi reizi stundā) | LPTP 8 |
| Ūdens | Hlorāti | Vietā, kur notiek emisija no iekārtas | Jonu hromatogrāfija | EN ISO 10304-4 | Reizi mēnesī | LPTP 14 |
| Hlorīdi | Sāls šķīduma kondicionēšana | Jonu hromatogrāfija vai plūsmas analīze | ISO-10304-1 vai EN ISO 15682 | Reizi mēnesī | LPTP 12 |
| Brīvais hlors (2) | Avota tuvumā | Reducēšanas potenciāls | Nav pieejams EN vai ISO standarts | Pastāvīgi | — |
| Vietā, kur notiek emisija no iekārtas | Brīvais hlors | EN ISO 7393-1 vai -2 | Reizi mēnesī | LPTP 13 |
| Halogenēti organiskie savienojumi | Sāls šķīduma kondicionēšana | Adsorbētie organiski saistītie halogēni (AOX) | EN ISO 9562 A pielikums | Reizi gadā | LPTP 15 |
| Dzīvsudrabs | Dzīvsudraba apstrādes iekārtas izeja | Atomabsorbcijas spektrometrija vai atomfluorescences spektrometrija | EN ISO 12846 vai EN ISO 17852 | Reizi dienā | LPTP 3 |
| Sulfāts | Sāls šķīduma kondicionēšana | Jonu hromatogrāfija | EN ISO 10304-1 | Reizi gadā | — |
| Attiecīgie smagie metāli (piemēram, niķelis, varš) | Sāls šķīduma kondicionēšana | Induktīvi saistīto plazmas atomu emisijas spektrometrija vai induktīvi saistītās plazmas masspektrometrija | EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2 | Reizi gadā | — |

Vide

Viela(-as)

Paraugu ņemšanas vieta

Metode

Standarts(-i)

Minimālais monitoringa biežums

Monitorings saistīts ar

Gaiss

Hlors un hlora dioksīds, ko izsaka kā Cl2
   (2)

Hlora absorbcijas iekārtas izejā

Elektrolīzeri

Nav pieejams EN vai ISO standarts

Pastāvīgi

—

Absorbcija šķīdumā ar pēcāku analīzi

Nav pieejams EN vai ISO standarts

Reizi gadā (vismaz trīs secīgi mērījumi reizi stundā)

LPTP 8

Ūdens

Hlorāti

Vietā, kur notiek emisija no iekārtas

Jonu hromatogrāfija

EN ISO 10304-4

Reizi mēnesī

LPTP 14

Hlorīdi

Sāls šķīduma kondicionēšana

Jonu hromatogrāfija vai plūsmas analīze

ISO-10304-1 vai EN ISO 15682

Reizi mēnesī

LPTP 12

Brīvais hlors (2)

Avota tuvumā

Reducēšanas potenciāls

Nav pieejams EN vai ISO standarts

Pastāvīgi

—

Vietā, kur notiek emisija no iekārtas

Brīvais hlors

EN ISO 7393-1 vai -2

Reizi mēnesī

LPTP 13

Halogenēti organiskie savienojumi

Sāls šķīduma kondicionēšana

Adsorbētie organiski saistītie halogēni (AOX)

EN ISO 9562 A pielikums

Reizi gadā

LPTP 15

Dzīvsudrabs

Dzīvsudraba apstrādes iekārtas izeja

Atomabsorbcijas spektrometrija vai atomfluorescences spektrometrija

EN ISO 12846 vai EN ISO 17852

Reizi dienā

LPTP 3

Sulfāts

Sāls šķīduma kondicionēšana

Jonu hromatogrāfija

EN ISO 10304-1

Reizi gadā

—

Attiecīgie smagie metāli (piemēram, niķelis, varš)

Sāls šķīduma kondicionēšana

Induktīvi saistīto plazmas atomu emisijas spektrometrija vai induktīvi saistītās plazmas masspektrometrija

EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2

Reizi gadā

—

6.   Emisijas gaisā

LPTP 8. Lai samazinātu hlora pārstrādē radušās hlora un hlora dioksīda emisijas pa dūmeņiem, LPTP ir konstruēt, uzturēt un ekspluatēt hlora absorbcijas iekārtu ar šādu piemērotu mezglu/parametru kombināciju:

| i) | absorbcijas iekārta, kuras pamatā ir kolonnas ar pildījumu un/vai ežektori un kur kā skrubēšanas šķidrumu izmanto sārmainu šķīdumu (piemēram, nātrija hidroksīda šķīdumu); |
| --- | --- |

i)

absorbcijas iekārta, kuras pamatā ir kolonnas ar pildījumu un/vai ežektori un kur kā skrubēšanas šķidrumu izmanto sārmainu šķīdumu (piemēram, nātrija hidroksīda šķīdumu);

| ii) | ūdeņraža peroksīda dozēšanas iekārta vai vajadzības gadījumā atsevišķs slapjais skruberis ar ūdeņraža peroksīdu, lai samazinātu hlora dioksīda koncentrāciju; |
| --- | --- |

ii)

ūdeņraža peroksīda dozēšanas iekārta vai vajadzības gadījumā atsevišķs slapjais skruberis ar ūdeņraža peroksīdu, lai samazinātu hlora dioksīda koncentrāciju;

| iii) | ļaunākajam scenārijam (saskaņā ar riska novērtējumu) piemērots izmērs saražotā hlora daudzuma un caurplūduma ziņā (var absorbēt visu elektrolīzes cehā saražoto daudzumu pietiekami ilgu laiku, līdz ražotnes darbība tiek apturēta); |
| --- | --- |

iii)

ļaunākajam scenārijam (saskaņā ar riska novērtējumu) piemērots izmērs saražotā hlora daudzuma un caurplūduma ziņā (var absorbēt visu elektrolīzes cehā saražoto daudzumu pietiekami ilgu laiku, līdz ražotnes darbība tiek apturēta);

| iv) | skrubēšanas šķidruma padeve un glabāšanas jaudas ir pietiekamas, lai visu laiku nodrošinātu pastāvīgu rezervi; |
| --- | --- |

iv)

skrubēšanas šķidruma padeve un glabāšanas jaudas ir pietiekamas, lai visu laiku nodrošinātu pastāvīgu rezervi;

| v) | ja tiek izmantotas kolonnas ar pildījumu, to izmērs ir tāds, lai nekad nepieļautu pārplūšanu; |
| --- | --- |

v)

ja tiek izmantotas kolonnas ar pildījumu, to izmērs ir tāds, lai nekad nepieļautu pārplūšanu;

| vi) | netiek pieļauta šķidrā hlora nonākšana absorbcijas iekārtā; |
| --- | --- |

vi)

netiek pieļauta šķidrā hlora nonākšana absorbcijas iekārtā;

| vii) | netiek pieļauta skrubēšanas šķidruma atplūde hlora sistēmā; |
| --- | --- |

vii)

netiek pieļauta skrubēšanas šķidruma atplūde hlora sistēmā;

| viii) | netiek pieļauta cietu daļiņu izgulsnēšanās absorbcijas iekārtā; |
| --- | --- |

viii)

netiek pieļauta cietu daļiņu izgulsnēšanās absorbcijas iekārtā;

| ix) | tiek izmantoti siltummaiņi, lai temperatūra absorbcijas iekārtā nekad nepārsniegtu 55 °C; |
| --- | --- |

ix)

tiek izmantoti siltummaiņi, lai temperatūra absorbcijas iekārtā nekad nepārsniegtu 55 °C;

| x) | pēc hlora absorbcijas tiek pievadīts atšķaidīts gaiss, lai nepieļautu sprāgstošu gāzu maisījumu veidošanos; |
| --- | --- |

x)

pēc hlora absorbcijas tiek pievadīts atšķaidīts gaiss, lai nepieļautu sprāgstošu gāzu maisījumu veidošanos;

| xi) | tiek izmantoti materiāli, kas vienmēr ir izturīgi ārkārtīgi korozīvā vidē; |
| --- | --- |

xi)

tiek izmantoti materiāli, kas vienmēr ir izturīgi ārkārtīgi korozīvā vidē;

| xii) | tiek izmantotas rezerves iekārtas, piemēram, papildu skruberis, kas uzstādīts kopā ar darbīgo skruberi, avārijas tvertne ar skrubēšanas šķidrumu, kas skruberī nonāk pašteces ceļā, rezerves un papildu ventilatori, rezerves un papildu sūkņi; |
| --- | --- |

xii)

tiek izmantotas rezerves iekārtas, piemēram, papildu skruberis, kas uzstādīts kopā ar darbīgo skruberi, avārijas tvertne ar skrubēšanas šķidrumu, kas skruberī nonāk pašteces ceļā, rezerves un papildu ventilatori, rezerves un papildu sūkņi;

| xiii) | kritiski svarīgām elektroiekārtām ir nodrošināta neatkarīga rezerves sistēma; |
| --- | --- |

xiii)

kritiski svarīgām elektroiekārtām ir nodrošināta neatkarīga rezerves sistēma;

| xiv) | tiek nodrošināta automātiska pārslēgšanās uz rezerves sistēmu avārijas gadījumos, tostarp šo sistēmu un pārslēgšanos regulāri testē; |
| --- | --- |

xiv)

tiek nodrošināta automātiska pārslēgšanās uz rezerves sistēmu avārijas gadījumos, tostarp šo sistēmu un pārslēgšanos regulāri testē;

| xv) | tiek nodrošināta monitoringa un trauksmes sistēma šādiem parametriem:






  a) | hlors absorbcijas iekārtas izejā un apkārtnē; |
| --- | --- | --- |

xv)

tiek nodrošināta monitoringa un trauksmes sistēma šādiem parametriem:

a)

hlors absorbcijas iekārtas izejā un apkārtnē;

| b) | skrubēšanas šķidrumu temperatūra; |
| --- | --- |

b)

skrubēšanas šķidrumu temperatūra;

| c) | skrubēšanas šķidrumu reducēšanās potenciāls un sārmainība; |
| --- | --- |

c)

skrubēšanas šķidrumu reducēšanās potenciāls un sārmainība;

| d) | iesūkšanas spiediens; |
| --- | --- |

d)

iesūkšanas spiediens;

| e) | skrubēšanas šķidrumu caurplūdums. |
| --- | --- |

e)

skrubēšanas šķidrumu caurplūdums.

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis hloram un hlora dioksīdam, ko mēra kopā un izsaka kā Cl2, ir 0,2–1,0 mg/m3, kas ir vidējā vērtība no vismaz trim secīgiem mērījumiem stundā, ko veic vismaz reizi gadā hlora absorbcijas iekārtas izejā. Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 7.

LPTP 9. Oglekļa tetrahlorīda izmantošana slāpekļa trihlorīda eliminēšanai vai hlora rekuperēšanai no atliekgāzēm nav LPTP.

LPTP 10. LPTP nav jaunās hlora sašķidrināšanas iekārtās izmantot aukstumaģentus ar augstu – katrā ziņā augstāku par 150 – globālās sasilšanas potenciālu (piemēram, daudzus fluorogļūdeņražus).

Apraksts

Piemēroti aukstumaģenti ir, piemēram:

| — | oglekļa dioksīda un amonjaka kombinācija divos dzesēšanas kontūros, |
| --- | --- |

—

oglekļa dioksīda un amonjaka kombinācija divos dzesēšanas kontūros,

| — | hlors, |
| --- | --- |

—

hlors,

| — | ūdens. |
| --- | --- |

—

ūdens.

Izmantojamība

Aukstumaģenta izvēlē jāņem vērā izmantošanas drošums un energoefektivitāte.

7.   Emisijas ūdenī

LPTP 11. Lai samazinātu piesārņotāju emisijas ūdenī, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu piemērotu kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a | Procesā integrēti paņēmieni (3) | Paņēmieni, ar kuriem novērš vai samazina piesārņotāju rašanos |
| b | Notekūdeņu attīrīšana rašanās vietā (3) | Paņēmieni, lai samazinātu vai rekuperētu piesārņotājus pirms to nonākšanas notekūdeņu savākšanas sistēmā |
| c | Notekūdeņu iepriekšēja attīrīšana (4) | Paņēmieni, lai samazinātu piesārņotāju daudzumu pirms notekūdeņu galīgās attīrīšanas |
| d | Notekūdeņu galīgā attīrīšana (4) | Notekūdeņu galīgā attīrīšana ar mehāniskiem, fizikālķīmiskiem un/vai bioloģiskiem paņēmieniem pirms to novadīšanas saņemošajā ūdenstilpē |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a

Procesā integrēti paņēmieni (3)

Paņēmieni, ar kuriem novērš vai samazina piesārņotāju rašanos

b

Notekūdeņu attīrīšana rašanās vietā (3)

Paņēmieni, lai samazinātu vai rekuperētu piesārņotājus pirms to nonākšanas notekūdeņu savākšanas sistēmā

c

Notekūdeņu iepriekšēja attīrīšana (4)

Paņēmieni, lai samazinātu piesārņotāju daudzumu pirms notekūdeņu galīgās attīrīšanas

d

Notekūdeņu galīgā attīrīšana (4)

Notekūdeņu galīgā attīrīšana ar mehāniskiem, fizikālķīmiskiem un/vai bioloģiskiem paņēmieniem pirms to novadīšanas saņemošajā ūdenstilpē

LPTP 12. Lai samazinātu hlora un sārmu ražotnes hlorīdu emisijas ūdenī, LPTP ir izmantot LPTP 4 aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

LPTP 13. Lai samazinātu hlora un sārma ražotnes brīvā hlora emisijas ūdenī, LPTP ir brīvo hloru saturošus notekūdeņus attīrīt pēc iespējas tuvāk avotam, lai nepieļautu hlora desorbciju un/vai halogēnorganisko savienojumu veidošanos, izmantojot kādu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a | Ķīmiskā reducēšana | Tvertnēs ar maisītāju brīvo hloru saista reakcijā ar reducētājiem, piemēram, sulfītiem un ūdeņraža peroksīdu. |
| b | Katalītiskā sadalīšanās | Katalītiskajos reaktoros ar stacionāru slāni brīvais hlors sadalās hlorīdos un skābeklī. Katalizators var būt ar dzelzi promotēts niķeļa oksīds uz alumīnija oksīda nesēja. |
| c | Termiskā sadalīšanās | Brīvais hlors tiek pārveidots hlorīdos un hlorātos termiskās sadalīšanās ceļā pie aptuveni 70 °C. Procesa rezultātā radies efluents pēc tam ir jāattīra, lai samazinātu hlorātu un bromātu emisijas (LPTP 14). |
| d | Sadalīšanās paskābināšanas procesā | Brīvā hlora izdalīšanās notiek paskābināšanas procesā, pēc kura izdalās un tiek rekuperēts hlors. Paskābināšanu veic vai nu atsevišķā reaktorā, vai reciklējot notekūdeņus sāls šķīduma kontūrā. Tas, kādā mērā notekūdeņus var reciklēt un ievadīt sāls šķīduma kontūrā, ir atkarīgs no ražotnes ūdens bilances. |
| e | Notekūdeņu reciklēšana | Hlora un sārmu ražotnes notekūdeņu plūsmas, kas satur brīvo hloru, reciklē citās ražošanas struktūrvienībās. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a

Ķīmiskā reducēšana

Tvertnēs ar maisītāju brīvo hloru saista reakcijā ar reducētājiem, piemēram, sulfītiem un ūdeņraža peroksīdu.

b

Katalītiskā sadalīšanās

Katalītiskajos reaktoros ar stacionāru slāni brīvais hlors sadalās hlorīdos un skābeklī. Katalizators var būt ar dzelzi promotēts niķeļa oksīds uz alumīnija oksīda nesēja.

c

Termiskā sadalīšanās

Brīvais hlors tiek pārveidots hlorīdos un hlorātos termiskās sadalīšanās ceļā pie aptuveni 70 °C. Procesa rezultātā radies efluents pēc tam ir jāattīra, lai samazinātu hlorātu un bromātu emisijas (LPTP 14).

d

Sadalīšanās paskābināšanas procesā

Brīvā hlora izdalīšanās notiek paskābināšanas procesā, pēc kura izdalās un tiek rekuperēts hlors. Paskābināšanu veic vai nu atsevišķā reaktorā, vai reciklējot notekūdeņus sāls šķīduma kontūrā. Tas, kādā mērā notekūdeņus var reciklēt un ievadīt sāls šķīduma kontūrā, ir atkarīgs no ražotnes ūdens bilances.

e

Notekūdeņu reciklēšana

Hlora un sārmu ražotnes notekūdeņu plūsmas, kas satur brīvo hloru, reciklē citās ražošanas struktūrvienībās.

Ar LPTP saistītais emisiju līmenis brīvajam hloram, ko izsaka kā Cl2, ir 0,05–0,2 mg/l vienreizējos paraugos, ko ņem vismaz reizi mēnesī vietā, kur notiek emisija no iekārtas. Attiecīgais monitorings izklāstīts LPTP 7.

LPTP 14. Lai samazinātu hlorātu emisijas ūdenī no hlora un sārmu ražotnes, LPTP ir izmantot kādu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Augstas veiktspējas membrānas | Augstas veiktspējas membrānām raksturīgs liels strāvas lietderības koeficients, kas mazina hlorātu veidošanos, un vienlaikus tiek nodrošināta mehāniskā un ķīmiskā stabilitāte attiecīgajos ekspluatācijas apstākļos. | Izmanto ražotnēs ar membrānas elektrolīzeru, kad pēc darbmūža beigām membrānas atjauno. |
| b | Augstas veiktspējas pārklājumi | Pārklājumi ar zemu elektrodu virsspriegumu, kā rezultātā samazinās hlorātu veidošanās un palielinās skābekļa veidošanās pie anoda. | Izmanto, kad pēc darbmūža beigām pārklājumus atjauno. Šā paņēmiena izmantošanu var ierobežot saražotā hlora kvalitātes prasības (skābekļa koncentrācija). |
| c | Augstas tīrības pakāpes sāls šķīdums | Sāls šķīdumu pienācīgi attīra, lai samazinātu elektrodu un diafragmu/membrānu piesārņojumu, kas pretējā gadījumā paaugstinātu hlorātu veidošanos. | Vispārizmantojams |
| d | Sāls šķīduma paskābināšana | Pirms elektrolīzes sāls šķīdumu paskābina, lai samazinātu hlorātu veidošanos. Paskābināšanas pakāpi ierobežo izmantotā aprīkojuma (piemēram, membrānu un anodu) pretestība. | Vispārizmantojams |
| e | Reducēšana ar skābi | Hloru reducē ar hlorūdeņražskābi pie pH vērtības 0 un pie temperatūras, kas augstāka par 85 °C. | Nav izmantojams ražotnēs ar vienreizēju sāls šķīduma izmantošanu. |
| f | Katalītiskā reducēšana | Šķidruma–gāzu reaktorā ar stacionāru katalizatora slāni zem spiediena hlorātus reducē par hlorīdiem, izmantojot ūdeņradi un rodija katalizatoru trīsfāžu reakcijā. | Nav izmantojams ražotnēs ar vienreizēju sāls šķīduma izmantošanu. |
| g | Hlorātus saturošu notekūdeņu plūsmu izmantošana citās ražošanas struktūrvienībās | Hlora un sārmu ražotnes notekūdeņu plūsmas reciklē citās ražošanas struktūrvienībās, visbiežāk – nātrija hlorāta ražošanas struktūrvienības sāls šķīduma kontūrā. | Var izmantot tikai objektos, kur citas ražošanas struktūrvienības var izmantot šādas kvalitātes notekūdeņu plūsmas. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a

Augstas veiktspējas membrānas

Augstas veiktspējas membrānām raksturīgs liels strāvas lietderības koeficients, kas mazina hlorātu veidošanos, un vienlaikus tiek nodrošināta mehāniskā un ķīmiskā stabilitāte attiecīgajos ekspluatācijas apstākļos.

Izmanto ražotnēs ar membrānas elektrolīzeru, kad pēc darbmūža beigām membrānas atjauno.

b

Augstas veiktspējas pārklājumi

Pārklājumi ar zemu elektrodu virsspriegumu, kā rezultātā samazinās hlorātu veidošanās un palielinās skābekļa veidošanās pie anoda.

Izmanto, kad pēc darbmūža beigām pārklājumus atjauno. Šā paņēmiena izmantošanu var ierobežot saražotā hlora kvalitātes prasības (skābekļa koncentrācija).

c

Augstas tīrības pakāpes sāls šķīdums

Sāls šķīdumu pienācīgi attīra, lai samazinātu elektrodu un diafragmu/membrānu piesārņojumu, kas pretējā gadījumā paaugstinātu hlorātu veidošanos.

Vispārizmantojams

d

Sāls šķīduma paskābināšana

Pirms elektrolīzes sāls šķīdumu paskābina, lai samazinātu hlorātu veidošanos. Paskābināšanas pakāpi ierobežo izmantotā aprīkojuma (piemēram, membrānu un anodu) pretestība.

Vispārizmantojams

e

Reducēšana ar skābi

Hloru reducē ar hlorūdeņražskābi pie pH vērtības 0 un pie temperatūras, kas augstāka par 85 °C.

Nav izmantojams ražotnēs ar vienreizēju sāls šķīduma izmantošanu.

f

Katalītiskā reducēšana

Šķidruma–gāzu reaktorā ar stacionāru katalizatora slāni zem spiediena hlorātus reducē par hlorīdiem, izmantojot ūdeņradi un rodija katalizatoru trīsfāžu reakcijā.

Nav izmantojams ražotnēs ar vienreizēju sāls šķīduma izmantošanu.

g

Hlorātus saturošu notekūdeņu plūsmu izmantošana citās ražošanas struktūrvienībās

Hlora un sārmu ražotnes notekūdeņu plūsmas reciklē citās ražošanas struktūrvienībās, visbiežāk – nātrija hlorāta ražošanas struktūrvienības sāls šķīduma kontūrā.

Var izmantot tikai objektos, kur citas ražošanas struktūrvienības var izmantot šādas kvalitātes notekūdeņu plūsmas.

LPTP 15. Lai samazinātu halogēnorganisko savienojumu emisijas ūdenī no hlora un sārmu ražotnes, LPTP ir izmantot tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a | Sāļu un palīgvielu atlase un kontrole | Sāļu un palīgvielu atlases un kontroles mērķis ir samazināt organisko piesārņotāju daudzumu sāls šķīdumā. |
| b | Ūdens attīrīšana | Tehnoloģiskā ūdens attīrīšanā var izmantot tādus paņēmienus kā filtrēšana caur membrānu, jonapmaiņa, apstarošana ar UV starojumu un adsorbcija uz aktīvās ogles, tādējādi samazinot organisko piesārņotāju daudzumu sāls šķīdumā. |
| c | Iekārtu atlase un kontrole | Rūpīgi atlasa iekārtas (elektrolīzerus, caurules, vārstus, sūkņus), lai samazinātu varbūtību, ka organiskie piesārņotāji nonāk sāls šķīdumā. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a

Sāļu un palīgvielu atlase un kontrole

Sāļu un palīgvielu atlases un kontroles mērķis ir samazināt organisko piesārņotāju daudzumu sāls šķīdumā.

b

Ūdens attīrīšana

Tehnoloģiskā ūdens attīrīšanā var izmantot tādus paņēmienus kā filtrēšana caur membrānu, jonapmaiņa, apstarošana ar UV starojumu un adsorbcija uz aktīvās ogles, tādējādi samazinot organisko piesārņotāju daudzumu sāls šķīdumā.

c

Iekārtu atlase un kontrole

Rūpīgi atlasa iekārtas (elektrolīzerus, caurules, vārstus, sūkņus), lai samazinātu varbūtību, ka organiskie piesārņotāji nonāk sāls šķīdumā.

8.   Atkritumu rašanās

LPTP 16. Lai samazinātu izlietotās sērskābes daudzumu, ko nosūta apglabāšanai, LPTP ir izmantot kādu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. LPTP nav skābi, kas izlietota hlora sausēšanai, neitralizēt ar jauniem reaģentiem.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Izmantošana objektā vai ārpus tā | Izlietoto skābi izmanto citiem mērķiem, piemēram, lai kontrolētu tehnoloģiskā ūdens un notekūdeņu pH vai likvidētu pārpalikušo hipohlorītu. | Izmantojams tur, kur pastāv pieprasījums pēc šādas kvalitātes izlietotās skābes izmantošanai objektā vai ārpus tā. |
| b | Koncentrācijas atjaunošana | Izlietotās skābes koncentrāciju atjauno uz vietas objektā vai ārpus tā iztvaicētājos ar slēgtu kontūru vakuumā, izmantojot netiešo sildīšanu vai pastiprināšanu ar sēra trioksīdu. | Koncentrācijas atjaunošana ārpus objekta ir iespējama tikai tad, ja pakalpojuma sniedzējs atrodas netālu. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a

Izmantošana objektā vai ārpus tā

Izlietoto skābi izmanto citiem mērķiem, piemēram, lai kontrolētu tehnoloģiskā ūdens un notekūdeņu pH vai likvidētu pārpalikušo hipohlorītu.

Izmantojams tur, kur pastāv pieprasījums pēc šādas kvalitātes izlietotās skābes izmantošanai objektā vai ārpus tā.

b

Koncentrācijas atjaunošana

Izlietotās skābes koncentrāciju atjauno uz vietas objektā vai ārpus tā iztvaicētājos ar slēgtu kontūru vakuumā, izmantojot netiešo sildīšanu vai pastiprināšanu ar sēra trioksīdu.

Koncentrācijas atjaunošana ārpus objekta ir iespējama tikai tad, ja pakalpojuma sniedzējs atrodas netālu.

Ar LPTP saistītais ekoloģiskā raksturlieluma līmenis ir šāds: apglabāšanai nosūtītais izlietotās sērskābes daudzums, ko izsaka kā H2SO4 (96 % pēc masas), ir ≤ 0,1 kg uz saražotā hlora tonnu.

9.   Objekta sanācija

LPTP 17. Lai samazinātu augsnes, gruntsūdeņu un gaisa piesārņojumu, kā arī apturētu piesārņotāju dispersiju un izplatīšanos biotā no piesārņotiem hlora un sārmu ražošanas objektiem, LPTP ir izstrādāt un izpildīt objekta sanācijas plānu, kas satur visus tālāk minētos elementus:

| i) | ārkārtas paņēmienu izmantošana, lai aizsprostotu iedarbības ceļus un apturētu piesārņojuma izplatīšanos, |
| --- | --- |

i)

ārkārtas paņēmienu izmantošana, lai aizsprostotu iedarbības ceļus un apturētu piesārņojuma izplatīšanos,

| ii) | teorētisks pētījums, lai noskaidrotu piesārņojuma izcelsmi, pakāpi un sastāvu (piemēram, dzīvsudrabs, PCDD/PCDF, polihlornaftalīni); |
| --- | --- |

ii)

teorētisks pētījums, lai noskaidrotu piesārņojuma izcelsmi, pakāpi un sastāvu (piemēram, dzīvsudrabs, PCDD/PCDF, polihlornaftalīni);

| iii) | piesārņojuma raksturojums, tostarp apsekojumi un ziņojuma sagatavošana; |
| --- | --- |

iii)

piesārņojuma raksturojums, tostarp apsekojumi un ziņojuma sagatavošana;

| iv) | riska novērtēšana laikā un telpā samērā ar objekta pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantošanu; |
| --- | --- |

iv)

riska novērtēšana laikā un telpā samērā ar objekta pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantošanu;

| v) | inženierprojekts, kas ietver:






  a) | dekontamināciju un/vai pastāvīgu izolāciju; |
| --- | --- | --- |

v)

inženierprojekts, kas ietver:

a)

dekontamināciju un/vai pastāvīgu izolāciju;

| b) | grafikus; |
| --- | --- |

b)

grafikus;

| c) | monitoringa plānu; |
| --- | --- |

c)

monitoringa plānu;

| d) | finansiālo plānošanu un investīcijas mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

d)

finansiālo plānošanu un investīcijas mērķa sasniegšanai;

| vi) | inženierprojekta realizācija, lai objekts, ņemot vērā tā pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantošanu, vairs neradītu būtisku apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi. Atkarībā no citām saistībām inženierplāna īstenošana var būt vēl stingrāka; |
| --- | --- |

vi)

inženierprojekta realizācija, lai objekts, ņemot vērā tā pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantošanu, vairs neradītu būtisku apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi. Atkarībā no citām saistībām inženierplāna īstenošana var būt vēl stingrāka;

| vii) | objekta izmantošanas ierobežojumi, ja tas nepieciešams atlikušā piesārņojuma dēļ, ņemot vērā objekta pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantošanu; |
| --- | --- |

vii)

objekta izmantošanas ierobežojumi, ja tas nepieciešams atlikušā piesārņojuma dēļ, ņemot vērā objekta pašreizējo un apstiprināto turpmāko izmantošanu;

| viii) | attiecīga objekta un tā apkaimes novērošana, lai pārliecinātos, ka mērķi ir sasniegti un rezultāti nepasliktinās. |
| --- | --- |

viii)

attiecīga objekta un tā apkaimes novērošana, lai pārliecinātos, ka mērķi ir sasniegti un rezultāti nepasliktinās.

Apraksts

Objekta sanācijas plānu bieži vien sagatavo un izpilda pēc tam, kas ir pieņemts lēmums par ražotnes ekspluatācijas izbeigšanu, lai gan citu prasību dēļ var nākties sagatavot un izpildīt objekta (daļējas) sanācijas plānu, kamēr ražotne vēl tiek ekspluatēta.

Daži objekta sanācijas plāna elementi var savstarpēji pārklāties, tos var izlaist vai izpildīt citā secībā atkarībā no citām prasībām.

Izmantojamība

LPTP 17 v) līdz viii) punkta izpilde ir atkarīga no LPTP 17 iv) punktā minētā riska novērtējuma rezultātiem.

GLOSĀRIJS

| Anods | Elektrods, caur kuru elektriskā strāva plūst uz polarizētu elektroietaisi. Polaritāte var būt pozitīva vai negatīva. Eleketrolīzeros oksidēšanās notiek uz pozitīvi lādētā anoda. |
| --- | --- |
| Azbests | Seši dabā sastopami silikātminerāli, ko komerciāli izmanto to lietderīgo fizikālo īpašību dēļ. Krizotils (t. s. baltais azbests) ir vienīgais diafragmas elektrolīzeros izmantotais azbesta veids. |
| Sāls šķīdums | Ar nātrija hlorīdu vai kālija hlorīdu piesātināts vai gandrīz piesātināts šķīdums. |
| Katods | Elektrods, caur kuru elektriskā strāva izplūst no polarizētas elektroietaises. Polaritāte var būt pozitīva vai negatīva. Eleketrolīzeros reducēšanās notiek uz negatīvi lādētā katoda. |
| Elektrods | Elektrības vadītājs, ko izmanto, lai izveidotu kontaktu ar elektriskās ķēdes nemetālisku daļu. |
| Elektrolīze | Līdzstrāvas plūsma caur jonogēnu vielu, kuras rezultātā notiek ķīmiskas reakcijas pie elektrodiem. Elektrolīts ir vai nu kausējums, vai šķīdums piemērotā šķīdinātājā. |
| EN | CEN (Eiropas Standartizācijas komiteja) pieņemts standarts. |
| HFC | Fluorogļūdeņradis. |
| ISO | Starptautiskā Standartizācijas organizācija vai tās pieņemts standarts. |
| Virsspriegums | Sprieguma starpība starp pusreakcijas termodinamiski noteikto reducēšanas potenciālu un potenciālu, pie kura eksperimentāli novērota redoksreakcija. Elektrolīzerā virsspriegums rada lielāku enerģijas patēriņu nekā termodinamiski nepieciešams, lai izraisītu reakciju. |
| PCDD | Polihlordibenzo-p-dioksīns. |
| PCDF | Polihlordibenzofurāns. |

Anods

Elektrods, caur kuru elektriskā strāva plūst uz polarizētu elektroietaisi. Polaritāte var būt pozitīva vai negatīva. Eleketrolīzeros oksidēšanās notiek uz pozitīvi lādētā anoda.

Azbests

Seši dabā sastopami silikātminerāli, ko komerciāli izmanto to lietderīgo fizikālo īpašību dēļ. Krizotils (t. s. baltais azbests) ir vienīgais diafragmas elektrolīzeros izmantotais azbesta veids.

Sāls šķīdums

Ar nātrija hlorīdu vai kālija hlorīdu piesātināts vai gandrīz piesātināts šķīdums.

Katods

Elektrods, caur kuru elektriskā strāva izplūst no polarizētas elektroietaises. Polaritāte var būt pozitīva vai negatīva. Eleketrolīzeros reducēšanās notiek uz negatīvi lādētā katoda.

Elektrods

Elektrības vadītājs, ko izmanto, lai izveidotu kontaktu ar elektriskās ķēdes nemetālisku daļu.

Elektrolīze

Līdzstrāvas plūsma caur jonogēnu vielu, kuras rezultātā notiek ķīmiskas reakcijas pie elektrodiem. Elektrolīts ir vai nu kausējums, vai šķīdums piemērotā šķīdinātājā.

EN

CEN (Eiropas Standartizācijas komiteja) pieņemts standarts.

HFC

Fluorogļūdeņradis.

ISO

Starptautiskā Standartizācijas organizācija vai tās pieņemts standarts.

Virsspriegums

Sprieguma starpība starp pusreakcijas termodinamiski noteikto reducēšanas potenciālu un potenciālu, pie kura eksperimentāli novērota redoksreakcija. Elektrolīzerā virsspriegums rada lielāku enerģijas patēriņu nekā termodinamiski nepieciešams, lai izraisītu reakciju.

PCDD

Polihlordibenzo-p-dioksīns.

PCDF

Polihlordibenzofurāns.

---

(1)  Tā kā šis raksturlielums neattiecas uz normāliem ekspluatācijas apstākļiem, tas nav “emisiju līmenis, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem” Rūpniecisko emisiju direktīvas (2010/75/ES) 3. panta 13. punkta nozīmē.

(2)  Monitorings ietver gan nepārtraukto, gan periodisko monitoringu, kā norādīts.

(3)  Aptver LPTP 1, 4, 12, 13, 14 un 15.

(4)  LPTP atsauces dokumenta “Notekūdeņu un dūmgāzu attīrīšanas/pārvaldības sistēmas ķīmijas sektorā” (CWW BREF) jomā.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 11.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 332/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 332/49

---

APVIENOTĀS LAUKSAIMNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2013

(2013. gada 28. novembris)

par to, lai grozītu 10. pielikumu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību

(2013/733/ES)

APVIENOTĀ LAUKSAIMNIECĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību un jo īpaši tā 11. pantu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (turpmāk “nolīgums”) ir stājies spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (turpmāk “nolīgums”) ir stājies spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Nolīguma 10. pielikums attiecas uz svaigiem augļiem un dārzeņiem noteikto tirdzniecības standartu atbilstības pārbaužu atzīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 10. pielikums attiecas uz svaigiem augļiem un dārzeņiem noteikto tirdzniecības standartu atbilstības pārbaužu atzīšanu.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 10. pielikuma 6. pantu Darba grupa augļu un dārzeņu jomā izskata jebkuru jautājumu, kas saistīts ar 10. pielikumu un tā īstenošanu un periodiski izvērtē Pušu vietējos normatīvos tiesību aktus un regulatīvās prasības tajās jomās, uz ko attiecas šis pielikums. Darba grupa jo īpaši formulē priekšlikumus, ko tā iesniedz komitejai, ar mērķi pielāgot un atjaunināt šā pielikuma papildinājumus. Darba grupa secināja, ka 10. pielikuma pantu saturs, kā arī papildinājumi ir jāpielāgo, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 10. pielikuma 6. pantu Darba grupa augļu un dārzeņu jomā izskata jebkuru jautājumu, kas saistīts ar 10. pielikumu un tā īstenošanu un periodiski izvērtē Pušu vietējos normatīvos tiesību aktus un regulatīvās prasības tajās jomās, uz ko attiecas šis pielikums. Darba grupa jo īpaši formulē priekšlikumus, ko tā iesniedz komitejai, ar mērķi pielāgot un atjaunināt šā pielikuma papildinājumus. Darba grupa secināja, ka 10. pielikuma pantu saturs, kā arī papildinājumi ir jāpielāgo,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 10. pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 17. decembrī.

Bernē, 2013. gada 28. novembrī

Apvienotās lauksaimniecības komitejas vārdā –

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

Susana MARAZUELA-AZPIROZ

Šveices delegācijas priekšsēdētājs un vadītājs

Jacques CHAVAZ

Komitejas sekretārs

Michaël WÜRZNER

---

PIELIKUMS

10. PIELIKUMS

PAR TO PĀRBAUŽU ATZĪŠANU, KURAS VEIC ATTIECĪBĀ UZ SVAIGO AUGĻU UN DĀRZEŅU ATBILSTĪBU TIRDZNIECĪBAS STANDARTIEM

1. pants

Piemērošanas joma

Šis pielikums tiek piemērots augļiem un dārzeņiem, kuri paredzēti patērēšanai svaigā vai žāvētā veidā un kuru tirdzniecības standarti noteikti vai atzīti par alternatīvām vispārējam Eiropas Savienības standartam, pamatojoties uz Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), izņemot citrusaugus.

2. pants

Priekšmets

1.   Šā pielikuma 1. pantā minēto produktu un to, kuru izcelsme ir Šveice vai Eiropas Savienība, kad tie tiek atkalizvesti no Šveices uz Eiropas Savienību, un kuriem ir 3. pantā minētais atbilstības sertifikāts, atbilstība standartiem pirms to ievešanas Eiropas Savienības muitas teritorijā netiek kontrolēta.

2.   Office fédéral de l'agriculture ir izraudzīta kā iestāde, kas atbildīga par to Šveices un Eiropas Savienības izcelsmes produktu atbilstības pārbaudi Eiropas Savienības standartiem vai ekvivalentiem standartiem, kurus no Šveices atkalieved Eiropas Savienībā. Šajā nolūkā l'Office fédéral de l'agriculture var pilnvarot kontroles struktūras, kas minētas 1. papildinājumā, lai tām uzticētu atbilstības kontroli ar šādiem nosacījumiem:

| — | Office fédéral de l'agriculture paziņo Eiropas Komisijai iestādes, kas pilnvarotas veikt šādas pārbaudes, |
| --- | --- |

—

Office fédéral de l'agriculture paziņo Eiropas Komisijai iestādes, kas pilnvarotas veikt šādas pārbaudes,

| — | šīs kontroles struktūras izdod 3. pantā norādītos sertifikātus, |
| --- | --- |

—

šīs kontroles struktūras izdod 3. pantā norādītos sertifikātus,

| — | pilnvarotajās iestādēs jābūt inspektoriem, kuri ir apmācīti atbilstoši tam, ko apstiprinājis Office fédéral de l'agriculture; viņu rīcībā jābūt aprīkojumam un iekārtām, kas vajadzīgas, lai veiktu pārbaudes un analīzes, ko pieprasa kontrole, un piemērotiem informācijas nodošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

pilnvarotajās iestādēs jābūt inspektoriem, kuri ir apmācīti atbilstoši tam, ko apstiprinājis Office fédéral de l'agriculture; viņu rīcībā jābūt aprīkojumam un iekārtām, kas vajadzīgas, lai veiktu pārbaudes un analīzes, ko pieprasa kontrole, un piemērotiem informācijas nodošanas līdzekļiem.

3.   Ja Šveice piemēro atbilstības pārbaudes tirdzniecības standartiem attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem pirms to ievešanas Šveices muitas teritorijā, tā pieņem noteikumus, kas līdzvērtīgi tiem, kuri noteikti šajā pielikumā, lai atbrīvotu Eiropas Savienības izcelsmes produktus no šādām pārbaudēm.

3. pants

Atbilstības sertifikāts

1.   Šajā pielikumā atbilstības sertifikāts ir:

| — | veidlapa, kas paredzēta III pielikumā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulai (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), |
| --- | --- |

—

veidlapa, kas paredzēta III pielikumā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulai (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2),

| — | vai Šveices veidlapa, kas paredzēta šā pielikuma 2. papildinājumā, |
| --- | --- |

—

vai Šveices veidlapa, kas paredzēta šā pielikuma 2. papildinājumā,

| — | vai ANO EEK veidlapa, kas pievienota Ženēvas Protokolam par svaigu augļu un dārzeņu, riekstu un žāvētu augļu standartizēšanu, vai |
| --- | --- |

—

vai ANO EEK veidlapa, kas pievienota Ženēvas Protokolam par svaigu augļu un dārzeņu, riekstu un žāvētu augļu standartizēšanu, vai

| — | ESAO veidlapa, kas pievienota ESAO Padomes lēmumam par ESAO kārtību, kādā piemērojami augļu un dārzeņu starptautiskie standarti. |
| --- | --- |

—

ESAO veidlapa, kas pievienota ESAO Padomes lēmumam par ESAO kārtību, kādā piemērojami augļu un dārzeņu starptautiskie standarti.

2.   Šveices izcelsmes produktu sūtījumiem vai Eiropas Savienības izcelsmes sūtījumiem, kad tie tiek atkalievesti no Šveices Eiropas Savienībā, pievieno atbilstības sertifikātus līdz to laišanai brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā.

3.   Uz atbilstības sertifikātiem jābūt kādas šā pielikuma 1. papildinājumā norādītās iestādes zīmogam.

4.   Ja pilnvaras, kas minētas 2. panta 2. punktā, anulē, attiecīgās pārbaudes iestādes izdotos atbilstības sertifikātus šā pielikuma mērķiem vairs neatzīst.

4. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Ievērojot šā nolīguma 8. pantu, Puses viena otrai nosūta savus kompetento iestāžu un pilnvaroto atbilstības pārbaužu struktūru sarakstus. Eiropas Komisija paziņo Office fédéral de l'agriculture par neatbilstībām vai pārkāpumiem, kas atklāti saistībā ar Šveices izcelsmes vai Eiropas Savienības izcelsmes caur Šveici Eiropas Savienībā atklalievestu augļu un dārzeņu sūtījumu (kam ir atbilstības sertifikāti) atbilstību spēkā esošajiem standartiem.

2.   Nolūkā izvērtēt, vai ir ievēroti 2. panta 2. punkta trešā ievilkuma nosacījumi, Office fédéral de l'agriculture pēc Eiropas Komisijas lūguma piekrīt kopīgām pārbaudēm pilnvarotās struktūras telpās.

3.   Šādas kopīgas pārbaudes veic saskaņā ar procedūru, ko ierosina Darba grupa augļu un dārzeņu jautājumos un par kuru lemj Komiteja.

5. pants

Drošības klauzula

1.   Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nepilda savu pienākumu saskaņā ar šo pielikumu, notiek abu Pušu konsultācijas.

2.   Tā Puse, kura pieprasa konsultācijas, sniedz otrai Pusei attiecīgās lietas sīkākai pārbaudei nepieciešamo informāciju.

3.   Ja ir konstatēts, ka sūtījumiem no Šveices vai Eiropas Savienības, atkalievedot no Šveices Eiropas Savienībā, ir tāds atbilstības sertifikāts, kas neatbilst spēkā esošajiem standartiem, un jebkāda vilcināšanās vai kavēšanās var mazināt krāpšanas uzraudzības pasākumu efektivitāti vai izraisīt konkurences izkropļojumus, pagaidu aizsardzības pasākumus var veikt, iepriekš neapspriežoties, ar nosacījumu, ka apspriešanās tiek uzsāktas tūlīt pēc šo pasākumu veikšanas.

4.   Ja pēc 1. un 3. punktā minētās apspriešanās Puses trīs mēnešu laikā nav panākušas vienošanos, tā Puse, kura apspriešanos pieprasījusi vai pieņēmusi 3. punktā minētos pasākumus, var veikt atbilstošus aizsardzības pasākumus, tostarp daļēju vai pilnīgu šā pielikuma noteikumu apturēšanu.

6. pants

Darba grupa augļu un dārzeņu jautājumos

1.   Darba grupa augļu un dārzeņu jautājumos, kas izveidota, ievērojot šā nolīguma 6. panta 7. punktu, izskata visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šo pielikumu un tā īstenošanu. Tā periodiski pārskata Pušu iekšējos vietējos normatīvos tiesību aktus un regulatīvās prasības jomās, uz kurām attiecas šis pielikums.

2.   Jo īpaši tā formulē priekšlikumus, kurus tā nosūta Komitejai ar mērķi pielāgot un atjaunināt šā pielikuma papildinājumus.

1. papildinājums

Šveices pārbaudes struktūras, kam atļauts izdot atbilstības sertifikātus, kuri paredzēti 10. pielikuma 3. pantā

| Qualiservice |
| --- |
| Boîte postale 7960 |
| CH-3001 Berne |

Qualiservice

Boîte postale 7960

CH-3001 Berne

2. papildinājums

Image

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157,15.6.2011., 1. lpp.

2

---