# Euroopan unionin L 348/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.348.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 348 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta20. joulukuuta 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.348.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 348

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta20. joulukuuta 2013

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (
  1
  ) | 129 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 20.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 348/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1315/2013,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,

unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY (3) laadittiin selkeyden vuoksi uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 661/2010/EU (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY (3) laadittiin selkeyden vuoksi uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 661/2010/EU (4).

| (2) | Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suunnittelu, kehittäminen ja toiminta auttavat osaltaan saavuttamaan muun muassa Eurooppa 2020 -strategiassa ja komission valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, jäljempänä ’valkoinen kirja’, esitettyjä tärkeitä unionin tavoitteita, joihin kuuluvat muun muassa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen. Niiden erityistavoitteisiin sisältyvät myös henkilöiden ja tavaroiden saumaton, turvallinen ja kestävä liikkuvuus, kaikkien unionin alueiden saavutettavuuden ja toimivien yhteyksien varmistaminen sekä talouden kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen kokonaisvaltaisesti. Nämä erityistavoitteet olisi saavutettava perustamalla resurssitehokkaalla ja kestävällä tavalla kansalliset liikenneverkot, jotka ovat yhteenliitettäviä ja yhteentoimivia. Esimerkiksi rautateiden yhteentoimivuutta voitaisiin tehostaa innovatiivisin ratkaisuin, kuten veturilaittein ja useamman raideleveyden raitein, joilla pyritään parantamaan järjestelmien yhteensopivuutta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suunnittelu, kehittäminen ja toiminta auttavat osaltaan saavuttamaan muun muassa Eurooppa 2020 -strategiassa ja komission valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, jäljempänä ’valkoinen kirja’, esitettyjä tärkeitä unionin tavoitteita, joihin kuuluvat muun muassa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen. Niiden erityistavoitteisiin sisältyvät myös henkilöiden ja tavaroiden saumaton, turvallinen ja kestävä liikkuvuus, kaikkien unionin alueiden saavutettavuuden ja toimivien yhteyksien varmistaminen sekä talouden kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen kokonaisvaltaisesti. Nämä erityistavoitteet olisi saavutettava perustamalla resurssitehokkaalla ja kestävällä tavalla kansalliset liikenneverkot, jotka ovat yhteenliitettäviä ja yhteentoimivia. Esimerkiksi rautateiden yhteentoimivuutta voitaisiin tehostaa innovatiivisin ratkaisuin, kuten veturilaittein ja useamman raideleveyden raitein, joilla pyritään parantamaan järjestelmien yhteensopivuutta.

| (3) | Liikenteen lisääntyminen on johtanut ruuhkien lisääntymiseen kansainvälisessä liikenteessä. Jotta henkilöiden ja tavaroiden kansainvälinen liikkuvuus varmistettaisiin, Euroopan laajuisen liikenneverkon kapasiteetti ja tämän kapasiteetin käyttö olisi optimoitava, ja sitä olisi tarvittaessa laajennettava poistamalla infrastruktuurin pullonkaulat ja rakentamalla puuttuvat infrastruktuuriyhteydet jäsenvaltioiden sisälle ja niiden välille sekä tarvittaessa jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välille sekä ottamalla huomioon käynnissä olevat neuvottelut ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Liikenteen lisääntyminen on johtanut ruuhkien lisääntymiseen kansainvälisessä liikenteessä. Jotta henkilöiden ja tavaroiden kansainvälinen liikkuvuus varmistettaisiin, Euroopan laajuisen liikenneverkon kapasiteetti ja tämän kapasiteetin käyttö olisi optimoitava, ja sitä olisi tarvittaessa laajennettava poistamalla infrastruktuurin pullonkaulat ja rakentamalla puuttuvat infrastruktuuriyhteydet jäsenvaltioiden sisälle ja niiden välille sekä tarvittaessa jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välille sekä ottamalla huomioon käynnissä olevat neuvottelut ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa.

| (4) | Kuten valkoisessa kirjassa todetaan, liikenteen tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan parantaa huomattavasti varmistamalla, että liikennemuodot integroidaan paremmin koko verkossa infrastruktuurin, tietovirtojen ja menettelyjen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Kuten valkoisessa kirjassa todetaan, liikenteen tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan parantaa huomattavasti varmistamalla, että liikennemuodot integroidaan paremmin koko verkossa infrastruktuurin, tietovirtojen ja menettelyjen osalta.

| (5) | Valkoisessa kirjassa kehotetaan käyttämään liikenteeseen liittyvää tieto- ja viestintätekniikkaa paremman ja yhdennetyn liikenteen ohjauksen varmistamiseksi ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi tavaraliikennelogistiikan, lastin seurannan ja jäljityksen parantamisen sekä aikataulujen ja liikennevirtojen optimoinnin avulla. Koska tällaisilla toimenpiteillä edistetään liikenneinfrastruktuurin tehokasta hoitoa ja käyttöä, niiden olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(5)

Valkoisessa kirjassa kehotetaan käyttämään liikenteeseen liittyvää tieto- ja viestintätekniikkaa paremman ja yhdennetyn liikenteen ohjauksen varmistamiseksi ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi tavaraliikennelogistiikan, lastin seurannan ja jäljityksen parantamisen sekä aikataulujen ja liikennevirtojen optimoinnin avulla. Koska tällaisilla toimenpiteillä edistetään liikenneinfrastruktuurin tehokasta hoitoa ja käyttöä, niiden olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (6) | Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevassa politiikassa on otettava huomioon liikennepolitiikan kehitys ja infrastruktuurin omistajuus. Liikenneinfrastruktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta vastaavat yhä pääasiassa jäsenvaltiot. Nyt kuitenkin myös alue- ja paikallisviranomaisten, infrastruktuurin haltijoiden, toimiluvan haltijoiden sekä satama- ja lentoasemaviranomaisten kaltaisista muista toimijoista, joiden joukossa on myös yksityisen sektorin kumppaneita, on tullut merkittäviä Euroopan laajuisen multimodaalisen liikenneverkon ja siihen liittyvien investointien täytäntöönpanijoita. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevassa politiikassa on otettava huomioon liikennepolitiikan kehitys ja infrastruktuurin omistajuus. Liikenneinfrastruktuurin rakentamisesta ja ylläpidosta vastaavat yhä pääasiassa jäsenvaltiot. Nyt kuitenkin myös alue- ja paikallisviranomaisten, infrastruktuurin haltijoiden, toimiluvan haltijoiden sekä satama- ja lentoasemaviranomaisten kaltaisista muista toimijoista, joiden joukossa on myös yksityisen sektorin kumppaneita, on tullut merkittäviä Euroopan laajuisen multimodaalisen liikenneverkon ja siihen liittyvien investointien täytäntöönpanijoita.

| (7) | Euroopan laajuinen liikenneverkko koostuu suuressa määrin jo olemassa olevasta infrastruktuurista. Jotta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan uuden politiikan tavoitteet voitaisiin kokonaisuudessaan saavuttaa, infrastruktuuria koskevat yhdenmukaiset vaatimukset olisi säädettävä asetuksella niiden saattamiseksi yhteensopiviksi Euroopan laajuisen liikenneverkon infrastruktuurin kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan laajuinen liikenneverkko koostuu suuressa määrin jo olemassa olevasta infrastruktuurista. Jotta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan uuden politiikan tavoitteet voitaisiin kokonaisuudessaan saavuttaa, infrastruktuuria koskevat yhdenmukaiset vaatimukset olisi säädettävä asetuksella niiden saattamiseksi yhteensopiviksi Euroopan laajuisen liikenneverkon infrastruktuurin kanssa.

| (8) | Euroopan laajuinen liikenneverkko olisi kehitettävä luomalla uutta liikenneinfrastruktuuria, kunnostamalla ja parantamalla olemassa olevaa infrastruktuuria sekä toteuttamalla toimenpiteitä sen resurssien tehokkaan käytön edistämiseksi. Tietyissä tapauksissa säännöllisessä kunnossapidossa aiemmin olleiden puutteiden vuoksi rautatieinfrastruktuurin kunnostaminen on tarpeen. Kunnostaminen on prosessi, jonka tuloksena saavutetaan olemassa olevan rautatieinfrastruktuurin alkuperäiset rakennusparametrit ja pitkän aikavälin parannuksia sen laatuun nykyiseen tilaan verrattuna soveltamalla tämän asetuksen vaatimuksia ja säännöksiä. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan laajuinen liikenneverkko olisi kehitettävä luomalla uutta liikenneinfrastruktuuria, kunnostamalla ja parantamalla olemassa olevaa infrastruktuuria sekä toteuttamalla toimenpiteitä sen resurssien tehokkaan käytön edistämiseksi. Tietyissä tapauksissa säännöllisessä kunnossapidossa aiemmin olleiden puutteiden vuoksi rautatieinfrastruktuurin kunnostaminen on tarpeen. Kunnostaminen on prosessi, jonka tuloksena saavutetaan olemassa olevan rautatieinfrastruktuurin alkuperäiset rakennusparametrit ja pitkän aikavälin parannuksia sen laatuun nykyiseen tilaan verrattuna soveltamalla tämän asetuksen vaatimuksia ja säännöksiä.

| (9) | Toteutettaessa yhteistä etua koskevia hankkeita olisi kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota asianomaisen yksittäisen hankkeen erityispiirteisiin. Olisi hyödynnettävä mahdollisuuksien mukaan yhteisvaikutuksia muiden politiikanalojen kuten matkailun kanssa sisällyttämällä siltojen ja tunnelien kaltaisiin maa- ja vesirakennuskohteisiin EuroVelo-reitteihin ja muihin pitkiin pyöräilyreitteihin liittyvää pyöräilyinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

(9)

Toteutettaessa yhteistä etua koskevia hankkeita olisi kiinnitettävä asianmukaisesti huomiota asianomaisen yksittäisen hankkeen erityispiirteisiin. Olisi hyödynnettävä mahdollisuuksien mukaan yhteisvaikutuksia muiden politiikanalojen kuten matkailun kanssa sisällyttämällä siltojen ja tunnelien kaltaisiin maa- ja vesirakennuskohteisiin EuroVelo-reitteihin ja muihin pitkiin pyöräilyreitteihin liittyvää pyöräilyinfrastruktuuria.

| (10) | Euroopan laajuista liikenneverkkoa olisi mieluiten kehitettävä kaksitasoisella rakenteella, johon kuuluvat kattava verkko ja ydinverkko ja joka perustuu yhteiseen ja avoimeen menetelmään, siten että nämä kaksi tasoa ovat infrastruktuurisuunnittelun korkein taso unionissa. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan laajuista liikenneverkkoa olisi mieluiten kehitettävä kaksitasoisella rakenteella, johon kuuluvat kattava verkko ja ydinverkko ja joka perustuu yhteiseen ja avoimeen menetelmään, siten että nämä kaksi tasoa ovat infrastruktuurisuunnittelun korkein taso unionissa.

| (11) | Kattavan verkon olisi muodostuttava Euroopan laajuisesta liikenneverkosta, jossa yhdennetyn meripolitiikan tapaan, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1255/2011 (5), kaikkien unionin alueiden, mukaan lukien syrjäiset alueet, saarialueet ja syrjäisimmät alueet, saavutettavuus ja yhteyksien toimivuus on varmistettu ja joka vahvistaa alueiden välistä sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta. Tällä asetuksella vahvistettavissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’suuntaviivat’, olisi määritettävä kattavan verkon infrastruktuuria koskevat vaatimukset, jotta edistetään korkealaatuisen verkon kehittämistä koko unionin alueelle vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(11)

Kattavan verkon olisi muodostuttava Euroopan laajuisesta liikenneverkosta, jossa yhdennetyn meripolitiikan tapaan, sellaisena kuin se on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1255/2011 (5), kaikkien unionin alueiden, mukaan lukien syrjäiset alueet, saarialueet ja syrjäisimmät alueet, saavutettavuus ja yhteyksien toimivuus on varmistettu ja joka vahvistaa alueiden välistä sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta. Tällä asetuksella vahvistettavissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’suuntaviivat’, olisi määritettävä kattavan verkon infrastruktuuria koskevat vaatimukset, jotta edistetään korkealaatuisen verkon kehittämistä koko unionin alueelle vuoteen 2050 mennessä.

| (12) | Valkoisessa kirjassa todetaan myös, että unionin itä- ja länsiosien välillä on edelleen merkittäviä liikenneinfrastruktuuriin liittyviä eroavaisuuksia. Nämä eroavaisuudet on poistettava, jotta saadaan aikaan täysin yhdennetty eurooppalainen liikenneinfrastruktuuriverkko. |
| --- | --- |

(12)

Valkoisessa kirjassa todetaan myös, että unionin itä- ja länsiosien välillä on edelleen merkittäviä liikenneinfrastruktuuriin liittyviä eroavaisuuksia. Nämä eroavaisuudet on poistettava, jotta saadaan aikaan täysin yhdennetty eurooppalainen liikenneinfrastruktuuriverkko.

| (13) | Ydinverkko olisi määritettävä ja sen kehittämiseksi vuoteen 2030 mennessä olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet ensisijaisena tavoitteena kattavan verkon muodostamassa kehyksessä. Ydinverkon olisi muodostettava runko kestävän multimodaalisen liikenneverkon kehittämiselle ja edistettävä koko kattavan verkon kehittämistä. Unionin toimet olisi voitava kohdentaa niihin Euroopan laajuisen liikenneverkon osiin, joista saadaan suurin lisäarvo Euroopan tasolla, eli erityisesti rajanylityskohtiin, puuttuviin yhteyksiin, multimodaalisiin yhteyskohtiin ja vakavimpiin pullonkauloihin, minkä avulla myös edistettäisiin valkoisessa kirjassa asetettua tavoitetta vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(13)

Ydinverkko olisi määritettävä ja sen kehittämiseksi vuoteen 2030 mennessä olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet ensisijaisena tavoitteena kattavan verkon muodostamassa kehyksessä. Ydinverkon olisi muodostettava runko kestävän multimodaalisen liikenneverkon kehittämiselle ja edistettävä koko kattavan verkon kehittämistä. Unionin toimet olisi voitava kohdentaa niihin Euroopan laajuisen liikenneverkon osiin, joista saadaan suurin lisäarvo Euroopan tasolla, eli erityisesti rajanylityskohtiin, puuttuviin yhteyksiin, multimodaalisiin yhteyskohtiin ja vakavimpiin pullonkauloihin, minkä avulla myös edistettäisiin valkoisessa kirjassa asetettua tavoitetta vähentää liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä.

| (14) | Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa olisi voitava myöntää poikkeuksia ydinverkkoon sovellettavien infrastruktuurivaatimusten osalta. Niihin olisi kuuluttava tapaukset, joissa investointi ei ole perusteltavissa, esimerkiksi harvaan asutuilla alueilla. |
| --- | --- |

(14)

Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa olisi voitava myöntää poikkeuksia ydinverkkoon sovellettavien infrastruktuurivaatimusten osalta. Niihin olisi kuuluttava tapaukset, joissa investointi ei ole perusteltavissa, esimerkiksi harvaan asutuilla alueilla.

| (15) | Erillään olevien tai osittain erillään olevien rautatieverkkojen erityistilanne olisi tunnustettava myöntämällä niille poikkeuksia tietyistä infrastruktuurivaatimuksista. |
| --- | --- |

(15)

Erillään olevien tai osittain erillään olevien rautatieverkkojen erityistilanne olisi tunnustettava myöntämällä niille poikkeuksia tietyistä infrastruktuurivaatimuksista.

| (16) | Suorittaessaan ydinverkon toteuttamisen uudelleentarkastelua vuoteen 2023 mennessä komission olisi otettava huomioon kansalliset toteutussuunnitelmat ja tulevat laajentumiset. |
| --- | --- |

(16)

Suorittaessaan ydinverkon toteuttamisen uudelleentarkastelua vuoteen 2023 mennessä komission olisi otettava huomioon kansalliset toteutussuunnitelmat ja tulevat laajentumiset.

| (17) | Euroopan laajuinen liikenneverkko kattaa ainoastaan osan olemassa olevista liikenneverkoista. Komission olisi vuoteen 2023 mennessä tehtävän ydinverkon toteuttamista koskevan uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, olisiko verkkoon sisällytettävä muitakin osia, kuten tiettyjä luokkaan III kuuluvia sisävesiväyliä. Komission olisi tämän uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava myös hankkeiden etenemistä, ja sen olisi voitava tarvittaessa harkita kyseisiä määräaikoja uudelleen ottaen huomioon kehityssuunnat, jotka saattavat vaikuttaa näissä määräajoissa pysymisen todennäköisyyteen. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan laajuinen liikenneverkko kattaa ainoastaan osan olemassa olevista liikenneverkoista. Komission olisi vuoteen 2023 mennessä tehtävän ydinverkon toteuttamista koskevan uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa, olisiko verkkoon sisällytettävä muitakin osia, kuten tiettyjä luokkaan III kuuluvia sisävesiväyliä. Komission olisi tämän uudelleentarkastelun yhteydessä arvioitava myös hankkeiden etenemistä, ja sen olisi voitava tarvittaessa harkita kyseisiä määräaikoja uudelleen ottaen huomioon kehityssuunnat, jotka saattavat vaikuttaa näissä määräajoissa pysymisen todennäköisyyteen.

| (18) | Suorittaessaan ydinverkon toteuttamisen uudelleentarkastelua vuoteen 2023 mennessä komission olisi jäsenvaltioita kuultuaan arvioitava, sisällytetäänkö verkkoon muita osia, erityisesti päätökseen N:o 661/2010/EU sisältyvät ensisijaiset hankkeet. |
| --- | --- |

(18)

Suorittaessaan ydinverkon toteuttamisen uudelleentarkastelua vuoteen 2023 mennessä komission olisi jäsenvaltioita kuultuaan arvioitava, sisällytetäänkö verkkoon muita osia, erityisesti päätökseen N:o 661/2010/EU sisältyvät ensisijaiset hankkeet.

| (19) | Jotta ydinverkko voitaisiin rakentaa koordinoidulla tavalla ja nopeasti, jolloin verkosta saataisiin mahdollisimman suuri hyöty, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet yhteistä etua koskevien hankkeiden viimeistelemiseksi vuoteen 2030 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi kaikin mahdollisin tavoin pyrittävä saattamaan kattava verkko päätökseen ja noudattamaan suuntaviivojen asiaankuuluvia säännöksiä vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(19)

Jotta ydinverkko voitaisiin rakentaa koordinoidulla tavalla ja nopeasti, jolloin verkosta saataisiin mahdollisimman suuri hyöty, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet yhteistä etua koskevien hankkeiden viimeistelemiseksi vuoteen 2030 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi kaikin mahdollisin tavoin pyrittävä saattamaan kattava verkko päätökseen ja noudattamaan suuntaviivojen asiaankuuluvia säännöksiä vuoteen 2050 mennessä.

| (20) | On tarpeen yksilöidä Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävät yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka edistävät suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja vastaavat niissä vahvistettuja painopisteitä. Hankkeiden täytäntöönpanon olisi riiputtava niiden kehitysvaiheesta, siitä, miten niissä noudatetaan unionin ja kansallisen tason oikeudellisia menettelyjä, sekä taloudellisten voimavarojen saatavuudesta, sanotun kuitenkaan ennakolta ratkaisematta jäsenvaltion tai unionin taloudellista sitoutumista. |
| --- | --- |

(20)

On tarpeen yksilöidä Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamista edistävät yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka edistävät suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja vastaavat niissä vahvistettuja painopisteitä. Hankkeiden täytäntöönpanon olisi riiputtava niiden kehitysvaiheesta, siitä, miten niissä noudatetaan unionin ja kansallisen tason oikeudellisia menettelyjä, sekä taloudellisten voimavarojen saatavuudesta, sanotun kuitenkaan ennakolta ratkaisematta jäsenvaltion tai unionin taloudellista sitoutumista.

| (21) | Yhteistä etua koskevista hankkeista olisi saatava eurooppalaista lisäarvoa. Rajatylittävistä hankkeista saadaan yleensä suurta eurooppalaista lisäarvoa, mutta niillä voi olla vähäisemmät suorat taloudelliset vaikutukset kuin puhtaasti kansallisilla hankkeilla. Tällaisten rajatylittävien hankkeiden olisi niiden toteutuksen varmistamiseksi oltava unionin toimien ensisijaisia kohteita. |
| --- | --- |

(21)

Yhteistä etua koskevista hankkeista olisi saatava eurooppalaista lisäarvoa. Rajatylittävistä hankkeista saadaan yleensä suurta eurooppalaista lisäarvoa, mutta niillä voi olla vähäisemmät suorat taloudelliset vaikutukset kuin puhtaasti kansallisilla hankkeilla. Tällaisten rajatylittävien hankkeiden olisi niiden toteutuksen varmistamiseksi oltava unionin toimien ensisijaisia kohteita.

| (22) | Yhteistä etua koskevista hankkeista, joille haetaan unionin rahoitusta, olisi lisäksi tehtävä sosioekonominen kustannus-hyötyanalyysi, joka perustuu tunnustettuun menetelmään ja jossa otetaan huomioon asiaankuuluvat sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt sekä ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Ilmastoon ja ympäristöön liittyviä kustannuksia ja hyötyjä koskevan analyysin olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (6) nojalla tehtyyn ympäristövaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

(22)

Yhteistä etua koskevista hankkeista, joille haetaan unionin rahoitusta, olisi lisäksi tehtävä sosioekonominen kustannus-hyötyanalyysi, joka perustuu tunnustettuun menetelmään ja jossa otetaan huomioon asiaankuuluvat sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt sekä ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Ilmastoon ja ympäristöön liittyviä kustannuksia ja hyötyjä koskevan analyysin olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (6) nojalla tehtyyn ympäristövaikutusten arviointiin.

| (23) | Jotta voidaan liikenteen valkoisen kirjan päästövähennystavoitteiden mukaisesti vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä, olisi arvioitava uuteen liikenneinfrastruktuuriin, liikenneinfrastruktuurin laajentamiseen tai sen parantamiseen liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kasvihuonekaasuvaikutukset. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voidaan liikenteen valkoisen kirjan päästövähennystavoitteiden mukaisesti vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2050 mennessä, olisi arvioitava uuteen liikenneinfrastruktuuriin, liikenneinfrastruktuurin laajentamiseen tai sen parantamiseen liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kasvihuonekaasuvaikutukset.

| (24) | Joitakin verkon osia hoitavat muut toimijat kuin jäsenvaltiot. Jäsenvaltioiden velvollisuutena on kuitenkin varmistaa verkkoa koskevien sääntöjen asianmukainen soveltaminen alueellaan. Koska Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen ja täytäntöönpano edellyttää tämän asetuksen yhteistä soveltamista, verkon kaikkiin osiin olisi sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia sekä muun asian kannalta merkityksellisen unionin ja kansallisen oikeuden mukaisia oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

(24)

Joitakin verkon osia hoitavat muut toimijat kuin jäsenvaltiot. Jäsenvaltioiden velvollisuutena on kuitenkin varmistaa verkkoa koskevien sääntöjen asianmukainen soveltaminen alueellaan. Koska Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen ja täytäntöönpano edellyttää tämän asetuksen yhteistä soveltamista, verkon kaikkiin osiin olisi sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia sekä muun asian kannalta merkityksellisen unionin ja kansallisen oikeuden mukaisia oikeuksia ja velvollisuuksia.

| (25) | Naapurimaiden ja kolmansien maiden kanssa on tarpeen tehdä yhteistyötä asiaankuuluvien infrastruktuuriverkkojen välisten yhteyksien ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Sen vuoksi unionin olisi soveltuvin osin edistettävä näiden maiden kanssa toteutettavia yhteistä etua koskevia hankkeita. |
| --- | --- |

(25)

Naapurimaiden ja kolmansien maiden kanssa on tarpeen tehdä yhteistyötä asiaankuuluvien infrastruktuuriverkkojen välisten yhteyksien ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Sen vuoksi unionin olisi soveltuvin osin edistettävä näiden maiden kanssa toteutettavia yhteistä etua koskevia hankkeita.

| (26) | Jotta liikennemuodot voitaisiin yhdentää koko verkossa, Euroopan laajuinen liikenneverkko on suunniteltava asianmukaisella tavalla. Tämä edellyttää myös, että infrastruktuuria, telemaattisia sovelluksia, varusteita ja palveluja koskevat erityisvaatimukset pannaan täytäntöön koko verkossa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että tällaisia vaatimuksia sovelletaan asianmukaisella ja yhteisellä tavalla koko Euroopassa kaikkiin liikennemuotoihin ja niiden välisiin yhteyksiin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa ja sen ulkopuolella, jotta verkostovaikutuksen etuja voitaisiin hyödyntää ja jotta tehokkaat Euroopan laajuiset pitkän matkan kuljetustoiminnot olisivat mahdollisia. |
| --- | --- |

(26)

Jotta liikennemuodot voitaisiin yhdentää koko verkossa, Euroopan laajuinen liikenneverkko on suunniteltava asianmukaisella tavalla. Tämä edellyttää myös, että infrastruktuuria, telemaattisia sovelluksia, varusteita ja palveluja koskevat erityisvaatimukset pannaan täytäntöön koko verkossa. Sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että tällaisia vaatimuksia sovelletaan asianmukaisella ja yhteisellä tavalla koko Euroopassa kaikkiin liikennemuotoihin ja niiden välisiin yhteyksiin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa ja sen ulkopuolella, jotta verkostovaikutuksen etuja voitaisiin hyödyntää ja jotta tehokkaat Euroopan laajuiset pitkän matkan kuljetustoiminnot olisivat mahdollisia.

| (27) | Jotta olemassa olevat ja suunnitteilla olevat kattavan verkon ja ydinverkon liikenneinfrastruktuurit voitaisiin määrittää, olisi laadittava karttoja, joita mukautetaan ajan mittaan liikennevirtojen kehittymisen huomioon ottamiseksi. Näiden karttojen teknisenä perustana toimii Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeva interaktiivinen maantieteellinen ja tekninen tietojärjestelmä (TENtec), joka sisältää yksityiskohtaisempia tietoja Euroopan laajuisesta liikenneinfrastruktuurista. |
| --- | --- |

(27)

Jotta olemassa olevat ja suunnitteilla olevat kattavan verkon ja ydinverkon liikenneinfrastruktuurit voitaisiin määrittää, olisi laadittava karttoja, joita mukautetaan ajan mittaan liikennevirtojen kehittymisen huomioon ottamiseksi. Näiden karttojen teknisenä perustana toimii Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeva interaktiivinen maantieteellinen ja tekninen tietojärjestelmä (TENtec), joka sisältää yksityiskohtaisempia tietoja Euroopan laajuisesta liikenneinfrastruktuurista.

| (28) | Suuntaviivoissa olisi vahvistettava painopisteet, jotta Euroopan laajuinen liikenneverkko saadaan kehitettyä määrätyssä aikataulussa. |
| --- | --- |

(28)

Suuntaviivoissa olisi vahvistettava painopisteet, jotta Euroopan laajuinen liikenneverkko saadaan kehitettyä määrätyssä aikataulussa.

| (29) | Telemaattisia sovelluksia tarvitaan perustaksi liikenne- ja kuljetustoimintojen ja liikenneturvallisuuden optimoinnille sekä niihin liittyvien palvelujen parantamiselle. Matkustajille annettavat tiedot, mukaan lukien tiedot varaus- ja lipunkirjoitusjärjestelmistä, olisi toimitettava komission asetuksen (EU) N:o 454/2011 (7) mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Telemaattisia sovelluksia tarvitaan perustaksi liikenne- ja kuljetustoimintojen ja liikenneturvallisuuden optimoinnille sekä niihin liittyvien palvelujen parantamiselle. Matkustajille annettavat tiedot, mukaan lukien tiedot varaus- ja lipunkirjoitusjärjestelmistä, olisi toimitettava komission asetuksen (EU) N:o 454/2011 (7) mukaisesti.

| (30) | Suuntaviivoissa olisi käsiteltävä kestävää kaupunkiliikennettä koskevien unionin tavoitteiden mukaisen kattavan verkon kehittämistä kaupunkisolmukohdissa, sillä tällaiset solmukohdat ovat Euroopan laajuisessa liikenneverkossa liikkuvien henkilöiden ja tavaroiden lähtö- tai määräpaikkoja (”last mile”) sekä paikkoja, joissa kuljetusvälinettä vaihdetaan saman liikennemuodon sisällä tai eri liikennemuotojen välillä. |
| --- | --- |

(30)

Suuntaviivoissa olisi käsiteltävä kestävää kaupunkiliikennettä koskevien unionin tavoitteiden mukaisen kattavan verkon kehittämistä kaupunkisolmukohdissa, sillä tällaiset solmukohdat ovat Euroopan laajuisessa liikenneverkossa liikkuvien henkilöiden ja tavaroiden lähtö- tai määräpaikkoja (”last mile”) sekä paikkoja, joissa kuljetusvälinettä vaihdetaan saman liikennemuodon sisällä tai eri liikennemuotojen välillä.

| (31) | Euroopan laajuisen liikenneverkon olisi laajuutensa vuoksi muodostettava perusta uusien teknologioiden ja innovaatioiden laajamittaiselle käytölle, mikä voi esimerkiksi parantaa Euroopan liikennealan kokonaistehokkuutta ja pienentää sen hiilijalanjälkeä. Tämä auttaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja valkoisen kirjan tavoitteen, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on alennettava 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (vuoteen 1990 verrattuna), ja samalla edistää unionin polttoaineen toimitusvarmuuden parantamista koskevan tavoitteen saavuttamista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi parannettava vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden saatavuutta kaikkialla Euroopan laajuisessa liikenneverkossa. Vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden saatavuuden olisi perustuttava kyseisten polttoaineiden kysyntään, eikä pitäisi edellyttää, että jokaista vaihtoehtoista puhdasta polttoainetta olisi saatavana jokaisella huoltoasemalla. |
| --- | --- |

(31)

Euroopan laajuisen liikenneverkon olisi laajuutensa vuoksi muodostettava perusta uusien teknologioiden ja innovaatioiden laajamittaiselle käytölle, mikä voi esimerkiksi parantaa Euroopan liikennealan kokonaistehokkuutta ja pienentää sen hiilijalanjälkeä. Tämä auttaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet ja valkoisen kirjan tavoitteen, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on alennettava 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (vuoteen 1990 verrattuna), ja samalla edistää unionin polttoaineen toimitusvarmuuden parantamista koskevan tavoitteen saavuttamista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi parannettava vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden saatavuutta kaikkialla Euroopan laajuisessa liikenneverkossa. Vaihtoehtoisten puhtaiden polttoaineiden saatavuuden olisi perustuttava kyseisten polttoaineiden kysyntään, eikä pitäisi edellyttää, että jokaista vaihtoehtoista puhdasta polttoainetta olisi saatavana jokaisella huoltoasemalla.

| (32) | Euroopan laajuisella liikenneverkolla on varmistettava tehokas multimodaalisuus, jotta voidaan valita parempi ja kestävämpi liikennemuoto henkilöiden ja tavaroiden kuljetusta varten sekä koota yhteen suuria kuljetusmääriä pitkiä kuljetusosuuksia varten. Tämä tekee multimodaalisuudesta taloudellisesti houkuttelevamman vaihtoehdon matkustajille, käyttäjille ja huolitsijoille. |
| --- | --- |

(32)

Euroopan laajuisella liikenneverkolla on varmistettava tehokas multimodaalisuus, jotta voidaan valita parempi ja kestävämpi liikennemuoto henkilöiden ja tavaroiden kuljetusta varten sekä koota yhteen suuria kuljetusmääriä pitkiä kuljetusosuuksia varten. Tämä tekee multimodaalisuudesta taloudellisesti houkuttelevamman vaihtoehdon matkustajille, käyttäjille ja huolitsijoille.

| (33) | Jotta kaikille liikennemuodoille rakennettaisiin korkeatasoinen ja tehokas liikenneinfrastruktuuri, Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisessä olisi otettava huomioon henkilö- ja tavaraliikenteen turvallisuus ja varmuus, vaikutus ilmastonmuutokseen sekä ilmastonmuutoksen, mahdollisten luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien onnettomuuksien vaikutus infrastruktuuriin ja infrastruktuurin saavutettavuus kaikkien liikenteen käyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

(33)

Jotta kaikille liikennemuodoille rakennettaisiin korkeatasoinen ja tehokas liikenneinfrastruktuuri, Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisessä olisi otettava huomioon henkilö- ja tavaraliikenteen turvallisuus ja varmuus, vaikutus ilmastonmuutokseen sekä ilmastonmuutoksen, mahdollisten luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien onnettomuuksien vaikutus infrastruktuuriin ja infrastruktuurin saavutettavuus kaikkien liikenteen käyttäjien kannalta.

| (34) | Jäsenvaltioiden ja muiden hankepromoottorien olisi infrastruktuurin suunnitteluvaiheessa asianmukaisella tavalla tarkasteltava riskiarviointia ja mukautustoimenpiteitä, joilla parannetaan kestävyyttä ilmastonmuutosta ja ympäristökatastrofeja vastaan. |
| --- | --- |

(34)

Jäsenvaltioiden ja muiden hankepromoottorien olisi infrastruktuurin suunnitteluvaiheessa asianmukaisella tavalla tarkasteltava riskiarviointia ja mukautustoimenpiteitä, joilla parannetaan kestävyyttä ilmastonmuutosta ja ympäristökatastrofeja vastaan.

| (35) | Jäsenvaltioiden ja muiden hankepromoottoreiden olisi tehtävä suunnitelmista ja hankkeista ympäristöarvioinnit neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (8), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (9), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/42/EY (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (11) sekä direktiivissä 2011/92/EU säädetyn mukaisesti, jotta estetään ympäristölle aiheutuvat kielteiset vaikutukset tai, kun tämä ei ole mahdollista, lievennetään ympäristölle aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia, kuten maiseman rikkoutumista, maaperän sulkemista, ilman ja veden pilaantumista sekä melusaastetta, ja jotta biologista monimuotoisuutta suojellaan tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

(35)

Jäsenvaltioiden ja muiden hankepromoottoreiden olisi tehtävä suunnitelmista ja hankkeista ympäristöarvioinnit neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (8), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY (9), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/42/EY (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (11) sekä direktiivissä 2011/92/EU säädetyn mukaisesti, jotta estetään ympäristölle aiheutuvat kielteiset vaikutukset tai, kun tämä ei ole mahdollista, lievennetään ympäristölle aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia, kuten maiseman rikkoutumista, maaperän sulkemista, ilman ja veden pilaantumista sekä melusaastetta, ja jotta biologista monimuotoisuutta suojellaan tehokkaalla tavalla.

| (36) | Myös ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelu sekä sisävesiliikenteen strategiset vaatimukset olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(36)

Myös ympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojelu sekä sisävesiliikenteen strategiset vaatimukset olisi otettava huomioon.

| (37) | Jäsenvaltioiden ja muiden hankepromoottorien olisi varmistettava, että yhteistä etua koskevien hankkeiden arvioinnit suoritetaan tehokkaasti ja välttäen tarpeettomia viivästyksiä. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltioiden ja muiden hankepromoottorien olisi varmistettava, että yhteistä etua koskevien hankkeiden arvioinnit suoritetaan tehokkaasti ja välttäen tarpeettomia viivästyksiä.

| (38) | Liikenneinfrastruktuurin olisi edistettävä saumatonta liikkuvuutta ja saavutettavuutta kaikkien käyttäjien, erityisesti vanhusten, liikuntarajoitteisten henkilöiden ja vammaisten matkustajien kannalta. |
| --- | --- |

(38)

Liikenneinfrastruktuurin olisi edistettävä saumatonta liikkuvuutta ja saavutettavuutta kaikkien käyttäjien, erityisesti vanhusten, liikuntarajoitteisten henkilöiden ja vammaisten matkustajien kannalta.

| (39) | Jäsenvaltioiden olisi suoritettava ennakkoarviointeja infrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen saavutettavuudesta. |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltioiden olisi suoritettava ennakkoarviointeja infrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen saavutettavuudesta.

| (40) | Ydinverkon olisi oltava osa sen kanssa päällekkäistä kattavaa verkkoa. Siihen olisi kuuluttava Euroopan laajuisen liikenneverkon strategisesti tärkeimmät solmukohdat ja yhteydet liikennetarpeiden mukaisesti. Sen olisi oltava multimodaalinen, eli sen olisi sisällettävä kaikki liikennemuodot ja niiden yhteydet sekä asiaankuuluvat liikenteenhallinta- ja tietohallintajärjestelmät. |
| --- | --- |

(40)

Ydinverkon olisi oltava osa sen kanssa päällekkäistä kattavaa verkkoa. Siihen olisi kuuluttava Euroopan laajuisen liikenneverkon strategisesti tärkeimmät solmukohdat ja yhteydet liikennetarpeiden mukaisesti. Sen olisi oltava multimodaalinen, eli sen olisi sisällettävä kaikki liikennemuodot ja niiden yhteydet sekä asiaankuuluvat liikenteenhallinta- ja tietohallintajärjestelmät.

| (41) | Ydinverkko on yksilöity objektiivisen suunnittelumenetelmän perusteella. Tässä menetelmässä on yksilöity tärkeimmät kaupunkisolmukohdat, satamat ja lentoasemat sekä rajanylityspaikat. Nämä solmukohdat liitetään mahdollisuuksien mukaan multimodaaliyhteyksiin, kunhan ne ovat taloudellisesti kannattavia, ympäristön kannalta kestäviä ja toteutettavissa vuoteen 2030 mennessä. Menetelmä on varmistanut yhteenliitettävyyden kaikkien jäsenvaltioiden osalta sekä tärkeimpien saarten integroinnin ydinverkkoon. |
| --- | --- |

(41)

Ydinverkko on yksilöity objektiivisen suunnittelumenetelmän perusteella. Tässä menetelmässä on yksilöity tärkeimmät kaupunkisolmukohdat, satamat ja lentoasemat sekä rajanylityspaikat. Nämä solmukohdat liitetään mahdollisuuksien mukaan multimodaaliyhteyksiin, kunhan ne ovat taloudellisesti kannattavia, ympäristön kannalta kestäviä ja toteutettavissa vuoteen 2030 mennessä. Menetelmä on varmistanut yhteenliitettävyyden kaikkien jäsenvaltioiden osalta sekä tärkeimpien saarten integroinnin ydinverkkoon.

| (42) | Jotta ydinverkko toteutettaisiin annetussa aikataulussa, eri hankkeiden rajatylittävässä koordinoinnissa ja käytävän kehityksen synkronoinnissa voitaisiin käyttää välineenä käytäviin perustuvaa lähestymistapaa, jolloin verkosta saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Tätä välinettä ei saisi pitää perustana tiettyjen ydinverkkoa koskevien hankkeiden priorisoinnille. Ydinverkkokäytävien olisi autettava kehittämään ydinverkon infrastruktuuria tavalla, jolla poistetaan pullonkauloja, parannetaan rajat ylittäviä yhteyksiä sekä lisätään tehokkuutta ja kestävyyttä. Niiden olisi edistettävä yhteenkuuluvuutta parantamalla alueellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

(42)

Jotta ydinverkko toteutettaisiin annetussa aikataulussa, eri hankkeiden rajatylittävässä koordinoinnissa ja käytävän kehityksen synkronoinnissa voitaisiin käyttää välineenä käytäviin perustuvaa lähestymistapaa, jolloin verkosta saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Tätä välinettä ei saisi pitää perustana tiettyjen ydinverkkoa koskevien hankkeiden priorisoinnille. Ydinverkkokäytävien olisi autettava kehittämään ydinverkon infrastruktuuria tavalla, jolla poistetaan pullonkauloja, parannetaan rajat ylittäviä yhteyksiä sekä lisätään tehokkuutta ja kestävyyttä. Niiden olisi edistettävä yhteenkuuluvuutta parantamalla alueellista yhteistyötä.

| (43) | Ydinverkkokäytävillä olisi vastattava myös laajempiin liikennepoliittisiin tavoitteisiin ja helpotettava yhteentoimivuutta, liikennemuotojen yhdentämistä ja multimodaalikuljetuksia. Näin voitaisiin ottaa käyttöön varta vasten kehitettyjä käytäviä, jotka on optimoitu päästöjen kannalta ja joiden ympäristövaikutukset on näin ollen minimoitu, jotka lisäävät kilpailukykyä ja jotka ovat samalla houkuttelevia vaihtoehtoja luotettavuutensa, vähäisten ruuhkiensa ja alhaisten toiminta- ja hallintokustannustensa ansiosta. Verkkokäytäviä koskevan lähestymistavan olisi oltava avoin ja selkeä, ja tällaisten käytävien hallinta ei saisi aiheuttaa ylimääräisiä hallinnollisia rasitteita tai kustannuksia. |
| --- | --- |

(43)

Ydinverkkokäytävillä olisi vastattava myös laajempiin liikennepoliittisiin tavoitteisiin ja helpotettava yhteentoimivuutta, liikennemuotojen yhdentämistä ja multimodaalikuljetuksia. Näin voitaisiin ottaa käyttöön varta vasten kehitettyjä käytäviä, jotka on optimoitu päästöjen kannalta ja joiden ympäristövaikutukset on näin ollen minimoitu, jotka lisäävät kilpailukykyä ja jotka ovat samalla houkuttelevia vaihtoehtoja luotettavuutensa, vähäisten ruuhkiensa ja alhaisten toiminta- ja hallintokustannustensa ansiosta. Verkkokäytäviä koskevan lähestymistavan olisi oltava avoin ja selkeä, ja tällaisten käytävien hallinta ei saisi aiheuttaa ylimääräisiä hallinnollisia rasitteita tai kustannuksia.

| (44) | Tässä asetuksessa tarkoitettujen eurooppalaisten koordinaattoreiden olisi yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa helpotettava toimenpiteitä oikean hallinnointirakenteen suunnittelemiseksi ja niin yksityisten kuin julkisten rahoituslähteiden yksilöimiseksi monimutkaisille rajatylittäville hankkeille kunkin ydinverkkokäytävän osalta. Eurooppalaisten koordinaattoreiden olisi helpotettava ydinverkkokäytävien koordinoitua täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(44)

Tässä asetuksessa tarkoitettujen eurooppalaisten koordinaattoreiden olisi yhteisymmärryksessä asianomaisen jäsenvaltion kanssa helpotettava toimenpiteitä oikean hallinnointirakenteen suunnittelemiseksi ja niin yksityisten kuin julkisten rahoituslähteiden yksilöimiseksi monimutkaisille rajatylittäville hankkeille kunkin ydinverkkokäytävän osalta. Eurooppalaisten koordinaattoreiden olisi helpotettava ydinverkkokäytävien koordinoitua täytäntöönpanoa.

| (45) | Eurooppalaisilla koordinaattoreilla on erittäin suuri merkitys käytävien kehittämisessä ja niiden varrella tehtävässä yhteistyössä. |
| --- | --- |

(45)

Eurooppalaisilla koordinaattoreilla on erittäin suuri merkitys käytävien kehittämisessä ja niiden varrella tehtävässä yhteistyössä.

| (46) | Ydinverkkokäytävien olisi vastattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 (12) mukaisesti perustettuja rautateiden tavaraliikennekäytäviä sekä komission päätöksessä 2009/561/EY (13) säädettyä Eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) eurooppalaista käyttöönottosuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(46)

Ydinverkkokäytävien olisi vastattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 913/2010 (12) mukaisesti perustettuja rautateiden tavaraliikennekäytäviä sekä komission päätöksessä 2009/561/EY (13) säädettyä Eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) eurooppalaista käyttöönottosuunnitelmaa.

| (47) | Jotta suuntaviivat ja unionin tasolla käytettävissä olevien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden ohjelmasuunnittelu olisivat mahdollisimman johdonmukaisia, Euroopan laajuisen liikenneverkon rahoituksessa olisi noudatettava tätä asetusta ja sen olisi perustuttava erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1316/2013 (14). Sillä olisi vastaavasti pyrittävä suuntaamaan ja yhdistämään rahoitusta, jota saadaan asiaankuuluvista sisäisistä ja ulkoisista välineistä, kuten rakenne- ja koheesiorahastoista, naapuruuspolitiikan investointivälineestä ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (15), sekä Euroopan investointipankista, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista ja muista rahoituslaitoksista. |
| --- | --- |

(47)

Jotta suuntaviivat ja unionin tasolla käytettävissä olevien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden ohjelmasuunnittelu olisivat mahdollisimman johdonmukaisia, Euroopan laajuisen liikenneverkon rahoituksessa olisi noudatettava tätä asetusta ja sen olisi perustuttava erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1316/2013 (14). Sillä olisi vastaavasti pyrittävä suuntaamaan ja yhdistämään rahoitusta, jota saadaan asiaankuuluvista sisäisistä ja ulkoisista välineistä, kuten rakenne- ja koheesiorahastoista, naapuruuspolitiikan investointivälineestä ja liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (15), sekä Euroopan investointipankista, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankista ja muista rahoituslaitoksista.

| (48) | Jotta liitteeseen I sisältyvät kartat voitaisiin päivittää ottaen huomioon mahdolliset muutokset, jotka johtuvat etukäteen määriteltyjä määrällisiä kynnyksiä vasten analysoitujen tiettyjen liikenneinfrastruktuurin osien tosiasiallisesta käytöstä, komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti ja jollei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklasta muuta johdu siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä liitteisiin I ja II tehtävien muutosten osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Jotta liitteeseen I sisältyvät kartat voitaisiin päivittää ottaen huomioon mahdolliset muutokset, jotka johtuvat etukäteen määriteltyjä määrällisiä kynnyksiä vasten analysoitujen tiettyjen liikenneinfrastruktuurin osien tosiasiallisesta käytöstä, komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti ja jollei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklasta muuta johdu siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä liitteisiin I ja II tehtävien muutosten osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (49) | Yhteistä etua koskevien hankkeiden vaikutuspiirissä olevien alue- ja paikallisviranomaisten sekä paikallisen kansalaisyhteiskunnan edut olisi otettava asianmukaisesti huomioon hankkeiden suunnittelu- ja rakennusvaiheessa. |
| --- | --- |

(49)

Yhteistä etua koskevien hankkeiden vaikutuspiirissä olevien alue- ja paikallisviranomaisten sekä paikallisen kansalaisyhteiskunnan edut olisi otettava asianmukaisesti huomioon hankkeiden suunnittelu- ja rakennusvaiheessa.

| (50) | Liikenneinfrastruktuurin suunnittelun ja täytäntöönpanon sekä liikennepalvelujen tarjoamisen eurooppalaiset ja kansalliset puitteet tarjoavat sidosryhmille mahdollisuuksia myötävaikuttaa tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Euroopan laajuisen liikenneverkon uusi täytäntöönpanoväline eli ydinverkkokäytävät on vahva keino, jolla saadaan käyttöön sidosryhmien potentiaalia, edistetään niiden välistä yhteistyötä ja vahvistetaan täydentävyyttä suhteessa jäsenvaltioiden toimiin. |
| --- | --- |

(50)

Liikenneinfrastruktuurin suunnittelun ja täytäntöönpanon sekä liikennepalvelujen tarjoamisen eurooppalaiset ja kansalliset puitteet tarjoavat sidosryhmille mahdollisuuksia myötävaikuttaa tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen. Euroopan laajuisen liikenneverkon uusi täytäntöönpanoväline eli ydinverkkokäytävät on vahva keino, jolla saadaan käyttöön sidosryhmien potentiaalia, edistetään niiden välistä yhteistyötä ja vahvistetaan täydentävyyttä suhteessa jäsenvaltioiden toimiin.

| (51) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.

| (52) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita ja erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon perustamista ja kehittämistä koordinoidulla tavalla, vaan ne voidaan kyseisten tavoitteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(52)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita ja erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon perustamista ja kehittämistä koordinoidulla tavalla, vaan ne voidaan kyseisten tavoitteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (53) | Päätös N:o 661/2010/EU olisi kumottava. |
| --- | --- |

(53)

Päätös N:o 661/2010/EU olisi kumottava.

| (54) | Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta sen nojalla annettavat delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä ajoissa, |
| --- | --- |

(54)

Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta sen nojalla annettavat delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä ajoissa,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISET PERIAATTEET

1 artikla

Kohde

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevat suuntaviivat, joiden mukaan verkko on kaksitasoinen rakenne, joka käsittää kattavan verkon sekä sen pohjalta kehitettävän ydinverkon.

2.   Tässä asetuksessa yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet ja määritetään vaatimukset, joita Euroopan laajuisen liikenneverkon infrastruktuurin hoidosta vastaavien laitosten on noudatettava.

3.   Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevat painopisteet.

4.   Tässä asetuksessa säädetään toimenpiteistä Euroopan laajuisen liikenneverkon täytäntöönpanemiseksi. Yhteistä etua koskevien hankkeiden täytäntöönpano riippuu niiden kehitysvaiheesta, siitä, miten niissä noudatetaan unionin ja kansallisen tason oikeudellisia menettelyjä, sekä taloudellisten voimavarojen saatavuudesta, sanotun kuitenkaan ennakolta ratkaisematta jäsenvaltion tai unionin taloudellista sitoutumista.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, sellaisena kuin se esitetään liitteessä I olevissa kartoissa. Euroopan laajuinen liikenneverkko käsittää liikenneinfrastruktuurin ja telemaattiset sovellukset sekä toimenpiteet, joilla edistetään tällaisen infrastruktuurin tehokasta hoitoa ja käyttöä ja mahdollistetaan kestävien ja tehokkaiden liikennepalvelujen toteuttaminen ja toiminta.

2.   Euroopan laajuisen liikenneverkon infrastruktuuri käsittää rautatieliikenne-, sisävesiväylä-, maantieliikenne-, meriliikenne- ja lentoliikenneinfrastruktuurin sekä multimodaalisen liikenneinfrastruktuurin, sellaisina kuin ne on määritelty II luvun asianomaisissa jaksoissa.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ tämän asetuksen vaatimusten ja säännösten mukaisesti toteutettua hanketta; |
| --- | --- |

a)

’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ tämän asetuksen vaatimusten ja säännösten mukaisesti toteutettua hanketta;

| b) | ’naapurimaalla’ Euroopan naapuruuspolitiikkaan, mukaan lukien strateginen kumppanuus, laajentumispolitiikkaan, Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvaa maata; |
| --- | --- |

b)

’naapurimaalla’ Euroopan naapuruuspolitiikkaan, mukaan lukien strateginen kumppanuus, laajentumispolitiikkaan, Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvaa maata;

| c) | ’kolmannella maalla’ kaikkia naapurimaita tai muita maita, joiden kanssa unioni voi tehdä yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

c)

’kolmannella maalla’ kaikkia naapurimaita tai muita maita, joiden kanssa unioni voi tehdä yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| d) | ’Euroopan tasolla saatavalla lisäarvolla’ hankkeen arvoa, jota saadaan pelkästään kunkin jäsenvaltion mahdollisesti saavuttaman arvon lisäksi ja joka johtaa jäsenvaltioiden välisten liikenneyhteyksien ja liikennevirtojen merkittävään parantumiseen tehokkuuden, kestävyyden, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden kannalta 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

’Euroopan tasolla saatavalla lisäarvolla’ hankkeen arvoa, jota saadaan pelkästään kunkin jäsenvaltion mahdollisesti saavuttaman arvon lisäksi ja joka johtaa jäsenvaltioiden välisten liikenneyhteyksien ja liikennevirtojen merkittävään parantumiseen tehokkuuden, kestävyyden, kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden kannalta 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti;

| e) | ’infrastruktuurin haltijalla’ elintä tai yritystä, joka vastaa erityisesti liikenneinfrastruktuurin rakentamisesta tai ylläpidosta. Tähän voi kuulua myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnointi; |
| --- | --- |

e)

’infrastruktuurin haltijalla’ elintä tai yritystä, joka vastaa erityisesti liikenneinfrastruktuurin rakentamisesta tai ylläpidosta. Tähän voi kuulua myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnointi;

| f) | ’telemaattisilla sovelluksilla’ tietoja, viestintää, navigointia tai paikannus-/lokalisointiteknologiaa käyttäviä järjestelmiä, joilla hallitaan tehokkaasti infrastruktuuria, liikkuvuutta ja liikennettä Euroopan laajuisessa liikenneverkossa ja joista kansalaiset ja liikenteenharjoittajat saavat lisäarvopalveluita, mukaan lukien verkon turvallista, varmaa, ympäristöystävällistä ja resurssitehokasta käyttöä koskevat järjestelmät. Niihin voivat kuulua myös ajoneuvoissa olevat laitteet, jos ne muodostavat erottamattoman järjestelmän vastaavien infrastruktuurin osien kanssa. Niihin sisältyvät g–1 alakohdassa tarkoitetut järjestelmät, teknologiat ja palvelut; |
| --- | --- |

f)

’telemaattisilla sovelluksilla’ tietoja, viestintää, navigointia tai paikannus-/lokalisointiteknologiaa käyttäviä järjestelmiä, joilla hallitaan tehokkaasti infrastruktuuria, liikkuvuutta ja liikennettä Euroopan laajuisessa liikenneverkossa ja joista kansalaiset ja liikenteenharjoittajat saavat lisäarvopalveluita, mukaan lukien verkon turvallista, varmaa, ympäristöystävällistä ja resurssitehokasta käyttöä koskevat järjestelmät. Niihin voivat kuulua myös ajoneuvoissa olevat laitteet, jos ne muodostavat erottamattoman järjestelmän vastaavien infrastruktuurin osien kanssa. Niihin sisältyvät g–1 alakohdassa tarkoitetut järjestelmät, teknologiat ja palvelut;

| g) | ’älykkäällä liikennejärjestelmällä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU (17) määritettyä järjestelmää; |
| --- | --- |

g)

’älykkäällä liikennejärjestelmällä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU (17) määritettyä järjestelmää;

| h) | ’ilmaliikenteen hallintajärjestelmällä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (18) sekä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman, sellaisena kuin se on määritetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 219/2007 (19), mukaista järjestelmää; |
| --- | --- |

h)

’ilmaliikenteen hallintajärjestelmällä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (18) sekä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman, sellaisena kuin se on määritetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 219/2007 (19), mukaista järjestelmää;

| i) | ’alusliikenteen ohjaus- ja tietojärjestelmällä’ (VTMIS) järjestelmiä, joilla seurataan ja hallitaan liikennettä ja merikuljetuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/59/EY (20) säädettyjä alusten automaattista tunnistusjärjestelmää (AIS), alusten kaukotunnistus- ja seurantajärjestelmää (LRIT) sekä rannikkotutkajärjestelmiä ja radioviestintää käyttäen, ja se käsittää kansallisten merenkulun tietojärjestelmien integroinnin SafeSeaNetin kautta; |
| --- | --- |

i)

’alusliikenteen ohjaus- ja tietojärjestelmällä’ (VTMIS) järjestelmiä, joilla seurataan ja hallitaan liikennettä ja merikuljetuksia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/59/EY (20) säädettyjä alusten automaattista tunnistusjärjestelmää (AIS), alusten kaukotunnistus- ja seurantajärjestelmää (LRIT) sekä rannikkotutkajärjestelmiä ja radioviestintää käyttäen, ja se käsittää kansallisten merenkulun tietojärjestelmien integroinnin SafeSeaNetin kautta;

| j) | ’jokiliikenteen tietopalveluilla’ (RIS) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/44/EY (21) määritettyä sisävesien tieto- ja viestintäteknologiaa; |
| --- | --- |

j)

’jokiliikenteen tietopalveluilla’ (RIS) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/44/EY (21) määritettyä sisävesien tieto- ja viestintäteknologiaa;

| k) | ’sähköisillä meriliikennepalveluilla’ palveluita, joissa käytetään edistynyttä ja yhteentoimivaa meriliikennealan tietotekniikkaa hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja lastin käsittelyn helpottamiseksi merellä ja satama-alueilla, mukaan lukien keskitetyt palvelupisteet, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/65/EU (22) säädetty integroitu merenkulkualan keskitetty palvelupiste, sataman sisäiset tiedonvaihtojärjestelmät ja asiaankuuluvat tullin tietojärjestelmät; |
| --- | --- |

k)

’sähköisillä meriliikennepalveluilla’ palveluita, joissa käytetään edistynyttä ja yhteentoimivaa meriliikennealan tietotekniikkaa hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja lastin käsittelyn helpottamiseksi merellä ja satama-alueilla, mukaan lukien keskitetyt palvelupisteet, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/65/EU (22) säädetty integroitu merenkulkualan keskitetty palvelupiste, sataman sisäiset tiedonvaihtojärjestelmät ja asiaankuuluvat tullin tietojärjestelmät;

| l) | ’Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmällä’ (ERTMS) komission päätöksessä 2006/679/EY (23) ja komission päätöksessä 2006/860/EY (24) määriteltyä järjestelmää; |
| --- | --- |

l)

’Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmällä’ (ERTMS) komission päätöksessä 2006/679/EY (23) ja komission päätöksessä 2006/860/EY (24) määriteltyä järjestelmää;

| m) | ’rajanylityskohdalla’ osuutta, joka varmistaa kahden jäsenvaltion tai jäsenvaltion ja naapurimaan välisten eri puolilla rajaa sijaitsevien lähimpien kaupunkisolmukohtien välisen yhteistä etua koskevan hankkeen jatkuvuuden; |
| --- | --- |

m)

’rajanylityskohdalla’ osuutta, joka varmistaa kahden jäsenvaltion tai jäsenvaltion ja naapurimaan välisten eri puolilla rajaa sijaitsevien lähimpien kaupunkisolmukohtien välisen yhteistä etua koskevan hankkeen jatkuvuuden;

| n) | ’multimodaalisella liikenteellä’ henkilöiden tai tavaroiden taikka niiden molempien kuljettamista kahta tai useampaa liikennemuotoa käyttäen; |
| --- | --- |

n)

’multimodaalisella liikenteellä’ henkilöiden tai tavaroiden taikka niiden molempien kuljettamista kahta tai useampaa liikennemuotoa käyttäen;

| o) | ’yhteentoimivuudella’ tietyn liikennemuodon infrastruktuurin kykyä, mukaan lukien kaikki sääntelyä koskevat, tekniset ja toiminnalliset edellytykset, mahdollistaa turvalliset ja keskeytymättömät liikennevirrat sellaisella suoritustasolla, joka kyseiseltä infrastruktuurilta tai muodolta vaaditaan; |
| --- | --- |

o)

’yhteentoimivuudella’ tietyn liikennemuodon infrastruktuurin kykyä, mukaan lukien kaikki sääntelyä koskevat, tekniset ja toiminnalliset edellytykset, mahdollistaa turvalliset ja keskeytymättömät liikennevirrat sellaisella suoritustasolla, joka kyseiseltä infrastruktuurilta tai muodolta vaaditaan;

| p) | ’kaupunkisolmukohdalla’ kaupunkialuetta, jolla Euroopan laajuisen liikenneverkon liikenneinfrastruktuuri, kuten taajama-alueella ja sen ympärillä sijaitsevat satamat, mukaan lukien matkustajaliikenneterminaalit, lentoasemat, rautatieasemat, logistiset alustat ja tavaraliikenneterminaalit, on liitetty kyseisen infrastruktuurin muihin osiin sekä alue- ja paikallisliikenteen infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

p)

’kaupunkisolmukohdalla’ kaupunkialuetta, jolla Euroopan laajuisen liikenneverkon liikenneinfrastruktuuri, kuten taajama-alueella ja sen ympärillä sijaitsevat satamat, mukaan lukien matkustajaliikenneterminaalit, lentoasemat, rautatieasemat, logistiset alustat ja tavaraliikenneterminaalit, on liitetty kyseisen infrastruktuurin muihin osiin sekä alue- ja paikallisliikenteen infrastruktuuriin;

| q) | ’pullonkaulalla’ fyysistä, teknistä tai toiminnallista estettä, josta aiheutuva järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikennevirtojen tai rajatylittävien virtojen sujuvuuteen ja joka voidaan poistaa ottamalla käyttöön uutta infrastruktuuria tai parantamalla merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuuria, mikä voisi synnyttää huomattavia parannuksia, jotka ratkaisevat pullonkaulojen aiheuttamat rajoitukset; |
| --- | --- |

q)

’pullonkaulalla’ fyysistä, teknistä tai toiminnallista estettä, josta aiheutuva järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikennevirtojen tai rajatylittävien virtojen sujuvuuteen ja joka voidaan poistaa ottamalla käyttöön uutta infrastruktuuria tai parantamalla merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuuria, mikä voisi synnyttää huomattavia parannuksia, jotka ratkaisevat pullonkaulojen aiheuttamat rajoitukset;

| r) | ’logistisella alustalla’ aluetta, joka on liitetty suoraan Euroopan laajuisen liikenneverkon liikenneinfrastruktuuriin, mukaan lukien vähintään yksi tavaraliikenneterminaali, ja joka mahdollistaa logististen toimintojen suorittamisen; |
| --- | --- |

r)

’logistisella alustalla’ aluetta, joka on liitetty suoraan Euroopan laajuisen liikenneverkon liikenneinfrastruktuuriin, mukaan lukien vähintään yksi tavaraliikenneterminaali, ja joka mahdollistaa logististen toimintojen suorittamisen;

| s) | ’tavaraliikenneterminaalilla’ rakennetta, joka on varustettu siten, että siellä voidaan suorittaa vähintään kahden liikennemuodon välinen tai kahden erilaisen rautatiejärjestelmän välinen uudelleenlastaus ja varastoida rahtia väliaikaisesti, kuten satamia, sisävesisatamia, lentoasemia ja rautatie-/maantieterminaaleja; |
| --- | --- |

s)

’tavaraliikenneterminaalilla’ rakennetta, joka on varustettu siten, että siellä voidaan suorittaa vähintään kahden liikennemuodon välinen tai kahden erilaisen rautatiejärjestelmän välinen uudelleenlastaus ja varastoida rahtia väliaikaisesti, kuten satamia, sisävesisatamia, lentoasemia ja rautatie-/maantieterminaaleja;

| t) | ’sosioekonomisella kustannus-hyötyanalyysilla’ tunnustettuun menetelmään perustuvaa hankkeen arvon määrällistä ennakkoarviointia, jossa otetaan huomioon kaikki asiaankuuluvat sosiaaliset ja taloudelliset sekä ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Ilmastoon ja ympäristöön liittyviä kustannuksia ja hyötyjä koskevan analyysin on perustuttava direktiivin 2011/92/EU nojalla tehtyyn ympäristövaikutusten arviointiin; |
| --- | --- |

t)

’sosioekonomisella kustannus-hyötyanalyysilla’ tunnustettuun menetelmään perustuvaa hankkeen arvon määrällistä ennakkoarviointia, jossa otetaan huomioon kaikki asiaankuuluvat sosiaaliset ja taloudelliset sekä ilmastoon ja ympäristöön liittyvät hyödyt ja kustannukset. Ilmastoon ja ympäristöön liittyviä kustannuksia ja hyötyjä koskevan analyysin on perustuttava direktiivin 2011/92/EU nojalla tehtyyn ympäristövaikutusten arviointiin;

| u) | ’erillään olevalla verkolla’ jäsenvaltion rautatieverkkoa tai sen osaa, jonka raideleveys poikkeaa eurooppalaisten vaatimusten mukaisesta nimellisestä raideleveydestä (1 435 mm), mistä syystä tietyt mittavat investoinnit infrastruktuuriin eivät sen osalta ole taloudellisen kustannus-hyötysuhteensa puolesta perusteltavissa tuon verkon erityisominaisuuksien eli maantieteellisen erillisyyden tai syrjäisen sijainnin vuoksi; |
| --- | --- |

u)

’erillään olevalla verkolla’ jäsenvaltion rautatieverkkoa tai sen osaa, jonka raideleveys poikkeaa eurooppalaisten vaatimusten mukaisesta nimellisestä raideleveydestä (1 435 mm), mistä syystä tietyt mittavat investoinnit infrastruktuuriin eivät sen osalta ole taloudellisen kustannus-hyötysuhteensa puolesta perusteltavissa tuon verkon erityisominaisuuksien eli maantieteellisen erillisyyden tai syrjäisen sijainnin vuoksi;

| v) | ’NUTS-alueella’ aluetta, joka määritetään tilastollisessa alueluokituksessa; |
| --- | --- |

v)

’NUTS-alueella’ aluetta, joka määritetään tilastollisessa alueluokituksessa;

| w) | ’vaihtoehtoisilla puhtailla polttoaineilla’ muun muassa sähköä, vetyä, biopolttoaineita (nesteet), synteettisiä polttoaineita, metaania (maakaasu (CNG ja LNG) ja biometaani) ja nestekaasupolttoaineita, joilla korvataan ainakin osittain fossiiliset öljylähteet liikenteen energiahuollossa, edistetään sen hiilettömyyttä sekä parannetaan liikenteen alan ympäristötehokkuutta. |
| --- | --- |

w)

’vaihtoehtoisilla puhtailla polttoaineilla’ muun muassa sähköä, vetyä, biopolttoaineita (nesteet), synteettisiä polttoaineita, metaania (maakaasu (CNG ja LNG) ja biometaani) ja nestekaasupolttoaineita, joilla korvataan ainakin osittain fossiiliset öljylähteet liikenteen energiahuollossa, edistetään sen hiilettömyyttä sekä parannetaan liikenteen alan ympäristötehokkuutta.

4 artikla

Euroopan laajuisen liikenneverkon tavoitteet

Euroopan laajuisen liikenneverkon on määrä vahvistaa unionin sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistää sellaisen yhtenäisen Euroopan liikennealueen luomista, joka on tehokas ja kestävä, lisää käyttäjien saamia hyötyjä ja tukee osallistavaa kasvua. Se tuo eurooppalaista lisäarvoa edistämällä seuraavissa neljässä kategoriassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista:

| a) | yhteenkuuluvuus, keinoina






  i) | kaikkien unionin alueiden, mukaan lukien syrjäiset alueet, syrjäisimmät alueet, saarialueet, syrjäseutualueet ja vuoristoalueet sekä harvaan asutut alueet, saavutettavuuden ja yhteyksien toimivuuden tukeminen; |
| --- | --- | --- |

a)

yhteenkuuluvuus, keinoina

i)

kaikkien unionin alueiden, mukaan lukien syrjäiset alueet, syrjäisimmät alueet, saarialueet, syrjäseutualueet ja vuoristoalueet sekä harvaan asutut alueet, saavutettavuuden ja yhteyksien toimivuuden tukeminen;

| ii) | maantieinfrastruktuurin kehityserojen vähentäminen jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

ii)

maantieinfrastruktuurin kehityserojen vähentäminen jäsenvaltioiden välillä;

| iii) | yhtäältä kaukoliikenteen sekä toisaalta alue- ja paikallisliikenteen liikenneinfrastruktuurin yhteenliittäminen sekä henkilö- että tavaraliikenteessä; |
| --- | --- |

iii)

yhtäältä kaukoliikenteen sekä toisaalta alue- ja paikallisliikenteen liikenneinfrastruktuurin yhteenliittäminen sekä henkilö- että tavaraliikenteessä;

| iv) | liikenneinfrastruktuuri, jossa huomioidaan unionin eri osien erityistilanteet ja jossa Euroopan alueet katetaan tasapainoisella tavalla; |
| --- | --- |

iv)

liikenneinfrastruktuuri, jossa huomioidaan unionin eri osien erityistilanteet ja jossa Euroopan alueet katetaan tasapainoisella tavalla;

| b) | tehokkuus, keinoina






  i) | pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien rakentaminen liikenneinfrastruktuureissa ja niiden välisissä liityntäkohdissa sekä jäsenvaltioiden alueilla että niiden välillä; |
| --- | --- | --- |

b)

tehokkuus, keinoina

i)

pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien rakentaminen liikenneinfrastruktuureissa ja niiden välisissä liityntäkohdissa sekä jäsenvaltioiden alueilla että niiden välillä;

| ii) | yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus kansallisten liikenneverkkojen kanssa; |
| --- | --- |

ii)

yhteenliittäminen ja yhteentoimivuus kansallisten liikenneverkkojen kanssa;

| iii) | kaikkien liikennemuotojen optimaalinen yhdentäminen ja yhteenliittäminen; |
| --- | --- |

iii)

kaikkien liikennemuotojen optimaalinen yhdentäminen ja yhteenliittäminen;

| iv) | taloudellisesti tehokkaan ja laadukkaan liikenteen edistäminen, millä osaltaan edistetään talouden kasvua ja kilpailukyvyn paranemista; |
| --- | --- |

iv)

taloudellisesti tehokkaan ja laadukkaan liikenteen edistäminen, millä osaltaan edistetään talouden kasvua ja kilpailukyvyn paranemista;

| v) | uuden ja nykyisen infrastruktuurin tehokas käyttö; |
| --- | --- |

v)

uuden ja nykyisen infrastruktuurin tehokas käyttö;

| vi) | innovatiivisten teknologia- ja toimintaratkaisujen kustannustehokas soveltaminen; |
| --- | --- |

vi)

innovatiivisten teknologia- ja toimintaratkaisujen kustannustehokas soveltaminen;

| c) | kestävyys, keinoina






  i) | kaikkien liikennemuotojen johdonmukainen kehittäminen siten, että varmistetaan kestävä ja taloudellisesti tehokas liikenne pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- | --- |

c)

kestävyys, keinoina

i)

kaikkien liikennemuotojen johdonmukainen kehittäminen siten, että varmistetaan kestävä ja taloudellisesti tehokas liikenne pitkällä aikavälillä;

| ii) | kasvihuonekaasuiltaan vähäpäästöistä, vähähiilistä ja puhdasta liikennettä, polttoaineiden toimitusvarmuutta, ulkoisten kustannusten vähentämistä ja ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden saavuttamisen edistäminen; |
| --- | --- |

ii)

kasvihuonekaasuiltaan vähäpäästöistä, vähähiilistä ja puhdasta liikennettä, polttoaineiden toimitusvarmuutta, ulkoisten kustannusten vähentämistä ja ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden saavuttamisen edistäminen;

| iii) | vähähiilisen liikenteen edistäminen tavoitteena vähentää merkittävästi vuoteen 2050 mennessä hiilidioksidipäästöjä asiaankuuluvien unionin hiilidioksidin vähentämistavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

vähähiilisen liikenteen edistäminen tavoitteena vähentää merkittävästi vuoteen 2050 mennessä hiilidioksidipäästöjä asiaankuuluvien unionin hiilidioksidin vähentämistavoitteiden mukaisesti;

| d) | käyttäjien saamien hyötyjen lisääminen, keinoina






  i) | sen käyttäjien liikkuvuus- ja liikennetarpeiden täyttäminen unionissa ja suhteissa kolmansiin maihin; |
| --- | --- | --- |

d)

käyttäjien saamien hyötyjen lisääminen, keinoina

i)

sen käyttäjien liikkuvuus- ja liikennetarpeiden täyttäminen unionissa ja suhteissa kolmansiin maihin;

| ii) | turvallisten, varmojen ja tiukkojen laatuvaatimusten varmistaminen sekä henkilö- että tavaraliikenteen kannalta; |
| --- | --- |

ii)

turvallisten, varmojen ja tiukkojen laatuvaatimusten varmistaminen sekä henkilö- että tavaraliikenteen kannalta;

| iii) | liikkuvuuden tukeminen myös luonnon tai ihmisen aiheuttamissa suuronnettomuuksissa sekä hätä- ja pelastuspalvelujen saavutettavuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

iii)

liikkuvuuden tukeminen myös luonnon tai ihmisen aiheuttamissa suuronnettomuuksissa sekä hätä- ja pelastuspalvelujen saavutettavuuden varmistaminen;

| iv) | erityisesti yhteentoimivuutta, turvallisuutta ja varmuutta koskevien infrastruktuurivaatimusten asettaminen liikennepalvelujen laadun, tehokkuuden ja kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

iv)

erityisesti yhteentoimivuutta, turvallisuutta ja varmuutta koskevien infrastruktuurivaatimusten asettaminen liikennepalvelujen laadun, tehokkuuden ja kestävyyden varmistamiseksi;

| v) | saavutettavuus vanhusten, liikuntarajoitteisten henkilöiden ja vammaisten matkustajien kannalta. |
| --- | --- |

v)

saavutettavuus vanhusten, liikuntarajoitteisten henkilöiden ja vammaisten matkustajien kannalta.

5 artikla

Resurssitehokas verkko

1.   Euroopan laajuinen liikenneverkko on suunniteltava ja sitä on kehitettävä ja käytettävä resurssitehokkaalla tavalla siten, että

| a) | kehitetään, parannetaan ja pidetään kunnossa olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

a)

kehitetään, parannetaan ja pidetään kunnossa olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria;

| b) | optimoidaan infrastruktuurin yhdentämistä ja yhteenliittämistä; |
| --- | --- |

b)

optimoidaan infrastruktuurin yhdentämistä ja yhteenliittämistä;

| c) | käytetään uutta teknologiaa ja telemaattisia sovelluksia, jos tällainen käyttö on taloudellisesti järkevää; |
| --- | --- |

c)

käytetään uutta teknologiaa ja telemaattisia sovelluksia, jos tällainen käyttö on taloudellisesti järkevää;

| d) | otetaan huomioon mahdolliset yhteisvaikutukset muiden verkkojen ja erityisesti Euroopan laajuisten energia- tai televiestintäverkkojen kanssa; |
| --- | --- |

d)

otetaan huomioon mahdolliset yhteisvaikutukset muiden verkkojen ja erityisesti Euroopan laajuisten energia- tai televiestintäverkkojen kanssa;

| e) | arvioidaan strategisia ympäristövaikutuksia ja ilmastonmuutoksen torjunnan vaikutuksia sekä laaditaan asianmukaiset suunnitelmat ja ohjelmat; |
| --- | --- |

e)

arvioidaan strategisia ympäristövaikutuksia ja ilmastonmuutoksen torjunnan vaikutuksia sekä laaditaan asianmukaiset suunnitelmat ja ohjelmat;

| f) | suunnitellaan ja laajennetaan infrastruktuurikapasiteettia tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

f)

suunnitellaan ja laajennetaan infrastruktuurikapasiteettia tarpeen mukaan;

| g) | otetaan riittävällä tavalla huomioon ilmaston muuttumisesta sekä luonnon tai ihmisen aiheuttamista suuronnettomuuksista johtuva liikenneinfrastruktuurin haavoittuvuus näihin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

g)

otetaan riittävällä tavalla huomioon ilmaston muuttumisesta sekä luonnon tai ihmisen aiheuttamista suuronnettomuuksista johtuva liikenneinfrastruktuurin haavoittuvuus näihin haasteisiin vastaamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on otettava Euroopan laajuisen liikenneverkon suunnittelussa ja kehittämisessä huomioon unionin eri osien erityistilanteet, etenkin asianomaisten alueiden matkailuun liittyvät ja topografiset erityispiirteet. Ne voivat mukauttaa reitin yksityiskohtaista linjausta eri osuuksilla 49 artiklan 4 kohdan c alakohdassa esitetyin rajoituksin, kunhan ne varmistavat siinä säädettyjen vaatimusten noudattamisen.

6 artikla

Euroopan laajuisen liikenneverkon kaksitasoinen rakenne

1.   Euroopan laajuista liikenneverkkoa kehitetään asteittain erityisesti ottamalla käyttöön johdonmukaiseen ja avoimeen metodologiseen lähestymistapaan perustuva kaksitasoinen rakenne, joka koostuu kattavasta verkosta ja ydinverkosta.

2.   Kattava verkko käsittää Euroopan laajuisen liikenneverkon kaikki olemassa olevat ja suunnitteilla olevat liikenneinfrastruktuurit sekä tällaisen infrastruktuurin tehokasta ja sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävää käyttöä edistävät toimenpiteet. Se yksilöidään ja sitä kehitetään II luvun mukaisesti.

3.   Ydinverkkoon sisältyvät ne kattavan verkon osat, jotka ovat strategisesti tärkeimpiä Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistavoitteen saavuttamisen kannalta. Se yksilöidään ja sitä kehitetään III luvun mukaisesti.

7 artikla

Yhteistä etua koskevat hankkeet

1.   Euroopan laajuista liikenneverkkoa kehitetään yhteistä etua koskevilla hankkeilla, joilla rakennetaan uutta liikenneinfrastruktuuria ja kunnostetaan ja parannetaan olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria sekä toteutetaan toimenpiteitä verkon resurssitehokkaan käytön edistämiseksi.

2.   Yhteistä etua koskevalta hankkeelta edellytetään, että

| a) | se myötävaikuttaa niiden tavoitteiden saavuttamiseen, jotka kuuluvat vähintään kahteen neljästä 4 artiklassa säädetystä kategoriasta; |
| --- | --- |

a)

se myötävaikuttaa niiden tavoitteiden saavuttamiseen, jotka kuuluvat vähintään kahteen neljästä 4 artiklassa säädetystä kategoriasta;

| b) | siinä noudatetaan II luvun ja, jos kyseessä on ydinverkko, myös III luvun säännöksiä; |
| --- | --- |

b)

siinä noudatetaan II luvun ja, jos kyseessä on ydinverkko, myös III luvun säännöksiä;

| c) | se on taloudellisesti elinkelpoinen sosioekonomisen kustannus-hyötyanalyysin hyötyjen perusteella; |
| --- | --- |

c)

se on taloudellisesti elinkelpoinen sosioekonomisen kustannus-hyötyanalyysin hyötyjen perusteella;

| d) | sillä on eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

d)

sillä on eurooppalaista lisäarvoa.

3.   Yhteistä etua koskeva hanke voi sisältää koko hankesyklin, mukaan lukien toteutettavuustutkimus, lupamenettelyt, täytäntöönpano ja arviointi.

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että hankkeita toteutettaessa noudatetaan unionin ja kansallista lainsäädäntöä, erityisesti ympäristöä, ilmastonsuojelua, turvallisuutta, varmuutta, kilpailua, valtiontukea, julkisia hankintoja, kansanterveyttä ja saavutettavuutta koskevia unionin säädöksiä.

5.   Yhteistä etua koskeville hankkeille voidaan myöntää unionin rahoitustukea Euroopan laajuista liikenneverkkoa varten käytettävissä olevista välineistä.

8 artikla

Yhteistyö kolmansien maiden kanssa

1.   Unioni voi tukea, myös taloudellisesti, yhteistä etua koskevia hankkeita yhdistääkseen Euroopan laajuisen liikenneverkon naapurimaiden infrastruktuuriverkkoihin, jos hankkeilla

| a) | liitetään ydinverkko yhteen rajanylityskohdissa ja jos ne koskevat liikennevirran, rajatarkastusten, rajavartioinnin ja muiden rajavalvontamenettelyjen saumattomuuden varmistamiseksi tarvittavaa infrastruktuuria; |
| --- | --- |

a)

liitetään ydinverkko yhteen rajanylityskohdissa ja jos ne koskevat liikennevirran, rajatarkastusten, rajavartioinnin ja muiden rajavalvontamenettelyjen saumattomuuden varmistamiseksi tarvittavaa infrastruktuuria;

| b) | varmistetaan ydinverkon ja kolmansien maiden liikenneverkkojen välinen yhteys talouskasvun ja kilpailukyvyn lisäämiseksi; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan ydinverkon ja kolmansien maiden liikenneverkkojen välinen yhteys talouskasvun ja kilpailukyvyn lisäämiseksi;

| c) | saatetaan päätökseen sellaisten kolmansien maiden liikenneinfrastruktuuri, jotka liittävät yhteen unionin ydinverkon osia; |
| --- | --- |

c)

saatetaan päätökseen sellaisten kolmansien maiden liikenneinfrastruktuuri, jotka liittävät yhteen unionin ydinverkon osia;

| d) | toteutetaan liikenteenhallintajärjestelmiä näissä maissa; |
| --- | --- |

d)

toteutetaan liikenteenhallintajärjestelmiä näissä maissa;

| e) | edistetään meriliikennettä ja merten moottoriteitä, lukuun ottamatta rahoitustukea kolmansien maiden satamille; |
| --- | --- |

e)

edistetään meriliikennettä ja merten moottoriteitä, lukuun ottamatta rahoitustukea kolmansien maiden satamille;

| f) | helpotetaan sisävesiliikennettä kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

f)

helpotetaan sisävesiliikennettä kolmansien maiden kanssa.

Tällaisilla hankkeilla on parannettava Euroopan laajuisen liikenneverkon kapasiteettia tai käytettävyyttä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa.

2.   Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista unioni voi rahoitustukea myöntämättä tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa muiden hankkeiden edistämiseksi, siltä osin kuin tällaisilla hankkeilla pyritään

| a) | edistämään Euroopan laajuisen liikenneverkon ja kolmansien maiden verkkojen yhteentoimivuutta; |
| --- | --- |

a)

edistämään Euroopan laajuisen liikenneverkon ja kolmansien maiden verkkojen yhteentoimivuutta;

| b) | edistämään Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan laajentamista kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

b)

edistämään Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan laajentamista kolmansiin maihin;

| c) | helpottamaan lentoliikennettä kolmansien maiden kanssa tehokkaan ja kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi muun muassa laajentamalla yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa ja parantamalla ilmaliikenteen hallintaa koskevaa yhteistyötä; |
| --- | --- |

c)

helpottamaan lentoliikennettä kolmansien maiden kanssa tehokkaan ja kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn edistämiseksi muun muassa laajentamalla yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa ja parantamalla ilmaliikenteen hallintaa koskevaa yhteistyötä;

| d) | helpottamaan meriliikennettä ja edistämään merten moottoriteitä kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

d)

helpottamaan meriliikennettä ja edistämään merten moottoriteitä kolmansien maiden kanssa.

3.   Edellä olevan 2 kohdan a ja d alakohdan mukaisissa hankkeissa on noudatettava II luvun asiaankuuluvia säännöksiä.

4.   Liitteessä III on ohjeellisia karttoja tiettyihin naapurimaihin ulottuvasta Euroopan laajuisesta liikenneverkosta.

5.   Unioni voi yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämiseksi käyttää voimassa olevia koordinointi- ja rahoitusvälineitä, kuten naapuruuspolitiikan investointivälinettä (NIF) tai liittymistä valmistelevaa tukivälinettä (IPA), tai perustaa ja käyttää uusia koordinointi- ja rahoitusvälineitä.

6.   Tämän artiklan säännöksiin sovelletaan kansainvälisiä sopimuksia koskevia asiaankuuluvia menettelyjä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti.

II   LUKU

KATTAVA VERKKO

9 artikla

Yleiset säännökset

1.   Kattava verkko

| a) | eritellään liitteessä I ja liitteessä II olevassa 2 osassa olevissa kartoissa ja luetteloissa; |
| --- | --- |

a)

eritellään liitteessä I ja liitteessä II olevassa 2 osassa olevissa kartoissa ja luetteloissa;

| b) | eritellään tarkemmin kuvaamalla infrastruktuurin osat; |
| --- | --- |

b)

eritellään tarkemmin kuvaamalla infrastruktuurin osat;

| c) | täyttää tässä luvussa vahvistetut liikenneinfrastruktuureja koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

täyttää tässä luvussa vahvistetut liikenneinfrastruktuureja koskevat vaatimukset;

| d) | muodostaa perustan yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimiselle; |
| --- | --- |

d)

muodostaa perustan yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimiselle;

| e) | ottaa huomioon yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE) yksilöidyt jäsenvaltioiden liikenneinfrastruktuurien fyysiset rajoitukset ja topografiset erityispiirteet. |
| --- | --- |

e)

ottaa huomioon yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE) yksilöidyt jäsenvaltioiden liikenneinfrastruktuurien fyysiset rajoitukset ja topografiset erityispiirteet.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki mahdolliset toimet, joilla pyritään saattamaan päätökseen kattava verkko ja noudattamaan tämän luvun tältä osin merkityksellisiä säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2050 mennessä.

10 artikla

Yleiset painopisteet

1.   Kattavan verkon kehittämisen yleisenä painopisteenä ovat toimenpiteet, joita tarvitaan

| a) | varmistamaan kaikkien unionin alueiden entistä parempi saavutettavuus ja yhteyksien toimivuus ottaen huomioon saarten, erillään olevien verkkojen sekä harvaan asuttujen, syrjäisten ja syrjäisimpien alueiden erityistilanne; |
| --- | --- |

a)

varmistamaan kaikkien unionin alueiden entistä parempi saavutettavuus ja yhteyksien toimivuus ottaen huomioon saarten, erillään olevien verkkojen sekä harvaan asuttujen, syrjäisten ja syrjäisimpien alueiden erityistilanne;

| b) | varmistamaan liikennemuotojen optimaalinen yhdentäminen ja yhteentoimivuus; |
| --- | --- |

b)

varmistamaan liikennemuotojen optimaalinen yhdentäminen ja yhteentoimivuus;

| c) | rakentamaan puuttuvat yhteydet ja poistamaan pullonkaulat erityisesti rajanylityskohdissa; |
| --- | --- |

c)

rakentamaan puuttuvat yhteydet ja poistamaan pullonkaulat erityisesti rajanylityskohdissa;

| d) | edistämään infrastruktuurin tehokasta ja kestävää käyttöä ja tarvittaessa lisäämään kapasiteettia; |
| --- | --- |

d)

edistämään infrastruktuurin tehokasta ja kestävää käyttöä ja tarvittaessa lisäämään kapasiteettia;

| e) | parantamaan tai ylläpitämään infrastruktuurin laatua erityisesti siltä osin kuin se koskee turvallisuutta, varmuutta, tehokkuutta, kestävyyttä ilmastonmuutoksen ja soveltuvin osin onnettomuuksien osalta, ympäristönsuojelun tasoa, sosiaalisia olosuhteita, saavutettavuutta kaikkien käyttäjien kannalta, mukaan lukien vanhukset, liikuntarajoitteiset henkilöt ja vammaiset matkustajat, sekä palvelujen laatua ja liikennevirtojen jatkuvuutta; |
| --- | --- |

e)

parantamaan tai ylläpitämään infrastruktuurin laatua erityisesti siltä osin kuin se koskee turvallisuutta, varmuutta, tehokkuutta, kestävyyttä ilmastonmuutoksen ja soveltuvin osin onnettomuuksien osalta, ympäristönsuojelun tasoa, sosiaalisia olosuhteita, saavutettavuutta kaikkien käyttäjien kannalta, mukaan lukien vanhukset, liikuntarajoitteiset henkilöt ja vammaiset matkustajat, sekä palvelujen laatua ja liikennevirtojen jatkuvuutta;

| f) | toteuttamaan ja ottamaan käyttöön telemaattisia sovelluksia sekä edistämään innovatiivisen teknologian kehittämistä. |
| --- | --- |

f)

toteuttamaan ja ottamaan käyttöön telemaattisia sovelluksia sekä edistämään innovatiivisen teknologian kehittämistä.

2.   Edellä 1 kohdassa esitettyjen toimenpiteiden täydentämiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla

| a) | varmistetaan polttoaineen toimitusvarmuus parantamalla energiatehokkuutta ja edistetään vaihtoehtoisten ja erityisesti vähähiilisten tai hiilettömien energianlähteiden ja käyttövoimajärjestelmien käyttöä; |
| --- | --- |

a)

varmistetaan polttoaineen toimitusvarmuus parantamalla energiatehokkuutta ja edistetään vaihtoehtoisten ja erityisesti vähähiilisten tai hiilettömien energianlähteiden ja käyttövoimajärjestelmien käyttöä;

| b) | vähennetään kaupunkialueiden altistumista rautateitse ja maanteitse tapahtuvan kauttakulkuliikenteen kielteisille vaikutuksille; |
| --- | --- |

b)

vähennetään kaupunkialueiden altistumista rautateitse ja maanteitse tapahtuvan kauttakulkuliikenteen kielteisille vaikutuksille;

| c) | poistetaan hallinnolliset ja tekniset esteet erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuudelta ja kilpailulta. |
| --- | --- |

c)

poistetaan hallinnolliset ja tekniset esteet erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuudelta ja kilpailulta.

1   JAKSO

Rautatieliikenneinfrastruktuuri

11 artikla

Infrastruktuurin osat

1.   Rautatieliikenneinfrastruktuuriin kuuluvat erityisesti

| a) | suurnopeusradat ja tavanomaiset radat, mukaan lukien






  i) | sivuraiteet; |
| --- | --- | --- |

a)

suurnopeusradat ja tavanomaiset radat, mukaan lukien

i)

sivuraiteet;

| ii) | tunnelit; |
| --- | --- |

ii)

tunnelit;

| iii) | sillat; |
| --- | --- |

iii)

sillat;

| b) | tavaraliikenneterminaalit ja logistiset alustat tavaroiden uudelleenlastaamiseksi rautatieliikenteessä tai rautatieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välillä; |
| --- | --- |

b)

tavaraliikenneterminaalit ja logistiset alustat tavaroiden uudelleenlastaamiseksi rautatieliikenteessä tai rautatieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välillä;

| c) | liitteeseen I merkittyjen ratojen varrella olevat asemat, joilla matkustajat voivat vaihtaa kuljetusvälinettä rautatieliikenteessä tai rautatieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välillä; |
| --- | --- |

c)

liitteeseen I merkittyjen ratojen varrella olevat asemat, joilla matkustajat voivat vaihtaa kuljetusvälinettä rautatieliikenteessä tai rautatieliikenteen ja muiden liikennemuotojen välillä;

| d) | asemien, tavaraliikenneterminaalien ja logististen alustojen yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa; |
| --- | --- |

d)

asemien, tavaraliikenneterminaalien ja logististen alustojen yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa;

| e) | infrastruktuuriin liittyvät varusteet; |
| --- | --- |

e)

infrastruktuuriin liittyvät varusteet;

| f) | telemaattiset sovellukset. |
| --- | --- |

f)

telemaattiset sovellukset.

2.   Ratojen on oltava jokin seuraavista:

| a) | suurnopeusliikenteeseen tarkoitetut radat, joita ovat






  i) | erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut tai rakennettavat radat, joilla voidaan ajaa yleensä vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella; |
| --- | --- | --- |

a)

suurnopeusliikenteeseen tarkoitetut radat, joita ovat

i)

erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut tai rakennettavat radat, joilla voidaan ajaa yleensä vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella;

| ii) | erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut tai parannettavat radat, joilla voidaan ajaa noin 200 kilometrin tuntinopeudella; |
| --- | --- |

ii)

erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut tai parannettavat radat, joilla voidaan ajaa noin 200 kilometrin tuntinopeudella;

| iii) | erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut erityiset radat, joissa maasto, korkeuserot tai kaupunkiympäristö aiheuttavat hankaluuksia ja joilla nopeus on mukautettava tapauskohtaisesti. Tähän luokkaan kuuluvat myös suurten nopeuksien verkon ja tavanomaisen verkon väliset yhdysradat, asema-alueiden radat sekä terminaalien, varikkojen yms. radat, joilla suurten nopeuksien liikkuvaa kalustoa kuljetetaan tavanomaisella nopeudella; |
| --- | --- |

iii)

erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut erityiset radat, joissa maasto, korkeuserot tai kaupunkiympäristö aiheuttavat hankaluuksia ja joilla nopeus on mukautettava tapauskohtaisesti. Tähän luokkaan kuuluvat myös suurten nopeuksien verkon ja tavanomaisen verkon väliset yhdysradat, asema-alueiden radat sekä terminaalien, varikkojen yms. radat, joilla suurten nopeuksien liikkuvaa kalustoa kuljetetaan tavanomaisella nopeudella;

| b) | tavanomaiseen liikenteeseen tarkoitetut radat. |
| --- | --- |

b)

tavanomaiseen liikenteeseen tarkoitetut radat.

3.   Ratoihin liittyviin teknisiin varusteisiin voivat kuulua sähköistämisjärjestelmät, matkustajien junaan nousuun ja siitä poistumiseen tarvittavat varusteet, rahdin lastaamiseen ja purkamiseen tarvittavat varusteet, logistiset alustat ja tavaraliikenneterminaalit. Niihin voivat kuulua kaikki ajoneuvojen turvallisen, vaarattoman ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi sekä ympäristövaikutusten vähentämiseksi ja yhteentoimivuuden parantamiseksi tarvittavat laitteet, muun muassa automaattiseen raideleveyden vaihtoon tarkoitetut laitteet.

12 artikla

Liikenneinfrastruktuuria koskevat vaatimukset

1.   Tavaraliikenneterminaalit on liitettävä kattavan verkon maantieinfrastruktuuriin tai mahdollisuuksien mukaan sisävesiliikenneinfrastruktuuriin.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rautatieinfrastruktuuri on:

| a) | varustettu ERTMS:llä erillään olevia verkkoja lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

a)

varustettu ERTMS:llä erillään olevia verkkoja lukuun ottamatta;

| b) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (25) ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen, jotta kattavan verkon yhteentoimivuus voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (25) ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukainen, jotta kattavan verkon yhteentoimivuus voidaan saavuttaa;

| c) | direktiivin 2008/57/EY 6 artiklan nojalla hyväksytyn YTE:n vaatimusten mukainen, lukuun ottamatta tapauksia, jotka ovat sallittuja asiaankuuluvan YTE:n tai direktiivin 2008/57/EY 9 artiklassa säädetyn menettelyn nojalla; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2008/57/EY 6 artiklan nojalla hyväksytyn YTE:n vaatimusten mukainen, lukuun ottamatta tapauksia, jotka ovat sallittuja asiaankuuluvan YTE:n tai direktiivin 2008/57/EY 9 artiklassa säädetyn menettelyn nojalla;

| d) | kokonaan sähköistetty ratojen ja, siinä määrin kuin se on tarpeen sähköjunien liikennettä varten, sivuraiteiden osalta, erillään olevia verkkoja lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

d)

kokonaan sähköistetty ratojen ja, siinä määrin kuin se on tarpeen sähköjunien liikennettä varten, sivuraiteiden osalta, erillään olevia verkkoja lukuun ottamatta;

| e) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/34/EU (26) säädettyjen vaatimusten mukainen tavaraliikenneterminaaleihin pääsyn osalta. |
| --- | --- |

e)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/34/EU (26) säädettyjen vaatimusten mukainen tavaraliikenneterminaaleihin pääsyn osalta.

3.   Komissio myöntää jäsenvaltion pyynnöstä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poikkeuksia ERTMS:ää ja sähköistämistä koskevia direktiivin 2008/57/EY vaatimuksia pidemmälle menevistä vaatimuksista.

13 artikla

Painopisteet rautatieinfrastruktuurin kehittämisessä

Rautatieinfrastruktuuriin liittyvien, yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämisen painopisteen on 10 artiklassa esitettyjen yleisten painopisteiden ohella oltava:

| a) | ERTMS:n käyttöönotossa; |
| --- | --- |

a)

ERTMS:n käyttöönotossa;

| b) | siirtymisessä 1 435 millimetrin nimelliseen raideleveyteen; |
| --- | --- |

b)

siirtymisessä 1 435 millimetrin nimelliseen raideleveyteen;

| c) | rautatieliikenteen aiheuttaman melun ja tärinän vaikutusten lieventämisessä erityisesti liikkuvaa kalustoa ja infrastruktuuria koskevilla toimenpiteillä, meluesteet mukaan lukien; |
| --- | --- |

c)

rautatieliikenteen aiheuttaman melun ja tärinän vaikutusten lieventämisessä erityisesti liikkuvaa kalustoa ja infrastruktuuria koskevilla toimenpiteillä, meluesteet mukaan lukien;

| d) | infrastruktuurivaatimusten täyttämisessä ja yhteentoimivuuden parantamisessa; |
| --- | --- |

d)

infrastruktuurivaatimusten täyttämisessä ja yhteentoimivuuden parantamisessa;

| e) | tasoristeyksien turvallisuuden parantamisessa; |
| --- | --- |

e)

tasoristeyksien turvallisuuden parantamisessa;

| f) | rautatieliikenneinfrastruktuurin liittämisessä tarvittaessa sisävesiväylien satamainfrastruktuuriin. |
| --- | --- |

f)

rautatieliikenneinfrastruktuurin liittämisessä tarvittaessa sisävesiväylien satamainfrastruktuuriin.

2   JAKSO

Sisävesiliikenneinfrastruktuuri

14 artikla

Infrastruktuurin osat

1.   Sisävesiliikenneinfrastruktuuriin kuuluvat erityisesti

| a) | joet; |
| --- | --- |

a)

joet;

| b) | kanavat; |
| --- | --- |

b)

kanavat;

| c) | järvet; |
| --- | --- |

c)

järvet;

| d) | edellisiin liittyvä infrastruktuuri, kuten sulut, elevaattorit, sillat, tekoaltaat ja niihin liittyvät tulvien torjuntatoimenpiteet, joilla voi olla myönteisiä vaikutuksia sisävesiliikenteeseen; |
| --- | --- |

d)

edellisiin liittyvä infrastruktuuri, kuten sulut, elevaattorit, sillat, tekoaltaat ja niihin liittyvät tulvien torjuntatoimenpiteet, joilla voi olla myönteisiä vaikutuksia sisävesiliikenteeseen;

| e) | sisävesisatamat, mukaan lukien satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittava infrastruktuuri; |
| --- | --- |

e)

sisävesisatamat, mukaan lukien satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittava infrastruktuuri;

| f) | infrastruktuuriin liittyvät varusteet; |
| --- | --- |

f)

infrastruktuuriin liittyvät varusteet;

| g) | telemaattiset sovellukset, mukaan lukien jokiliikenteen tietopalvelut (RIS); |
| --- | --- |

g)

telemaattiset sovellukset, mukaan lukien jokiliikenteen tietopalvelut (RIS);

| h) | sisävesisatamien yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa. |
| --- | --- |

h)

sisävesisatamien yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa.

2.   Jotta sisävesisatama olisi osa kattavaa verkkoa, rahdin vuotuisen uudelleenlastausmäärän on oltava yli 500 000 tonnia. Rahdin vuotuinen uudelleenlastausmäärä perustuu viimeisimpään saatavilla olevaan kolmen vuoden keskiarvoon, jonka Eurostat on julkaissut.

3.   Sisävesiväyliin liittyviin varusteisiin voivat kuulua varusteet, jotka on tarkoitettu rahdin lastaamiseen ja purkamiseen sisävesisatamissa. Sisävesiväyliin liittyvät varusteet voivat käsittää erityisesti käyttövoima- ja toimintajärjestelmät, joilla vähennetään ympäristön, muun muassa veden ja ilman, pilaantumista, energiankulutusta ja hiili-intensiteettiä. Niihin voivat kuulua myös jätteen vastaanottolaitteistot, maasähkölaitteistot ja käytetyn öljyn keräyslaitteet sekä varusteet, joita käytetään jään murtamisessa, vesistötieteellisissä tutkimuksissa sekä satamien ja satamien lähestymisväylien ruoppaamisessa ympärivuotisten merenkulkumahdollisuuksien varmistamiseksi.

15 artikla

Liikenneinfrastruktuuria koskevat vaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sisävesisatamat on liitetty maantie- tai rautatieinfrastruktuuriin.

2.   Sisävesisatamissa on oltava vähintään yksi tavaraliikenneterminaali, jonne kaikilla toimijoilla on syrjimätön pääsy ja jossa maksut määräytyvät avoimin perustein.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | jokien, kanavien ja järvien osalta noudatetaan Euroopan liikenneministerikonferenssin laatiman uuden sisävesiväyläluokituksen mukaisia luokkaan IV kuuluvien sisävesiväylien vähimmäisvaatimuksia ja että siltojen alikulkukorkeus on kaikkina aikoina riittävä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 35 ja 36 artiklan soveltamista.
  Komissio myöntää jäsenvaltion pyynnöstä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poikkeuksia vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat syväystä (alle 2,50 m) ja siltojen alikulun vähimmäiskorkeutta (alle 5,25 m); |
| --- | --- |

a)

jokien, kanavien ja järvien osalta noudatetaan Euroopan liikenneministerikonferenssin laatiman uuden sisävesiväyläluokituksen mukaisia luokkaan IV kuuluvien sisävesiväylien vähimmäisvaatimuksia ja että siltojen alikulkukorkeus on kaikkina aikoina riittävä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 35 ja 36 artiklan soveltamista.

Komissio myöntää jäsenvaltion pyynnöstä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poikkeuksia vähimmäisvaatimuksista, jotka koskevat syväystä (alle 2,50 m) ja siltojen alikulun vähimmäiskorkeutta (alle 5,25 m);

| b) | joet, kanavat ja järvet pidetään kunnossa hyvien navigointiolojen säilyttämiseksi sovellettavaa ympäristölainsäädäntöä noudattaen; |
| --- | --- |

b)

joet, kanavat ja järvet pidetään kunnossa hyvien navigointiolojen säilyttämiseksi sovellettavaa ympäristölainsäädäntöä noudattaen;

| c) | joet, kanavat ja järvet on varustettu RIS:llä. |
| --- | --- |

c)

joet, kanavat ja järvet on varustettu RIS:llä.

16 artikla

Painopisteet sisävesiliikenneinfrastruktuurin kehittämisessä

Sisävesiliikenneinfrastruktuuriin liittyvien, yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämisen painopisteen on 10 artiklassa esitettyjen yleisten painopisteiden ohella oltava

| a) | olemassa olevien sisävesiväylien osalta: luokan IV sisävesiväyliä koskevien vaatimusten täyttämiseksi tarvittavissa täytäntöönpanotoimenpiteissä; |
| --- | --- |

a)

olemassa olevien sisävesiväylien osalta: luokan IV sisävesiväyliä koskevien vaatimusten täyttämiseksi tarvittavissa täytäntöönpanotoimenpiteissä;

| b) | soveltuvin osin olemassa olevien vesiväylien ajanmukaistamista ja uusien vesiväylien luomista koskevien tiukempien vaatimusten saavuttamisessa Euroopan liikenneministerikonferenssin määrittelemien infrastruktuurin teknisten näkökohtien mukaisesti markkinakysynnän tyydyttämiseksi; |
| --- | --- |

b)

soveltuvin osin olemassa olevien vesiväylien ajanmukaistamista ja uusien vesiväylien luomista koskevien tiukempien vaatimusten saavuttamisessa Euroopan liikenneministerikonferenssin määrittelemien infrastruktuurin teknisten näkökohtien mukaisesti markkinakysynnän tyydyttämiseksi;

| c) | telemaattisten sovellusten, mukaan lukien RIS, täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

c)

telemaattisten sovellusten, mukaan lukien RIS, täytäntöönpanossa;

| d) | sisävesisatamainfrastruktuurin liittämisessä rautateiden tavaraliikenneinfrastruktuuriin ja maantieliikenneinfrastruktuuriin; |
| --- | --- |

d)

sisävesisatamainfrastruktuurin liittämisessä rautateiden tavaraliikenneinfrastruktuuriin ja maantieliikenneinfrastruktuuriin;

| e) | erityisen huomion kiinnittämisessä lähes luonnontilaisiin vapaana virtaaviin jokiin, joihin voidaan sen vuoksi kohdistaa erityistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

e)

erityisen huomion kiinnittämisessä lähes luonnontilaisiin vapaana virtaaviin jokiin, joihin voidaan sen vuoksi kohdistaa erityistoimenpiteitä;

| f) | kestävän sisävesiliikenteen edistämisessä; |
| --- | --- |

f)

kestävän sisävesiliikenteen edistämisessä;

| g) | satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittavan infrastruktuurin uudistamisessa ja laajentamisessa. |
| --- | --- |

g)

satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittavan infrastruktuurin uudistamisessa ja laajentamisessa.

3   JAKSO

Maantieliikenneinfrastruktuuri

17 artikla

Infrastruktuurin osat

1.   Maantieliikenneinfrastruktuuriin kuuluvat erityisesti

| a) | korkeatasoiset maantiet, mukaan lukien






  i) | sillat; |
| --- | --- | --- |

a)

korkeatasoiset maantiet, mukaan lukien

i)

sillat;

| ii) | tunnelit; |
| --- | --- |

ii)

tunnelit;

| iii) | liittymät; |
| --- | --- |

iii)

liittymät;

| iv) | risteykset; |
| --- | --- |

iv)

risteykset;

| v) | eritasoliittymät; |
| --- | --- |

v)

eritasoliittymät;

| vi) | hätäkaistat; |
| --- | --- |

vi)

hätäkaistat;

| b) | pysäköinti- ja lepoalueet; |
| --- | --- |

b)

pysäköinti- ja lepoalueet;

| c) | infrastruktuuriin liittyvät varusteet; |
| --- | --- |

c)

infrastruktuuriin liittyvät varusteet;

| d) | telemaattiset sovellukset, mukaan lukien ITS; |
| --- | --- |

d)

telemaattiset sovellukset, mukaan lukien ITS;

| e) | tavaraliikenneterminaalit ja logistiset alustat; |
| --- | --- |

e)

tavaraliikenneterminaalit ja logistiset alustat;

| f) | tavaraliikenneterminaalien ja logististen alustojen yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa; |
| --- | --- |

f)

tavaraliikenneterminaalien ja logististen alustojen yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa;

| g) | linja-autoasemat. |
| --- | --- |

g)

linja-autoasemat.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla korkeatasoisilla maanteillä on tärkeä tehtävä pitkän matkan tavara- ja henkilöliikenteessä, ja ne yhdentävät tärkeimmät kaupunki- ja talouskeskukset, yhdistävät maantieliikenteen yhteen muiden liikennemuotojen kanssa sekä liittävät vuoristoiset, syrjäiset ja sisämaa-alueet ja syrjäiset NUTS 2 -alueet unionin ydinalueisiin. Nämä tiet on pidettävä riittävän hyväkuntoisina, jotta liikenne on turvallista ja varmaa.

3.   Korkeatasoiset maantiet on suunniteltava ja rakennettava erityisesti moottoriliikennettä varten, ja niiden on oltava joko moottoriteitä, moottoriliikenneteitä tai perinteisiä strategisia teitä.

| a) | Moottoritie on tie, joka on erityisesti suunniteltu ja rakennettu moottoriliikennettä varten ja jolle sen varrella olevilta kiinteistöiltä ei ole välittömiä liittymiä ja






  i) | jolla on, yksittäisiä alueita lukuun ottamatta tai muutoin kuin tilapäisesti, molempiin ajosuuntiin kulkevat ajoradat, jotka erotetaan toisistaan joko maa-alueella, jota ei ole tarkoitettu liikenteelle, tai poikkeustapauksissa jollain muulla tavalla; |
| --- | --- | --- |

a)

Moottoritie on tie, joka on erityisesti suunniteltu ja rakennettu moottoriliikennettä varten ja jolle sen varrella olevilta kiinteistöiltä ei ole välittömiä liittymiä ja

i)

jolla on, yksittäisiä alueita lukuun ottamatta tai muutoin kuin tilapäisesti, molempiin ajosuuntiin kulkevat ajoradat, jotka erotetaan toisistaan joko maa-alueella, jota ei ole tarkoitettu liikenteelle, tai poikkeustapauksissa jollain muulla tavalla;

| ii) | joka ei risteä samassa tasossa minkään tien, rautatien, raitiotien, pyörätien tai jalankulkutien kanssa; ja |
| --- | --- |

ii)

joka ei risteä samassa tasossa minkään tien, rautatien, raitiotien, pyörätien tai jalankulkutien kanssa; ja

| iii) | jonka on erityisesti osoitettu olevan moottoritie. |
| --- | --- |

iii)

jonka on erityisesti osoitettu olevan moottoritie.

| b) | Moottoriliikennetie on tie, joka on suunniteltu moottoriliikenteelle ja jolle päästään etupäässä eritasoliittymistä tai valvotuista liittymistä ja






  i) | jolla pysähtyminen ja pysäköinti on kielletty käytössä olevilla ajoradoilla; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Moottoriliikennetie on tie, joka on suunniteltu moottoriliikenteelle ja jolle päästään etupäässä eritasoliittymistä tai valvotuista liittymistä ja

i)

jolla pysähtyminen ja pysäköinti on kielletty käytössä olevilla ajoradoilla; ja

| ii) | joka ei risteä samassa tasossa minkään rautatien tai raitiotien kanssa. |
| --- | --- |

ii)

joka ei risteä samassa tasossa minkään rautatien tai raitiotien kanssa.

| c) | Perinteinen strateginen tie on tie, joka ei ole moottori- tai moottoriliikennetie, mutta joka on kuitenkin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu korkeatasoinen maantie. |
| --- | --- |

c)

Perinteinen strateginen tie on tie, joka ei ole moottori- tai moottoriliikennetie, mutta joka on kuitenkin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu korkeatasoinen maantie.

4.   Maanteihin liittyviin varusteisiin voi kuulua erityisesti varusteita, joita käytetään liikenteenohjauksessa, tiedotuksessa, reittiopastuksessa, käyttäjämaksujen kantamisessa, turvallisuustoimissa, kielteisten ympäristövaikutusten vähentämisessä, vaihtoehtoista käyttövoimaa hyödyntävien ajoneuvojen tankkaamisessa ja lataamisessa sekä kaupallisten ajoneuvojen turvallisilla pysäköintialueilla.

18 artikla

Liikenneinfrastruktuuria koskevat vaatimukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | maantiet ovat 17 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohdan säännösten mukaisia; |
| --- | --- |

a)

maantiet ovat 17 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohdan säännösten mukaisia;

| b) | maantieliikenneinfrastruktuurin turvallisuus varmistetaan ja sitä seurataan ja tarvittaessa parannetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/96/EY (27) säädetyn menettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

maantieliikenneinfrastruktuurin turvallisuus varmistetaan ja sitä seurataan ja tarvittaessa parannetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/96/EY (27) säädetyn menettelyn mukaisesti;

| c) | yli 500 metriä pitkät maantietunnelit ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/54/EY (28) mukaisia; |
| --- | --- |

c)

yli 500 metriä pitkät maantietunnelit ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/54/EY (28) mukaisia;

| d) | tiemaksujen keruujärjestelmien yhteentoimivuus varmistetaan soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/52/EY (29) ja komission päätöksen 2009/750/EY (30) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

tiemaksujen keruujärjestelmien yhteentoimivuus varmistetaan soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/52/EY (29) ja komission päätöksen 2009/750/EY (30) mukaisesti;

| e) | viranomaisen maantieliikenneinfrastruktuurissa käyttöön ottama älykäs liikennejärjestelmä on direktiivin 2010/40/EU mukainen ja sitä käytetään kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisella tavalla. |
| --- | --- |

e)

viranomaisen maantieliikenneinfrastruktuurissa käyttöön ottama älykäs liikennejärjestelmä on direktiivin 2010/40/EU mukainen ja sitä käytetään kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisella tavalla.

19 artikla

Painopisteet maantieinfrastruktuurin kehittämisessä

Maantieinfrastruktuuriin liittyvien, yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämisen painopisteen on 10 artiklassa esitettyjen yleisten painopisteiden ohella oltava

| a) | maantieturvallisuuden parantamisessa ja edistämisessä; |
| --- | --- |

a)

maantieturvallisuuden parantamisessa ja edistämisessä;

| b) | ITS:n käytössä, erityisesti multimodaalisissa tiedonhallinta- ja liikenteenohjausjärjestelmissä sekä yhtenäisissä viestintä- ja maksujärjestelmissä; |
| --- | --- |

b)

ITS:n käytössä, erityisesti multimodaalisissa tiedonhallinta- ja liikenteenohjausjärjestelmissä sekä yhtenäisissä viestintä- ja maksujärjestelmissä;

| c) | uusien teknologioiden ja innovaatioiden käyttöönotossa vähähiilisen liikenteen edistämiseksi; |
| --- | --- |

c)

uusien teknologioiden ja innovaatioiden käyttöönotossa vähähiilisen liikenteen edistämiseksi;

| d) | kaupallisille tienkäyttäjille tarkoitetuissa asianmukaisissa ja asiaankuuluvan turvallisissa ja varmoissa pysäköintialueissa; |
| --- | --- |

d)

kaupallisille tienkäyttäjille tarkoitetuissa asianmukaisissa ja asiaankuuluvan turvallisissa ja varmoissa pysäköintialueissa;

| e) | nykyisten teiden ruuhkautumisen vähentämisessä. |
| --- | --- |

e)

nykyisten teiden ruuhkautumisen vähentämisessä.

4   JAKSO

Meriliikenneinfrastruktuuri ja merten moottoritiet

20 artikla

Infrastruktuurin osat

1.   Meriliikenneinfrastruktuuriin kuuluvat erityisesti

| a) | merialue; |
| --- | --- |

a)

merialue;

| b) | merikanavat; |
| --- | --- |

b)

merikanavat;

| c) | merisatamat, mukaan lukien satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittava infrastruktuuri; |
| --- | --- |

c)

merisatamat, mukaan lukien satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittava infrastruktuuri;

| d) | satamien yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa; |
| --- | --- |

d)

satamien yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa;

| e) | padot, sulut ja satama-altaat; |
| --- | --- |

e)

padot, sulut ja satama-altaat;

| f) | navigoinnin apuvälineet; |
| --- | --- |

f)

navigoinnin apuvälineet;

| g) | satamien lähestymis- ja kulkuväylät; |
| --- | --- |

g)

satamien lähestymis- ja kulkuväylät;

| h) | aallonmurtajat; |
| --- | --- |

h)

aallonmurtajat;

| i) | merten moottoritiet; |
| --- | --- |

i)

merten moottoritiet;

| j) | infrastruktuuriin liittyvät varusteet; |
| --- | --- |

j)

infrastruktuuriin liittyvät varusteet;

| k) | telemaattiset sovellukset, mukaan lukien sähköiset meriliikennepalvelut ja VTMIS. |
| --- | --- |

k)

telemaattiset sovellukset, mukaan lukien sähköiset meriliikennepalvelut ja VTMIS.

2.   Merisatamien on oltava kattavan verkon maainfrastruktuurin saapumis- ja poistumiskohtia. Niiden on täytettävä ainakin yksi seuraavista vaatimuksista:

| a) | vuotuinen kokonaismatkustajamäärä on yli 0,1 prosenttia unionin kaikkien merisatamien vuotuisesta kokonaismatkustajamäärästä. Tämän kokonaismäärän viitemäärä on viimeisin saatavilla oleva kolmen vuoden keskiarvo, jonka Eurostat on julkaissut; |
| --- | --- |

a)

vuotuinen kokonaismatkustajamäärä on yli 0,1 prosenttia unionin kaikkien merisatamien vuotuisesta kokonaismatkustajamäärästä. Tämän kokonaismäärän viitemäärä on viimeisin saatavilla oleva kolmen vuoden keskiarvo, jonka Eurostat on julkaissut;

| b) | vuotuinen kokonaislastimäärä – kun kyseessä on joko irtolastin tai muun lastin käsittely – on yli 0,1 prosenttia unionin kaikissa merisatamissa vuosittain käsitellystä kokonaislastimäärästä. Tämän kokonaismäärän viitemäärä on viimeisin saatavilla oleva kolmen vuoden keskiarvo, jonka Eurostat on julkaissut; |
| --- | --- |

b)

vuotuinen kokonaislastimäärä – kun kyseessä on joko irtolastin tai muun lastin käsittely – on yli 0,1 prosenttia unionin kaikissa merisatamissa vuosittain käsitellystä kokonaislastimäärästä. Tämän kokonaismäärän viitemäärä on viimeisin saatavilla oleva kolmen vuoden keskiarvo, jonka Eurostat on julkaissut;

| c) | merisatama sijaitsee saarella ja se on ainoa yhteyskohta jollekin kattavan verkon NUTS 3 -alueelle; |
| --- | --- |

c)

merisatama sijaitsee saarella ja se on ainoa yhteyskohta jollekin kattavan verkon NUTS 3 -alueelle;

| d) | merisatama sijaitsee syrjäisimmällä alueella tai muulla syrjäseutualueella yli 200 kilometrin päässä lähimmästä toisesta kattavan verkon satamasta. |
| --- | --- |

d)

merisatama sijaitsee syrjäisimmällä alueella tai muulla syrjäseutualueella yli 200 kilometrin päässä lähimmästä toisesta kattavan verkon satamasta.

3.   Meriliikenneinfrastruktuuriin liittyviin varusteisiin voi kuulua erityisesti varusteita, jotka on tarkoitettu liikenteen- ja rahdinhallintaan, kielteisten vaikutusten, myös kielteisten ympäristövaikutusten, vähentämiseen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttämiseen, sekä varusteita, joita käytetään ympärivuotisten merenkulkumahdollisuuksien varmistamiseksi esimerkiksi jään murtamisessa, vesistötieteellisissä tutkimuksissa sekä satamien ja satamien lähestymisväylien ruoppaamisessa, kunnossapidossa ja suojelemisessa.

21 artikla

Merten moottoritiet

1.   Merten moottoritiet muodostavat Euroopan laajuisen liikenneverkon merellisen ulottuvuuden, ja niillä pyritään osaltaan saavuttamaan esteetön eurooppalainen meriliikennealue. Niihin kuuluvat lyhyet meriliikennereitit, satamat, asianomainen meri-infrastruktuuri ja siihen liittyvät varusteet, laitteet sekä yksinkertaistetut hallintomenettelyt, jotka mahdollistavat lähimerenkulun tai joki-meripalvelut vähintään kahden sataman välillä, mukaan lukien sisämaayhteydet. Merten moottoriteihin kuuluvat

| a) | kattavan verkon merisatamien väliset meriyhteydet tai kattavan verkon sataman ja kolmannen maan sataman väliset yhteydet, jos tällaiset yhteydet ovat unionille strategisesti tärkeitä; |
| --- | --- |

a)

kattavan verkon merisatamien väliset meriyhteydet tai kattavan verkon sataman ja kolmannen maan sataman väliset yhteydet, jos tällaiset yhteydet ovat unionille strategisesti tärkeitä;

| b) | satamalaitteet, satama-alueen ulkopuolella sijaitsevat mutta satamatoimintoihin liittyvät tavaraliikenneterminaalit, logistiset alustat ja tavaraliikennekeskukset, tieto- ja viestintäteknologia, kuten sähköiset logistiikan hallinnointijärjestelmät, sekä turvallisuus-, varmuus-, hallinto- ja tullimenettelyt vähintään yhdessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

b)

satamalaitteet, satama-alueen ulkopuolella sijaitsevat mutta satamatoimintoihin liittyvät tavaraliikenneterminaalit, logistiset alustat ja tavaraliikennekeskukset, tieto- ja viestintäteknologia, kuten sähköiset logistiikan hallinnointijärjestelmät, sekä turvallisuus-, varmuus-, hallinto- ja tullimenettelyt vähintään yhdessä jäsenvaltiossa;

| c) | infrastruktuuri suoraa maa- ja meriyhteyttä varten. |
| --- | --- |

c)

infrastruktuuri suoraa maa- ja meriyhteyttä varten.

2.   Vähintään kahden jäsenvaltion on ehdotettava Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluviin merten moottoriteihin liittyviä yhteistä etua koskevia hankkeita. Hankkeiden on muodostettava

| a) | ydinverkon meriyhteys ja sen sisämaayhteydet vähintään kahden ydinverkkoon kuuluvan sataman välillä; tai |
| --- | --- |

a)

ydinverkon meriyhteys ja sen sisämaayhteydet vähintään kahden ydinverkkoon kuuluvan sataman välillä; tai

| b) | ydinverkkoon kuuluvan sataman ja kattavaan verkkoon kuuluvien satamien välinen meriyhteys ja sen sisämaayhteydet painottuen erityisesti ydinverkkoon ja kattavaan verkkoon kuuluvien satamien sisämaayhteyksiin. |
| --- | --- |

b)

ydinverkkoon kuuluvan sataman ja kattavaan verkkoon kuuluvien satamien välinen meriyhteys ja sen sisämaayhteydet painottuen erityisesti ydinverkkoon ja kattavaan verkkoon kuuluvien satamien sisämaayhteyksiin.

3.   Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluviin merten moottoriteihin liittyviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin voi sisältyä myös laajempaa hyötyä tuottavia toimintoja, jotka eivät liity tiettyihin satamiin, kuten palvelut ja toimet, joilla tuetaan henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuutta, toiminnot, joilla parannetaan ympäristötehokkuutta, kuten maasähkön tarjoaminen, mikä auttaisi aluksia vähentämään päästöjään, mahdollistetaan jään murtaminen, varmistetaan ympärivuotiset merenkulkumahdollisuudet, ruoppaustoiminnot sekä vaihtoehtoiset tankkausmahdollisuudet, prosessien, menettelyjen ja inhimillisen tekijän optimointi sekä tieto- ja viestintätekniset alustat ja tietojärjestelmät, mukaan lukien liikenteenohjaus- ja sähköiset raportointijärjestelmät.

4.   Eurooppalainen merten moottoriteiden koordinaattori esittää kahden vuoden kuluessa 51 artiklan mukaisesta nimittämisestään merten moottoriteiden yksityiskohtaisen toteutussuunnitelman, joka perustuu unionin meriliikenteeseen liittyviin kokemuksiin ja sen kehitykseen sekä merten moottoriteiden ennustettuun liikenteeseen.

22 artikla

Liikenneinfrastruktuuria koskevat vaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | merisatamat liitetään kattavan verkon ratoihin tai maanteihin ja mahdollisuuksien mukaan sisävesiväyliin, paitsi jos liittäminen on fyysisten esteiden vuoksi mahdotonta; |
| --- | --- |

a)

merisatamat liitetään kattavan verkon ratoihin tai maanteihin ja mahdollisuuksien mukaan sisävesiväyliin, paitsi jos liittäminen on fyysisten esteiden vuoksi mahdotonta;

| b) | kaikissa tavaraliikennettä palvelevissa merisatamissa on vähintään yksi terminaali, jonne käyttäjillä on syrjimätön pääsy ja jossa maksut määräytyvät avoimin perustein; |
| --- | --- |

b)

kaikissa tavaraliikennettä palvelevissa merisatamissa on vähintään yksi terminaali, jonne käyttäjillä on syrjimätön pääsy ja jossa maksut määräytyvät avoimin perustein;

| c) | merikanavat, satamaväylät ja estuaarit liittävät kaksi merta toisiinsa tai muodostavat yhteyden mereltä merisatamiin ja vastaavat vähintään luokan VI sisävesiväylää. |
| --- | --- |

c)

merikanavat, satamaväylät ja estuaarit liittävät kaksi merta toisiinsa tai muodostavat yhteyden mereltä merisatamiin ja vastaavat vähintään luokan VI sisävesiväylää.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että satamissa on tarvittavat varusteet satamissa olevien alusten ympäristötehokkuuden varmistamiseksi ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY (31) mukaiset aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteet, jotka noudattavat muuta asiaan liittyvää unionin lainsäädäntöä.

3.   Jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön VTMIS ja SafeSeaNet direktiivin 2002/59/EY mukaisesti ja otettava käyttöön sähköiset meripalvelut, joihin sisältyvät erityisesti direktiivissä 2010/65/EU säädetyt meriliikenteen keskitetyn palvelupisteen palvelut.

23 artikla

Painopisteet meri-infrastruktuurin kehittämisessä

Meri-infrastruktuuriin liittyvien, yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämisen painopisteen on 10 artiklassa esitettyjen yleisten painopisteiden ohella oltava

| a) | merten moottoriteiden, mukaan lukien lähimerenkulku, edistämisessä, sisämaayhteyksien kehittämisen helpottamisessa ja erityisesti meriliikenteen ympäristötehokkuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden kehittämisessä unionin lainsäädännön tai asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

merten moottoriteiden, mukaan lukien lähimerenkulku, edistämisessä, sisämaayhteyksien kehittämisen helpottamisessa ja erityisesti meriliikenteen ympäristötehokkuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden kehittämisessä unionin lainsäädännön tai asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten vaatimusten mukaisesti;

| b) | merisatamien liittämisessä sisävesiväyliin; |
| --- | --- |

b)

merisatamien liittämisessä sisävesiväyliin;

| c) | VTMIS:n ja sähköisten meriliikennepalvelujen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

c)

VTMIS:n ja sähköisten meriliikennepalvelujen täytäntöönpanossa;

| d) | uusien tekniikoiden ja innovaatioiden käyttöönotossa vaihtoehtoisten polttoaineiden ja energiatehokkaan meriliikenteen, nesteytetty maakaasu mukaan lukien, edistämiseksi; |
| --- | --- |

d)

uusien tekniikoiden ja innovaatioiden käyttöönotossa vaihtoehtoisten polttoaineiden ja energiatehokkaan meriliikenteen, nesteytetty maakaasu mukaan lukien, edistämiseksi;

| e) | satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittavan infrastruktuurin uudistamisessa ja laajentamisessa. |
| --- | --- |

e)

satama-alueella suoritettaviin kuljetustoimintoihin tarvittavan infrastruktuurin uudistamisessa ja laajentamisessa.

5   JAKSO

Lentoliikenneinfrastruktuuri

24 artikla

Infrastruktuurin osat

1.   Lentoliikenneinfrastruktuuriin kuuluvat erityisesti

| a) | ilmatila, lentoreitit ja lentoväylät; |
| --- | --- |

a)

ilmatila, lentoreitit ja lentoväylät;

| b) | lentoasemat; |
| --- | --- |

b)

lentoasemat;

| c) | lentoasemien yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa; |
| --- | --- |

c)

lentoasemien yhteydet muihin liikennemuotoihin Euroopan laajuisessa liikenneverkossa;

| d) | infrastruktuuriin liittyvät varusteet; |
| --- | --- |

d)

infrastruktuuriin liittyvät varusteet;

| e) | lennonvarmistusjärjestelmät, mukaan lukien uuden sukupolven eurooppalainen lentoliikenteen hallintajärjestelmä, jäljempänä ’SESAR-järjestelmä’. |
| --- | --- |

e)

lennonvarmistusjärjestelmät, mukaan lukien uuden sukupolven eurooppalainen lentoliikenteen hallintajärjestelmä, jäljempänä ’SESAR-järjestelmä’.

2.   Lentoasemien on täytettävä toinen seuraavista vaatimuksista:

| a) | matkustajaliikenteen lentoasemien vuotuinen kokonaismatkustajamäärä on vähintään 0,1 prosenttia unionin kaikkien lentoasemien vuotuisesta kokonaismatkustajamäärästä, paitsi jos kyseinen lentoasema sijaitsee yli 100 kilometrin etäisyydellä lähimmästä kattavan verkon lentoasemasta tai yli 200 kilometrin etäisyydellä, jos sen sijaintialueella on suurnopeusrata; |
| --- | --- |

a)

matkustajaliikenteen lentoasemien vuotuinen kokonaismatkustajamäärä on vähintään 0,1 prosenttia unionin kaikkien lentoasemien vuotuisesta kokonaismatkustajamäärästä, paitsi jos kyseinen lentoasema sijaitsee yli 100 kilometrin etäisyydellä lähimmästä kattavan verkon lentoasemasta tai yli 200 kilometrin etäisyydellä, jos sen sijaintialueella on suurnopeusrata;

| b) | rahtiliikenteen lentoasemien vuotuinen kokonaislastimäärä on vähintään 0,2 prosenttia unionin kaikkien lentoasemien vuotuisesta kokonaislastimäärästä. |
| --- | --- |

b)

rahtiliikenteen lentoasemien vuotuinen kokonaislastimäärä on vähintään 0,2 prosenttia unionin kaikkien lentoasemien vuotuisesta kokonaislastimäärästä.

Vuotuinen kokonaismatkustajamäärä ja vuotuinen kokonaislastimäärä perustuvat viimeisimpään saatavilla olevaan kolmen vuoden keskiarvoon, jonka Eurostat on julkaissut.

25 artikla

Liikenneinfrastruktuuria koskevat vaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla niiden alueella sijaitsevilla lentoasemilla on vähintään yksi terminaali, jonne kaikilla toimijoilla on syrjimätön pääsy ja jossa maksut määräytyvät avoimin, asianmukaisin ja oikeudenmukaisin perustein.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kattavan verkon lentoliikenneinfrastruktuuriin sovelletaan siviili-ilmailun turvaamista siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta koskevia yhteisiä perusvaatimuksia, jotka unioni on hyväksynyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 (32) mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentoliikenteen hallinnan infrastruktuuri mahdollistaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan täytäntöönpanon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (33), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (34), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (35) sekä asetuksen (EY) N:o 552/2004 mukaisesti, samoin kuin lentoliikennetoimintojen täytäntöönpanon, jotta Euroopan ilmailujärjestelmän, täytäntöönpanosääntöjen ja unionin eritelmien suorituskyky ja kestävyys paranisivat.

26 artikla

Painopisteet lentoliikenneinfrastruktuurin kehittämisessä

Lentoliikenneinfrastruktuuriin liittyvien, yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämisen painopisteen on 10 artiklassa esitettyjen yleisten painopisteiden ohella oltava

| a) | lentoasemien kapasiteetin lisäämisessä; |
| --- | --- |

a)

lentoasemien kapasiteetin lisäämisessä;

| b) | yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ja lentoliikenteen hallintajärjestelmien, erityisesti SESAR-järjestelmää käyttävien järjestelmien, täytäntöönpanon tukemisessa; |
| --- | --- |

b)

yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ja lentoliikenteen hallintajärjestelmien, erityisesti SESAR-järjestelmää käyttävien järjestelmien, täytäntöönpanon tukemisessa;

| c) | sellaisten multimodaalisten yhteenliitosten parantamisessa, joilla lentoasemat liitetään muiden liikennemuotojen infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

c)

sellaisten multimodaalisten yhteenliitosten parantamisessa, joilla lentoasemat liitetään muiden liikennemuotojen infrastruktuuriin;

| d) | ilmailun kestävyyden parantamisessa ja sen ympäristövaikutusten lieventämisessä. |
| --- | --- |

d)

ilmailun kestävyyden parantamisessa ja sen ympäristövaikutusten lieventämisessä.

6   JAKSO

Multimodaalinen liikenneinfrastruktuuri

27 artikla

Infrastruktuurin osat

Tavaraliikenneterminaalien tai logististen alustojen on täytettävä ainakin toinen seuraavista vaatimuksista:

| a) | niiden uudelleenlastatun vuotuisen rahdin määrä ylittää muun kuin irtolastin osalta 800 000 tonnia tai irtolastin osalta 0,1 prosenttia unionin kaikissa merisatamissa vuosittain käsitellystä kokonaislastimäärästä; |
| --- | --- |

a)

niiden uudelleenlastatun vuotuisen rahdin määrä ylittää muun kuin irtolastin osalta 800 000 tonnia tai irtolastin osalta 0,1 prosenttia unionin kaikissa merisatamissa vuosittain käsitellystä kokonaislastimäärästä;

| b) | jos NUTS 2 -alueella ei ole a alakohdan mukaista tavaraliikenneterminaalia tai logistista alustaa, kyseinen terminaali tai alusta on asianomaisen jäsenvaltion nimeämä tärkein tavaraliikenneterminaali tai logistinen alusta, joka on yhdistetty kyseisellä NUTS 2-alueella ainakin maanteihin ja rautateihin, tai pelkästään maanteihin, jos jäsenvaltiossa ei ole rautatiejärjestelmää. |
| --- | --- |

b)

jos NUTS 2 -alueella ei ole a alakohdan mukaista tavaraliikenneterminaalia tai logistista alustaa, kyseinen terminaali tai alusta on asianomaisen jäsenvaltion nimeämä tärkein tavaraliikenneterminaali tai logistinen alusta, joka on yhdistetty kyseisellä NUTS 2-alueella ainakin maanteihin ja rautateihin, tai pelkästään maanteihin, jos jäsenvaltiossa ei ole rautatiejärjestelmää.

28 artikla

Liikenneinfrastruktuuria koskevat vaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava oikeudenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla, että

| a) | liikennemuodot on liitetty joko tavaraliikenneterminaaleihin, matkustaja-asemiin, sisävesisatamiin, lentoasemiin tai merisatamiin niin, että multimodaalinen henkilö- ja tavaraliikenne on mahdollista; |
| --- | --- |

a)

liikennemuodot on liitetty joko tavaraliikenneterminaaleihin, matkustaja-asemiin, sisävesisatamiin, lentoasemiin tai merisatamiin niin, että multimodaalinen henkilö- ja tavaraliikenne on mahdollista;

| b) | tavaraliikenneterminaalit, logistiset alustat, sisävesi- ja merisatamat sekä lentoasemat, joilla käsitellään rahtia, varustetaan tietovirtojen tarjoamiseen tässä infrastruktuurissa ja eri liikennemuotojen välillä logistiikkaketjun aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen lainsäädännön soveltamista. Tällaisten järjestelmien on erityisesti mahdollistettava käytettävissä olevaa infrastruktuurikapasiteettia, liikennevirtoja, paikanmääritystä, seurantaa ja jäljitystä koskevien reaaliaikaisten tietojen toimittaminen sekä varmistettava turvallisuus ja varmuus koko multimodaalisen matkan ajan; |
| --- | --- |

b)

tavaraliikenneterminaalit, logistiset alustat, sisävesi- ja merisatamat sekä lentoasemat, joilla käsitellään rahtia, varustetaan tietovirtojen tarjoamiseen tässä infrastruktuurissa ja eri liikennemuotojen välillä logistiikkaketjun aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen lainsäädännön soveltamista. Tällaisten järjestelmien on erityisesti mahdollistettava käytettävissä olevaa infrastruktuurikapasiteettia, liikennevirtoja, paikanmääritystä, seurantaa ja jäljitystä koskevien reaaliaikaisten tietojen toimittaminen sekä varmistettava turvallisuus ja varmuus koko multimodaalisen matkan ajan;

| c) | kattavan verkon henkilöliikenteen keskeytymättömyyttä helpotetaan asianmukaisilla varusteilla ja telemaattisten sovellusten käyttömahdollisuudella rautatieasemilla, linja-autoasemilla, lentoasemilla ja soveltuvin osin meri- ja sisävesisatamissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen lainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

c)

kattavan verkon henkilöliikenteen keskeytymättömyyttä helpotetaan asianmukaisilla varusteilla ja telemaattisten sovellusten käyttömahdollisuudella rautatieasemilla, linja-autoasemilla, lentoasemilla ja soveltuvin osin meri- ja sisävesisatamissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen lainsäädännön soveltamista.

2.   Tavaraliikenneterminaalit on varustettava nostureilla, kuljettimilla ja muilla laitteilla, joilla rahtia siirretään eri liikennemuotojen välillä ja joita käytetään rahdin sijoittamisessa ja varastoinnissa.

29 artikla

Painopisteet multimodaalisen liikenneinfrastruktuurin kehittämisessä

Multimodaaliseen liikenneinfrastruktuuriin liittyvien, yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämisen painopisteen on 10 artiklassa esitettyjen yleisten painopisteiden ohella oltava

| a) | kattavan verkon infrastruktuurin tosiasiallisen yhteenliittämisen ja yhdentämisen mahdollistamisessa tarpeen mukaan muun muassa liityntäinfrastruktuurilla sekä tavaraliikenneterminaaleilla ja logistisilla alustoilla; |
| --- | --- |

a)

kattavan verkon infrastruktuurin tosiasiallisen yhteenliittämisen ja yhdentämisen mahdollistamisessa tarpeen mukaan muun muassa liityntäinfrastruktuurilla sekä tavaraliikenneterminaaleilla ja logistisilla alustoilla;

| b) | multimodaaliliikenteen tärkeimpien teknisten ja hallinnollisten esteiden poistamisessa; |
| --- | --- |

b)

multimodaaliliikenteen tärkeimpien teknisten ja hallinnollisten esteiden poistamisessa;

| c) | sujuvien tietovirtojen kehittämisessä eri liikennemuotojen välillä sekä multimodaalisten ja yhtä liikennemuotoa koskevien palvelujen tarjoamisessa koko Euroopan laajuisessa liikennejärjestelmässä. |
| --- | --- |

c)

sujuvien tietovirtojen kehittämisessä eri liikennemuotojen välillä sekä multimodaalisten ja yhtä liikennemuotoa koskevien palvelujen tarjoamisessa koko Euroopan laajuisessa liikennejärjestelmässä.

7   JAKSO

Yhteiset säännökset

30 artikla

Kaupunkisolmukohdat

Kehittäessään kattavaa verkkoa kaupunkisolmukohdissa jäsenvaltioiden on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että

| a) | kattavan verkon rautatie-, maantie- ja lentoliikenneinfrastruktuuri sekä soveltuvin osin sisävesi- ja meriliikenneinfrastruktuuri liitetään yhteen henkilöliikenteessä; |
| --- | --- |

a)

kattavan verkon rautatie-, maantie- ja lentoliikenneinfrastruktuuri sekä soveltuvin osin sisävesi- ja meriliikenneinfrastruktuuri liitetään yhteen henkilöliikenteessä;

| b) | kattavan verkon rautatie- ja maantieliikenneinfrastruktuuri sekä soveltuvin osin sisävesi-, lento- ja meriliikenneinfrastruktuuri liitetään yhteen tavaraliikenteessä; |
| --- | --- |

b)

kattavan verkon rautatie- ja maantieliikenneinfrastruktuuri sekä soveltuvin osin sisävesi-, lento- ja meriliikenneinfrastruktuuri liitetään yhteen tavaraliikenteessä;

| c) | kattavan verkon kaupunkisolmukohdissa on riittävät yhteydet kattavan verkon eri rautatieasemien, satamien tai lentoasemien välillä; |
| --- | --- |

c)

kattavan verkon kaupunkisolmukohdissa on riittävät yhteydet kattavan verkon eri rautatieasemien, satamien tai lentoasemien välillä;

| d) | kattavan verkon infrastruktuurin sekä alue- ja paikallisliikenteen ja kaupunkien tavarantoimitusten infrastruktuurin, mukaan lukien logistiset koonti- ja jakelukeskukset, välillä on saumattomat yhteydet; |
| --- | --- |

d)

kattavan verkon infrastruktuurin sekä alue- ja paikallisliikenteen ja kaupunkien tavarantoimitusten infrastruktuurin, mukaan lukien logistiset koonti- ja jakelukeskukset, välillä on saumattomat yhteydet;

| e) | vähennetään kaupunkialueiden altistumista rautateitse ja maanteitse tapahtuvan kauttakulkuliikenteen, johon voi sisältyä kaupunkialueiden ohikulkuliikenne, kielteisille vaikutuksille; |
| --- | --- |

e)

vähennetään kaupunkialueiden altistumista rautateitse ja maanteitse tapahtuvan kauttakulkuliikenteen, johon voi sisältyä kaupunkialueiden ohikulkuliikenne, kielteisille vaikutuksille;

| f) | tehokkaita, hiljaisia ja vähähiilisiä tavaratoimituksia edistetään kaupungeissa. |
| --- | --- |

f)

tehokkaita, hiljaisia ja vähähiilisiä tavaratoimituksia edistetään kaupungeissa.

31 artikla

Telemaattiset sovellukset

1.   Telemaattisten sovellusten on mahdollistettava liikenteen ohjaus ja tietojenvaihto eri liikennemuodoissa ja niiden välillä multimodaalisia kuljetustoimintoja ja liikenteeseen liittyviä lisäarvopalveluja varten, turvallisuuden, varmuuden ja ympäristötehokkuuden parantaminen sekä hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen. Telemaattisten sovellusten on helpotettava kattavan verkon infrastruktuurin sekä alue- ja paikallisliikenteen infrastruktuurin välistä saumatonta yhteyttä.

2.   Telemaattiset sovellukset on otettava mahdollisuuksien mukaan käyttöön koko unionissa, jotta mahdollistetaan se, että kaikissa jäsenvaltioissa on joukko yhteentoimivia perusvalmiuksia.

3.   Tässä artiklassa tarkoitettuja telemaattisia sovelluksia eri liikennemuotoja varten ovat

| — | rautatieliikenne: ERTMS; |
| --- | --- |

—

rautatieliikenne: ERTMS;

| — | sisävesiliikenne: RIS; |
| --- | --- |

—

sisävesiliikenne: RIS;

| — | maantieliikenne: ITS; |
| --- | --- |

—

maantieliikenne: ITS;

| — | meriliikenne: VTMIS ja sähköiset meripalvelut (eMaritime), mukaan lukien keskitetyt palvelupisteet, kuten merenkulkualan keskitetty palvelupiste, sataman sisäiset tiedonvaihtojärjestelmät ja asiaankuuluvat tullin tietojärjestelmät; |
| --- | --- |

—

meriliikenne: VTMIS ja sähköiset meripalvelut (eMaritime), mukaan lukien keskitetyt palvelupisteet, kuten merenkulkualan keskitetty palvelupiste, sataman sisäiset tiedonvaihtojärjestelmät ja asiaankuuluvat tullin tietojärjestelmät;

| — | lentoliikenne: lentoliikenteen hallintajärjestelmät, erityisesti ne, jotka ovat seurausta SESAR-järjestelmästä. |
| --- | --- |

—

lentoliikenne: lentoliikenteen hallintajärjestelmät, erityisesti ne, jotka ovat seurausta SESAR-järjestelmästä.

32 artikla

Kestävät tavaraliikennepalvelut

Jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, jotka sekä johtavat kattavan verkon infrastruktuuria käyttäviin tehokkaisiin tavaraliikennepalveluihin että vähentävät hiilidioksidipäästöjä ja muita kielteisiä ympäristövaikutuksia ja joilla pyritään

| a) | parantamaan liikenneinfrastruktuurin kestävää käyttöä, mukaan lukien sen tehokasta hallinnointia; |
| --- | --- |

a)

parantamaan liikenneinfrastruktuurin kestävää käyttöä, mukaan lukien sen tehokasta hallinnointia;

| b) | edistämään innovatiivisten liikennepalvelujen käyttöä, mukaan lukien merten moottoriteiden ja telemaattisten sovellusten avulla ja kehittämällä täydentävää infrastruktuuria, jota tarvitaan näitä palveluja koskevien, pääasiassa ympäristöön ja turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä asiaankuuluvia hallintorakenteita perustamalla; |
| --- | --- |

b)

edistämään innovatiivisten liikennepalvelujen käyttöä, mukaan lukien merten moottoriteiden ja telemaattisten sovellusten avulla ja kehittämällä täydentävää infrastruktuuria, jota tarvitaan näitä palveluja koskevien, pääasiassa ympäristöön ja turvallisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä asiaankuuluvia hallintorakenteita perustamalla;

| c) | helpottamaan multimodaalisia liikennepalvelutoimintoja, muun muassa niihin liittyviä tarvittavia tietovirtoja, ja parantamaan liikennepalvelun tarjoajien välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

c)

helpottamaan multimodaalisia liikennepalvelutoimintoja, muun muassa niihin liittyviä tarvittavia tietovirtoja, ja parantamaan liikennepalvelun tarjoajien välistä yhteistyötä;

| d) | kannustamaan resurssi- ja hiilitehokkuutta erityisesti siltä osin kuin kyseessä ovat ajovoima, ajaminen/höyrytys, järjestelmä- ja toimintasuunnittelu; |
| --- | --- |

d)

kannustamaan resurssi- ja hiilitehokkuutta erityisesti siltä osin kuin kyseessä ovat ajovoima, ajaminen/höyrytys, järjestelmä- ja toimintasuunnittelu;

| e) | analysoimaan ajoneuvokannan ominaisuuksia ja suorituskykyä, hallinnollisia vaatimuksia ja henkilöresursseja sekä antamaan niistä tietoja; |
| --- | --- |

e)

analysoimaan ajoneuvokannan ominaisuuksia ja suorituskykyä, hallinnollisia vaatimuksia ja henkilöresursseja sekä antamaan niistä tietoja;

| f) | parantamaan yhteyksiä haavoittuvimpiin ja eristäytyneimpiin unionin osiin, erityisesti syrjäisimpiin alueisiin, saarialueisiin, syrjäisiin alueisiin ja vuoristoalueisiin. |
| --- | --- |

f)

parantamaan yhteyksiä haavoittuvimpiin ja eristäytyneimpiin unionin osiin, erityisesti syrjäisimpiin alueisiin, saarialueisiin, syrjäisiin alueisiin ja vuoristoalueisiin.

33 artikla

Uudet teknologiat ja innovointi

Jotta kattava verkko pysyisi innovatiivisen teknologian kehityksessä ja käyttöönotossa ajan tasalla, pyritään erityisesti

| a) | tukemaan ja edistämään hiilen määrän vähentämistä liikenteen alalla siirtymällä käyttämään innovatiivisia ja kestäviä liikenneteknologioita; |
| --- | --- |

a)

tukemaan ja edistämään hiilen määrän vähentämistä liikenteen alalla siirtymällä käyttämään innovatiivisia ja kestäviä liikenneteknologioita;

| b) | mahdollistamaan kaikkien liikennemuotojen saattaminen hiilivapaaksi edistämällä energiatehokkuutta, ottamaan käyttöön vaihtoehtoisia käyttövoimajärjestelmiä, mukaan lukien sähkönjakelujärjestelmiä, ja tarjoamaan vastaava infrastruktuuri. Tällaiseen infrastruktuuriin voivat kuulua jakeluverkot ja muut energiahuoltoon tarvittavat laitteet, siinä voidaan ottaa huomioon infrastruktuurin ja ajoneuvon välinen rajapinta ja siinä voi olla telemaattisia sovelluksia; |
| --- | --- |

b)

mahdollistamaan kaikkien liikennemuotojen saattaminen hiilivapaaksi edistämällä energiatehokkuutta, ottamaan käyttöön vaihtoehtoisia käyttövoimajärjestelmiä, mukaan lukien sähkönjakelujärjestelmiä, ja tarjoamaan vastaava infrastruktuuri. Tällaiseen infrastruktuuriin voivat kuulua jakeluverkot ja muut energiahuoltoon tarvittavat laitteet, siinä voidaan ottaa huomioon infrastruktuurin ja ajoneuvon välinen rajapinta ja siinä voi olla telemaattisia sovelluksia;

| c) | parantamaan henkilöiden liikkuvuuden ja tavaraliikenteen turvallisuutta ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

c)

parantamaan henkilöiden liikkuvuuden ja tavaraliikenteen turvallisuutta ja kestävyyttä;

| d) | parantamaan verkon toimintaa, hallintaa, saavutettavuutta, yhteentoimivuutta, multimodaalisuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien multimodaalisen lipunkirjoituksen ja aikataulujen koordinoinnin avulla; |
| --- | --- |

d)

parantamaan verkon toimintaa, hallintaa, saavutettavuutta, yhteentoimivuutta, multimodaalisuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien multimodaalisen lipunkirjoituksen ja aikataulujen koordinoinnin avulla;

| e) | edistämään tehokkaita tapoja, joiden avulla kaikille kansalaisille voidaan tarjota helposti saatavilla olevia ja ymmärrettäviä tietoja yhteenliittämisestä, yhteentoimivuudesta ja multimodaalisuudesta; |
| --- | --- |

e)

edistämään tehokkaita tapoja, joiden avulla kaikille kansalaisille voidaan tarjota helposti saatavilla olevia ja ymmärrettäviä tietoja yhteenliittämisestä, yhteentoimivuudesta ja multimodaalisuudesta;

| f) | edistämään toimenpiteitä, joilla vähennetään ulkoisia kustannuksia, kuten ruuhkia, terveyshaittoja ja kaikenlaista ympäristön pilaantumista, mukaan lukien melu ja päästöt; |
| --- | --- |

f)

edistämään toimenpiteitä, joilla vähennetään ulkoisia kustannuksia, kuten ruuhkia, terveyshaittoja ja kaikenlaista ympäristön pilaantumista, mukaan lukien melu ja päästöt;

| g) | ottamaan käyttöön turvallisuusteknologiaa ja verkoissa sovellettavia yhteensopivia tunnistusstandardeja; |
| --- | --- |

g)

ottamaan käyttöön turvallisuusteknologiaa ja verkoissa sovellettavia yhteensopivia tunnistusstandardeja;

| h) | parantamaan valmiuksia torjua ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

h)

parantamaan valmiuksia torjua ilmastonmuutosta;

| i) | edistämään edelleen telemaattisten sovellusten kehittämistä ja käyttöä eri liikennemuodoissa ja niiden välillä. |
| --- | --- |

i)

edistämään edelleen telemaattisten sovellusten kehittämistä ja käyttöä eri liikennemuodoissa ja niiden välillä.

34 artikla

Turvallinen ja varma infrastruktuuri

Jäsenvaltioiden on huolehdittava asianmukaisesti siitä, että liikenneinfrastruktuuri mahdollistaa turvallisen ja varman henkilöiden ja rahdin liikkuvuuden.

35 artikla

Infrastruktuurin kestävyys ilmastonmuutosta ja ympäristökatastrofeja vastaan

Infrastruktuurin suunnitteluvaiheessa jäsenvaltioiden on tarkasteltava asianmukaisella tavalla kestävyyttä ilmastonmuutosta ja ympäristökatastrofeja vastaan.

36 artikla

Ympäristönsuojelu

Ympäristöarvioinnit suunnitelmista ja hankkeista on tehtävä unionin voimassa olevan ympäristölainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien direktiivit 92/43/ETY, 2000/60/EY, 2001/42/EY, 2009/147/EY ja 2011/92/EU.

37 artikla

Saavutettavuus kaikkien käyttäjien kannalta

Liikenneinfrastruktuurin on mahdollistettava saumaton liikkuvuus ja saavutettavuus kaikille käyttäjille, erityisesti vanhuksille, liikuntarajoitteisille henkilöille ja vammaisille matkustajille.

Liikenneinfrastruktuurin suunnittelussa ja rakentamisessa on noudatettava unionin lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia.

III   LUKU

YDINVERKKO

38 artikla

Ydinverkon yksilöiminen

1.   Ydinverkon, sellaisena kuin se on esitetty liitteessä I olevissa kartoissa, on sisällettävä ne kattavan verkon osat, jotka ovat strategisesti tärkeimpiä Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ja sen on heijastettava kehittyvää liikennekysyntää ja multimodaaliliikenteen tarvetta. Sillä on erityisesti vaikutettava lisääntyvästä liikkuvuudesta selviytymiseen, korkean turvallisuustason varmistamiseen sekä vähähiilisen liikennejärjestelmän kehittämiseen.

2.   Ydinverkon on oltava liitetty yhteen solmukohdissa sekä tarjottava yhteydet jäsenvaltioiden välillä ja naapurimaiden liikenneinfrastruktuuriverkkojen kanssa.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet ydinverkon kehittämiseksi niin, että se on tämän luvun säännösten mukainen 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 4 kohdan sekä 41 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista.

Komissio arvioi ydinverkon toteuttamista 54 artiklan mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä.

39 artikla

Infrastruktuuria koskevat vaatimukset

1.   Innovatiiviset teknologiat, telemaattiset sovellukset sekä infrastruktuurin käytön hallintaa koskevat sääntely- ja hallinnointitoimenpiteet on otettava huomioon, jotta varmistetaan liikenneinfrastruktuurin resurssien tehokas käyttö sekä henkilö- että tavaraliikenteen osalta ja tarjotaan riittävästi kapasiteettia.

2.   Ydinverkon infrastruktuurin on täytettävä kaikki II luvussa säädetyt vaatimukset. Ydinverkon infrastruktuurin on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista:

| a) | rautatieliikenneinfrastruktuuri:






  i) | radat ja, siltä osin kuin se on tarpeen sähköjunien liikennettä varten, sivuraiteet sähköistetään kokonaan; |
| --- | --- | --- |

a)

rautatieliikenneinfrastruktuuri:

i)

radat ja, siltä osin kuin se on tarpeen sähköjunien liikennettä varten, sivuraiteet sähköistetään kokonaan;

| ii) | liitteessä I esitetyn ydinverkon tavaraliikenneradat: akselikuormitus vähintään 22,5 t, matkanopeus 100 km/t ja mahdollisuus käyttää 740 m pitkiä junia; |
| --- | --- |

ii)

liitteessä I esitetyn ydinverkon tavaraliikenneradat: akselikuormitus vähintään 22,5 t, matkanopeus 100 km/t ja mahdollisuus käyttää 740 m pitkiä junia;

| iii) | ERTMS:iä käytetään täysimääräisesti; |
| --- | --- |

iii)

ERTMS:iä käytetään täysimääräisesti;

| iv) | uusien ratojen nimellinen raideleveys: 1 435 mm, paitsi jos uudella radalla pidennetään verkkoa, jonka raide on erilainen leveydeltään ja erillään unionin pääradoista. |
| --- | --- |

iv)

uusien ratojen nimellinen raideleveys: 1 435 mm, paitsi jos uudella radalla pidennetään verkkoa, jonka raide on erilainen leveydeltään ja erillään unionin pääradoista.

Erillään olevat verkot vapautetaan i–iii alakohdan vaatimuksista;

| b) | sisävesi- ja meriliikenneinfrastruktuuri:






  — | vaihtoehtoisia puhtaita polttoaineita on oltava saatavilla; |
| --- | --- | --- |

b)

sisävesi- ja meriliikenneinfrastruktuuri:

—

vaihtoehtoisia puhtaita polttoaineita on oltava saatavilla;

| c) | maantieliikenneinfrastruktuuri:






  — | 17 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan mukaiset vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

c)

maantieliikenneinfrastruktuuri:

—

17 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan mukaiset vaatimukset;

| — | moottoriteille rakennetaan noin 100 kilometrin välein levähdysalueita yhteiskunnan, markkinoiden ja ympäristön tarpeiden mukaisesti, jotta muun muassa kaupallisille tienkäyttäjille on tarjolla asianmukaisia ja asiaankuuluvan turvallisia pysäköintialueita; |
| --- | --- |

—

moottoriteille rakennetaan noin 100 kilometrin välein levähdysalueita yhteiskunnan, markkinoiden ja ympäristön tarpeiden mukaisesti, jotta muun muassa kaupallisille tienkäyttäjille on tarjolla asianmukaisia ja asiaankuuluvan turvallisia pysäköintialueita;

| — | vaihtoehtoisia puhtaita polttoaineita on oltava saatavilla; |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisia puhtaita polttoaineita on oltava saatavilla;

| d) | lentoliikenneinfrastruktuuri:






  — | on oltava valmiudet asettaa saataville vaihtoehtoisia puhtaita polttoaineita. |
| --- | --- | --- |

d)

lentoliikenneinfrastruktuuri:

—

on oltava valmiudet asettaa saataville vaihtoehtoisia puhtaita polttoaineita.

3.   Jäsenvaltion pyynnöstä ja rajoittamatta direktiivin 2008/57/EY soveltamista komissio voi myöntää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa rautatieliikenneinfrastruktuurin osalta junan pituutta, ERTMS:ää, akselikuormitusta, sähköistämistä ja matkanopeutta koskevia poikkeuksia.

Jäsenvaltion pyynnöstä komissio voi myöntää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa maantieliikenneinfrastruktuurin osalta 17 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan säännöksiä koskevia poikkeuksia, kunhan asiaankuuluva turvallisuustaso varmistetaan.

Tässä kohdassa tarkoitettuihin asianmukaisesti perusteltuihin tapauksiin kuuluvat myös tapaukset, joiden osalta investointi infrastruktuuriin ei ole sosioekonomisen kustannus-hyötysuhteensa puolesta perusteltavissa.

40 artikla

Ydinverkon kehittäminen

Ydinverkkoon kuuluvaa liikenneinfrastruktuuria on kehitettävä II luvun vastaavien säännösten mukaisesti.

41 artikla

Ydinverkon solmukohdat

1.   Ydinverkon solmukohdat vahvistetaan liitteessä II ja niihin kuuluvat seuraavat:

| a) | kaupunkisolmukohdat, mukaan lukien niiden satamat ja lentoasemat; |
| --- | --- |

a)

kaupunkisolmukohdat, mukaan lukien niiden satamat ja lentoasemat;

| b) | merisatamat ja sisävesisatamat; |
| --- | --- |

b)

merisatamat ja sisävesisatamat;

| c) | rajanylityspaikat naapurimaihin; |
| --- | --- |

c)

rajanylityspaikat naapurimaihin;

| d) | rautatie-/maantieterminaalit; |
| --- | --- |

d)

rautatie-/maantieterminaalit;

| e) | matkustaja- ja tavaraliikenteen lentoasemat. |
| --- | --- |

e)

matkustaja- ja tavaraliikenteen lentoasemat.

2.   Liitteessä II olevassa 2 osassa mainituista ydinverkon merisatamista on oltava yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon rautatie- ja maantieliikenneinfrastruktuuriin ja, jos mahdollista, sisävesiliikenneinfrastruktuuriin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030, paitsi jos tällaisten yhteyksien rakentaminen on fyysisten esteiden vuoksi mahdotonta.

3.   Liitteessä II olevassa 2 osassa mainituilta tärkeimmiltä lentoasemilta on oltava yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon rautatie- ja maantieliikenneinfrastruktuuriin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2050, paitsi jos tällaisten yhteyksien rakentaminen on fyysisten esteiden vuoksi mahdotonta. Tällaiset lentoasemat on potentiaalinen liikennekysyntä huomioon ottaen yhdennettävä suurnopeusrataverkkoon aina kun se on mahdollista.

IV   LUKU

YDINVERKON TOTEUTTAMINEN YDINVERKKOKÄYTÄVIEN AVULLA

42 artikla

Ydinverkkokäytävät

1.   Ydinverkkokäytävät ovat väline, jolla helpotetaan ydinverkon koordinoitua toteuttamista. Jotta tuloksena olisi multimodaalisen liikenteen resurssien tehokas käyttö, millä edistetään yhteenkuuluvuutta parantamalla alueellista yhteistyötä, ydinverkkokäytävissä on painotettava

| a) | liikennemuotojen integrointia, |
| --- | --- |

a)

liikennemuotojen integrointia,

| b) | yhteentoimivuutta, ja |
| --- | --- |

b)

yhteentoimivuutta, ja

| c) | infrastruktuurin koordinoitua kehittämistä erityisesti rajanylityskohdissa ja pullonkauloissa. |
| --- | --- |

c)

infrastruktuurin koordinoitua kehittämistä erityisesti rajanylityskohdissa ja pullonkauloissa.

2.   Ydinverkkokäytävien avulla jäsenvaltioiden on voitava saavuttaa infrastruktuuri-investointien osalta koordinoitu ja synkronoitu lähestymistapa, jotta kapasiteettia voidaan hallinnoida mahdollisimman tehokkaasti. Ydinverkkokäytävien on tuettava yhteentoimivien liikenteenhallintajärjestelmien laajamittaista käyttöönottoa ja tarvittaessa innovoinnin ja uusien teknologioiden hyödyntämistä.

43 artikla

Ydinverkkokäytävien määritelmä

1.   Ydinverkkokäytävät kattavat ydinverkon tärkeimmät kaukoliikennevirrat, ja niiden on erityisesti tarkoitus parantaa rajatylittäviä yhteyksiä unionin sisällä.

2.   Ydinverkkokäytävät ovat multimodaalisia, ja niihin voidaan sisällyttää kaikki tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat liikennemuodot. Ne ylittävät vähintään kaksi rajaa, ja niihin kuuluu mahdollisuuksien mukaan vähintään kolme liikennemuotoa, tarvittaessa merten moottoritiet mukaan lukien.

44 artikla

Ydinverkkokäytävien luettelo

1.   Ydinverkkokäytävien luettelo vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 liitteessä I. Jäsenvaltioiden on osallistuttava tässä luvussa säädetyllä tavalla näihin ydinverkkokäytäviin.

2.   Komissio julkaisee ohjeellisia karttoja ydinverkkokäytävistä yleisön helposti saatavilla olevassa muodossa.

45 artikla

Ydinverkkokäytävien koordinointi

1.   Ydinverkkokäytävien, ERTMS:n ja merten moottoriteiden koordinoidun toteuttamisen helpottamiseksi komissio nimittää yhteisymmärryksessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa sekä Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuultuaan yhden tai useamman eurooppalaisen koordinaattorin.

2.   Eurooppalaisen koordinaattorin valinnan on perustuttava erityisesti hänen tietämykseensä liikennealasta sekä suurten hankkeiden rahoitukseen ja/tai sosioekonomisten vaikutusten ja ympäristövaikutusten arviointiin liittyvistä kysymyksistä sekä hänen kokemukseensa unionin toimielimistä.

3.   Eurooppalaisen koordinaattorin nimittämisestä tehtävässä komission päätöksessä säädetään, miten 5 kohdassa tarkoitetut tehtävät on hoidettava.

4.   Eurooppalainen koordinaattori toimii komission nimissä ja lukuun, ja komissio järjestää tarvittavat sihteeristöpalvelut. Eurooppalaisen koordinaattorin toimeksianto koskee yhtä ydinverkkokäytävää, ERTMS:n toteuttamista tai merten moottoriteiden toteuttamista.

5.   Eurooppalainen koordinaattori

| a) | tukee asianomaisen ydinverkkokäytävän koordinoitua toteuttamista ja erityisesti kyseisen ydinverkkokäytävän työsuunnitelman toteuttamista ajallaan; |
| --- | --- |

a)

tukee asianomaisen ydinverkkokäytävän koordinoitua toteuttamista ja erityisesti kyseisen ydinverkkokäytävän työsuunnitelman toteuttamista ajallaan;

| b) | laatii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käytävää koskevan työsuunnitelman ja seuraa sen toteuttamista; |
| --- | --- |

b)

laatii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa käytävää koskevan työsuunnitelman ja seuraa sen toteuttamista;

| c) | kuulee käytäväfoorumia suunnitelmasta ja sen toteutuksesta; |
| --- | --- |

c)

kuulee käytäväfoorumia suunnitelmasta ja sen toteutuksesta;

| d) | raportoi mahdollisista havaituista vaikeuksista ja etenkin käytävän kehittämisen esteistä jäsenvaltioille, komissiolle ja soveltuvin osin kaikille muille laitoksille, jotka osallistuvat suoraan ydinverkkokäytävän kehittämiseen, ja osallistuu asianmukaisten ratkaisujen etsimiseen; |
| --- | --- |

d)

raportoi mahdollisista havaituista vaikeuksista ja etenkin käytävän kehittämisen esteistä jäsenvaltioille, komissiolle ja soveltuvin osin kaikille muille laitoksille, jotka osallistuvat suoraan ydinverkkokäytävän kehittämiseen, ja osallistuu asianmukaisten ratkaisujen etsimiseen;

| e) | laatii vuosittain raportin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille ydinverkkokäytävän toteuttamisen etenemisestä; |
| --- | --- |

e)

laatii vuosittain raportin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja asianomaisille jäsenvaltioille ydinverkkokäytävän toteuttamisen etenemisestä;

| f) | tutkii liikennepalvelujen kysyntää, mahdollisuuksia saada investointirahoitusta ja sitä, mitä toimia on toteutettava ja mitä ehtoja täytettävä tällaisen rahoituksen saamisen helpottamiseksi, sekä antaa asianmukaisia suosituksia. |
| --- | --- |

f)

tutkii liikennepalvelujen kysyntää, mahdollisuuksia saada investointirahoitusta ja sitä, mitä toimia on toteutettava ja mitä ehtoja täytettävä tällaisen rahoituksen saamisen helpottamiseksi, sekä antaa asianmukaisia suosituksia.

6.   Eurooppalainen koordinaattori voi yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa kuulla alue- ja paikallisviranomaisia, liikenteenharjoittajia, liikenteen käyttäjiä sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia työsuunnitelmasta ja sen toteutuksesta.

7.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä eurooppalaisen koordinaattorin kanssa ja toimitettava koordinaattorille tässä artiklassa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat tiedot, mukaan lukien asiaa koskevissa kansallisissa infrastruktuurisuunnitelmissa esitetyt tiedot käytävien kehittämisestä.

8.   Varmistaakseen kunkin käytävän johdonmukaisuuden ja etenemisen komissio voi pyytää eurooppalaiselta koordinaattorilta lausuntoa tutkiessaan hakemuksia, joilla haetaan unionin rahoitusta koordinaattorin vastuulle kuuluvalle ydinverkkokäytävälle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen lainsäädännön noudattamista.

9.   Jos eurooppalainen koordinaattori ei pysty hoitamaan tehtäväänsä tyydyttävästi ja tässä artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti, komissio voi milloin tahansa yhteisymmärryksessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa päättää toimeksiannon. Tilalle voidaan nimittää uusi koordinaattori 1 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.

46 artikla

Ydinverkkokäytävien hallinnointi

1.   Kutakin ydinverkkokäytävän eurooppalaista koordinaattoria avustaa hänen työsuunnitelmaa ja sen toteuttamista koskevien tehtäviensä hoitamisessa sihteeristö ja neuvoa-antava foorumi (käytäväfoorumi). Eurooppalainen koordinaattori perustaa käytäväfoorumin ja toimii sen puheenjohtajana yhteisymmärryksessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Asianomaiset jäsenvaltiot sopivat käytäväfoorumin jäsenyydestä ydinverkkokäytävän oman osansa osalta.

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella koordinaattori voi perustaa käytäväkohtaisen työryhmän, jossa hän toimii puheenjohtajana ja jossa käsitellään

| a) | liikennemuotojen integrointia, |
| --- | --- |

a)

liikennemuotojen integrointia,

| b) | yhteentoimivuutta, |
| --- | --- |

b)

yhteentoimivuutta,

| c) | rajanylityskohtien infrastruktuurin koordinoitua kehittämistä. |
| --- | --- |

c)

rajanylityskohtien infrastruktuurin koordinoitua kehittämistä.

47 artikla

Työsuunnitelma

1.   Kunkin eurooppalaisen koordinaattorin on toimitettava viimeistään 22 päivänä joulukuuta 2014 asianomaisille jäsenvaltioille työsuunnitelma, jossa analysoidaan käytävän kehittymistä. Asianomaisten jäsenvaltioiden hyväksyttyä työsuunnitelman se toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.

Työsuunnitelmassa on erityisesti kuvattava ydinverkkokäytävän ominaisuuksia, rajanylityskohtia ja tavoitteita 4 ja 10 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja painopisteiden avulla. Työsuunnitelmaan on sisällyttävä analyysi seuraavista:

| a) | yhteentoimivien liikenteenhallintajärjestelmien käyttöönotto; |
| --- | --- |

a)

yhteentoimivien liikenteenhallintajärjestelmien käyttöönotto;

| b) | suunnitelma fyysisten, teknisten, operatiivisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi eri liikennemuodoista ja niiden väliltä sekä multimodaaliliikenteen ja -palvelujen tehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

b)

suunnitelma fyysisten, teknisten, operatiivisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi eri liikennemuodoista ja niiden väliltä sekä multimodaaliliikenteen ja -palvelujen tehokkuuden parantamiseksi;

| c) | tarvittaessa toimenpiteet, joilla parannetaan yhteistä etua koskevien hankkeiden alustavaan ja yksityiskohtaiseen suunnitteluun, niihin sisältyviin hankintoihin sekä niiden toteuttamiseen ja seurantaan vaadittavaa hallinnollista ja teknistä kapasiteettia; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa toimenpiteet, joilla parannetaan yhteistä etua koskevien hankkeiden alustavaan ja yksityiskohtaiseen suunnitteluun, niihin sisältyviin hankintoihin sekä niiden toteuttamiseen ja seurantaan vaadittavaa hallinnollista ja teknistä kapasiteettia;

| d) | ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset infrastruktuuriin ja soveltuvin osin toimenpide-ehdotukset, joilla parannetaan kestävyyttä ilmastonmuutosta vastaan; |
| --- | --- |

d)

ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset infrastruktuuriin ja soveltuvin osin toimenpide-ehdotukset, joilla parannetaan kestävyyttä ilmastonmuutosta vastaan;

| e) | kasvihuonekaasupäästöjen, melun ja tarvittaessa muiden kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi toteutettavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

e)

kasvihuonekaasupäästöjen, melun ja tarvittaessa muiden kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi toteutettavat toimenpiteet.

Työsuunnitelmaan on sisällyttävä yksityiskohtaiset tiedot julkisista kuulemisista, joilla tuetaan työsuunnitelman kehittämistä ja tukemista.

Työsuunnitelmaan on myös sisällyttävä analyysi tarvittavista investoinneista, muun muassa:

| — | luettelo 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun liikenneinfrastruktuurin laajentamista, uudistamista tai uudelleen käyttöön ottamista koskevista hankkeista kunkin ydinverkkokäytävään kuuluvan liikennemuodon osalta; |
| --- | --- |

—

luettelo 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun liikenneinfrastruktuurin laajentamista, uudistamista tai uudelleen käyttöön ottamista koskevista hankkeista kunkin ydinverkkokäytävään kuuluvan liikennemuodon osalta;

| — | yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa suunnitellut kansainväliset, kansalliset, alueelliset, paikalliset ja unionin tason rahoituslähteet, mukaan lukien, jos mahdollista, suunnitellut ristiinrahoitusjärjestelmät ja yksityinen pääoma sekä jo annettujen sitoumusten määrä ja soveltuvin osin viittaus unionin rahoitukseen, jota suunnitellaan saatavan unionin rahoitusohjelmista. |
| --- | --- |

—

yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa suunnitellut kansainväliset, kansalliset, alueelliset, paikalliset ja unionin tason rahoituslähteet, mukaan lukien, jos mahdollista, suunnitellut ristiinrahoitusjärjestelmät ja yksityinen pääoma sekä jo annettujen sitoumusten määrä ja soveltuvin osin viittaus unionin rahoitukseen, jota suunnitellaan saatavan unionin rahoitusohjelmista.

2.   Jollei 1 artiklan 4 kohdasta ja 54 artiklasta muuta johdu ja asianomaisten jäsenvaltioiden annettua hyväksyntänsä komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä ydinverkkokäytävien työsuunnitelmien rajatylittävistä ja horisontaalista ulottuvuuksista.

Kun täytäntöönpanosäädökset on annettu, komissio mukauttaa niitä asianomaisten jäsenvaltioiden annettua hyväksyntänsä saavutetun edistyksen, ilmenneiden viivästymisten tai päivitettyjen kansallisten ohjelmien huomioon ottamiseksi.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Eurooppalainen koordinaattori tukee jäsenvaltioita työsuunnitelman täytäntöönpanossa erityisesti seuraavilta osin:

| a) | investointisuunnitelma, siihen liittyvät kustannukset ja toteuttamisaikataulu, joita pidetään tarpeellisina ydinverkkokäytävien toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

investointisuunnitelma, siihen liittyvät kustannukset ja toteuttamisaikataulu, joita pidetään tarpeellisina ydinverkkokäytävien toteuttamiseksi;

| b) | määritelmä kaikista toimenpiteistä, joilla pyritään edistämään uuden teknologian käyttöönottoa liikenteessä ja kapasiteetin hallinnassa sekä soveltuvin osin vähentämään ulkoisia kustannuksia, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjä ja melua. |
| --- | --- |

b)

määritelmä kaikista toimenpiteistä, joilla pyritään edistämään uuden teknologian käyttöönottoa liikenteessä ja kapasiteetin hallinnassa sekä soveltuvin osin vähentämään ulkoisia kustannuksia, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjä ja melua.

48 artikla

Yhteistyö rautateiden tavaraliikennekäytävien kanssa

1.   Varmistetaan asianmukainen koordinointi ydinverkkokäytävien ja asetuksessa (EU) N:o 913/2010 säädettyjen rautateiden tavaraliikennekäytävien välillä, jotta vältetään toiminnan päällekkäisyys etenkin työsuunnitelmia laadittaessa ja työryhmiä perustettaessa.

2.   Tämän luvun säännökset eivät vaikuta asetuksessa (EU) N:o 913/2010 säädettyihin hallintorakenteisiin.

V   LUKU

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

49 artikla

Päivitys ja raportointi

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle säännöllisesti, kattavasti ja avoimesti hankkeiden toteutuksen etenemisestä ja tätä varten tehdyistä investoinneista. Tähän sisältyy tietojen toimittaminen vuosittain mahdollisimman pitkälti Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan interaktiivisen maantieteellisen ja teknisen tietojärjestelmän (TENtec) välityksellä. Se käsittää kaikki asiaankuuluvat tiedot unionin rahoitusta saaneista yhteistä etua koskevista hankkeista.

Komissio varmistaa, että TENtec on julkisesti ja helposti saatavilla ja sisältää hankekohtaisia ja ajantasaisia tietoja unionin yhteisrahoituksen muodoista ja määristä sekä kunkin hankkeen etenemisestä.

Komissio varmistaa, että TENtec ei julkaise mitään tietoja, jotka ovat kaupallisesti luottamuksellisia tai jotka voisivat vaarantaa julkisia hankintamenettelyjä jäsenvaltiossa tai vaikuttaa niihin epäasianmukaisesti.

Komissio julkistaa tiedot rahoitustuesta, jota on annettu unionin muun lainsäädännön nojalla, mukaan lukien koheesiorahasto, Euroopan aluekehitysrahasto ja Horisontti 2020, sekä Euroopan investointipankin lainoina ja rahoitusvälineinä.

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiivistelmät Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi laatimistaan kansallisista suunnitelmista ja ohjelmista. Kun kansalliset suunnitelmat ja ohjelmat on hyväksytty, jäsenvaltioiden on lähetettävä ne komissiolle tiedoksi.

3.   Komissio julkaisee 21 päivästä joulukuuta 2013 alkaen kahden vuoden välein sen täytäntöönpanoa koskevan tilannekatsauksen, joka toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Katsauksessa käsitellään 1 kohdassa mainittujen rahoitustuen eri muotojen käyttöä eri liikennemuotoihin ja muihin ydinverkon ja kattavan verkon osiin kussakin jäsenvaltiossa.

Katsauksessa analysoidaan myös Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä. Lisäksi siinä luodaan yleiskatsaus kaikki rahoitustukimuodot kattavaan komission koordinointiin suuntaviivojen johdonmukaisen soveltamisen tukemiseksi niiden tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti.

4.   Siirretään komissiolle tämän asetuksen 53 artiklan mukaisesti valta antaa liitteiden I ja II mukauttamista koskevia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 14, 20, 24 ja 27 artiklassa säädetyistä määrällisistä raja-arvoista mahdollisesti johtuvien muutosten huomioon ottamiseksi, jollei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklan toisesta kohdasta muuta johdu. Näitä liitteitä mukauttaessaan komissio

| a) | sisällyttää logistiset alustat, tavaraliikenneterminaalit, rautatie-/maantieterminaalit, sisävesisatamat, merisatamat ja lentoasemat kattavaan verkkoon, jos osoitetaan, että niiden liikennemääriä koskeva viimeisin kaksivuotinen keskiarvo ylittää asiaankuuluvan raja-arvon; |
| --- | --- |

a)

sisällyttää logistiset alustat, tavaraliikenneterminaalit, rautatie-/maantieterminaalit, sisävesisatamat, merisatamat ja lentoasemat kattavaan verkkoon, jos osoitetaan, että niiden liikennemääriä koskeva viimeisin kaksivuotinen keskiarvo ylittää asiaankuuluvan raja-arvon;

| b) | poistaa logistisia alustoja, tavaraliikenneterminaaleja, rautatie-/maantieterminaaleja, sisävesisatamia, merisatamia ja lentoasemia kattavasta verkosta, jos osoitetaan, että niiden liikennemääriä koskeva viimeisin kaksivuotinen keskiarvo alittaa asiaankuuluvan raja-arvon; |
| --- | --- |

b)

poistaa logistisia alustoja, tavaraliikenneterminaaleja, rautatie-/maantieterminaaleja, sisävesisatamia, merisatamia ja lentoasemia kattavasta verkosta, jos osoitetaan, että niiden liikennemääriä koskeva viimeisin kaksivuotinen keskiarvo alittaa asiaankuuluvan raja-arvon;

| c) | mukauttaa maantie-, rautatie- ja sisävesi-infrastruktuuria koskevat kartat tiukasti rajatulla tavalla siten, että otetaan huomioon verkon toteuttamisessa saavutettu edistys. Näitä karttoja mukauttaessaan komissio ei hyväksy reitin linjauksen muuttamista enempää kuin mitä sallitaan asiaankuuluvassa hankkeen lupamenettelyssä. |
| --- | --- |

c)

mukauttaa maantie-, rautatie- ja sisävesi-infrastruktuuria koskevat kartat tiukasti rajatulla tavalla siten, että otetaan huomioon verkon toteuttamisessa saavutettu edistys. Näitä karttoja mukauttaessaan komissio ei hyväksy reitin linjauksen muuttamista enempää kuin mitä sallitaan asiaankuuluvassa hankkeen lupamenettelyssä.

Edellä olevien a ja b alakohdan mukaisten mukautusten on perustuttava viimeisimpiin saatavilla oleviin Eurostatin julkaisemiin tilastoihin tai, jos näitä tilastoja ei ole käytettävissä, jäsenvaltioiden kansallisten tilastokeskusten julkaisemiin tilastoihin. Edellä olevan c alakohdan mukaisten mukautusten on perustuttava asianomaisen jäsenvaltion 1 kohdan nojalla toimittamiin tietoihin.

5.   Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon delegoidulla säädöksellä hiljattain sisällytettyyn infrastruktuuriin liittyvät yhteistä etua koskevat hankkeet ovat 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti tukikelpoisia tämän artiklan 4 kohdan nojalla annettujen delegoitujen säädösten voimaantulopäivästä alkaen.

Euroopan laajuisesta liikenneverkosta poistettuun infrastruktuuriin liittyvät yhteistä etua koskevat hankkeet lakkaavat olemasta tukikelpoisia tämän artiklan 4 kohdan nojalla annettujen delegoitujen säädösten voimaantulopäivästä alkaen. Tukikelpoisuuden lakkaaminen ei vaikuta komission ennen kyseistä päivää tekemiin rahoitus- tai määrärahapäätöksiin.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 53 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen III mukauttamista naapurimaiden ohjeellisten karttojen sisällyttämiseksi tai mukauttamiseksi unionin ja kyseisten naapurimaiden välillä tehtyjen liikenneinfrastruktuuriverkkoja koskevien korkean tason sopimusten perusteella, jollei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklan 2 kohdasta muuta johdu.

50 artikla

Julkisten ja yksityisten sidosryhmien osallistuminen

1.   Yhteistä etua koskevat hankkeet liittyvät kaikkiin sidosryhmiin, joita asia koskee välittömästi. Näitä voivat olla muut yhteisöt kuin jäsenvaltiot, esimerkiksi alue- ja paikallisviranomaiset, infrastruktuurin haltijat ja käyttäjät sekä teollisuus ja kansalaisyhteiskunta.

2.   Paikallis- ja alueviranomaisiin sekä kansalaisyhteiskuntaan, joihin yhteistä etua koskeva hanke vaikuttaa, liittyviä kansallisia menettelyjä on tarvittaessa noudatettava hankkeen suunnittelu- ja rakennusvaiheessa. Komissio edistää parhaiden käytäntöjen vaihtamista tässä asiassa.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut sidosryhmät voivat oman toimivaltansa rajoissa käyttää Verkkojen Eurooppa -välineen ja koheesiorahaston lisäksi myös muita eurooppalaisia erityisohjelmia, etenkin aluekehitystä tukevia ohjelmia, Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmaa, tutkimuksen ja innovoinnin ohjelmaa tai ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaa. Nämä sidosryhmät voivat näin edistää tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamista ja lisäksi vahvistaa erityisesti seuraavia:

| a) | alueellisen liikkuvuuden parantaminen, millä edistetään Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon pääsyä unionin kaikilla alueilla; |
| --- | --- |

a)

alueellisen liikkuvuuden parantaminen, millä edistetään Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon pääsyä unionin kaikilla alueilla;

| b) | rajatylittävien hankkeiden edistäminen; |
| --- | --- |

b)

rajatylittävien hankkeiden edistäminen;

| c) | kaupunkisolmukohtien integroiminen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (kestävän kaupunkiliikenteen edistäminen mukaan lukien); |
| --- | --- |

c)

kaupunkisolmukohtien integroiminen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (kestävän kaupunkiliikenteen edistäminen mukaan lukien);

| d) | kestävien liikenneratkaisujen edistäminen, kuten saavutettavuuden parantaminen julkisen liikenteen avulla, telemaattiset sovellukset, intermodaaliterminaalit / multimodaaliset liikenneketjut, vähähiiliset ja muut innovatiiviset liikenneratkaisut sekä ympäristöön liittyvät parannukset; |
| --- | --- |

d)

kestävien liikenneratkaisujen edistäminen, kuten saavutettavuuden parantaminen julkisen liikenteen avulla, telemaattiset sovellukset, intermodaaliterminaalit / multimodaaliset liikenneketjut, vähähiiliset ja muut innovatiiviset liikenneratkaisut sekä ympäristöön liittyvät parannukset;

| e) | yhteistyön tehostaminen eri sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

e)

yhteistyön tehostaminen eri sidosryhmien välillä.

51 artikla

Sosioekonomisen kustannus-hyötyanalyysin ja eurooppalaisen lisäarvon arvioinnin perusperiaatteet

Edellä 4 artiklassa asetettujen tavoitteiden perusteella komissio julkaisee perusperiaatteet, joita se käyttää arvioidessaan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, joille haetaan unionin rahoitusta, liittyvää sosioekonomista kustannus-hyötyanalyysia ja eurooppalaista lisäarvoa koskevaa analyysia.

52 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi ja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

53 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 21 päivästä joulukuuta 2013 viiden vuoden ajaksi 49 artiklan 4 ja 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 49 artiklan 4 ja 6 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan kyseisessä päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä olevan 49 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

54 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio suorittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023, kuultuaan tarvittaessa jäsenvaltioita ja eurooppalaisten koordinaattoreiden avustuksella, ydinverkon toteuttamisen uudelleentarkastelun, jossa arvioidaan

| a) | tämän asetuksen säännösten noudattamista; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen säännösten noudattamista;

| b) | tämän asetuksen täytäntöönpanon etenemistä; |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen täytäntöönpanon etenemistä;

| c) | matkustaja- ja tavaraliikennevirtojen muutoksia; |
| --- | --- |

c)

matkustaja- ja tavaraliikennevirtojen muutoksia;

| d) | kansallisten liikenneinfrastruktuuri-investointien kehitystä; |
| --- | --- |

d)

kansallisten liikenneinfrastruktuuri-investointien kehitystä;

| e) | tämän asetuksen muutostarvetta. |
| --- | --- |

e)

tämän asetuksen muutostarvetta.

Arvioinnissa otetaan huomioon myös muun muassa liikennevirtojen kehitys ja infrastruktuuria koskevien investointisuunnitelmien muutokset.

Uudelleentarkastelun lisäksi komissio arvioi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, olisiko ydinverkkoon sisällytettävä uusia osuuksia, kuten tiettyjä päätöksessä N:o 661/2010/EU lueteltuja aiempia rajatylittäviä ensisijaisia hankkeita. Komissio antaa tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen.

2.   Uudelleentarkastelun aikana komissio arvioi, onko tässä asetuksessa säädetty ydinverkko III luvun säännösten mukainen vuoteen 2030 mennessä, kun otetaan huomioon unionin ja yksittäisten jäsenvaltioiden talous- ja budjettitilanne. Komissio arvioi jäsenvaltioita kuullen myös, olisiko ydinverkkoa muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon liikennevirtojen kehitys ja kansalliset investointisuunnitelmat. Komissio voi tarvittaessa esittää ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi.

Tuossa ehdotuksessa komissio voi myös asettaa tarkan päivämäärän 9 artiklan 2 kohdassa vahvistetun kattavan verkon päätökseen saattamiselle.

55 artikla

Yksi yhteysviranomainen

Jäsenvaltiot voivat nimetä yhden yhteysviranomaisen helpottamaan ja koordinoimaan yhteistä etua koskevien hankkeiden, erityisesti rajatylittävien hankkeiden, lupien myöntämisprosessia sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti.

56 artikla

Ydinverkon päätökseen saattamisen viivästyminen

Jos ydinverkon rakennustöiden aloittaminen tai päätökseen saattaminen viivästyy huomattavasti, komissio voi pyytää asianomaisia jäsenvaltioita esittämään syyt viivästymiselle. Jäsenvaltioiden on esitettävä syyt kolmen kuukauden kuluessa. Annetun vastauksen perusteella komissio kuulee kaikkia asianomaisia jäsenvaltioita ratkaistakseen viivästyksen aiheuttaneen ongelman.

57 artikla

Poikkeukset

Kyprokseen ja Maltaan ei sovelleta rautateihin liittyviä säännöksiä eikä erityisesti vaatimuksia liittää lentoasemat ja satamat rautateihin niin kauan kuin niiden alueille ei ole perustettu rautatiejärjestelmää.

58 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 (36) nojalla hyväksyttyihin ja päätökseen N:o 661/2010/EU perustuviin rahoituspäätöksiin, joiden täytäntöönpano on käynnissä tämän asetuksen tullessa voimaan, sovelletaan edelleen päätöstä N:o 661/2010/EU, sellaisena kuin se on voimassa 20 päivänä joulukuuta 2013.

2.   Viittauksia päätöksen N:o 661/2010/EU liitteessä III lueteltuihin ensisijaisiin hankkeisiin pidetään viittauksina tässä asetuksessa määriteltyyn ydinverkkoon.

59 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös N:o 661/2010/EU, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 58 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1316/2013 7 artiklan 2 kohdan d alakohdan soveltamista.

60 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 130.

1

(2)  EUVL C 225, 22.7.2012, s. 150.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 661/2010/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EUVL L 204, 5.8.2010, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1255/2011, annettu 30 päivänä marraskuuta 2011, yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta (EUVL L 321, 5.12.2011, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

6

(7)  Komission asetus (EU) N:o 454/2011, annettu 5 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”henkilöliikenteen telemaattiset sovellukset” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 123, 12.5.2011, s. 11).

7

(8)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

12

(13)  Komission päätös 2009/561/EY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2009, päätöksen 2006/679/EY muuttamisesta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään liittyvän yhteentoimivuuden teknisen eritelmän käyttöönoton osalta (EUVL L 194, 25.7.2009, s. 60).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineestä, asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (Katso tämän virallisen lehden sivu 129).

14

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1085/2006, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2006, liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26).

18

(19)  Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/59/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, alusliikennettä koskevan yhteisön seuranta- ja tietojärjestelmän perustamisesta sekä neuvoston asetuksen 93/75/ETY kumoamisesta (EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/65/EU, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta (EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1).

22

(23)  Komission päätös 2006/679/EY, tehty 28 päivänä maaliskuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 284, 16.10.2006, s. 1).

23

(24)  Komission päätös 2006/860/EY, tehty 7 päivänä marraskuuta 2006, Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn päätöksen 2006/679/EY liitteen A muuttamisesta (EUVL L 342, 7.12.2006, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/57/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä (EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta (EUVL L 319, 29.11.2008, s. 59).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/54/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39).

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/52/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta yhteisössä (EUVL L 166, 30.4.2004, s. 124).

29

(30)  Komission päätös 2009/750/EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 2009, eurooppalaisen sähköisen tietullipalvelun ja sen teknisten osien määrittelystä (EUVL L 268, 13.10.2009, s. 11).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa (EUVL L 332, 28.12.2000, s. 81).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 300/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1).

33

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 680/2007, annettu 20.6.2007, yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla (EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1).

36

---

LIITE I

KATTAVAN VERKON JA YDINVERKON KARTAT

Merkkien selitykset

| Ydinverkko | Kattava verkko | |
| --- | --- | --- |
| | | Sisävesiväylät / Valmiit |
| | | Sisävesiväylät / Parannettavat |
| | | Sisävesiväylät / Suunnitellut |
| | | Tavanomaiset radat / Valmiit |
| | | Tavanomaiset radat / Parannettavat |
| | | Tavanomaiset radat / Suunnitellut |
| | | Suurnopeusradat / Valmiit |
| | | Suurnopeusradoiksi parannettavat |
| | | Suurnopeusradat / Suunnitellut |
| | | Maantiet / Valmiit |
| | | Maantiet / Parannettavat |
| | | Maantiet / Suunnitellut |
| | | Satamat, mukaan lukien rautatie-/maantieterminaalit |
| | | Rautatie-/maantieterminaalit |
| | | Lentoasemat |

Ydinverkko

Kattava verkko

Image

Sisävesiväylät / Valmiit

Image

Sisävesiväylät / Parannettavat

Image

Sisävesiväylät / Suunnitellut

Image

Image

Tavanomaiset radat / Valmiit

Image

Image

Tavanomaiset radat / Parannettavat

Image

Image

Tavanomaiset radat / Suunnitellut

Image

Image

Suurnopeusradat / Valmiit

Image

Image

Suurnopeusradoiksi parannettavat

Image

Image

Suurnopeusradat / Suunnitellut

Image

Image

Maantiet / Valmiit

Image

Image

Maantiet / Parannettavat

Image

Image

Maantiet / Suunnitellut

Image

Image

Satamat, mukaan lukien rautatie-/maantieterminaalit

Image

Image

Rautatie-/maantieterminaalit

Image

Image

Lentoasemat

| | EU:n jäsenvaltioiden kartat |
| --- | --- |
| |

Image

EU:n jäsenvaltioiden kartat

Image

| | 0.1. | Ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat

  EU:n jäsenvaltiot |
| --- | --- | --- |

Image

0.1.

Ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

EU:n jäsenvaltiot

UE

Image

Image

| | 0.2. | Ydinverkko:
  Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

  EU:n jäsenvaltiot |
| --- | --- | --- |

Image

0.2.

Ydinverkko:

Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

EU:n jäsenvaltiot

UE

Image

Image

| | 0.3. | Ydinverkko:
  Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

  EU:n jäsenvaltiot |
| --- | --- | --- |

Image

0.3.

Ydinverkko:

Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

EU:n jäsenvaltiot

UE

Image

Image

| | 0.4. | Ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

  EU:n jäsenvaltiot |
| --- | --- | --- |

Image

0.4.

Ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

EU:n jäsenvaltiot

UE

Image

Image

| | 1.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

1.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

1

Image

Image

| | 1.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

1.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

1

Image

Image

| | 1.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

1.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

1

Image

Image

| | 1.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

1.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

1

Image

Image

| | 2.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

2.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

2

Image

Image

| | 2.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

2.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

2

Image

Image

| | 2.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

2.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

2

Image

Image

| | 2.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

2.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

2

Image

Image

| | 3.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

3.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

3

Image

Image

| | 3.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

3.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

3

Image

Image

| | 3.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

3.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

3

Image

Image

| | 3.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

3.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

3

Image

Image

| | 4.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

4.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

4

Image

Image

| | 4.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

4.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

4

Image

Image

| | 4.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

4.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

4

Image

Image

| | 4.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

4.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

4

Image

Image

| | 5.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

5.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

5

Image

Image

| | 5.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

5.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

5

Image

Image

| | 5.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

5.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

5

Image

Image

| | 5.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

5.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

5

Image

Image

| | 6.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

6.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

6

Image

Image

| | 6.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

6.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

6

Image

Image

| | 6.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

6.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

6

Image

Image

| | 6.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

6.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

6

Image

Image

| | 7.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

7.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

7

Image

Image

| | 7.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

7.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

7

Image

Image

| | 7.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

7.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

7

Image

Image

| | 7.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

7.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

7

Image

Image

| | 8.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

8.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

8

Image

Image

| | 8.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

8.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

8

Image

Image

| | 8.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

8.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

8

Image

Image

| | 8.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

8.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

8

Image

Image

| | 9.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

9.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

9

Image

Image

| | 9.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

9.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

9

Image

Image

| | 9.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

9.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

9

Image

Image

| | 9.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

9.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

9

Image

Image

| | 10.1. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Sisävesiväylät ja satamat |
| --- | --- | --- |

Image

10.1.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Sisävesiväylät ja satamat

Image

10

Image

Image

| | 10.2. | Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit |
| --- | --- | --- |

Image

10.2.

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Image

10

Image

Image

| | 10.3. | Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

10.3.

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Image

10

Image

Image

| | 10.4. | Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat |
| --- | --- | --- |

Image

10.4.

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Image

10

Image

Image

---

LIITE II

LUETTELO YDINVERKON JA KATTAVAN VERKON SOLMUKOHDISTA

1.   Ydinverkon kaupunkisolmukohdat

| | BELGIA | Antwerpen |
| --- | --- | --- |

BELGIA

Antwerpen

| | Bruxelles/Brussel |
| --- | --- |

Bruxelles/Brussel

| | BULGARIA
  Sofia |
| --- | --- |

BULGARIA

Sofia

| | TŠEKKI | Ostrava |
| --- | --- | --- |

TŠEKKI

Ostrava

| | Praha |
| --- | --- |

Praha

| | TANSKA | Aarhus |
| --- | --- | --- |

TANSKA

Aarhus

| | København |
| --- | --- |

København

| | SAKSA | Berlin |
| --- | --- | --- |

SAKSA

Berlin

| | Bielefeld |
| --- | --- |

Bielefeld

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Düsseldorf |
| --- | --- |

Düsseldorf

| | Frankfurt am Main |
| --- | --- |

Frankfurt am Main

| | Hamburg |
| --- | --- |

Hamburg

| | Hannover |
| --- | --- |

Hannover

| | Köln |
| --- | --- |

Köln

| | Leipzig |
| --- | --- |

Leipzig

| | Mannheim |
| --- | --- |

Mannheim

| | München |
| --- | --- |

München

| | Nürnberg |
| --- | --- |

Nürnberg

| | Stuttgart |
| --- | --- |

Stuttgart

| | VIRO
  Tallinn |
| --- | --- |

VIRO

Tallinn

| | IRLANTI | Baile Átha Cliath/Dublin |
| --- | --- | --- |

IRLANTI

Baile Átha Cliath/Dublin

| | Corcaigh/Cork |
| --- | --- |

Corcaigh/Cork

| | KREIKKA | Athína |
| --- | --- | --- |

KREIKKA

Athína

| | Heraklion |
| --- | --- |

Heraklion

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | ESPANJA | Barcelona |
| --- | --- | --- |

ESPANJA

Barcelona

| | Bilbao |
| --- | --- |

Bilbao

| | Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife |
| --- | --- |

Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife

| | Madrid |
| --- | --- |

Madrid

| | Palma de Mallorca |
| --- | --- |

Palma de Mallorca

| | Sevilla |
| --- | --- |

Sevilla

| | Valencia |
| --- | --- |

Valencia

| | RANSKA | Bordeaux |
| --- | --- | --- |

RANSKA

Bordeaux

| | Lille |
| --- | --- |

Lille

| | Lyon |
| --- | --- |

Lyon

| | Marseille |
| --- | --- |

Marseille

| | Nice |
| --- | --- |

Nice

| | Paris |
| --- | --- |

Paris

| | Strasbourg |
| --- | --- |

Strasbourg

| | Toulouse |
| --- | --- |

Toulouse

| | KROATIA
  Zagreb |
| --- | --- |

KROATIA

Zagreb

| | ITALIA | Bologna |
| --- | --- | --- |

ITALIA

Bologna

| | Cagliari |
| --- | --- |

Cagliari

| | Genova |
| --- | --- |

Genova

| | Milano |
| --- | --- |

Milano

| | Napoli |
| --- | --- |

Napoli

| | Palermo |
| --- | --- |

Palermo

| | Roma |
| --- | --- |

Roma

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | KYPROS
  Lefkosía |
| --- | --- |

KYPROS

Lefkosía

| | LATVIA
  Rīga |
| --- | --- |

LATVIA

Rīga

| | LIETTUA
  Vilnius |
| --- | --- |

LIETTUA

Vilnius

| | LUXEMBURG
  Luxembourg |
| --- | --- |

LUXEMBURG

Luxembourg

| | UNKARI
  Budapest |
| --- | --- |

UNKARI

Budapest

| | MALTA
  Valletta |
| --- | --- |

MALTA

Valletta

| | ALANKOMAAT | Amsterdam |
| --- | --- | --- |

ALANKOMAAT

Amsterdam

| | Rotterdam |
| --- | --- |

Rotterdam

| | ITÄVALTA
  Wien |
| --- | --- |

ITÄVALTA

Wien

| | PUOLA | Gdańsk |
| --- | --- | --- |

PUOLA

Gdańsk

| | Katowice |
| --- | --- |

Katowice

| | Kraków |
| --- | --- |

Kraków

| | Łódź |
| --- | --- |

Łódź

| | Poznań |
| --- | --- |

Poznań

| | Szczecin |
| --- | --- |

Szczecin

| | Warszawa |
| --- | --- |

Warszawa

| | Wrocław |
| --- | --- |

Wrocław

| | PORTUGALI | Lisboa |
| --- | --- | --- |

PORTUGALI

Lisboa

| | Porto |
| --- | --- |

Porto

| | ROMANIA | București |
| --- | --- | --- |

ROMANIA

București

| | Timișoara |
| --- | --- |

Timișoara

| | SLOVENIA
  Ljubljana |
| --- | --- |

SLOVENIA

Ljubljana

| | SLOVAKIA
  Bratislava |
| --- | --- |

SLOVAKIA

Bratislava

| | SUOMI | Helsinki |
| --- | --- | --- |

SUOMI

Helsinki

| | Turku |
| --- | --- |

Turku

| | RUOTSI | Göteborg |
| --- | --- | --- |

RUOTSI

Göteborg

| | Malmö |
| --- | --- |

Malmö

| | Stockholm |
| --- | --- |

Stockholm

| | YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | Birmingham |
| --- | --- | --- |

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Birmingham

| | Bristol |
| --- | --- |

Bristol

| | Edinburgh |
| --- | --- |

Edinburgh

| | Glasgow |
| --- | --- |

Glasgow

| | Leeds |
| --- | --- |

Leeds

| | London |
| --- | --- |

London

| | Manchester |
| --- | --- |

Manchester

| | Portsmouth |
| --- | --- |

Portsmouth

| | Sheffield |
| --- | --- |

Sheffield

2.   Ydinverkon ja kattavan verkon lentoasemat, merisatamat, sisävesisatamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Tähdellä (*) merkityt lentoasemat ovat tärkeimpiä lentoasemia, joihin sovelletaan 41 artiklan 3 kohdan mukaista velvollisuutta

| JV | SOLMUKOHDAN NIMI | LENTOASEMA | MERISATAMA | SISÄVESISATAMA | RAUTATIE-/MAANTIETERMINAALI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Aalst | | | Kattava | |
| Albertkanaal | | | Ydin | |
| Antwerpen | | Ydin | Ydin | Ydin |
| Athus | | | | Kattava |
| Avelgem | | | Kattava | |
| Bruxelles/Brussel | Ydin
  (National/Nationaal)* | | Ydin | |
| Charleroi | Kattava | | Kattava (Can.Charleroi.-Bruxelles),
  Kattava (Sambre) | |
| Clabecq | | | Kattava | |
| Gent | | Ydin | Ydin | |
| Grimbergen | | | | Kattava |
| Kortrijk | | | Ydin (Bossuit) | |
| Liège | Ydin | | Ydin (Can.Albert)
  Ydin (Meuse) | |
| Mons | | | Kattava (Centre/Borinage) | |
| Namur | | | Ydin (Meuse),
  Kattava (Sambre) | |
| Oostende, Zeebrugge | Kattava (Oostende) | Ydin (Oostende)
  Ydin (Zeebrugge) | | |
| Roeselare | | | Kattava | |
| Tournai | | | Kattava (Escaut) | |
| Willebroek | | | Kattava | |
| BG | Burgas | Kattava | Ydin | | |
| Dragoman | | | | Kattava |
| Gorna Orjahovitsa | Kattava | | | Ydin |
| Lom | | | Kattava | |
| Orjahovo | | | Kattava | |
| Plovdiv | Kattava | | | Ydin |
| Ruse | | | Ydin | Ydin |
| Silistra | | | Kattava | |
| Sofia | Ydin | | | Ydin |
| Svilengrad | | | | Kattava |
| Svishtov | | | Kattava | |
| Varna | Kattava | Kattava | | |
| Vidin | | | Ydin | |
| CZ | Brno | Kattava | | | Kattava |
| Děčín | | | Ydin | Ydin |
| Lovosice | | | Kattava | Kattava |
| Mělník | | | Ydin | Ydin |
| Ostrava | Ydin | | | Ydin |
| Pardubice | | | Ydin | Ydin |
| Plzeň | | | | Ydin |
| Praha | Ydin (Václav Havel)* | | Ydin (Praha Holešovice)
  Kattava (Libeň)
  Kattava (Radotín)
  Kattava (Smíchov) | Ydin (Praha Uhříněves) |
| Přerov | | | | Ydin |
| Ústí nad Labem | | | Kattava | Kattava |
| DK | Aalborg | Kattava | Kattava | | |
| Aarhus | | Ydin | | Ydin |
| Billund | Kattava | | | |
| Branden | | Kattava | | |
| Ebeltoft | | Kattava | | |
| Esbjerg | | Kattava | | |
| Fredericia | | Kattava | | |
| Frederikshavn | | Kattava | | |
| Fur | | Kattava | | |
| Gedser | | Kattava | | |
| Helsingør | | Kattava | | |
| Hirtshals | | Kattava | | |
| Høje-Taastrup | | | | Kattava |
| Kalundborg | | Kattava | | |
| København | Ydin (Kastrup)* | Ydin | | Ydin |
| Køge | | Kattava | | Kattava |
| Nordby (Fanø) | | Kattava | | |
| Odense | | Kattava | | |
| Padborg | | | | Kattava |
| Rødby | | Kattava | | |
| Rønne | Kattava | Kattava | | |
| Sjællands Odde Ferry Port | | Kattava | | |
| Spodsbjerg | | Kattava | | |
| Tårs (Nakskov) | | Kattava | | |
| Taulov | | | | Ydin |
| Vejle | | Kattava | | |
| DE | Andernach | | | Kattava | Kattava |
| Aschaffenburg | | | Kattava | Kattava |
| Bendorf | | | Kattava | |
| Bensersiel | | Kattava | | |
| Bergkamen | | | Kattava | |
| Berlin | Ydin (Berlin-Brandenburg Intl.)* | | Ydin | Ydin (Großbeeren) |
| Bonn | | | Kattava | |
| Bottrop | | | Kattava | |
| Brake | | Kattava | Kattava | |
| Brandenburg | | | Kattava | |
| Braunschweig | | | Ydin | Ydin |
| Breisach | | | Kattava | |
| Bremen, Bremerhaven | Ydin (Bremen) | Ydin (Bremen)
  Ydin (Bremerhaven) | Ydin (Bremen)
  Ydin (Bremerhaven) | Ydin (Bremen) |
| Brunsbüttel | | Kattava | Kattava | |
| Bülstringen | | | Kattava | |
| Cuxhaven | | Kattava | | Kattava |
| Dormagen | | | Kattava | |
| Dörpen | | | Kattava | Kattava |
| Dortmund | Kattava | | Ydin | Ydin |
| Dresden | Kattava | | | Kattava |
| Duisburg | | | Ydin
  Kattava (Homberg) | Ydin |
| Düsseldorf | Ydin* | | Ydin (Neuss) | |
| Emden | | Kattava | Kattava | |
| Emmelsum/Wesel | | | Kattava | |
| Emmerich | | | Kattava | Kattava |
| Erfurt | Kattava | | | |
| Essen | | | Kattava | |
| Estorf | | | Kattava | |
| Floersheim | | | Kattava | |
| Frankfurt am Main | Ydin* | | Ydin | Ydin |
| Gelsenkirchen | | | Kattava | |
| Germersheim | | | Kattava | Kattava |
| Gernsheim | | | Kattava | |
| Großkrotzenburg | | | Kattava | |
| Hahn | Kattava | | | |
| Haldensleben | | | Kattava | Kattava |
| Haltern am See | | | Kattava | |
| Hamburg | Ydin* | Ydin | Ydin | Ydin |
| Hamm | | | Ydin | Kattava (Bönen) |
| Hanau | | | Kattava | |
| Hannover | Ydin | | Ydin | Ydin |
| Heilbronn | | | Kattava | |
| Helgoland | | Kattava | | |
| Heringsdorf | Kattava | | | |
| Herne | | | Kattava | Kattava (Herne-Wanne) |
| Hof, Plauen | Kattava | | | |
| Honau | | | Kattava | |
| Ibbenbüren | | | Kattava | |
| Karlsruhe | Kattava (Karlsruhe, Baden-Baden) | | Ydin | Ydin |
| Kassel | | | | Kattava |
| Kehl | | | Kattava | |
| Kelheim | | | Kattava | |
| Kelsterbach | | | Kattava | |
| Kiel | | Kattava | | |
| Koblenz | | | Ydin | Ydin |
| Köln | Ydin (Köln-Bonn)* | | Ydin | Ydin |
| Köln -Neuessen | | | Kattava | |
| Krefeld-Uerdingen | | | Kattava | |
| Langeoog | | Kattava | | |
| Leipzig, Halle | Ydin | | | Ydin (Schkopau) |
| Lengfurt-Wetterau | | | Kattava | |
| Leverkusen | | | Kattava | Kattava |
| Lingen | | | Kattava | |
| Lübeck | | Ydin | Ydin | Ydin |
| Lünen | | | Kattava | |
| Magdeburg | | | Ydin | Ydin |
| Mainz | | | Ydin | Ydin |
| Mannheim, Ludwigshafen | | | Ydin
  Kattava (Ludwigshafen Mundenheim) | Ydin |
| Marl | | | Kattava | |
| Mehrum | | | Kattava | |
| Memmingen | Kattava | | | Kattava |
| Minden | | | Kattava | Kattava |
| München | Ydin* | | | Ydin (Riem) |
| Münster | Kattava
  (Münster/Osnabrück) | | Kattava | |
| Norddeich | | Kattava | | |
| Nordenham | | Kattava | Kattava | |
| Norderney | | Kattava | | |
| Nürnberg | Ydin | | Ydin | Ydin |
| Oldenburg | | | Kattava | |
| Orsoy | | | Kattava | |
| Osnabrück | | | Kattava | |
| Otterstadt | | | Kattava | |
| Paderborn | Kattava (Paderborn, Lippstadt) | | | |
| Plochingen | | | Kattava | |
| Puttgarden | | Kattava | | |
| Rees | | | Kattava | |
| Regensburg | | | Ydin | |
| Rheinberg | | | Kattava | |
| Rostock | Kattava | Ydin | | Ydin |
| Saarlouis-Dillingen | | | Kattava | |
| Sassnitz | | Kattava | | |
| Schwarzheide | | | | Kattava |
| Singen | | | | Kattava |
| Speyer | | | Kattava | |
| Spyck | | | Kattava | |
| Stade-Bützfleth/Brunshausen | | Kattava | Kattava | Kattava |
| Stollhofen | | | Kattava | |
| Stolzenau | | | Kattava | |
| Straubing-Sand | | | Kattava | |
| Stürzelberg | | | Kattava | |
| Stuttgart | Ydin* | | Ydin | Ydin (Kornwestheim) |
| Trier | | | Kattava | |
| Ulm | | | | Kattava (Dornstadt) |
| Vahldorf | | | Kattava | |
| Weeze | Kattava | | | |
| Wesel | | | Kattava | |
| Wesseling | | | Kattava | |
| Westerland-Sylt | Kattava | | | |
| Wiesbaden | | | Kattava | |
| Wilhelmshaven | | Ydin | | |
| Wismar | | Kattava | | |
| Worms | | | Kattava | Kattava |
| Wörth am Rhein | | | Kattava | Kattava |
| EE | Heltermaa | | Kattava | | |
| Kärdla | Kattava | | | |
| Koidula | | | | Kattava |
| Kuivastu | | Kattava | | |
| Kuressaare | Kattava | | | |
| Pärnu | Kattava | Kattava | | |
| Paldiski South Harbor | | Kattava | | |
| Rohuküla | | Kattava | | |
| Sillamäe | | Kattava | | |
| Tallinn | Ydin | Ydin (Vanhankaupungin satama,
  Muuga satama,
  Paljassaare satama) | | |
| Tartu | Kattava | | | |
| Virtsu | | Kattava | | |
| IE | Carraig Fhiáin/Carrickfin | Kattava (Dún na nGall/Donegal) | | | |
| Corcaigh/Cork | Ydin | Ydin | | |
| Baile Átha Cliath/Dublin | Ydin* | Ydin (G.D.A. -satamaklusteri) | | |
| Inis Mór/Inishmore | Kattava | | | |
| Ciarraí/Kerry- An Fearann
  Fuar/Farranfore | Kattava | | | |
| An Cnoc/Knock | Kattava (Cúige Chonnacht/Connaught) | | | |
| Luimneach/Limerick | Kattava (Sionainn/Shannon) | Ydin (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes) | | |
| Ros Láir/Rosslare | | Kattava (Europort) | | |
| Port Láirge/Waterford | Kattava | Kattava | | |
| EL | Alexandroupolis | Kattava | | | Kattava |
| Araxos | Kattava | | | |
| Astipalaia | Kattava | | | |
| Athína | Ydin* | Ydin (Piraeus) | | Ydin (Piraeus/Thriasso Pedio) |
| Chalkida | | Kattava | | |
| Chania | Kattava | Kattava (Souda) | | |
| Chios | Kattava | Kattava | | |
| Elefsina | | Kattava | | |
| Heraklion | Ydin | Ydin | | |
| Igoumenitsa | | Ydin | | |
| Ikaria | Kattava | | | |
| Ioannina | Kattava | | | |
| Kalamata | Kattava | Kattava | | |
| Kalymnos | Kattava | | | |
| Karpathos | Kattava | | | |
| Kassos | Kattava | | | |
| Kastelorizo | Kattava | | | |
| Kastoria | Kattava | | | |
| Katakolo | | Kattava | | |
| Kavala | Kattava | Kattava | | |
| Kefalonia | Kattava | | | |
| Kerkyra | Kattava | Kattava | | |
| Kithira | Kattava | | | |
| Kos | Kattava | | | |
| Kozani | | | | Kattava |
| Kyllini | | Kattava | | |
| Lamia | | | | Kattava |
| Lavrio (Sounio) | | Kattava | | |
| Leros | Kattava | | | |
| Limnos | Kattava | | | |
| Milos | Kattava | | | |
| Mykonos | Kattava | Kattava | | |
| Mytilini | Kattava | Kattava | | |
| Naxos | Kattava | Kattava | | |
| Nea Anchialos | Kattava | | | |
| Paros | Kattava | Kattava | | |
| Patras | | Ydin | | Ydin |
| Preveza | Kattava | | | |
| Rafina | | Kattava | | |
| Rodos | Kattava | Kattava | | |
| Samos | Kattava | | | |
| Santorini | Kattava | Kattava | | |
| Sitia | Kattava | | | |
| Skiathos | Kattava | Kattava | | |
| Skiros | Kattava | | | |
| Syros | Kattava | Kattava | | |
| Thessaloniki | Ydin (Makedonia) | Ydin | | Ydin |
| Volos | | Kattava | | |
| Zakinthos | Kattava | | | |
| ES | A Coruña | Kattava | Ydin | | |
| Alcázar de San Juán | | | | Ydin |
| Algeciras | | Ydin (Bahía de Algeciras) | | |
| Alicante | Ydin | Kattava | | |
| Almería | Kattava | Kattava | | |
| Antequera (Bobadilla) | | | | Ydin |
| Arrecife | Kattava (Lanzarote) | Kattava | | |
| Arrubal (Logroño) | | | | Kattava |
| Avilés | Kattava (Asturias) | Kattava | | |
| Badajoz | Kattava | | | Kattava |
| Barcelona | Ydin* | Ydin | | Ydin |
| Bilbao | Ydin | Ydin | | Ydin |
| Burgos | Kattava | | | |
| Cádiz | | Kattava (Bahía de Cádiz) | | |
| Cala Sabina (Formentera) | | Kattava | | |
| Carboneras | | Kattava | | |
| Cartagena | | Ydin | | |
| Castellón | | Kattava | | |
| Ceuta | | Kattava | | |
| Córdoba | | | | Ydin |
| El Hierro | Kattava | Kattava (La Estaca) | | |
| El Penedés (El Vendrell) | | | | Kattava |
| Ferrol | | Kattava | | |
| Figueras | | | | Kattava (El Far d'Emporda) |
| Fuerteventura | Kattava | Kattava (Puerto Rosario) | | |
| Gijón | | Ydin | | |
| Girona | Kattava | | | |
| Granada | Kattava | | | |
| Huelva | | Ydin | | |
| Huesca | | | | Kattava (PLHUS) |
| Ibiza | Kattava | Kattava (Eivissa) | | |
| Jerez | Kattava | | | |
| La Palma | Kattava | Kattava (Santa Cruz de La Palma) | | |
| Las Palmas | Ydin | Ydin | | |
| León | Kattava | | | Ydin |
| Linares | | | | Kattava |
| Madrid | Ydin (Barajas)* | | | Ydin (Norte y Sur) |
| Mahón (Menorca) | Kattava | Kattava | | |
| Málaga | Ydin | Kattava | | |
| Melilla | Kattava | Kattava | | |
| Monforte de Lemos (Ourense) | | | | Kattava |
| Motril | | Kattava | | |
| Murcia | Kattava (San Javier) | | | Ydin (ZAL) |
| Palma de Mallorca | Ydin* | Ydin | | |
| Pamplona | Kattava | | | Kattava (Noain) |
| Pasajes | | Kattava | | |
| Reus | Kattava | | | |
| Sagunto | | Kattava | | |
| Salamanca | Kattava | | | Kattava |
| San Cibrao | | Kattava | | |
| San Sebastián | Kattava | | | Kattava (Lezo) |
| San Sebastián de la Gomera | Kattava | Kattava | | |
| Santander | Kattava | Kattava | | Kattava (Torrelavega) |
| Santiago de Compostela | Kattava | | | |
| Sevilla | Ydin | Ydin | Ydin | |
| Tarragona | | Ydin | | |
| Tenerife | Kattava (Norte: Los Rodeos)
  Ydin (Sur: Reina Sofía) | Ydin (Santa Cruz) | | |
| Toledo | | | | Kattava |
| Tudela | | | | Kattava |
| Valencia | Ydin | Ydin | | |
| Valladolid | Kattava | | | Ydin |
| Vigo | Kattava | Kattava | | |
| Vitoria | Kattava | | | |
| Zaragoza | Kattava | | | Ydin |
| FR | Aiton-Bourgneuf | | | | Kattava |
| Ajaccio | Kattava | Kattava | | |
| Avignon | | | | Ydin |
| Bastia | Kattava | Kattava | | |
| Bayonne | | Kattava | | |
| Beauvais | Kattava | | | |
| Biarritz | Kattava | | | |
| Bordeaux | Ydin (Merignac) | Ydin | | Ydin |
| Boulogne | | Kattava | | |
| Brest | Kattava | Kattava | | |
| Caen | Kattava | Kattava | | |
| Calais | | Ydin | | Ydin (Eurotunnel) |
| Cayenne | Kattava | Kattava | | |
| Chalon-sur-Saône | | | Ydin | |
| Chalons-sur-Marne | Kattava (Paris-Vatry) | | | |
| Cherbourg | | Kattava | | |
| Clermont-Ferrand | Kattava | | | Kattava |
| Dieppe | | Kattava | | |
| Dijon | | | | Ydin |
| Dunkerque | | Ydin | Ydin | Ydin |
| Fort de France | Kattava | Kattava | | |
| Guadeloupe | | Kattava | | |
| La Rochelle | Kattava | Kattava | | |
| Le Boulou | | | | Kattava |
| Le Havre | | Ydin | Ydin | Ydin |
| Lille | Ydin (Lesquin) | | Ydin | Ydin (Dourges) |
| Limoges | Kattava | | | |
| Lorient | | Kattava | | |
| Lyon | Ydin (St.Exupéry)* | | Ydin | Ydin |
| Marquion (Cambrai) | | | Kattava | |
| Marseille | Ydin (Provence) | Ydin (Marseille)
  Ydin (Fos-sur-Mer) | Ydin (Fos-sur-Mer) | Ydin (Miramas) |
| Mayotte | Kattava | | | |
| Metz | | | Ydin | |
| Montpellier | Kattava | | | |
| Mulhouse | Kattava (Mulhouse-Bale) | | Ydin (Ottmarsheim) | |
| Nancy | | | Kattava | |
| Nantes Saint-Nazaire | Kattava (Nantes Atlantique) | Ydin | | |
| Nesle | | | Kattava | |
| Nice | Ydin (Côte d'Azur)* | Kattava | | |
| Nogent-sur-Seine | | | Kattava | |
| Noyon | | | Kattava | |
| Orléans | | | | Kattava |
| Paris | Ydin (Charles de Gaulle)*
  Ydin (Orly)* | | Ydin | Ydin |
| Perpignan | | | | Kattava |
| Point-à-Pitre | Kattava | | | |
| Péronne | | | Kattava | |
| Port Réunion | | Kattava | | |
| Rennes | | | | Kattava |
| Roscoff | | Kattava | | |
| Rouen | | Ydin | Ydin | |
| Sète | | Kattava | Kattava | |
| Saint-Denis-Gillot | Kattava | | | |
| Saint-Malo | | Kattava | | |
| Strasbourg | Kattava (Strasbourg Entzheim) | | Ydin | Ydin |
| Thionville | | | Kattava | |
| Toulon | | Kattava | | |
| Toulouse | Ydin (Blagnac) | | | Ydin |
| Valenciennes | | | Kattava | |
| Villefranche-sur-Saône | | | Kattava | |
| HR | Dubrovnik | Kattava | Kattava | | |
| Osijek | Kattava | | Kattava | |
| Ploče | | Kattava | | |
| Pula | Kattava | Kattava | | |
| Rijeka | Kattava | Ydin | | |
| Šibenik | | Kattava | | |
| Sisak | | | Kattava | |
| Slavonski Brod | | | Ydin | |
| Split | Kattava | Kattava | | |
| Vukovar | | | Ydin | |
| Zadar | Kattava | Kattava | | |
| Zagreb | Ydin | | | Ydin |
| IT | Alghero | Kattava | | | |
| Ancona | Kattava | Ydin | | Ydin (Iesi) |
| Augusta | | Ydin | | |
| Bari | Kattava | Ydin | | Ydin |
| Bologna | Ydin | | | Ydin |
| Bolzano | Kattava | | | |
| Brescia | Kattava | | | Kattava |
| Brindisi | Kattava | Kattava | | |
| Cagliari | Ydin | Ydin (Porto Foxi, Cagliari) | | |
| Carloforte | | Kattava | | |
| Catania | Kattava (Fontanarossa, Comiso emergency runway) | | | Kattava |
| Cervignano | | | | Ydin |
| Chioggia | | Kattava | Kattava | |
| Civitavecchia | | Kattava | | |
| Cremona | | | Ydin | |
| Firenze | Kattava | | | Ydin (Prato) |
| Foggia | Kattava | | | |
| Forlì | Kattava | | | |
| Fiumicino | | Kattava | | |
| Gaeta | | Kattava | | |
| Gallarate | | | | Kattava |
| Gela | | Kattava | | |
| Genova | Ydin | Ydin | | Ydin (Vado) |
| Gioia Tauro | | Ydin | | |
| Golfo Aranci | | Kattava | | |
| La Maddalena | | Kattava | | |
| La Spezia | | Ydin | | |
| Lamezia Terme | Kattava | | | |
| Lampedusa | Kattava | | | |
| Livorno | | Ydin | | Ydin (Guasticce Collesalvetti) |
| Mantova | | | Ydin | Kattava |
| Marina di Carrara | | Kattava | | |
| Messina | | Kattava | | |
| Milano | Ydin (Linate)*
  Ydin (Malpensa)*
  Ydin (Bergamo Orio al Serio) | | Kattava | Ydin (Milano Smistamento) |
| Milazzo | | Kattava | | |
| Monfalcone | | Kattava | Kattava | |
| Mortara | | | | Kattava |
| Napoli | Ydin (Capodichino) | Ydin | | Ydin (Nola)
  Ydin (Marcianise-Maddaloni) |
| Novara | | | | Ydin |
| Olbia | Kattava | Kattava | | |
| Orte | | | | Kattava |
| Padova | | | | Ydin |
| Palau | | Kattava | | |
| Palermo | Ydin | Ydin (Palermo, Termini Imerese -terminaali) | | |
| Pantelleria | Kattava | | | |
| Parma | | | | Kattava (Bianconese di Fontevivo) |
| Pescara | Kattava | | | Kattava (Manoppello) |
| Piacenza | | | | Kattava |
| Piombino | | Kattava | | |
| Pisa | Kattava | | | |
| Porto Levante | | Kattava | Kattava | |
| Porto Nogaro | | | Kattava | |
| Porto Torres | | Kattava | | |
| Portoferraio | | Kattava | | |
| Portovesme | | Kattava | | |
| Ravenna | | Ydin | Ydin | |
| Reggio Calabria | Kattava | Kattava | | |
| Rivalta Scrivia | | | | Kattava |
| Roma | Ydin (Fiumicino)*
  Kattava (Ciampino) | | | Ydin (Pomezia) |
| Rovigo | | | Kattava | Kattava |
| Salerno | | Kattava | | |
| Savona - Vado | | Kattava | | |
| Siracusa | | Kattava | | |
| Taranto | | Ydin | | |
| Torino | Ydin | | | Ydin (Orbassano) |
| Trapani | Kattava | Kattava | | |
| Trento | | | | Kattava |
| Treviso | Kattava | | | |
| Trieste | Kattava | Ydin | Ydin | |
| Venezia | Ydin | Ydin | Ydin | |
| Verona | Kattava | | | Ydin |
| CY | Larnaka | Ydin | Kattava | | |
| Lefkosia | | | | |
| Lemesos | | Ydin | | |
| Pafos | Kattava | | | |
| LV | Daugavpils | Kattava | | | |
| Liepāja | Kattava | Kattava | | |
| Rīga | Ydin (International)* | Ydin | | |
| Ventspils | Kattava | Ydin | | |
| LT | Kaunas | Kattava | | | Ydin |
| Klaipėda | | Ydin | | Ydin |
| Palanga | Kattava | | | |
| Vilnius | Ydin | | | Ydin |
| LU | Luxembourg | Ydin | | Ydin (Mertert) | Ydin (Bettembourg) |
| HU | Baja | | | Kattava | |
| Budapest | Ydin (Liszt Ferenc)* | | Ydin (Csepel) | Ydin (Soroksár) |
| Debrecen | Kattava | | | |
| Dunaújváros | | | Kattava | |
| Győr | | | Kattava (Győr-Gönyű) | |
| Komárom | | | Ydin | |
| Miskolc | | | | Kattava |
| Mohács | | | Kattava | |
| Paks | | | Kattava | |
| Sármellék | Kattava | | | |
| Sopron | | | | Kattava |
| Szeged | | | Kattava | |
| Székesfehérvár | | | | Kattava |
| Záhony | | | | Kattava |
| MT | Cirkewwa | | Kattava | | |
| Marsaxlokk | | Ydin | | |
| Mgarr | | Kattava | | |
| Valletta | Ydin (Malta - Luqa) | Ydin | | |
| NL | Alblasserdam | | | Kattava | |
| Almelo | | | Ydin | |
| Almere | | | Kattava | |
| Alphen aan den Rijn | | | Kattava | |
| Amsterdam | Ydin (Schiphol)* | Ydin | Ydin | Ydin |
| Arnhem | | | Kattava | |
| Bergen op Zoom | | | Ydin | |
| Beverwijk | | Kattava | | |
| Born | | | Kattava | |
| Cuijk | | | Kattava | |
| Delfzijl/Eemshaven | | Kattava | | |
| Den Bosch | | | Kattava | |
| Den Helder | | Kattava | | |
| Deventer | | | Ydin | |
| Dordrecht | | Kattava | Kattava | |
| Eemshaven | | Kattava | Kattava | |
| Eindhoven | Kattava | | | |
| Enschede | Kattava | | Kattava | |
| Geertruidenberg | | | Kattava | |
| Gennep | | | Kattava | |
| Gorinchem | | | Kattava | |
| Gouda | | | Kattava | |
| Grave | | | Kattava | |
| Groningen | Kattava | | Kattava | |
| Harlingen | | Kattava | | |
| Hengelo | | | Ydin | |
| Kampen | | | Kattava | |
| Lelystad | | | Kattava | |
| Lemsterland | | | Kattava | |
| Lochem | | | Kattava | |
| Maasbracht | | | Kattava | |
| Maasdriel | | | Kattava | |
| Maassluis | | | Kattava | |
| Maastricht | Kattava (Maastricht - Aachen) | | Kattava | |
| Meppel | | | Kattava | |
| Moerdijk | | Ydin | Ydin | |
| Nijmegen | | | Ydin | |
| Oosterhout | | | Kattava | |
| Oss | | | Kattava | |
| Reimerswaal | | | Kattava | |
| Ridderkerk | | | Kattava | |
| Roermond | | | Kattava | |
| Rotterdam | Ydin | Ydin | Ydin | Ydin |
| Sneek | | | Kattava | |
| Stein | | | Kattava | |
| Terneuzen, Vlissingen | | Ydin (Terneuzen)
  Ydin (Vlissingen) | Ydin (Terneuzen)
  Ydin (Vlissingen) | |
| Tiel | | | Kattava | |
| Tilburg | | | Kattava | |
| Utrecht | | | Ydin | |
| Veghel | | | Kattava | |
| Velsen/IJmuiden | | Kattava | | |
| Venlo | | | Kattava | Kattava (Trade Port Noord Limburg) |
| Vlaardingen | | Kattava | | |
| Wageningen | | | Kattava | |
| Wanssum | | | Kattava | |
| Zaandam | | | Kattava | |
| Zaltbommel | | | Kattava | |
| Zevenaar | | | Kattava | |
| Zuidhorn | | | Kattava | |
| Zwijndrecht | | | Kattava | |
| Zwolle | | | Kattava | |
| AT | Graz | Kattava | | | Ydin (Werndorf) |
| Innsbruck | Kattava | | | |
| Klagenfurt - Villach | Kattava (Klagenfurt) | | | Kattava (Villach-Fürnitz) |
| Krems | | | Kattava | |
| Linz - Wels | Kattava (Linz) | | Ydin (Enns),
  Kattava (Linz) | Ydin (Wels) |
| Salzburg | Kattava | | | Kattava |
| Wien | Ydin (Schwechat)* | | Ydin | Ydin |
| Wolfurt | | | | Kattava |
| Wörgl | | | | Kattava |
| PL | Białystok | | | | Kattava |
| Braniewo | | | | Kattava |
| Bydgoszcz | Kattava | | | Kattava |
| Dorohusk / Okopy | | | | Kattava |
| Ełk | | | | Kattava |
| Gdánsk, Gdynia | Ydin (Gdańsk) | Ydin (Gdánsk)
  Ydin (Gdynia) | | Ydin |
| Katowice | Ydin (Pyrzowice) | | | Ydin (Slawków)
  Kattava (Gliwice / Pyrzowice) |
| Kraków | Ydin | | | Ydin |
| Łódź | Ydin | | | Ydin (Łódź / Stryków) |
| Malaszewicze / Terespol | | | | Kattava |
| Medyka / Zurawica | | | | Kattava |
| Police | | Kattava | Kattava | |
| Poznań | Ydin | | | Ydin |
| Rzepin | | | | Kattava |
| Rzeszow | Kattava | | | |
| Szczecin, Świnoujście | Ydin (Szczecin) | Ydin (Szczecin)
  Ydin (Świnoujście) | Ydin (Szczecin)
  Ydin (Świnoujście) | Ydin (Szczecin)
  Ydin (Świnoujście) |
| Warszawa | Ydin* | | | Ydin |
| Wrocław | Ydin | | | Ydin |
| PT | Abrantes / Entroncamento | | | | Kattava |
| Aveiro | | Kattava | | |
| Bragança | Kattava | | | |
| Caniçal | | Kattava | | |
| Corvo | Kattava | | | |
| Elvas | | | | Kattava |
| Faro | Kattava | | | Kattava (Loulé) |
| Flores | Kattava | | | |
| Funchal | Kattava | Kattava | | |
| Horta | Kattava | Kattava | | |
| Lajes das Flores | | Kattava | | |
| Lajes (Terceira) | Kattava | | | |
| Lisboa | Ydin* | Ydin | | |
| Pico | Kattava | | | |
| Ponta Delgada | Kattava | Kattava | | |
| Portimão | | Kattava | | |
| Porto | Ydin (Sá Carneiro) | Ydin (Leixões) | Ydin | |
| Poceirão | | | | Ydin |
| Porto Santo | Kattava | Kattava | | |
| Praia da Vitória | | Kattava | | |
| Santa Maria | Kattava | | | |
| São Jorge | Kattava | | | |
| Setúbal | | Kattava | | |
| Sines | | Ydin | | Ydin (Grândola) |
| Vila Real | Kattava | | | |
| RO | Bacău | Kattava | | | |
| Baia Mare | Kattava | | | |
| Brăila | | Kattava | Kattava | |
| Brașov | | | | Kattava |
| București | Ydin (Henri Coandă) | | Kattava (1 Decembrie)
  Kattava (Glina) | Ydin |
| Calafat | | | Ydin | |
| Călărași | | | Kattava | |
| Cernavodă | | | Ydin | |
| Cluj-Napoca | Kattava | | | Kattava |
| Constanța | Kattava | Ydin | Ydin | |
| Craiova | Kattava | | | Ydin |
| Drobeta Turnu Severin | | | Ydin | |
| Galați | | Ydin | Ydin | |
| Giurgiu | | | Ydin | |
| Iași | Kattava | | | |
| Medgidia | | | Kattava | |
| Moldova Veche | | | Kattava | |
| Oltenița | | | Kattava | |
| Oradea | Kattava | | | |
| Sibiu | Kattava | | | |
| Suceava | Kattava | | | Kattava |
| Sulina | | Kattava | Kattava | |
| Timișoara | Ydin | | | Ydin |
| Tulcea | Kattava | Kattava | Kattava | |
| Turda | | | | Kattava |
| SI | Koper | | Ydin | | |
| Ljubljana | Ydin | | | Ydin |
| Maribor | Kattava | | | Kattava |
| Portorož | Kattava | | | |
| SK | Bratislava | Ydin | | Ydin | Ydin |
| Komárno | | | Ydin | |
| Košice | Kattava | | | Kattava |
| Leopoldov-Šulekovo | | | | Kattava |
| Poprad Tatry | Kattava | | | |
| Žilina | | | | Ydin |
| FI | Eckerö | | Kattava | | |
| Enontekiö | Kattava | | | |
| Hanko | | Kattava | | |
| Helsinki | Ydin (Vantaa)* | Ydin | | |
| Ivalo | Kattava | | | |
| Joensuu | Kattava | | | |
| Jyväskylä | Kattava | | | |
| Kajaani | Kattava | | | |
| Kaskinen | | Kattava | | |
| Kemi | Kattava (Kemi-Tornio) | Kattava | | |
| Kilpilahti (Sköldvik) | | Kattava | | |
| Kittilä | Kattava | | | |
| Kokkola | | Kattava | | |
| Kotka-Hamina | | Ydin (Hamina)
  Ydin (Kotka) | | |
| Kouvola | | | | Ydin |
| Kruunupyy | Kattava | | | |
| Kuopio | Kattava | | | |
| Kuusamo | Kattava | | | |
| Lappeenranta | Kattava | | | |
| Maarianhamina | Kattava | Kattava | | |
| Oulu | Kattava | Kattava | | |
| Pietarsaari | | Kattava | | |
| Pori | Kattava | Kattava | | |
| Rauma | | Kattava | | |
| Rautaruukki/Raahe | | Kattava | | |
| Rovaniemi | Kattava | | | |
| Savonlinna | Kattava | | | |
| Tampere | Kattava | | | Kattava |
| Turku-Naantali | Ydin (Turku) | Ydin (Turku)
  Ydin (Naantali) | | |
| Vaasa | Kattava | | | |
| SE | Angelholm | Kattava | | | |
| Älmhult | | | | Kattava |
| Arvidsjaur | Kattava | | | |
| Gällivare | Kattava | | | |
| Gävle | | Kattava | | |
| Göteborg | Ydin (Landvetter) | Ydin | Ydin | Ydin |
| Grisslehamn | | Kattava | | |
| Hagfors | Kattava | | | |
| Halmstad | | Kattava | | |
| Helsingborg | | Kattava | | |
| Hemavan | Kattava | | | |
| Jönköping | Kattava | | | Kattava |
| Kalmar | Kattava | | | |
| Kapellskär | | Kattava | | |
| Karlshamn | | Kattava | | |
| Karlskrona | | Kattava | | |
| Kiruna | Kattava | | | |
| Köping | | Kattava | Kattava | |
| Luleå | Kattava | Ydin | | |
| Lycksele | Kattava | | | |
| Malmö | Ydin (Sturup) | Ydin | | Ydin |
| Mora | Kattava | | | |
| Norrköping | | Kattava | | |
| Nyköping | Kattava (Stockholm Skavsta) | | | |
| Oskarshamn | | Kattava | | |
| Örebro | Kattava | | | Ydin (Hallsberg) |
| Östersund | Kattava | | | |
| Öxelösund | | Kattava | | |
| Pajala | Kattava | | | |
| Ronneby | Kattava | | | |
| Skellefteå | Kattava | | | |
| Stenungsund | | Kattava | | |
| Stockholm | Ydin (Arlanda)*
  Kattava (Bromma) | Ydin (Stockholm)
  Kattava (Nynäshamn) | Ydin | Ydin |
| Strömstad | | Kattava | | |
| Sundsvall | Kattava | Kattava | | |
| Sveg | Kattava | | | |
| Trelleborg | | Ydin | | Ydin |
| Umeå | Kattava | Kattava | | |
| Rosersberg | | | | Kattava |
| Varberg | | Kattava | | |
| Västerås | | Kattava | Kattava | |
| Vilhelmina | Kattava | | | |
| Visby | Kattava | Kattava | | |
| Ystad | | Kattava | | |
| UK | Aberdeen | Kattava | Kattava | | |
| Barra | Kattava | | | |
| Belfast | Kattava (City)
  Kattava (International) | Ydin | | |
| Benbecula | Kattava | | | |
| Birmingham | Ydin* | | | Ydin |
| Bournemouth | Kattava | | | |
| Bristol | Ydin | Ydin | | |
| Loch Ryan Ports | | Kattava | | |
| Campbeltown | Kattava | | | |
| Cardiff-Newport | Kattava | Ydin (Cardiff)
  Ydin (Newport) | | |
| Corby | | | | Kattava (Eurohub) |
| Cromarty Firth | | Kattava | | |
| Daventry | | | | Kattava (Intl. Rail Freight Terminal) |
| Dover/Folkestone | | Ydin | | |
| Durham | Kattava | | | |
| Edinburgh | Ydin* | Ydin (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith) | | |
| Exeter | Kattava | | | |
| Felixstowe-Harwich | | Ydin (Felixstowe)
  Ydin (Harwich) | | |
| Fishguard | | Kattava | | |
| Glasgow | Ydin* | Ydin (Clydeport, King George V dock, Hunterston ja Greenock) | | Ydin (Mossend/ Coatbridge) |
| Glensanda | | Kattava | | |
| Goole | | Kattava | | |
| Grimsby/Immingham | | Ydin (Grimsby ja Immingham) | | |
| Heysham | | Kattava | | |
| Holyhead | | Kattava | | |
| Hull | | Kattava | | |
| Inverness | Kattava | | | |
| Ipswich | | Kattava | | |
| Islay | Kattava | | | |
| Kirkwall | Kattava | | | |
| Larne | | Kattava | | |
| Leeds | Ydin (Leeds/ Bradford) | | | Ydin (Leeds/ Wakefield RRT) |
| Liverpool | Kattava | Ydin | | Ydin |
| London | Ydin (City)
  Ydin (Gatwick)*
  Ydin (Heathrow)*
  Ydin (Luton)*
  Ydin (Stansted)* | Ydin (London, London Gateway, Tilbury) | | |
| Londonderry | Kattava | Kattava | | |
| Manchester | Ydin* | Kattava (Manchester ja Port Salford) | | |
| Medway | | Kattava (Thamesport, Sheerness) | | |
| Milford Haven | | Ydin | | |
| Newcastle | Kattava | | | |
| Newquay | Kattava | | | |
| Norwich | Kattava | | | |
| Nottingham | Ydin (East Midlands) | | | |
| Orkney | | Kattava | | |
| Plymouth | | Kattava | | |
| Poole | | Kattava | | |
| Port Salford | | Kattava | | |
| Port Talbot | | Kattava | | |
| Prestwick | Kattava | | | |
| Ramsgate | Kattava (Kent International) | Kattava | | |
| River Hull and Humber | | Kattava | | |
| Scilly Isles | Kattava | | | |
| Scrabster | | Kattava | | |
| Selby | | | | Kattava |
| Sheffield | Kattava (Doncaster - Sheffield) | | | Ydin (Doncaster RRT) |
| Shetland Islands | Kattava | Kattava (Sullom Voe) | | |
| Southampton, Portsmouth | Kattava (Southampton) | Ydin (Southampton)
  Kattava (Portsmouth) | | |
| Stornoway | Kattava | Kattava | | |
| Sumburgh | Kattava | | | |
| Teesport | | Ydin | | |
| Tiree | Kattava | | | |
| Tyne | | Kattava | | |
| Ullapool | | Kattava | | |
| Warrenpoint | | Kattava | | |
| Wick | Kattava | | | |

JV

SOLMUKOHDAN NIMI

LENTOASEMA

MERISATAMA

SISÄVESISATAMA

RAUTATIE-/MAANTIETERMINAALI

BE

Aalst

Kattava

Albertkanaal

Ydin

Antwerpen

Ydin

Ydin

Ydin

Athus

Kattava

Avelgem

Kattava

Bruxelles/Brussel

Ydin

(National/Nationaal)*

Ydin

Charleroi

Kattava

Kattava (Can.Charleroi.-Bruxelles),

Kattava (Sambre)

Clabecq

Kattava

Gent

Ydin

Ydin

Grimbergen

Kattava

Kortrijk

Ydin (Bossuit)

Liège

Ydin

Ydin (Can.Albert)

Ydin (Meuse)

Mons

Kattava (Centre/Borinage)

Namur

Ydin (Meuse),

Kattava (Sambre)

Oostende, Zeebrugge

Kattava (Oostende)

Ydin (Oostende)

Ydin (Zeebrugge)

Roeselare

Kattava

Tournai

Kattava (Escaut)

Willebroek

Kattava

BG

Burgas

Kattava

Ydin

Dragoman

Kattava

Gorna Orjahovitsa

Kattava

Ydin

Lom

Kattava

Orjahovo

Kattava

Plovdiv

Kattava

Ydin

Ruse

Ydin

Ydin

Silistra

Kattava

Sofia

Ydin

Ydin

Svilengrad

Kattava

Svishtov

Kattava

Varna

Kattava

Kattava

Vidin

Ydin

CZ

Brno

Kattava

Kattava

Děčín

Ydin

Ydin

Lovosice

Kattava

Kattava

Mělník

Ydin

Ydin

Ostrava

Ydin

Ydin

Pardubice

Ydin

Ydin

Plzeň

Ydin

Praha

Ydin (Václav Havel)*

Ydin (Praha Holešovice)

Kattava (Libeň)

Kattava (Radotín)

Kattava (Smíchov)

Ydin (Praha Uhříněves)

Přerov

Ydin

Ústí nad Labem

Kattava

Kattava

DK

Aalborg

Kattava

Kattava

Aarhus

Ydin

Ydin

Billund

Kattava

Branden

Kattava

Ebeltoft

Kattava

Esbjerg

Kattava

Fredericia

Kattava

Frederikshavn

Kattava

Fur

Kattava

Gedser

Kattava

Helsingør

Kattava

Hirtshals

Kattava

Høje-Taastrup

Kattava

Kalundborg

Kattava

København

Ydin (Kastrup)*

Ydin

Ydin

Køge

Kattava

Kattava

Nordby (Fanø)

Kattava

Odense

Kattava

Padborg

Kattava

Rødby

Kattava

Rønne

Kattava

Kattava

Sjællands Odde Ferry Port

Kattava

Spodsbjerg

Kattava

Tårs (Nakskov)

Kattava

Taulov

Ydin

Vejle

Kattava

DE

Andernach

Kattava

Kattava

Aschaffenburg

Kattava

Kattava

Bendorf

Kattava

Bensersiel

Kattava

Bergkamen

Kattava

Berlin

Ydin (Berlin-Brandenburg Intl.)*

Ydin

Ydin (Großbeeren)

Bonn

Kattava

Bottrop

Kattava

Brake

Kattava

Kattava

Brandenburg

Kattava

Braunschweig

Ydin

Ydin

Breisach

Kattava

Bremen, Bremerhaven

Ydin (Bremen)

Ydin (Bremen)

Ydin (Bremerhaven)

Ydin (Bremen)

Ydin (Bremerhaven)

Ydin (Bremen)

Brunsbüttel

Kattava

Kattava

Bülstringen

Kattava

Cuxhaven

Kattava

Kattava

Dormagen

Kattava

Dörpen

Kattava

Kattava

Dortmund

Kattava

Ydin

Ydin

Dresden

Kattava

Kattava

Duisburg

Ydin

Kattava (Homberg)

Ydin

Düsseldorf

Ydin*

Ydin (Neuss)

Emden

Kattava

Kattava

Emmelsum/Wesel

Kattava

Emmerich

Kattava

Kattava

Erfurt

Kattava

Essen

Kattava

Estorf

Kattava

Floersheim

Kattava

Frankfurt am Main

Ydin*

Ydin

Ydin

Gelsenkirchen

Kattava

Germersheim

Kattava

Kattava

Gernsheim

Kattava

Großkrotzenburg

Kattava

Hahn

Kattava

Haldensleben

Kattava

Kattava

Haltern am See

Kattava

Hamburg

Ydin*

Ydin

Ydin

Ydin

Hamm

Ydin

Kattava (Bönen)

Hanau

Kattava

Hannover

Ydin

Ydin

Ydin

Heilbronn

Kattava

Helgoland

Kattava

Heringsdorf

Kattava

Herne

Kattava

Kattava (Herne-Wanne)

Hof, Plauen

Kattava

Honau

Kattava

Ibbenbüren

Kattava

Karlsruhe

Kattava (Karlsruhe, Baden-Baden)

Ydin

Ydin

Kassel

Kattava

Kehl

Kattava

Kelheim

Kattava

Kelsterbach

Kattava

Kiel

Kattava

Koblenz

Ydin

Ydin

Köln

Ydin (Köln-Bonn)*

Ydin

Ydin

Köln -Neuessen

Kattava

Krefeld-Uerdingen

Kattava

Langeoog

Kattava

Leipzig, Halle

Ydin

Ydin (Schkopau)

Lengfurt-Wetterau

Kattava

Leverkusen

Kattava

Kattava

Lingen

Kattava

Lübeck

Ydin

Ydin

Ydin

Lünen

Kattava

Magdeburg

Ydin

Ydin

Mainz

Ydin

Ydin

Mannheim, Ludwigshafen

Ydin

Kattava (Ludwigshafen Mundenheim)

Ydin

Marl

Kattava

Mehrum

Kattava

Memmingen

Kattava

Kattava

Minden

Kattava

Kattava

München

Ydin*

Ydin (Riem)

Münster

Kattava

(Münster/Osnabrück)

Kattava

Norddeich

Kattava

Nordenham

Kattava

Kattava

Norderney

Kattava

Nürnberg

Ydin

Ydin

Ydin

Oldenburg

Kattava

Orsoy

Kattava

Osnabrück

Kattava

Otterstadt

Kattava

Paderborn

Kattava (Paderborn, Lippstadt)

Plochingen

Kattava

Puttgarden

Kattava

Rees

Kattava

Regensburg

Ydin

Rheinberg

Kattava

Rostock

Kattava

Ydin

Ydin

Saarlouis-Dillingen

Kattava

Sassnitz

Kattava

Schwarzheide

Kattava

Singen

Kattava

Speyer

Kattava

Spyck

Kattava

Stade-Bützfleth/Brunshausen

Kattava

Kattava

Kattava

Stollhofen

Kattava

Stolzenau

Kattava

Straubing-Sand

Kattava

Stürzelberg

Kattava

Stuttgart

Ydin*

Ydin

Ydin (Kornwestheim)

Trier

Kattava

Ulm

Kattava (Dornstadt)

Vahldorf

Kattava

Weeze

Kattava

Wesel

Kattava

Wesseling

Kattava

Westerland-Sylt

Kattava

Wiesbaden

Kattava

Wilhelmshaven

Ydin

Wismar

Kattava

Worms

Kattava

Kattava

Wörth am Rhein

Kattava

Kattava

EE

Heltermaa

Kattava

Kärdla

Kattava

Koidula

Kattava

Kuivastu

Kattava

Kuressaare

Kattava

Pärnu

Kattava

Kattava

Paldiski South Harbor

Kattava

Rohuküla

Kattava

Sillamäe

Kattava

Tallinn

Ydin

Ydin (Vanhankaupungin satama,

Muuga satama,

Paljassaare satama)

Tartu

Kattava

Virtsu

Kattava

IE

Carraig Fhiáin/Carrickfin

Kattava (Dún na nGall/Donegal)

Corcaigh/Cork

Ydin

Ydin

Baile Átha Cliath/Dublin

Ydin*

Ydin (G.D.A. -satamaklusteri)

Inis Mór/Inishmore

Kattava

Ciarraí/Kerry- An Fearann

Fuar/Farranfore

Kattava

An Cnoc/Knock

Kattava (Cúige Chonnacht/Connaught)

Luimneach/Limerick

Kattava (Sionainn/Shannon)

Ydin (Sionainn-Faing/Shannon-Foynes)

Ros Láir/Rosslare

Kattava (Europort)

Port Láirge/Waterford

Kattava

Kattava

EL

Alexandroupolis

Kattava

Kattava

Araxos

Kattava

Astipalaia

Kattava

Athína

Ydin*

Ydin (Piraeus)

Ydin (Piraeus/Thriasso Pedio)

Chalkida

Kattava

Chania

Kattava

Kattava (Souda)

Chios

Kattava

Kattava

Elefsina

Kattava

Heraklion

Ydin

Ydin

Igoumenitsa

Ydin

Ikaria

Kattava

Ioannina

Kattava

Kalamata

Kattava

Kattava

Kalymnos

Kattava

Karpathos

Kattava

Kassos

Kattava

Kastelorizo

Kattava

Kastoria

Kattava

Katakolo

Kattava

Kavala

Kattava

Kattava

Kefalonia

Kattava

Kerkyra

Kattava

Kattava

Kithira

Kattava

Kos

Kattava

Kozani

Kattava

Kyllini

Kattava

Lamia

Kattava

Lavrio (Sounio)

Kattava

Leros

Kattava

Limnos

Kattava

Milos

Kattava

Mykonos

Kattava

Kattava

Mytilini

Kattava

Kattava

Naxos

Kattava

Kattava

Nea Anchialos

Kattava

Paros

Kattava

Kattava

Patras

Ydin

Ydin

Preveza

Kattava

Rafina

Kattava

Rodos

Kattava

Kattava

Samos

Kattava

Santorini

Kattava

Kattava

Sitia

Kattava

Skiathos

Kattava

Kattava

Skiros

Kattava

Syros

Kattava

Kattava

Thessaloniki

Ydin (Makedonia)

Ydin

Ydin

Volos

Kattava

Zakinthos

Kattava

ES

A Coruña

Kattava

Ydin

Alcázar de San Juán

Ydin

Algeciras

Ydin (Bahía de Algeciras)

Alicante

Ydin

Kattava

Almería

Kattava

Kattava

Antequera (Bobadilla)

Ydin

Arrecife

Kattava (Lanzarote)

Kattava

Arrubal (Logroño)

Kattava

Avilés

Kattava (Asturias)

Kattava

Badajoz

Kattava

Kattava

Barcelona

Ydin*

Ydin

Ydin

Bilbao

Ydin

Ydin

Ydin

Burgos

Kattava

Cádiz

Kattava (Bahía de Cádiz)

Cala Sabina (Formentera)

Kattava

Carboneras

Kattava

Cartagena

Ydin

Castellón

Kattava

Ceuta

Kattava

Córdoba

Ydin

El Hierro

Kattava

Kattava (La Estaca)

El Penedés (El Vendrell)

Kattava

Ferrol

Kattava

Figueras

Kattava (El Far d'Emporda)

Fuerteventura

Kattava

Kattava (Puerto Rosario)

Gijón

Ydin

Girona

Kattava

Granada

Kattava

Huelva

Ydin

Huesca

Kattava (PLHUS)

Ibiza

Kattava

Kattava (Eivissa)

Jerez

Kattava

La Palma

Kattava

Kattava (Santa Cruz de La Palma)

Las Palmas

Ydin

Ydin

León

Kattava

Ydin

Linares

Kattava

Madrid

Ydin (Barajas)*

Ydin (Norte y Sur)

Mahón (Menorca)

Kattava

Kattava

Málaga

Ydin

Kattava

Melilla

Kattava

Kattava

Monforte de Lemos (Ourense)

Kattava

Motril

Kattava

Murcia

Kattava (San Javier)

Ydin (ZAL)

Palma de Mallorca

Ydin*

Ydin

Pamplona

Kattava

Kattava (Noain)

Pasajes

Kattava

Reus

Kattava

Sagunto

Kattava

Salamanca

Kattava

Kattava

San Cibrao

Kattava

San Sebastián

Kattava

Kattava (Lezo)

San Sebastián de la Gomera

Kattava

Kattava

Santander

Kattava

Kattava

Kattava (Torrelavega)

Santiago de Compostela

Kattava

Sevilla

Ydin

Ydin

Ydin

Tarragona

Ydin

Tenerife

Kattava (Norte: Los Rodeos)

Ydin (Sur: Reina Sofía)

Ydin (Santa Cruz)

Toledo

Kattava

Tudela

Kattava

Valencia

Ydin

Ydin

Valladolid

Kattava

Ydin

Vigo

Kattava

Kattava

Vitoria

Kattava

Zaragoza

Kattava

Ydin

FR

Aiton-Bourgneuf

Kattava

Ajaccio

Kattava

Kattava

Avignon

Ydin

Bastia

Kattava

Kattava

Bayonne

Kattava

Beauvais

Kattava

Biarritz

Kattava

Bordeaux

Ydin (Merignac)

Ydin

Ydin

Boulogne

Kattava

Brest

Kattava

Kattava

Caen

Kattava

Kattava

Calais

Ydin

Ydin (Eurotunnel)

Cayenne

Kattava

Kattava

Chalon-sur-Saône

Ydin

Chalons-sur-Marne

Kattava (Paris-Vatry)

Cherbourg

Kattava

Clermont-Ferrand

Kattava

Kattava

Dieppe

Kattava

Dijon

Ydin

Dunkerque

Ydin

Ydin

Ydin

Fort de France

Kattava

Kattava

Guadeloupe

Kattava

La Rochelle

Kattava

Kattava

Le Boulou

Kattava

Le Havre

Ydin

Ydin

Ydin

Lille

Ydin (Lesquin)

Ydin

Ydin (Dourges)

Limoges

Kattava

Lorient

Kattava

Lyon

Ydin (St.Exupéry)*

Ydin

Ydin

Marquion (Cambrai)

Kattava

Marseille

Ydin (Provence)

Ydin (Marseille)

Ydin (Fos-sur-Mer)

Ydin (Fos-sur-Mer)

Ydin (Miramas)

Mayotte

Kattava

Metz

Ydin

Montpellier

Kattava

Mulhouse

Kattava (Mulhouse-Bale)

Ydin (Ottmarsheim)

Nancy

Kattava

Nantes Saint-Nazaire

Kattava (Nantes Atlantique)

Ydin

Nesle

Kattava

Nice

Ydin (Côte d'Azur)*

Kattava

Nogent-sur-Seine

Kattava

Noyon

Kattava

Orléans

Kattava

Paris

Ydin (Charles de Gaulle)*

Ydin (Orly)*

Ydin

Ydin

Perpignan

Kattava

Point-à-Pitre

Kattava

Péronne

Kattava

Port Réunion

Kattava

Rennes

Kattava

Roscoff

Kattava

Rouen

Ydin

Ydin

Sète

Kattava

Kattava

Saint-Denis-Gillot

Kattava

Saint-Malo

Kattava

Strasbourg

Kattava (Strasbourg Entzheim)

Ydin

Ydin

Thionville

Kattava

Toulon

Kattava

Toulouse

Ydin (Blagnac)

Ydin

Valenciennes

Kattava

Villefranche-sur-Saône

Kattava

HR

Dubrovnik

Kattava

Kattava

Osijek

Kattava

Kattava

Ploče

Kattava

Pula

Kattava

Kattava

Rijeka

Kattava

Ydin

Šibenik

Kattava

Sisak

Kattava

Slavonski Brod

Ydin

Split

Kattava

Kattava

Vukovar

Ydin

Zadar

Kattava

Kattava

Zagreb

Ydin

Ydin

IT

Alghero

Kattava

Ancona

Kattava

Ydin

Ydin (Iesi)

Augusta

Ydin

Bari

Kattava

Ydin

Ydin

Bologna

Ydin

Ydin

Bolzano

Kattava

Brescia

Kattava

Kattava

Brindisi

Kattava

Kattava

Cagliari

Ydin

Ydin (Porto Foxi, Cagliari)

Carloforte

Kattava

Catania

Kattava (Fontanarossa, Comiso emergency runway)

Kattava

Cervignano

Ydin

Chioggia

Kattava

Kattava

Civitavecchia

Kattava

Cremona

Ydin

Firenze

Kattava

Ydin (Prato)

Foggia

Kattava

Forlì

Kattava

Fiumicino

Kattava

Gaeta

Kattava

Gallarate

Kattava

Gela

Kattava

Genova

Ydin

Ydin

Ydin (Vado)

Gioia Tauro

Ydin

Golfo Aranci

Kattava

La Maddalena

Kattava

La Spezia

Ydin

Lamezia Terme

Kattava

Lampedusa

Kattava

Livorno

Ydin

Ydin (Guasticce Collesalvetti)

Mantova

Ydin

Kattava

Marina di Carrara

Kattava

Messina

Kattava

Milano

Ydin (Linate)*

Ydin (Malpensa)*

Ydin (Bergamo Orio al Serio)

Kattava

Ydin (Milano Smistamento)

Milazzo

Kattava

Monfalcone

Kattava

Kattava

Mortara

Kattava

Napoli

Ydin (Capodichino)

Ydin

Ydin (Nola)

Ydin (Marcianise-Maddaloni)

Novara

Ydin

Olbia

Kattava

Kattava

Orte

Kattava

Padova

Ydin

Palau

Kattava

Palermo

Ydin

Ydin (Palermo, Termini Imerese -terminaali)

Pantelleria

Kattava

Parma

Kattava (Bianconese di Fontevivo)

Pescara

Kattava

Kattava (Manoppello)

Piacenza

Kattava

Piombino

Kattava

Pisa

Kattava

Porto Levante

Kattava

Kattava

Porto Nogaro

Kattava

Porto Torres

Kattava

Portoferraio

Kattava

Portovesme

Kattava

Ravenna

Ydin

Ydin

Reggio Calabria

Kattava

Kattava

Rivalta Scrivia

Kattava

Roma

Ydin (Fiumicino)*

Kattava (Ciampino)

Ydin (Pomezia)

Rovigo

Kattava

Kattava

Salerno

Kattava

Savona - Vado

Kattava

Siracusa

Kattava

Taranto

Ydin

Torino

Ydin

Ydin (Orbassano)

Trapani

Kattava

Kattava

Trento

Kattava

Treviso

Kattava

Trieste

Kattava

Ydin

Ydin

Venezia

Ydin

Ydin

Ydin

Verona

Kattava

Ydin

CY

Larnaka

Ydin

Kattava

Lefkosia

Lemesos

Ydin

Pafos

Kattava

LV

Daugavpils

Kattava

Liepāja

Kattava

Kattava

Rīga

Ydin (International)*

Ydin

Ventspils

Kattava

Ydin

LT

Kaunas

Kattava

Ydin

Klaipėda

Ydin

Ydin

Palanga

Kattava

Vilnius

Ydin

Ydin

LU

Luxembourg

Ydin

Ydin (Mertert)

Ydin (Bettembourg)

HU

Baja

Kattava

Budapest

Ydin (Liszt Ferenc)*

Ydin (Csepel)

Ydin (Soroksár)

Debrecen

Kattava

Dunaújváros

Kattava

Győr

Kattava (Győr-Gönyű)

Komárom

Ydin

Miskolc

Kattava

Mohács

Kattava

Paks

Kattava

Sármellék

Kattava

Sopron

Kattava

Szeged

Kattava

Székesfehérvár

Kattava

Záhony

Kattava

MT

Cirkewwa

Kattava

Marsaxlokk

Ydin

Mgarr

Kattava

Valletta

Ydin (Malta - Luqa)

Ydin

NL

Alblasserdam

Kattava

Almelo

Ydin

Almere

Kattava

Alphen aan den Rijn

Kattava

Amsterdam

Ydin (Schiphol)*

Ydin

Ydin

Ydin

Arnhem

Kattava

Bergen op Zoom

Ydin

Beverwijk

Kattava

Born

Kattava

Cuijk

Kattava

Delfzijl/Eemshaven

Kattava

Den Bosch

Kattava

Den Helder

Kattava

Deventer

Ydin

Dordrecht

Kattava

Kattava

Eemshaven

Kattava

Kattava

Eindhoven

Kattava

Enschede

Kattava

Kattava

Geertruidenberg

Kattava

Gennep

Kattava

Gorinchem

Kattava

Gouda

Kattava

Grave

Kattava

Groningen

Kattava

Kattava

Harlingen

Kattava

Hengelo

Ydin

Kampen

Kattava

Lelystad

Kattava

Lemsterland

Kattava

Lochem

Kattava

Maasbracht

Kattava

Maasdriel

Kattava

Maassluis

Kattava

Maastricht

Kattava (Maastricht - Aachen)

Kattava

Meppel

Kattava

Moerdijk

Ydin

Ydin

Nijmegen

Ydin

Oosterhout

Kattava

Oss

Kattava

Reimerswaal

Kattava

Ridderkerk

Kattava

Roermond

Kattava

Rotterdam

Ydin

Ydin

Ydin

Ydin

Sneek

Kattava

Stein

Kattava

Terneuzen, Vlissingen

Ydin (Terneuzen)

Ydin (Vlissingen)

Ydin (Terneuzen)

Ydin (Vlissingen)

Tiel

Kattava

Tilburg

Kattava

Utrecht

Ydin

Veghel

Kattava

Velsen/IJmuiden

Kattava

Venlo

Kattava

Kattava (Trade Port Noord Limburg)

Vlaardingen

Kattava

Wageningen

Kattava

Wanssum

Kattava

Zaandam

Kattava

Zaltbommel

Kattava

Zevenaar

Kattava

Zuidhorn

Kattava

Zwijndrecht

Kattava

Zwolle

Kattava

AT

Graz

Kattava

Ydin (Werndorf)

Innsbruck

Kattava

Klagenfurt - Villach

Kattava (Klagenfurt)

Kattava (Villach-Fürnitz)

Krems

Kattava

Linz - Wels

Kattava (Linz)

Ydin (Enns),

Kattava (Linz)

Ydin (Wels)

Salzburg

Kattava

Kattava

Wien

Ydin (Schwechat)*

Ydin

Ydin

Wolfurt

Kattava

Wörgl

Kattava

PL

Białystok

Kattava

Braniewo

Kattava

Bydgoszcz

Kattava

Kattava

Dorohusk / Okopy

Kattava

Ełk

Kattava

Gdánsk, Gdynia

Ydin (Gdańsk)

Ydin (Gdánsk)

Ydin (Gdynia)

Ydin

Katowice

Ydin (Pyrzowice)

Ydin (Slawków)

Kattava (Gliwice / Pyrzowice)

Kraków

Ydin

Ydin

Łódź

Ydin

Ydin (Łódź / Stryków)

Malaszewicze / Terespol

Kattava

Medyka / Zurawica

Kattava

Police

Kattava

Kattava

Poznań

Ydin

Ydin

Rzepin

Kattava

Rzeszow

Kattava

Szczecin, Świnoujście

Ydin (Szczecin)

Ydin (Szczecin)

Ydin (Świnoujście)

Ydin (Szczecin)

Ydin (Świnoujście)

Ydin (Szczecin)

Ydin (Świnoujście)

Warszawa

Ydin*

Ydin

Wrocław

Ydin

Ydin

PT

Abrantes / Entroncamento

Kattava

Aveiro

Kattava

Bragança

Kattava

Caniçal

Kattava

Corvo

Kattava

Elvas

Kattava

Faro

Kattava

Kattava (Loulé)

Flores

Kattava

Funchal

Kattava

Kattava

Horta

Kattava

Kattava

Lajes das Flores

Kattava

Lajes (Terceira)

Kattava

Lisboa

Ydin*

Ydin

Pico

Kattava

Ponta Delgada

Kattava

Kattava

Portimão

Kattava

Porto

Ydin (Sá Carneiro)

Ydin (Leixões)

Ydin

Poceirão

Ydin

Porto Santo

Kattava

Kattava

Praia da Vitória

Kattava

Santa Maria

Kattava

São Jorge

Kattava

Setúbal

Kattava

Sines

Ydin

Ydin (Grândola)

Vila Real

Kattava

RO

Bacău

Kattava

Baia Mare

Kattava

Brăila

Kattava

Kattava

Brașov

Kattava

București

Ydin (Henri Coandă)

Kattava (1 Decembrie)

Kattava (Glina)

Ydin

Calafat

Ydin

Călărași

Kattava

Cernavodă

Ydin

Cluj-Napoca

Kattava

Kattava

Constanța

Kattava

Ydin

Ydin

Craiova

Kattava

Ydin

Drobeta Turnu Severin

Ydin

Galați

Ydin

Ydin

Giurgiu

Ydin

Iași

Kattava

Medgidia

Kattava

Moldova Veche

Kattava

Oltenița

Kattava

Oradea

Kattava

Sibiu

Kattava

Suceava

Kattava

Kattava

Sulina

Kattava

Kattava

Timișoara

Ydin

Ydin

Tulcea

Kattava

Kattava

Kattava

Turda

Kattava

SI

Koper

Ydin

Ljubljana

Ydin

Ydin

Maribor

Kattava

Kattava

Portorož

Kattava

SK

Bratislava

Ydin

Ydin

Ydin

Komárno

Ydin

Košice

Kattava

Kattava

Leopoldov-Šulekovo

Kattava

Poprad Tatry

Kattava

Žilina

Ydin

FI

Eckerö

Kattava

Enontekiö

Kattava

Hanko

Kattava

Helsinki

Ydin (Vantaa)*

Ydin

Ivalo

Kattava

Joensuu

Kattava

Jyväskylä

Kattava

Kajaani

Kattava

Kaskinen

Kattava

Kemi

Kattava (Kemi-Tornio)

Kattava

Kilpilahti (Sköldvik)

Kattava

Kittilä

Kattava

Kokkola

Kattava

Kotka-Hamina

Ydin (Hamina)

Ydin (Kotka)

Kouvola

Ydin

Kruunupyy

Kattava

Kuopio

Kattava

Kuusamo

Kattava

Lappeenranta

Kattava

Maarianhamina

Kattava

Kattava

Oulu

Kattava

Kattava

Pietarsaari

Kattava

Pori

Kattava

Kattava

Rauma

Kattava

Rautaruukki/Raahe

Kattava

Rovaniemi

Kattava

Savonlinna

Kattava

Tampere

Kattava

Kattava

Turku-Naantali

Ydin (Turku)

Ydin (Turku)

Ydin (Naantali)

Vaasa

Kattava

SE

Angelholm

Kattava

Älmhult

Kattava

Arvidsjaur

Kattava

Gällivare

Kattava

Gävle

Kattava

Göteborg

Ydin (Landvetter)

Ydin

Ydin

Ydin

Grisslehamn

Kattava

Hagfors

Kattava

Halmstad

Kattava

Helsingborg

Kattava

Hemavan

Kattava

Jönköping

Kattava

Kattava

Kalmar

Kattava

Kapellskär

Kattava

Karlshamn

Kattava

Karlskrona

Kattava

Kiruna

Kattava

Köping

Kattava

Kattava

Luleå

Kattava

Ydin

Lycksele

Kattava

Malmö

Ydin (Sturup)

Ydin

Ydin

Mora

Kattava

Norrköping

Kattava

Nyköping

Kattava (Stockholm Skavsta)

Oskarshamn

Kattava

Örebro

Kattava

Ydin (Hallsberg)

Östersund

Kattava

Öxelösund

Kattava

Pajala

Kattava

Ronneby

Kattava

Skellefteå

Kattava

Stenungsund

Kattava

Stockholm

Ydin (Arlanda)*

Kattava (Bromma)

Ydin (Stockholm)

Kattava (Nynäshamn)

Ydin

Ydin

Strömstad

Kattava

Sundsvall

Kattava

Kattava

Sveg

Kattava

Trelleborg

Ydin

Ydin

Umeå

Kattava

Kattava

Rosersberg

Kattava

Varberg

Kattava

Västerås

Kattava

Kattava

Vilhelmina

Kattava

Visby

Kattava

Kattava

Ystad

Kattava

UK

Aberdeen

Kattava

Kattava

Barra

Kattava

Belfast

Kattava (City)

Kattava (International)

Ydin

Benbecula

Kattava

Birmingham

Ydin*

Ydin

Bournemouth

Kattava

Bristol

Ydin

Ydin

Loch Ryan Ports

Kattava

Campbeltown

Kattava

Cardiff-Newport

Kattava

Ydin (Cardiff)

Ydin (Newport)

Corby

Kattava (Eurohub)

Cromarty Firth

Kattava

Daventry

Kattava (Intl. Rail Freight Terminal)

Dover/Folkestone

Ydin

Durham

Kattava

Edinburgh

Ydin*

Ydin (Forth, Grangemouth, Rosyth and Leith)

Exeter

Kattava

Felixstowe-Harwich

Ydin (Felixstowe)

Ydin (Harwich)

Fishguard

Kattava

Glasgow

Ydin*

Ydin (Clydeport, King George V dock, Hunterston ja Greenock)

Ydin (Mossend/ Coatbridge)

Glensanda

Kattava

Goole

Kattava

Grimsby/Immingham

Ydin (Grimsby ja Immingham)

Heysham

Kattava

Holyhead

Kattava

Hull

Kattava

Inverness

Kattava

Ipswich

Kattava

Islay

Kattava

Kirkwall

Kattava

Larne

Kattava

Leeds

Ydin (Leeds/ Bradford)

Ydin (Leeds/ Wakefield RRT)

Liverpool

Kattava

Ydin

Ydin

London

Ydin (City)

Ydin (Gatwick)*

Ydin (Heathrow)*

Ydin (Luton)*

Ydin (Stansted)*

Ydin (London, London Gateway, Tilbury)

Londonderry

Kattava

Kattava

Manchester

Ydin*

Kattava (Manchester ja Port Salford)

Medway

Kattava (Thamesport, Sheerness)

Milford Haven

Ydin

Newcastle

Kattava

Newquay

Kattava

Norwich

Kattava

Nottingham

Ydin (East Midlands)

Orkney

Kattava

Plymouth

Kattava

Poole

Kattava

Port Salford

Kattava

Port Talbot

Kattava

Prestwick

Kattava

Ramsgate

Kattava (Kent International)

Kattava

River Hull and Humber

Kattava

Scilly Isles

Kattava

Scrabster

Kattava

Selby

Kattava

Sheffield

Kattava (Doncaster - Sheffield)

Ydin (Doncaster RRT)

Shetland Islands

Kattava

Kattava (Sullom Voe)

Southampton, Portsmouth

Kattava (Southampton)

Ydin (Southampton)

Kattava (Portsmouth)

Stornoway

Kattava

Kattava

Sumburgh

Kattava

Teesport

Ydin

Tiree

Kattava

Tyne

Kattava

Ullapool

Kattava

Warrenpoint

Kattava

Wick

Kattava

3.   Ydinverkon rajanylityspaikat naapurimaihin:

| EU:n jäsenvaltio | Naapurimaa | Rajanylityspaikka (maantie) | Rajanylityspaikka (rautatie) |
| --- | --- | --- | --- |
| SUOMI | VENÄJÄ | Vaalimaa | Vainikkala |
| VIRO | VENÄJÄ | Luhamaa | Koidula |
| LATVIA | VENÄJÄ | Terehova | Zilupe |
| VALKO-VENÄJÄ | Pāternieki | Indra |
| LIETTUA | VENÄJÄ | Kybartai | Kybartai |
| VALKO-VENÄJÄ | Medininkai | Kena |
| PUOLA | VENÄJÄ | Grzechotki | Braniewo |
| VALKO-VENÄJÄ | Kukuryki | Terespol |
| UKRAINA | Korczowa | Przemyśl |
| SLOVAKIA | UKRAINA | Vyšné Nemecké | Čierna nad Tisou |
| UNKARI | UKRAINA | Beregsurány | Záhony |
| SERBIA | Röszke | Kelebia |
| KROATIA | SERBIA | Lipovac | Tovarnik |
| BOSNIA JA HERTSEGOVINA | Svilaj | Slavonski Šamac |
| MONTENEGRO | Karasovići | / |
| ROMANIA | UKRAINA | Siret | Vicșani |
| MOLDOVA | Ungheni | Cristești Jijia |
| SERBIA | Stamora Moravița | Stamora Moravița |
| BULGARIA | SERBIA | Kalotina | Kalotina |
| ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA | Gueshevo | Gueshevo |
| TURKKI | Svilengrad | Svilengrad |
| KREIKKA | ALBANIA | Kakavia | Krystallopigi |
| ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA | Evzoni | Idomeni |
| TURKKI | Kipi | Pythion |

EU:n jäsenvaltio

Naapurimaa

Rajanylityspaikka (maantie)

Rajanylityspaikka (rautatie)

SUOMI

VENÄJÄ

Vaalimaa

Vainikkala

VIRO

VENÄJÄ

Luhamaa

Koidula

LATVIA

VENÄJÄ

Terehova

Zilupe

VALKO-VENÄJÄ

Pāternieki

Indra

LIETTUA

VENÄJÄ

Kybartai

Kybartai

VALKO-VENÄJÄ

Medininkai

Kena

PUOLA

VENÄJÄ

Grzechotki

Braniewo

VALKO-VENÄJÄ

Kukuryki

Terespol

UKRAINA

Korczowa

Przemyśl

SLOVAKIA

UKRAINA

Vyšné Nemecké

Čierna nad Tisou

UNKARI

UKRAINA

Beregsurány

Záhony

SERBIA

Röszke

Kelebia

KROATIA

SERBIA

Lipovac

Tovarnik

BOSNIA JA HERTSEGOVINA

Svilaj

Slavonski Šamac

MONTENEGRO

Karasovići

/

ROMANIA

UKRAINA

Siret

Vicșani

MOLDOVA

Ungheni

Cristești Jijia

SERBIA

Stamora Moravița

Stamora Moravița

BULGARIA

SERBIA

Kalotina

Kalotina

ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

Gueshevo

Gueshevo

TURKKI

Svilengrad

Svilengrad

KREIKKA

ALBANIA

Kakavia

Krystallopigi

ENTINEN JUGOSLAVIAN TASAVALTA MAKEDONIA

Evzoni

Idomeni

TURKKI

Kipi

Pythion

---

LIITE III

ALUSTAVAT KARTAT TIETTYIHIN KOLMANSIIN MAIHIN LAAJENNETTAVASTA EUROOPAN LAAJUISESTA LIIKENNEVERKOSTA

| | Naapurimaiden kartat |
| --- | --- |
| |

Image

Naapurimaiden kartat

Image

| | 11.1. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko ja ydinverkko: Sisävesiväylät ja satamat

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.1.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko ja ydinverkko: Sisävesiväylät ja satamat

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.2. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie- / maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.2.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie- / maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.3. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.3.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 11.4. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

  Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland |
| --- | --- | --- |

Image

11.4.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Kongeriket Norge / Kongeriket Noreg - Lýðveldið Ísland

11

Image

Image

| | 12.1. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko ja ydinverkko: Sisävesiväylät ja satamat

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.1.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko ja ydinverkko: Sisävesiväylät ja satamat

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.2. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit
  Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.2.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Ydinverkko: Rautatiet (rahti), satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.3. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet ja satamat
  Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.3.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet ja satamat

Ydinverkko: Rautatiet (matkustajat) ja lentoasemat

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 12.4. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko ja ydinverkko:
  Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

  Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein |
| --- | --- | --- |

Image

12.4.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko ja ydinverkko:

Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Schweiz / Suisse / Svizzera / Svizra - Liechtenstein

12

Image

Image

| | 13.1. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Sisävesiväylät ja satamat

  Länsi-Balkanin alue |
| --- | --- | --- |

Image

13.1.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Sisävesiväylät ja satamat

Länsi-Balkanin alue

13

Image

Image

| | 13.2. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

  Länsi-Balkanin alue |
| --- | --- | --- |

Image

13.2.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Länsi-Balkanin alue

13

Image

Image

| | 13.3. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

  Länsi-Balkanin alue |
| --- | --- | --- |

Image

13.3.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Länsi-Balkanin alue

13

Image

Image

| | 13.4. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

  Länsi-Balkanin alue |
| --- | --- | --- |

Image

13.4.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Länsi-Balkanin alue

13

Image

Image

| | 14.1. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Sisävesiväylät ja satamat

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.1.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Sisävesiväylät ja satamat

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.2. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.2.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet, satamat ja rautatie-/maantieterminaalit

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.3. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.3.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Rautatiet ja lentoasemat

Türkiye

14

Image

Image

| | 14.4. | Alustava laajentaminen naapurimaihin
  Kattava verkko: Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

  Türkiye |
| --- | --- | --- |

Image

14.4.

Alustava laajentaminen naapurimaihin

Kattava verkko: Maantiet, satamat, rautatie-/maantieterminaalit ja lentoasemat

Türkiye

14

Image

Image

---

Komission lausumat

| 1. | ”Komissio muistuttaa, että jäsenvaltioilla on oikeus tehdä päätös hankkeiden esittämisestä Verkkojen Eurooppa -välineestä annettavaa rahoitusta varten. Tähän oikeuteen eivät vaikuta millään tavoin liitteessä olevassa IV osassa lueteltujen liikenteeseen liittyvien erityistavoitteiden viitteelliset prosenttiosuudet.” |
| --- | --- |

1.

”Komissio muistuttaa, että jäsenvaltioilla on oikeus tehdä päätös hankkeiden esittämisestä Verkkojen Eurooppa -välineestä annettavaa rahoitusta varten. Tähän oikeuteen eivät vaikuta millään tavoin liitteessä olevassa IV osassa lueteltujen liikenteeseen liittyvien erityistavoitteiden viitteelliset prosenttiosuudet.”

| 2. | ”Komissio pitää erittäin valitettavana, että asetukseen sisällytettiin 18 artikla, jolla otetaan käyttöön asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa tarkoitettu tarkastelumenettely myönnettäessä unionin rahoitustukea valituille hankkeille tai hankkeiden osille jokaisen ehdotuspyynnön jälkeen Verkkojen Eurooppa -välineen 17 artiklassa tarkoitettujen monivuotisten tai vuotuisten työohjelmien perusteella. Komissio muistuttaa, että se ei ehdottanut tätä menettelyä missään monivuotisen rahoituskehyksen alakohtaisessa säädöksessä. Tarkoituksena oli yksinkertaistaa monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmia EU-rahoituksen saajien eduksi. Avustuspäätösten hyväksyminen ilman komiteamenettelyä olisi nopeuttanut menettelyä ja lyhentänyt käsittelyaikaa hankevastaavien kannalta; näin olisi vältetty tarpeetonta byrokratiaa ja kustannuksia. Lisäksi komissio muistuttaa, että avustuspäätösten tekeminen on osa talousarvion toteuttamiseen liittyviä komission institutionaalisia oikeuksia, minkä vuoksi näitä päätöksiä ei pitäisi tehdä komiteamenettelyllä. Komissio katsoo myös, että artiklan sisällyttäminen asetukseen ei voi muodostaa ennakkotapausta muiden rahoitusvälineiden osalta infrastruktuurihankkeiden erityisluonteen vuoksi (niiden vaikutus jäsenvaltioiden alueeseen).” |
| --- | --- |

2.

”Komissio pitää erittäin valitettavana, että asetukseen sisällytettiin 18 artikla, jolla otetaan käyttöön asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklassa tarkoitettu tarkastelumenettely myönnettäessä unionin rahoitustukea valituille hankkeille tai hankkeiden osille jokaisen ehdotuspyynnön jälkeen Verkkojen Eurooppa -välineen 17 artiklassa tarkoitettujen monivuotisten tai vuotuisten työohjelmien perusteella. Komissio muistuttaa, että se ei ehdottanut tätä menettelyä missään monivuotisen rahoituskehyksen alakohtaisessa säädöksessä. Tarkoituksena oli yksinkertaistaa monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmia EU-rahoituksen saajien eduksi. Avustuspäätösten hyväksyminen ilman komiteamenettelyä olisi nopeuttanut menettelyä ja lyhentänyt käsittelyaikaa hankevastaavien kannalta; näin olisi vältetty tarpeetonta byrokratiaa ja kustannuksia. Lisäksi komissio muistuttaa, että avustuspäätösten tekeminen on osa talousarvion toteuttamiseen liittyviä komission institutionaalisia oikeuksia, minkä vuoksi näitä päätöksiä ei pitäisi tehdä komiteamenettelyllä. Komissio katsoo myös, että artiklan sisällyttäminen asetukseen ei voi muodostaa ennakkotapausta muiden rahoitusvälineiden osalta infrastruktuurihankkeiden erityisluonteen vuoksi (niiden vaikutus jäsenvaltioiden alueeseen).”

| 3. | ”Komissio pitää valitettavana, että 2 artiklan 5 kohtaan ja 5 artiklan 2 kohtaan lisättiin viittaus kustannuksiin, joita aiheutuu toimeenpanovirastosta, jolle komissio on antanut tehtäväksi Verkkojen Eurooppa -välineen tiettyjen osien täytäntöönpanon ohjelman tukitoimien puitteissa. Komissio muistuttaa, että on komission oikeus päättää alustavan kustannus-hyötyanalyysin jälkeen, perustetaanko toimeenpanovirasto, jolle annetaan tiettyjä ohjelman hallintoon liittyviä tehtäviä neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 säännösten mukaisesti. Sellaisen kustannus-hyötyanalyysin tekemistä, jonka perusteella päätetään Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanoon liittyvien tehtävien antamisesta toimeenpanovirastolle, ei pitäisi rajoittaa Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen tekstillä. Komissio katsoo myös, että enimmäismäärä ei voi muodostaa ennakkotapausta muiden rahoitusvälineiden osalta viraston hallinnoimien infrastruktuurihankkeiden erityisluonteen vuoksi.” |
| --- | --- |

3.

”Komissio pitää valitettavana, että 2 artiklan 5 kohtaan ja 5 artiklan 2 kohtaan lisättiin viittaus kustannuksiin, joita aiheutuu toimeenpanovirastosta, jolle komissio on antanut tehtäväksi Verkkojen Eurooppa -välineen tiettyjen osien täytäntöönpanon ohjelman tukitoimien puitteissa. Komissio muistuttaa, että on komission oikeus päättää alustavan kustannus-hyötyanalyysin jälkeen, perustetaanko toimeenpanovirasto, jolle annetaan tiettyjä ohjelman hallintoon liittyviä tehtäviä neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 säännösten mukaisesti. Sellaisen kustannus-hyötyanalyysin tekemistä, jonka perusteella päätetään Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanoon liittyvien tehtävien antamisesta toimeenpanovirastolle, ei pitäisi rajoittaa Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen tekstillä. Komissio katsoo myös, että enimmäismäärä ei voi muodostaa ennakkotapausta muiden rahoitusvälineiden osalta viraston hallinnoimien infrastruktuurihankkeiden erityisluonteen vuoksi.”

---

| 20.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 348/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 348/129

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1316/2013,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,

Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja jotta edistettäisiin työpaikkojen luomista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti, unioni tarvitsee ajanmukaisen ja tehokkaan infrastruktuurin, joka edistää unionin ja sen eri alueiden välisiä yhteyksiä ja niiden yhdentymistä liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen osalta. Näillä yhteyksillä on määrä helpottaa henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. Euroopan laajuisilla verkoilla olisi helpotettava rajatylittäviä yhteyksiä, lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistettävä kilpailukykyisemmän sosiaalisen markkinatalouden luomista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. |
| --- | --- |

(1)

Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi ja jotta edistettäisiin työpaikkojen luomista Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti, unioni tarvitsee ajanmukaisen ja tehokkaan infrastruktuurin, joka edistää unionin ja sen eri alueiden välisiä yhteyksiä ja niiden yhdentymistä liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen osalta. Näillä yhteyksillä on määrä helpottaa henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. Euroopan laajuisilla verkoilla olisi helpotettava rajatylittäviä yhteyksiä, lujitettava taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä edistettävä kilpailukykyisemmän sosiaalisen markkinatalouden luomista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa.

| (2) | Tällä asetuksella perustetulla Verkkojen Eurooppa -välineellä tavoitellaan investointien nopeuttamista Euroopan laajuisten verkkojen alalla ja vipuvaikutusta rahoituksen hankkimiseksi sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta samalla, kun parannetaan oikeusvarmuutta ja noudatetaan teknologianeutraaliuden periaatetta. Verkkojen Eurooppa -välineen olisi autettava hyödyntämään täysin liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välistä synergiaa, mikä tehostaisi unionin toimia ja mahdollistaisi käyttöönottokustannusten optimoinnin. |
| --- | --- |

(2)

Tällä asetuksella perustetulla Verkkojen Eurooppa -välineellä tavoitellaan investointien nopeuttamista Euroopan laajuisten verkkojen alalla ja vipuvaikutusta rahoituksen hankkimiseksi sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta samalla, kun parannetaan oikeusvarmuutta ja noudatetaan teknologianeutraaliuden periaatetta. Verkkojen Eurooppa -välineen olisi autettava hyödyntämään täysin liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välistä synergiaa, mikä tehostaisi unionin toimia ja mahdollistaisi käyttöönottokustannusten optimoinnin.

| (3) | Komissio on arvioinut, että Euroopan laajuisten verkkojen investointitarve liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla on vuoteen 2020 ulottuvalla kaudella 970 000 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on arvioinut, että Euroopan laajuisten verkkojen investointitarve liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla on vuoteen 2020 ulottuvalla kaudella 970 000 miljoonaa euroa.

| (4) | Tässä asetuksessa vahvistetaan Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanemiseksi vuosina 2014–2020 rahoituspuitteet, jotka ovat 33 242 259 000 euroa käypinä hintoina ja joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä marraskuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 17 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa vahvistetaan Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanemiseksi vuosina 2014–2020 rahoituspuitteet, jotka ovat 33 242 259 000 euroa käypinä hintoina ja joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä marraskuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 17 kohdan mukaisesti.

| (5) | Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitettujen talousarviovarojen käytön optimoimiseksi komission tulisi pystyä Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin jälkeen ehdottamaan määrärahojen siirtoa liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välillä. Tällainen ehdotus olisi tehtävä osana vuotuista talousarviomenettelyä. |
| --- | --- |

(5)

Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitettujen talousarviovarojen käytön optimoimiseksi komission tulisi pystyä Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnin jälkeen ehdottamaan määrärahojen siirtoa liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välillä. Tällainen ehdotus olisi tehtävä osana vuotuista talousarviomenettelyä.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1301/2013 (5) perustetusta koheesiorahastosta siirretty 11 305 500 000 euron määrä käypinä hintoina olisi käytettävä talousarviovarojen sitomiseen rahoitusvälineisiin tämän asetuksen nojalla vasta 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1301/2013 (5) perustetusta koheesiorahastosta siirretty 11 305 500 000 euron määrä käypinä hintoina olisi käytettävä talousarviovarojen sitomiseen rahoitusvälineisiin tämän asetuksen nojalla vasta 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen.

| (7) | Suorituskykyisen liikenne- ja energiainfrastruktuuriverkoston perustaminen on yksi 12 avaintoimesta, jotka komissio on määritellyt 13 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä tiedonannossaan Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ”Yhdessä uuteen kasvuun”. |
| --- | --- |

(7)

Suorituskykyisen liikenne- ja energiainfrastruktuuriverkoston perustaminen on yksi 12 avaintoimesta, jotka komissio on määritellyt 13 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä tiedonannossaan Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti – 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi – ”Yhdessä uuteen kasvuun”.

| (8) | Komissio on omalta osaltaan sitoutunut sisällyttämään ilmastonmuutoksen unionin meno-ohjelmiin ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. On tärkeää varmistaa, että yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelussa, suunnittelussa ja toteutuksessa edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä riskien ennaltaehkäisyä ja hallintaa. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien infrastruktuuri-investointien olisi edistettävä siirtymistä vähähiiliseen sekä ilmastonmuutosta ja katastrofeja sietävään talouteen ja yhteiskuntaan, samalla kun otetaan huomioon luonnonhaitoista tai väestörakenteen ongelmista kärsivien alueiden, erityisesti syrjäisimpien alueiden ja saaristoalueiden, erityispiirteet. Verkkojen Eurooppa -välineellä olisi erityisesti liikenne- ja energia-aloilla osaltaan edistettävä hiilestä irtautumista koskevia unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on omalta osaltaan sitoutunut sisällyttämään ilmastonmuutoksen unionin meno-ohjelmiin ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. On tärkeää varmistaa, että yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelussa, suunnittelussa ja toteutuksessa edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä riskien ennaltaehkäisyä ja hallintaa. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien infrastruktuuri-investointien olisi edistettävä siirtymistä vähähiiliseen sekä ilmastonmuutosta ja katastrofeja sietävään talouteen ja yhteiskuntaan, samalla kun otetaan huomioon luonnonhaitoista tai väestörakenteen ongelmista kärsivien alueiden, erityisesti syrjäisimpien alueiden ja saaristoalueiden, erityispiirteet. Verkkojen Eurooppa -välineellä olisi erityisesti liikenne- ja energia-aloilla osaltaan edistettävä hiilestä irtautumista koskevia unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita.

| (9) | Euroopan parlamentti piti 8 päivänä kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa ”Sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” (6) tärkeänä varmistaa unionin digitaalistrategian nopea täytäntöönpano ja jatkaa pyrkimyksiä, joiden päämääränä on tarjota kaikille unionin kansalaisille mahdollisuus käyttää nopeita internet-yhteyksiä vuoteen 2020 mennessä myös vähemmän kehittyneillä alueilla. Euroopan parlamentti korosti, että tehokkaaseen liikenneinfrastruktuuriin investoiminen on keskeistä, jotta Eurooppa voi puolustaa kilpailukykyään ja valmistella pohjaa kriisin jälkeiselle pitkän aikavälin talouskasvulle, ja että Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T) on elintärkeä sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiselle, ja se tarjoaa merkittävää unionin tasolla saatavaa lisäarvoa. Euroopan parlamentti totesi kannassaan myös, että TEN-T-verkot olisi sen mukaisesti asetettava monivuotisessa rahoituskehyksessä painopistealueeksi ja että TEN-T-verkoille myönnettäviä varoja olisi lisättävä. Lisäksi Euroopan parlamentti korosti, että on tarpeen maksimoida unionin rahoituksen vaikutukset sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja rahoitusvälineiden tarjoamat mahdollisuudet rahoittaa keskeisiä kansallisia ja rajatylittäviä ensisijaisia eurooppalaisia energiainfrastruktuurihankkeita, ja painotti, että Euroopan unionin talousarviosta on osoitettava huomattavasti määrärahoja tämän alan innovatiivisiin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentti piti 8 päivänä kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa ”Sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan unionia varten” (6) tärkeänä varmistaa unionin digitaalistrategian nopea täytäntöönpano ja jatkaa pyrkimyksiä, joiden päämääränä on tarjota kaikille unionin kansalaisille mahdollisuus käyttää nopeita internet-yhteyksiä vuoteen 2020 mennessä myös vähemmän kehittyneillä alueilla. Euroopan parlamentti korosti, että tehokkaaseen liikenneinfrastruktuuriin investoiminen on keskeistä, jotta Eurooppa voi puolustaa kilpailukykyään ja valmistella pohjaa kriisin jälkeiselle pitkän aikavälin talouskasvulle, ja että Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T) on elintärkeä sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiselle, ja se tarjoaa merkittävää unionin tasolla saatavaa lisäarvoa. Euroopan parlamentti totesi kannassaan myös, että TEN-T-verkot olisi sen mukaisesti asetettava monivuotisessa rahoituskehyksessä painopistealueeksi ja että TEN-T-verkoille myönnettäviä varoja olisi lisättävä. Lisäksi Euroopan parlamentti korosti, että on tarpeen maksimoida unionin rahoituksen vaikutukset sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja rahoitusvälineiden tarjoamat mahdollisuudet rahoittaa keskeisiä kansallisia ja rajatylittäviä ensisijaisia eurooppalaisia energiainfrastruktuurihankkeita, ja painotti, että Euroopan unionin talousarviosta on osoitettava huomattavasti määrärahoja tämän alan innovatiivisiin rahoitusvälineisiin.

| (10) | Olisi edistettävä verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusvälineiden ja muiden unionin rahastojen välistä synergiaa, jotta voidaan rahoittaa infrastruktuureja rajatylittävillä alueilla osana verkkojen kehittämistä kokonaisuutena. |
| --- | --- |

(10)

Olisi edistettävä verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusvälineiden ja muiden unionin rahastojen välistä synergiaa, jotta voidaan rahoittaa infrastruktuureja rajatylittävillä alueilla osana verkkojen kehittämistä kokonaisuutena.

| (11) | Komissio hyväksyi 28 päivänä maaliskuuta 2011 valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, jäljempänä ’valkoinen kirja’. Valkoisen kirjan tavoitteena on vähentää vuoteen 2050 mennessä liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 60 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Infrastruktuurin osalta valkoisessa kirjassa asetetaan tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä luodaan täysin toimintavalmis koko unionin laajuinen TEN-T:n multimodaalinen ydinverkko. Yhteentoimivuutta voitaisiin edistää innovatiivisin ratkaisuin. Lisäksi valkoisen kirjan tavoitteena on multimodaalisten logistiikkaketjujen suorituskyvyn optimointi esimerkiksi hyödyntämällä energiatehokkaampia liikennemuotoja entistä laajemmin. Sen vuoksi valkoisen kirjan päämääriä ovat TEN-T-politiikan osalta seuraavat: yli 300 kilometrin pituisista maanteiden tavarankuljetuksista olisi siirrettävä muihin liikennemuotoihin 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja yli 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä; nykyisen suurnopeusrataverkon pituus olisi kolminkertaistettava vuoteen 2030 mennessä, ja vuoteen 2050 mennessä valtaosa keskipitkän matkan matkustajaliikenteestä olisi hoidettava rautateitse; kaikki ydinverkkoon kuuluvat lentoasemat olisi vuoteen 2050 mennessä yhdistettävä rautatieverkkoon ja kaikki merisatamat rautateiden tavaraliikenteeseen ja mahdollisuuksien mukaan sisävesiliikennejärjestelmään. |
| --- | --- |

(11)

Komissio hyväksyi 28 päivänä maaliskuuta 2011 valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”, jäljempänä ’valkoinen kirja’. Valkoisen kirjan tavoitteena on vähentää vuoteen 2050 mennessä liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 60 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Infrastruktuurin osalta valkoisessa kirjassa asetetaan tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä luodaan täysin toimintavalmis koko unionin laajuinen TEN-T:n multimodaalinen ydinverkko. Yhteentoimivuutta voitaisiin edistää innovatiivisin ratkaisuin. Lisäksi valkoisen kirjan tavoitteena on multimodaalisten logistiikkaketjujen suorituskyvyn optimointi esimerkiksi hyödyntämällä energiatehokkaampia liikennemuotoja entistä laajemmin. Sen vuoksi valkoisen kirjan päämääriä ovat TEN-T-politiikan osalta seuraavat: yli 300 kilometrin pituisista maanteiden tavarankuljetuksista olisi siirrettävä muihin liikennemuotoihin 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja yli 50 prosenttia vuoteen 2050 mennessä; nykyisen suurnopeusrataverkon pituus olisi kolminkertaistettava vuoteen 2030 mennessä, ja vuoteen 2050 mennessä valtaosa keskipitkän matkan matkustajaliikenteestä olisi hoidettava rautateitse; kaikki ydinverkkoon kuuluvat lentoasemat olisi vuoteen 2050 mennessä yhdistettävä rautatieverkkoon ja kaikki merisatamat rautateiden tavaraliikenteeseen ja mahdollisuuksien mukaan sisävesiliikennejärjestelmään.

| (12) | Euroopan parlamentti korosti kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle 6 päivänä heinäkuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (7), että tehokas liikennepolitiikka edellyttää rahoituskehystä, joka on asianmukainen esiin tulevien haasteiden kannalta, ja että liikenteelle ja liikkuvuudelle tällä hetkellä tarkoitettuja resursseja on sen vuoksi lisättävä; lisäksi se katsoi, että oli tarpeen luoda väline, jolla sovitetaan yhteen ja optimoidaan liikennealan eri rahoituslähteiden sekä kaikkien unionin tasolla käytettävissä olevien rahoitusvälineiden ja -mekanismien käyttöä. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan parlamentti korosti kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle 6 päivänä heinäkuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (7), että tehokas liikennepolitiikka edellyttää rahoituskehystä, joka on asianmukainen esiin tulevien haasteiden kannalta, ja että liikenteelle ja liikkuvuudelle tällä hetkellä tarkoitettuja resursseja on sen vuoksi lisättävä; lisäksi se katsoi, että oli tarpeen luoda väline, jolla sovitetaan yhteen ja optimoidaan liikennealan eri rahoituslähteiden sekä kaikkien unionin tasolla käytettävissä olevien rahoitusvälineiden ja -mekanismien käyttöä.

| (13) | Neuvosto vahvisti 11 päivänä kesäkuuta 2009 annettuihin päätelmiinsä sisältyvässä Euroopan laajuisen liikenneverkon politiikkaa koskevassa katsauksessa, että on tarpeen investoida edelleen liikenneinfrastruktuureihin, jotta varmistettaisiin TEN-T:n asianmukainen kehittäminen kaikissa liikennemuodoissa perustana sisämarkkinoille ja kilpailukyvylle, unionin taloudelliselle, yhteiskunnalliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ja yhteyksille naapurimaihin, keskittyen näin saatavaan Euroopan tason lisäarvoon. Neuvosto korosti myös, että yhteisön on mahdollistettava tarvittava rahoitus houkutellakseen investointeja TEN-T-hankkeisiin ja erityisesti otettava huomioon rahoitussuunnittelukehyksen asettamat institutionaaliset rajoitukset riittävän rahoitustuen antamisessa TEN-T-budjetista ensisijaisille hankkeille, joihin kuuluu merkittäviä rajat ylittäviä osuuksia ja joiden toteuttaminen jatkuisi vuoden 2013 jälkeen. Neuvoston mielestä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja olisi tässä yhteydessä kehitettävä edelleen ja tuettava tarvittaessa. |
| --- | --- |

(13)

Neuvosto vahvisti 11 päivänä kesäkuuta 2009 annettuihin päätelmiinsä sisältyvässä Euroopan laajuisen liikenneverkon politiikkaa koskevassa katsauksessa, että on tarpeen investoida edelleen liikenneinfrastruktuureihin, jotta varmistettaisiin TEN-T:n asianmukainen kehittäminen kaikissa liikennemuodoissa perustana sisämarkkinoille ja kilpailukyvylle, unionin taloudelliselle, yhteiskunnalliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ja yhteyksille naapurimaihin, keskittyen näin saatavaan Euroopan tason lisäarvoon. Neuvosto korosti myös, että yhteisön on mahdollistettava tarvittava rahoitus houkutellakseen investointeja TEN-T-hankkeisiin ja erityisesti otettava huomioon rahoitussuunnittelukehyksen asettamat institutionaaliset rajoitukset riittävän rahoitustuen antamisessa TEN-T-budjetista ensisijaisille hankkeille, joihin kuuluu merkittäviä rajat ylittäviä osuuksia ja joiden toteuttaminen jatkuisi vuoden 2013 jälkeen. Neuvoston mielestä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja olisi tässä yhteydessä kehitettävä edelleen ja tuettava tarvittaessa.

| (14) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (8) vahvistetaan valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden pohjalta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivat, joissa yksilöidään Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuuri, täsmennetään siltä edellytettävät vaatimukset sekä säädetään niiden toteuttamista koskevista toimenpiteistä. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ydinverkko olisi saatava valmiiksi vuoteen 2030 mennessä siten, että luodaan uutta infrastruktuuria ja parannetaan merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuurin tasoa ja ennalleen palauttamista. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 (8) vahvistetaan valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden pohjalta Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivat, joissa yksilöidään Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuuri, täsmennetään siltä edellytettävät vaatimukset sekä säädetään niiden toteuttamista koskevista toimenpiteistä. Näiden suuntaviivojen mukaisesti ydinverkko olisi saatava valmiiksi vuoteen 2030 mennessä siten, että luodaan uutta infrastruktuuria ja parannetaan merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuurin tasoa ja ennalleen palauttamista.

| (15) | Jäsenvaltioiden liikenneinfrastruktuurisuunnitelmien analyysin perusteella komissio arvioi liikenteen investointitarpeiden määräksi koko Euroopan laajuisessa liikenneverkossa 500 000 miljoonaa euroa vuosina 2014–2020. Tästä noin 250 000 miljoonaa euroa on tarpeen investoida TEN-T-ydinverkkoon. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioiden liikenneinfrastruktuurisuunnitelmien analyysin perusteella komissio arvioi liikenteen investointitarpeiden määräksi koko Euroopan laajuisessa liikenneverkossa 500 000 miljoonaa euroa vuosina 2014–2020. Tästä noin 250 000 miljoonaa euroa on tarpeen investoida TEN-T-ydinverkkoon.

| (16) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 913/2010 (9) säädettyjen rautateiden tavaraliikennekäytävien ja tämän asetuksen liitteessä I olevan I osan mukaisten ydinverkon käytävien maantieteellinen sijoittuminen olisi tarvittaessa varmistettava ottaen huomioon asianomaisten välineiden tavoitteet, jotta vähennetään hallinnollisia rasitteita ja järkeistetään rautatieinfrastruktuurin kehittäminen ja käyttö. Rautateiden tavaraliikennekäytäviin olisi sovellettava ainoastaan asetuksen (EU) N:o 913/2010 säännöksiä, myös niiden sijoittumisen muutosten osalta. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 913/2010 (9) säädettyjen rautateiden tavaraliikennekäytävien ja tämän asetuksen liitteessä I olevan I osan mukaisten ydinverkon käytävien maantieteellinen sijoittuminen olisi tarvittaessa varmistettava ottaen huomioon asianomaisten välineiden tavoitteet, jotta vähennetään hallinnollisia rasitteita ja järkeistetään rautatieinfrastruktuurin kehittäminen ja käyttö. Rautateiden tavaraliikennekäytäviin olisi sovellettava ainoastaan asetuksen (EU) N:o 913/2010 säännöksiä, myös niiden sijoittumisen muutosten osalta.

| (17) | Helmikuussa 2009 käynnistetyn TEN-T-politiikan uudelleentarkastelun yhteydessä on perustettu erityinen asiantuntijaryhmä, joka tukee komission työskentelyä sekä tarkastelee Euroopan laajuisen liikenneverkon rahoitusstrategiaa ja rahoitusnäkymiä. Asiantuntijaryhmä nro 5 hyödynsi ulkopuolisten asiantuntijoiden asiantuntemusta eri aloilta. Näitä olivat infrastruktuurin haltijat, infrastruktuurin suunnittelijat, kansallisen, alueellisen ja paikallistason edustajat, ympäristöasiantuntijat sekä korkeakoulujen ja yksityisen sektorin edustajat. Heinäkuussa 2010 annetussa asiantuntijaryhmän nro 5 loppuraportissa (10) on 40 suositusta, joista jotkin on otettu huomioon tässä asetuksessa. Tuossa raportissa suositellaan muun muassa, että komissio loisi vakiopuitteet unionin avustusten sekä TEN-T:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien yhdistelemiseksi siten, että katetaan sekä koheesiorahasto että TEN-T-budjetti. |
| --- | --- |

(17)

Helmikuussa 2009 käynnistetyn TEN-T-politiikan uudelleentarkastelun yhteydessä on perustettu erityinen asiantuntijaryhmä, joka tukee komission työskentelyä sekä tarkastelee Euroopan laajuisen liikenneverkon rahoitusstrategiaa ja rahoitusnäkymiä. Asiantuntijaryhmä nro 5 hyödynsi ulkopuolisten asiantuntijoiden asiantuntemusta eri aloilta. Näitä olivat infrastruktuurin haltijat, infrastruktuurin suunnittelijat, kansallisen, alueellisen ja paikallistason edustajat, ympäristöasiantuntijat sekä korkeakoulujen ja yksityisen sektorin edustajat. Heinäkuussa 2010 annetussa asiantuntijaryhmän nro 5 loppuraportissa (10) on 40 suositusta, joista jotkin on otettu huomioon tässä asetuksessa. Tuossa raportissa suositellaan muun muassa, että komissio loisi vakiopuitteet unionin avustusten sekä TEN-T:n julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien yhdistelemiseksi siten, että katetaan sekä koheesiorahasto että TEN-T-budjetti.

| (18) | Kokemus vuosia 2007–2013 koskevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä on osoittanut, että eräillä jäsenvaltioilla, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen, on voitettavanaan merkittäviä esteitä, jotka haittaavat sellaisten vaativien rajatylittävien liikenneinfrastruktuurihankkeiden toteuttamista aikataulussa, joihin liittyy merkittävä unionin lisäarvo, ja jotka haittaavat myös unionin varojen tehokasta käyttöä. Merkittävän unionin lisäarvon tarjoavien liikennehankkeiden, erityisesti rajatylittävien hankkeiden, toteuttamisen parantamiseksi olisi sen vuoksi siirrettävä osa koheesiorahaston määrärahoista (11 305 500 000 euroa) käytettäväksi liikenteen ydinverkon liikennehankkeiden tai horisontaalisiin painopisteisiin liittyvien liikennehankkeiden rahoitukseen jäsenvaltioissa, jotka ovat Verkkojen Eurooppa -välineen perusteella oikeutettuja koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinta olisi alkuvaiheessa toteutettava noudattaen koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Komission olisi autettava koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen oikeutettuja jäsenvaltioita niiden pyrkiessä laatimaan asianmukaisia hankesuunnitelmia, erityisesti parantamalla kyseisten julkishallinnon tahojen institutionaalisia valmiuksia ja järjestämällä lisäehdotuspyyntöjä samalla kun se varmistaa hankkeiden valintamenettelyn avoimuuden. |
| --- | --- |

(18)

Kokemus vuosia 2007–2013 koskevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä on osoittanut, että eräillä jäsenvaltioilla, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen, on voitettavanaan merkittäviä esteitä, jotka haittaavat sellaisten vaativien rajatylittävien liikenneinfrastruktuurihankkeiden toteuttamista aikataulussa, joihin liittyy merkittävä unionin lisäarvo, ja jotka haittaavat myös unionin varojen tehokasta käyttöä. Merkittävän unionin lisäarvon tarjoavien liikennehankkeiden, erityisesti rajatylittävien hankkeiden, toteuttamisen parantamiseksi olisi sen vuoksi siirrettävä osa koheesiorahaston määrärahoista (11 305 500 000 euroa) käytettäväksi liikenteen ydinverkon liikennehankkeiden tai horisontaalisiin painopisteisiin liittyvien liikennehankkeiden rahoitukseen jäsenvaltioissa, jotka ovat Verkkojen Eurooppa -välineen perusteella oikeutettuja koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinta olisi alkuvaiheessa toteutettava noudattaen koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Komission olisi autettava koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen oikeutettuja jäsenvaltioita niiden pyrkiessä laatimaan asianmukaisia hankesuunnitelmia, erityisesti parantamalla kyseisten julkishallinnon tahojen institutionaalisia valmiuksia ja järjestämällä lisäehdotuspyyntöjä samalla kun se varmistaa hankkeiden valintamenettelyn avoimuuden.

| (19) | Yksinomaan koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettuja koheesiorahastosta siirrettyä 11 305 500 000 euron määrää ei olisi käytettävä sellaisten toimien rahoittamiseen, jotka hyödyntävät liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välistä synergiaa ja edistävät monialaisten ehdotuspyyntöjen johdosta syntyneitä, yhteistä etua koskevia hankkeita. |
| --- | --- |

(19)

Yksinomaan koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettuja koheesiorahastosta siirrettyä 11 305 500 000 euron määrää ei olisi käytettävä sellaisten toimien rahoittamiseen, jotka hyödyntävät liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välistä synergiaa ja edistävät monialaisten ehdotuspyyntöjen johdosta syntyneitä, yhteistä etua koskevia hankkeita.

| (20) | Institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet ovat ehdottomia ennakkoedellytyksiä, jotta Verkkojen Eurooppa -välineen tavoitteet ovat tosiasiallisesti saavutettavissa. Komission olisi mahdollisuuksien mukaan tarjottava asianmukaisia välineitä, joilla tuetaan hankkeiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa asianomaisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(20)

Institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet ovat ehdottomia ennakkoedellytyksiä, jotta Verkkojen Eurooppa -välineen tavoitteet ovat tosiasiallisesti saavutettavissa. Komission olisi mahdollisuuksien mukaan tarjottava asianmukaisia välineitä, joilla tuetaan hankkeiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa asianomaisessa jäsenvaltiossa.

| (21) | Komissio yksilöi 17 päivänä marraskuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten” ensisijaiset käytävät, jotka ovat välttämättömiä, jotta unioni voisi saavuttaa vuoteen 2020 mennessä kunnianhimoiset energia- ja ilmastotavoitteensa energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi, varmistaa energian toimitusvarmuus, mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden integroiti verkkoon sekä valmistella verkkoja hiilen poistamiseen energiajärjestelmästä vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

(21)

Komissio yksilöi 17 päivänä marraskuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten” ensisijaiset käytävät, jotka ovat välttämättömiä, jotta unioni voisi saavuttaa vuoteen 2020 mennessä kunnianhimoiset energia- ja ilmastotavoitteensa energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi, varmistaa energian toimitusvarmuus, mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden integroiti verkkoon sekä valmistella verkkoja hiilen poistamiseen energiajärjestelmästä vuoden 2020 jälkeen.

| (22) | Euroopan energiainfrastruktuurin uudenaikaistaminen ja laajentaminen sekä verkkojen yhteenliittäminen yli rajojen sekä jäsenvaltioiden energiahuollon eristyneisyyden lopettaminen edellyttävät vielä laajoja investointeja, jotta voidaan saavuttaa kilpailukykyä, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevat unionin energia- ja ilmastopoliittiset tavoitteet kustannustehokkaasti. Komission arvion mukaan energiainfrastruktuuriin tarvitaan vuoteen 2020 mennessä 1 000 000 miljoonan euron investoinnit, mukaan lukien noin 200 000 miljoonan euron investointi sähkön ja kaasun siirto- ja varastointi-infrastruktuureihin, joita pidetään koko Euroopan kannalta merkittävänä. Neuvostolle esitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Energiainfrastruktuurin investointitarpeet ja -vajeet” mukaan Euroopan tason merkittäviin hankkeisiin tarkoitetuista investoinneista noin 100 000 miljoonan euron investoinnit ovat vaarassa jäädä käyttämättä lupien myöntämiseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien esteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(22)

Euroopan energiainfrastruktuurin uudenaikaistaminen ja laajentaminen sekä verkkojen yhteenliittäminen yli rajojen sekä jäsenvaltioiden energiahuollon eristyneisyyden lopettaminen edellyttävät vielä laajoja investointeja, jotta voidaan saavuttaa kilpailukykyä, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevat unionin energia- ja ilmastopoliittiset tavoitteet kustannustehokkaasti. Komission arvion mukaan energiainfrastruktuuriin tarvitaan vuoteen 2020 mennessä 1 000 000 miljoonan euron investoinnit, mukaan lukien noin 200 000 miljoonan euron investointi sähkön ja kaasun siirto- ja varastointi-infrastruktuureihin, joita pidetään koko Euroopan kannalta merkittävänä. Neuvostolle esitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Energiainfrastruktuurin investointitarpeet ja -vajeet” mukaan Euroopan tason merkittäviin hankkeisiin tarkoitetuista investoinneista noin 100 000 miljoonan euron investoinnit ovat vaarassa jäädä käyttämättä lupien myöntämiseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien esteiden vuoksi.

| (23) | Koska tulevaisuuden energiainfrastruktuurin rakentamiselle on jo kiireinen tarve, ja investointien määrä on lisääntynyt huomattavasti aikaisemmasta, tarvitaan jyrkkää muutosta siinä, miten energiainfrastruktuuria tuetaan unionin tasolla. Neuvosto totesi 28 päivänä helmikuuta 2011 antamissaan päätelmissään energiakäytävien olevan Euroopan painopistealueita. |
| --- | --- |

(23)

Koska tulevaisuuden energiainfrastruktuurin rakentamiselle on jo kiireinen tarve, ja investointien määrä on lisääntynyt huomattavasti aikaisemmasta, tarvitaan jyrkkää muutosta siinä, miten energiainfrastruktuuria tuetaan unionin tasolla. Neuvosto totesi 28 päivänä helmikuuta 2011 antamissaan päätelmissään energiakäytävien olevan Euroopan painopistealueita.

| (24) | Helmikuun 4 päivänä 2011 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota järkeistämään ja parantamaan energia-alan lupamenettelyjä ja edistämään investointeja houkuttelevia sääntelypuitteita. Se korosti, että markkinoiden olisi vastattava suurimmasta osasta investointeja kattamalla kustannukset tariffien avulla. Eurooppa-neuvosto totesi, että hankkeisiin, jotka ovat perusteltuja toimitusvarmuuden tai solidaarisuuden näkökulmasta mutta joille ei onnistuta hankkimaan riittävästi markkinapohjaista rahoitusta, tarvitaan julkista rahoitusta. Lisäksi se korosti tarvetta nykyaikaistaa ja laajentaa Euroopan energiainfrastruktuuria sekä liittää verkot yhteen yli rajojen, jotta jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus toimisi käytännössä, saataisiin toteutettua vaihtoehtoisia toimitus- ja kauttakulkureittejä ja energialähteitä ja jotta uusiutuvat energialähteet voisivat kehittyä ja kilpailla perinteisten lähteiden rinnalla. Se painotti, että energian sisämarkkinat olisi toteutettava vuoteen 2014 mennessä, jolloin maakaasua ja sähköä voitaisiin siirtää vapaasti, ja että vuoden 2015 jälkeen mikään jäsenvaltio ei saisi olla eristyksissä Euroopan kaasu- ja sähköverkoista eikä minkään jäsenvaltion energiavarmuus saisi vaarantua asianmukaisten yhteenliitäntöjen puuttumisen vuoksi. Tämän asetuksen nojalla hyväksyttävissä ensimmäisissä kahdessa vuotuisessa työohjelmassa olisi asetettava etusijalle yhteistä etua koskevat hankkeet ja niihin liittyvät toimet, joilla pyritään lopettamaan energiahuoltoon liittyvä eristyneisyys ja poistamaan energia-alan pullonkaulat ja jotka tähtäävät energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(24)

Helmikuun 4 päivänä 2011 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota järkeistämään ja parantamaan energia-alan lupamenettelyjä ja edistämään investointeja houkuttelevia sääntelypuitteita. Se korosti, että markkinoiden olisi vastattava suurimmasta osasta investointeja kattamalla kustannukset tariffien avulla. Eurooppa-neuvosto totesi, että hankkeisiin, jotka ovat perusteltuja toimitusvarmuuden tai solidaarisuuden näkökulmasta mutta joille ei onnistuta hankkimaan riittävästi markkinapohjaista rahoitusta, tarvitaan julkista rahoitusta. Lisäksi se korosti tarvetta nykyaikaistaa ja laajentaa Euroopan energiainfrastruktuuria sekä liittää verkot yhteen yli rajojen, jotta jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus toimisi käytännössä, saataisiin toteutettua vaihtoehtoisia toimitus- ja kauttakulkureittejä ja energialähteitä ja jotta uusiutuvat energialähteet voisivat kehittyä ja kilpailla perinteisten lähteiden rinnalla. Se painotti, että energian sisämarkkinat olisi toteutettava vuoteen 2014 mennessä, jolloin maakaasua ja sähköä voitaisiin siirtää vapaasti, ja että vuoden 2015 jälkeen mikään jäsenvaltio ei saisi olla eristyksissä Euroopan kaasu- ja sähköverkoista eikä minkään jäsenvaltion energiavarmuus saisi vaarantua asianmukaisten yhteenliitäntöjen puuttumisen vuoksi. Tämän asetuksen nojalla hyväksyttävissä ensimmäisissä kahdessa vuotuisessa työohjelmassa olisi asetettava etusijalle yhteistä etua koskevat hankkeet ja niihin liittyvät toimet, joilla pyritään lopettamaan energiahuoltoon liittyvä eristyneisyys ja poistamaan energia-alan pullonkaulat ja jotka tähtäävät energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen.

| (25) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (11) yksilöidään Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien painopisteet, jotka on tarpeen panna täytäntöön vuoteen 2020 mennessä, jotta voidaan saavuttaa unionin energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteet, vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti yksilöidään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden painopisteiden toteuttamiseksi, sekä säädetään lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja sääntelyä koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla määritetään tällaisten hankkeiden yleinen kelpoisuus saada unionin rahoitustukea. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (11) yksilöidään Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien painopisteet, jotka on tarpeen panna täytäntöön vuoteen 2020 mennessä, jotta voidaan saavuttaa unionin energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteet, vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti yksilöidään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden painopisteiden toteuttamiseksi, sekä säädetään lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja sääntelyä koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla määritetään tällaisten hankkeiden yleinen kelpoisuus saada unionin rahoitustukea.

| (26) | Televiestinnästä on yhä enemmän muotoutumassa internetperustaisia infrastruktuureja, joissa laajakaistaverkkoinfrastruktuurit aktivoivat käyttämään digitaalipalveluja monissa yhteiskunnan toiminnoissa. Internetistä on muodostumassa pääasiallinen foorumi viestinnälle, liiketoiminnalle, julkisten ja yksityisten palvelujen tarjonnalle sekä sosiaaliselle ja kulttuuriselle yhteenkuuluvuudelle. Lisäksi etäresurssipalvelut (”pilvipalvelut”) ja etäsovelluspalvelut ovat kehittymässä tietojenkäsittelyn uusiksi toimintamalleiksi. Sen vuoksi kaikkialla käytettävissä olevan nopean internetyhteyden ja innovatiivisten digitaalipalvelujen saatavuus Euroopan laajuisesti on välttämätöntä talouskasvulle ja sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(26)

Televiestinnästä on yhä enemmän muotoutumassa internetperustaisia infrastruktuureja, joissa laajakaistaverkkoinfrastruktuurit aktivoivat käyttämään digitaalipalveluja monissa yhteiskunnan toiminnoissa. Internetistä on muodostumassa pääasiallinen foorumi viestinnälle, liiketoiminnalle, julkisten ja yksityisten palvelujen tarjonnalle sekä sosiaaliselle ja kulttuuriselle yhteenkuuluvuudelle. Lisäksi etäresurssipalvelut (”pilvipalvelut”) ja etäsovelluspalvelut ovat kehittymässä tietojenkäsittelyn uusiksi toimintamalleiksi. Sen vuoksi kaikkialla käytettävissä olevan nopean internetyhteyden ja innovatiivisten digitaalipalvelujen saatavuus Euroopan laajuisesti on välttämätöntä talouskasvulle ja sisämarkkinoille.

| (27) | Nykyaikaiset ja nopeat internetverkostot ovat ratkaisevan tärkeä infrastruktuuri niille Euroopan yritysten tietoliikenneyhteyksille, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osalta, jotka haluavat käyttää etäresurssipalveluja parantaakseen kustannustehokkuuttaan. Olisi toteutettava toimia unionin Verkkojen Eurooppa -välineestä laajakaistalle antaman tuen ja kaikkien muiden käytettävissä olevien tukilähteiden, kuten kansallisten laajakaistasuunnitelmien, yhteensovittamisen parantamiseksi, jotta vältetään infrastruktuurien päällekkäisyys, estetään yksityisten investointien syrjäyttäminen ja parannetaan valmiuksia luoda uusia investointimahdollisuuksia ja edistää kustannuksia pienentävien toimenpiteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(27)

Nykyaikaiset ja nopeat internetverkostot ovat ratkaisevan tärkeä infrastruktuuri niille Euroopan yritysten tietoliikenneyhteyksille, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osalta, jotka haluavat käyttää etäresurssipalveluja parantaakseen kustannustehokkuuttaan. Olisi toteutettava toimia unionin Verkkojen Eurooppa -välineestä laajakaistalle antaman tuen ja kaikkien muiden käytettävissä olevien tukilähteiden, kuten kansallisten laajakaistasuunnitelmien, yhteensovittamisen parantamiseksi, jotta vältetään infrastruktuurien päällekkäisyys, estetään yksityisten investointien syrjäyttäminen ja parannetaan valmiuksia luoda uusia investointimahdollisuuksia ja edistää kustannuksia pienentävien toimenpiteiden toteuttamista.

| (28) | Eurooppa 2020 -strategiassa vaaditaan Euroopalle digitaalistrategiaa, joka tarjoaa sellaiset vakaat oikeudelliset puitteet, jotka kannustavat investoimaan avoimeen ja kilpailukykyiseen nopeaan internetinfrastruktuuriin ja siihen liittyviin palveluihin. Tavoitteena olisi oltava, että Euroopalla olisi huipputeknologian perustuvat maailman nopeimmat laajakaistayhteydet vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

(28)

Eurooppa 2020 -strategiassa vaaditaan Euroopalle digitaalistrategiaa, joka tarjoaa sellaiset vakaat oikeudelliset puitteet, jotka kannustavat investoimaan avoimeen ja kilpailukykyiseen nopeaan internetinfrastruktuuriin ja siihen liittyviin palveluihin. Tavoitteena olisi oltava, että Euroopalla olisi huipputeknologian perustuvat maailman nopeimmat laajakaistayhteydet vuoteen 2020 mennessä.

| (29) | Neuvosto totesi 31 päivänä toukokuuta 2010, että unionin olisi sijoitettava tarvittavat voimavarat nopeisiin ja ultranopeisiin internetyhteyksiin ja yhteentoimiviin sovelluksiin perustuvien digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseen ja että tehokkaat ja kilpailukykyiset investoinnit seuraavan sukupolven laajakaistaverkkoihin ovat välttämättömiä innovoinnin, kuluttajien valintojen ja unionin kilpailukyvyn kannalta ja voivat edistää parempaa elämänlaatua paremman terveydenhoidon, turvallisemman liikenteen, uusien median mahdollisuuksien sekä tavaroiden, palvelujen ja tiedon helpomman saatavuuden avulla, erityisesti yli rajojen. |
| --- | --- |

(29)

Neuvosto totesi 31 päivänä toukokuuta 2010, että unionin olisi sijoitettava tarvittavat voimavarat nopeisiin ja ultranopeisiin internetyhteyksiin ja yhteentoimiviin sovelluksiin perustuvien digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseen ja että tehokkaat ja kilpailukykyiset investoinnit seuraavan sukupolven laajakaistaverkkoihin ovat välttämättömiä innovoinnin, kuluttajien valintojen ja unionin kilpailukyvyn kannalta ja voivat edistää parempaa elämänlaatua paremman terveydenhoidon, turvallisemman liikenteen, uusien median mahdollisuuksien sekä tavaroiden, palvelujen ja tiedon helpomman saatavuuden avulla, erityisesti yli rajojen.

| (30) | Yksityisellä sektorilla olisi oltava johtava asema laajakaistaverkkojen rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa, ja tämän tueksi olisi luotava kilpailuun perustuvat ja investointimyönteiset sääntelypuitteet. Jos yksityiset investoinnit eivät riitä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Laajakaistalle annettava julkinen rahoitustuki olisi rajattava rahoitusvälineisiin niitä ohjelmia tai aloitteita varten, joissa keskitytään sellaisiin hankkeisiin, joita yksityinen sektori ei voi yksin rahoittaa, mikä on varmistettava etukäteisarvioinnilla, jossa todetaan markkinoiden puutteet tai epäoptimaaliset investointiolosuhteet. |
| --- | --- |

(30)

Yksityisellä sektorilla olisi oltava johtava asema laajakaistaverkkojen rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa, ja tämän tueksi olisi luotava kilpailuun perustuvat ja investointimyönteiset sääntelypuitteet. Jos yksityiset investoinnit eivät riitä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Laajakaistalle annettava julkinen rahoitustuki olisi rajattava rahoitusvälineisiin niitä ohjelmia tai aloitteita varten, joissa keskitytään sellaisiin hankkeisiin, joita yksityinen sektori ei voi yksin rahoittaa, mikä on varmistettava etukäteisarvioinnilla, jossa todetaan markkinoiden puutteet tai epäoptimaaliset investointiolosuhteet.

| (31) | Näin ollen on erityisen tärkeää kannustaa nopeiden ja ultranopeiden laajakaistaverkkojen unionin laajuista käyttöönottoa teknologiariippumattomuuden periaatteen mukaisesti ja edistää Euroopan laajuisten digitaalisten palvelujen kehitystä ja käyttöönottoa. Rahoitusvälineillä tehtävät julkiset investoinnit nopeisiin ja ultranopeisiin laajakaistaverkkoihin eivät saa vääristää kilpailua eivätkä jarruttaa investointeja. Niitä olisi käytettävä yksityisten investointien houkuttelemiseen ja niihin olisi turvauduttava vain tapauksissa, joissa investointi ei ole kaupallisesti houkuttelevaa. |
| --- | --- |

(31)

Näin ollen on erityisen tärkeää kannustaa nopeiden ja ultranopeiden laajakaistaverkkojen unionin laajuista käyttöönottoa teknologiariippumattomuuden periaatteen mukaisesti ja edistää Euroopan laajuisten digitaalisten palvelujen kehitystä ja käyttöönottoa. Rahoitusvälineillä tehtävät julkiset investoinnit nopeisiin ja ultranopeisiin laajakaistaverkkoihin eivät saa vääristää kilpailua eivätkä jarruttaa investointeja. Niitä olisi käytettävä yksityisten investointien houkuttelemiseen ja niihin olisi turvauduttava vain tapauksissa, joissa investointi ei ole kaupallisesti houkuttelevaa.

| (32) | Unionin rahoitustuen tehokkuuden ja vaikutusten lisäämiseksi, yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja yksittäisten hankkeiden erityisvaatimuksiin vastaamiseksi tarvitaan erilaisia täytäntöönpanomenetelmiä, eri suuruisia rahoitusosuuksia ja erilaisia rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

(32)

Unionin rahoitustuen tehokkuuden ja vaikutusten lisäämiseksi, yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja yksittäisten hankkeiden erityisvaatimuksiin vastaamiseksi tarvitaan erilaisia täytäntöönpanomenetelmiä, eri suuruisia rahoitusosuuksia ja erilaisia rahoitusvälineitä.

| (33) | Televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa määritellään perusteet, joiden mukaisesti yleistä etua koskevat hankkeet voivat saada tukea tämän asetuksen nojalla. |
| --- | --- |

(33)

Televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa määritellään perusteet, joiden mukaisesti yleistä etua koskevat hankkeet voivat saada tukea tämän asetuksen nojalla.

| (34) | Horisontti 2020 on tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (12), jossa käsitellään muun muassa yhteiskunnallisiin haasteisiin annettavia vastauksia (esim. älykäs, ympäristöystävällinen, esteetön ja integroitu liikenne; turvallinen, puhdas ja tehokas energia; tieto- ja viestintäteknologia terveyspalveluissa, hallinnossa ja kestävässä kehityksessä). Ohjelman tavoitteena on löytää suoria ratkaisuja Eurooppa 2020 -strategiassa yksilöityihin haasteisiin tukemalla toimintaa, joka kattaa koko kirjon tutkimuksesta markkinoihin. Horisontti 2020:n mukaisesti tuetaan innovaatioketjua sen kaikissa vaiheissa, erityisesti lähimpänä markkinoita olevia toimia, käyttämällä muun muassa innovatiivisia rahoitusvälineitä. Unionin rahoituksen vaikutuksen tehostamiseksi ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyy tiiviin synergian kehittäminen Horisontti 2020:n kanssa. |
| --- | --- |

(34)

Horisontti 2020 on tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (12), jossa käsitellään muun muassa yhteiskunnallisiin haasteisiin annettavia vastauksia (esim. älykäs, ympäristöystävällinen, esteetön ja integroitu liikenne; turvallinen, puhdas ja tehokas energia; tieto- ja viestintäteknologia terveyspalveluissa, hallinnossa ja kestävässä kehityksessä). Ohjelman tavoitteena on löytää suoria ratkaisuja Eurooppa 2020 -strategiassa yksilöityihin haasteisiin tukemalla toimintaa, joka kattaa koko kirjon tutkimuksesta markkinoihin. Horisontti 2020:n mukaisesti tuetaan innovaatioketjua sen kaikissa vaiheissa, erityisesti lähimpänä markkinoita olevia toimia, käyttämällä muun muassa innovatiivisia rahoitusvälineitä. Unionin rahoituksen vaikutuksen tehostamiseksi ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyy tiiviin synergian kehittäminen Horisontti 2020:n kanssa.

| (35) | Komissio esitti 20 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tieliikenneturvallisuusaluetta: tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” toimia turvallisen infrastruktuurin varmistamiseksi avaintekijänä tieliikenneonnettomuuksien vähentämisessä 50 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Verkkojen Eurooppa -välineellä olisi näin ollen varmistettava, että unionin rahoitusta koskevissa pyynnöissä täytetään turvallisuusvaatimukset, -suositukset ja -tavoitteet, jotka on vahvistettu unionin tieliikenneturvallisuutta koskevassa asiaankuuluvassa lainsäädännössä. Verkkojen Eurooppa -välineen toimivuuden arvioinnissa olisi otettava huomioon onnettomuuksien väheneminen unionin tieliikenneverkossa. |
| --- | --- |

(35)

Komissio esitti 20 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tieliikenneturvallisuusaluetta: tieliikenneturvallisuuden poliittiset suuntaviivat 2011–2020” toimia turvallisen infrastruktuurin varmistamiseksi avaintekijänä tieliikenneonnettomuuksien vähentämisessä 50 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Verkkojen Eurooppa -välineellä olisi näin ollen varmistettava, että unionin rahoitusta koskevissa pyynnöissä täytetään turvallisuusvaatimukset, -suositukset ja -tavoitteet, jotka on vahvistettu unionin tieliikenneturvallisuutta koskevassa asiaankuuluvassa lainsäädännössä. Verkkojen Eurooppa -välineen toimivuuden arvioinnissa olisi otettava huomioon onnettomuuksien väheneminen unionin tieliikenneverkossa.

| (36) | Unioni ja useimmat jäsenvaltiot ovat vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen osapuolia, ja loputkin jäsenvaltiot ratifioivat parhaillaan kyseistä sopimusta. Asianomaisten hankkeiden toteutuksessa on tärkeää, että niiden eritelmissä otetaan huomioon yleissopimuksen mukaiset vammaisten henkilöiden pääsyedellytykset. |
| --- | --- |

(36)

Unioni ja useimmat jäsenvaltiot ovat vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen osapuolia, ja loputkin jäsenvaltiot ratifioivat parhaillaan kyseistä sopimusta. Asianomaisten hankkeiden toteutuksessa on tärkeää, että niiden eritelmissä otetaan huomioon yleissopimuksen mukaiset vammaisten henkilöiden pääsyedellytykset.

| (37) | Vaikka huomattava osa Eurooppa 2020 -strategian investoinneista voidaan saada aikaan markkinoilta tai sääntelytoimenpiteillä, rahoitushaasteet saattavat edellyttää julkisia toimia ja unionin tukea avustuksina ja innovatiivisina rahoitusvälineinä. |
| --- | --- |

(37)

Vaikka huomattava osa Eurooppa 2020 -strategian investoinneista voidaan saada aikaan markkinoilta tai sääntelytoimenpiteillä, rahoitushaasteet saattavat edellyttää julkisia toimia ja unionin tukea avustuksina ja innovatiivisina rahoitusvälineinä.

| (38) | Unionin talousarvion käytön optimoimiseksi avustukset olisi kohdennettava niihin hankkeisiin, jotka saavat riittämättömästi rahoitusta yksityiseltä sektorilta. |
| --- | --- |

(38)

Unionin talousarvion käytön optimoimiseksi avustukset olisi kohdennettava niihin hankkeisiin, jotka saavat riittämättömästi rahoitusta yksityiseltä sektorilta.

| (39) | Rautatiehankkeilta ei olisi evättävä mahdollisuutta saada tämän asetuksen mukaisia avustuksia sillä perusteella, että ne tuottavat tuloja pakollisina maksuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (13) nojalla. |
| --- | --- |

(39)

Rautatiehankkeilta ei olisi evättävä mahdollisuutta saada tämän asetuksen mukaisia avustuksia sillä perusteella, että ne tuottavat tuloja pakollisina maksuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (13) nojalla.

| (40) | Finanssipoliittiset toimet, joita on toteutettu monissa jäsenvaltioissa, johtavat tai ovat jo johtaneet siihen, että viranomaiset alkavat tarkastella uudelleen infrastruktuuri-investointiohjelmiaan. Tätä taustaa vasten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on pidetty tehokkaana keinona toteuttaa infrastruktuurihankkeita, joilla varmistetaan eräiden toimintatavoitteiden toteutuminen; tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjuminen, vaihtoehtoisten energialähteiden käytön ja energia- ja resurssitehokkuuden edistäminen sekä kestävän liikenteen ja laajakaistaverkkojen käyttöönoton tukeminen. Komissio sitoutui 19 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä tiedonannossaan ”Yksityisten ja julkisten investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen” parantamaan tällaisten kumppanuuksien rahoituksen saatavuutta laajentamalla olemassa olevien rahoitusvälineiden soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(40)

Finanssipoliittiset toimet, joita on toteutettu monissa jäsenvaltioissa, johtavat tai ovat jo johtaneet siihen, että viranomaiset alkavat tarkastella uudelleen infrastruktuuri-investointiohjelmiaan. Tätä taustaa vasten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on pidetty tehokkaana keinona toteuttaa infrastruktuurihankkeita, joilla varmistetaan eräiden toimintatavoitteiden toteutuminen; tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjuminen, vaihtoehtoisten energialähteiden käytön ja energia- ja resurssitehokkuuden edistäminen sekä kestävän liikenteen ja laajakaistaverkkojen käyttöönoton tukeminen. Komissio sitoutui 19 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä tiedonannossaan ”Yksityisten ja julkisten investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen” parantamaan tällaisten kumppanuuksien rahoituksen saatavuutta laajentamalla olemassa olevien rahoitusvälineiden soveltamisalaa.

| (41) | Komissio korosti 19 päivänä lokakuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu”, että pitkän aikavälin kaupallisia mahdollisuuksia tarjoavien hankkeiden pääperiaatteena olisi käyttää unionin varoja yhdessä rahoitus- ja pankkisektorin kanssa, erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) ja jäsenvaltioiden julkisten rahoituslaitosten, mutta myös muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja yksityisen rahoitussektorin kanssa, niin kansallisella kuin alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

(41)

Komissio korosti 19 päivänä lokakuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu”, että pitkän aikavälin kaupallisia mahdollisuuksia tarjoavien hankkeiden pääperiaatteena olisi käyttää unionin varoja yhdessä rahoitus- ja pankkisektorin kanssa, erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) ja jäsenvaltioiden julkisten rahoituslaitosten, mutta myös muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja yksityisen rahoitussektorin kanssa, niin kansallisella kuin alueellisella tasolla.

| (42) | Rahoitusvälineiden käyttöä olisi kohdennettava markkinoiden erityisiin tarpeisiin ja sellaisiin toimiin, joilla on ilmeistä unionin tason lisäarvoa ja jotka ovat Verkkojen Eurooppa -välineen tavoitteiden mukaisia, mutta jotka eivät saisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta. Niillä olisi parannettava unionin talousarviomenojen vipuvaikutusta ja saavutettava korkeammat kerrannaisvaikutukset, jotka houkuttelevat yksityisen sektorin rahoitusta. Tämä pitää erityisesti paikkansa tilanteessa, jossa luotonsaanti on vaikeaa, julkiseen talouteen kohdistuu rajoitteita ja Euroopan talouden elpymistä on tuettava. Ennen kuin rahoitusvälineiden käytöstä päätetään, komission olisi suoritettava asianomaisen välineen ennakkoarviointi, kuten parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (14) edellytetään. |
| --- | --- |

(42)

Rahoitusvälineiden käyttöä olisi kohdennettava markkinoiden erityisiin tarpeisiin ja sellaisiin toimiin, joilla on ilmeistä unionin tason lisäarvoa ja jotka ovat Verkkojen Eurooppa -välineen tavoitteiden mukaisia, mutta jotka eivät saisi syrjäyttää yksityistä rahoitusta. Niillä olisi parannettava unionin talousarviomenojen vipuvaikutusta ja saavutettava korkeammat kerrannaisvaikutukset, jotka houkuttelevat yksityisen sektorin rahoitusta. Tämä pitää erityisesti paikkansa tilanteessa, jossa luotonsaanti on vaikeaa, julkiseen talouteen kohdistuu rajoitteita ja Euroopan talouden elpymistä on tuettava. Ennen kuin rahoitusvälineiden käytöstä päätetään, komission olisi suoritettava asianomaisen välineen ennakkoarviointi, kuten parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (14) edellytetään.

| (43) | Eurooppa 2020 -strategiassa komissio on sitoutunut hyödyntämään unionin rahoitusvälineitä osana johdonmukaista rahoitusstrategiaa, jossa saatetaan yhteen unionin sekä jäsenvaltioiden julkista ja yksityistä infrastruktuurirahoitusta. Tämä perustuu siihen ajatteluun, että optimaalista heikompaan investointitilanteeseen ja markkinoiden toimintapuutteisiin voidaan monissa tapauksissa vaikuttaa tehokkaammin rahoitusvälineillä kuin avustuksilla. |
| --- | --- |

(43)

Eurooppa 2020 -strategiassa komissio on sitoutunut hyödyntämään unionin rahoitusvälineitä osana johdonmukaista rahoitusstrategiaa, jossa saatetaan yhteen unionin sekä jäsenvaltioiden julkista ja yksityistä infrastruktuurirahoitusta. Tämä perustuu siihen ajatteluun, että optimaalista heikompaan investointitilanteeseen ja markkinoiden toimintapuutteisiin voidaan monissa tapauksissa vaikuttaa tehokkaammin rahoitusvälineillä kuin avustuksilla.

| (44) | Verkkojen Eurooppa -välineessä olisi säädettävä rahoitusvälineistä, jotka edistävät yksityisen sektorin investoijien ja rahoituslaitosten merkittävää osallistumista infrastruktuuri-investointeihin. Jotta rahoitusvälineet olisivat riittävän houkuttelevia yksityiselle sektorille, niiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa olisi otettava asianmukaisesti huomioon yksinkertaistaminen ja hallinnollisten rasitteiden vähentäminen, mutta niiden olisi myös voitava vastata todettuihin rahoitustarpeisiin joustavasti. Näiden välineiden suunnittelussa olisi hyödynnettävä kokemuksia, jotka on saatu pantaessa täytäntöön vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusvälineitä, kuten Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälinettä (LGTT), riskinjakorahoitusvälinettä (RSFF), vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahastoa (”Marguerite-rahasto”) sekä Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen hankejoukkolainojen riskinjakovälinettä. |
| --- | --- |

(44)

Verkkojen Eurooppa -välineessä olisi säädettävä rahoitusvälineistä, jotka edistävät yksityisen sektorin investoijien ja rahoituslaitosten merkittävää osallistumista infrastruktuuri-investointeihin. Jotta rahoitusvälineet olisivat riittävän houkuttelevia yksityiselle sektorille, niiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa olisi otettava asianmukaisesti huomioon yksinkertaistaminen ja hallinnollisten rasitteiden vähentäminen, mutta niiden olisi myös voitava vastata todettuihin rahoitustarpeisiin joustavasti. Näiden välineiden suunnittelussa olisi hyödynnettävä kokemuksia, jotka on saatu pantaessa täytäntöön vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusvälineitä, kuten Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälinettä (LGTT), riskinjakorahoitusvälinettä (RSFF), vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahastoa (”Marguerite-rahasto”) sekä Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen hankejoukkolainojen riskinjakovälinettä.

| (45) | Eurooppalaista lisäarvoa tuottavan liikenneinfrastruktuurin rahoitusta tukevien innovatiivisten rahoitusvälineiden, kuten hankejoukkolainojen, potentiaalia olisi tarkasteltava ennakkoarviointien ja muiden asiaan liittyvien arviointien sekä erityisesti Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen vuonna 2015 toteutettavan riippumattoman arvioinnin tulosten perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Eurooppalaista lisäarvoa tuottavan liikenneinfrastruktuurin rahoitusta tukevien innovatiivisten rahoitusvälineiden, kuten hankejoukkolainojen, potentiaalia olisi tarkasteltava ennakkoarviointien ja muiden asiaan liittyvien arviointien sekä erityisesti Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen vuonna 2015 toteutettavan riippumattoman arvioinnin tulosten perusteella.

| (46) | Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitettujen talousarviovarojen käytön optimoimiseksi komission olisi varmistettava kaikkien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 (15) mukaisesti perustettujen rahoitusvälineiden sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1639/2006/EY (16) mukaisesti perustettujen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen jatkuvuus toisiaan seuraavina tämän asetuksen mukaisina vieraan tai oman pääoman ehtoisina rahoitusvälineinä ennakkoarvioinnin perusteella, siten kuin asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädetään. |
| --- | --- |

(46)

Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitettujen talousarviovarojen käytön optimoimiseksi komission olisi varmistettava kaikkien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 (15) mukaisesti perustettujen rahoitusvälineiden sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1639/2006/EY (16) mukaisesti perustettujen hankejoukkolainojen riskinjakovälineen jatkuvuus toisiaan seuraavina tämän asetuksen mukaisina vieraan tai oman pääoman ehtoisina rahoitusvälineinä ennakkoarvioinnin perusteella, siten kuin asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädetään.

| (47) | Kun valitaan tehokkainta rahoitustuen muotoa, olisi otettava asianmukaisesti huomioon tukeen oikeutettujen hankkeiden ala- ja hankekohtaiset ominaisuudet. Komission olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan käyttämään energia-alalla ensisijaisesti rahoitusvälineitä aina, kun se on asianmukaista ja edellyttäen että ne menestyvät markkinoilla, ja noudatettava samalla rahoitusvälineiden käytölle tässä asetuksessa säädettyä ylärajaa, jotta unionin talousarviovarojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta ja tehostettaisiin unionin rahoitustuen kerrannaisvaikutusta. Energiahankkeiden toteuttajia olisi kannustettava selvittämään mahdollisuutta käyttää rahoitusvälineitä ennen hankkeen toteuttamiseen annettavien avustusten hakemista. Komission olisi annettava asianmukaista tukea rahoitusvälineiden käytön maksimoimiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Kun valitaan tehokkainta rahoitustuen muotoa, olisi otettava asianmukaisesti huomioon tukeen oikeutettujen hankkeiden ala- ja hankekohtaiset ominaisuudet. Komission olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan käyttämään energia-alalla ensisijaisesti rahoitusvälineitä aina, kun se on asianmukaista ja edellyttäen että ne menestyvät markkinoilla, ja noudatettava samalla rahoitusvälineiden käytölle tässä asetuksessa säädettyä ylärajaa, jotta unionin talousarviovarojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta ja tehostettaisiin unionin rahoitustuen kerrannaisvaikutusta. Energiahankkeiden toteuttajia olisi kannustettava selvittämään mahdollisuutta käyttää rahoitusvälineitä ennen hankkeen toteuttamiseen annettavien avustusten hakemista. Komission olisi annettava asianmukaista tukea rahoitusvälineiden käytön maksimoimiseksi.

| (48) | Sähkö-, kaasu- ja hiilidioksidialan yhteistä etua koskevien hankkeiden olisi voitava saada unionin rahoitustukea tutkimuksiin ja tietyin edellytyksin hankkeiden toteutukseen avustusten tai innovatiivisten rahoitusvälineiden muodossa. Näin varmistetaan räätälöidyn tuen antaminen yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät ole voimassa olevan sääntelykehyksen mukaisesti ja nykyisissä markkinaolosuhteissa kannattavia. Energia-alalla on tärkeää välttää kilpailun vääristyminen erityisesti sellaisten hankkeiden välillä, joilla edistetään saman unionin ensisijaisen käytävän toteuttamista. Tällaisen rahoitustuen antamisessa olisi varmistettava tarvittava synergia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kanssa, joista rahoitetaan paikallisesti tai alueellisesti merkittäviä älykkäitä energianjakeluverkkoja. Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtävissä investoinneissa olisi sovellettava kolmivaiheista harkintaa. Ensinnä olisi investoinneissa annettava etusija markkinoille. Toiseksi, jos investoinnit eivät toteudu markkinoilla, olisi tarkasteltava sääntelyyn liittyviä ratkaisuja ja tarvittaessa mukautettava asianomaista sääntelykehystä sekä varmistettava sen asianmukainen soveltaminen. Kolmanneksi, jos kahden ensimmäisen vaiheen perusteella ei pystytä varmistamaan tarvittavia investointeja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, siihen voidaan myöntää unionin rahoitustukea, jos se täyttää sovellettavat kelpoisuusehdot. |
| --- | --- |

(48)

Sähkö-, kaasu- ja hiilidioksidialan yhteistä etua koskevien hankkeiden olisi voitava saada unionin rahoitustukea tutkimuksiin ja tietyin edellytyksin hankkeiden toteutukseen avustusten tai innovatiivisten rahoitusvälineiden muodossa. Näin varmistetaan räätälöidyn tuen antaminen yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät ole voimassa olevan sääntelykehyksen mukaisesti ja nykyisissä markkinaolosuhteissa kannattavia. Energia-alalla on tärkeää välttää kilpailun vääristyminen erityisesti sellaisten hankkeiden välillä, joilla edistetään saman unionin ensisijaisen käytävän toteuttamista. Tällaisen rahoitustuen antamisessa olisi varmistettava tarvittava synergia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kanssa, joista rahoitetaan paikallisesti tai alueellisesti merkittäviä älykkäitä energianjakeluverkkoja. Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtävissä investoinneissa olisi sovellettava kolmivaiheista harkintaa. Ensinnä olisi investoinneissa annettava etusija markkinoille. Toiseksi, jos investoinnit eivät toteudu markkinoilla, olisi tarkasteltava sääntelyyn liittyviä ratkaisuja ja tarvittaessa mukautettava asianomaista sääntelykehystä sekä varmistettava sen asianmukainen soveltaminen. Kolmanneksi, jos kahden ensimmäisen vaiheen perusteella ei pystytä varmistamaan tarvittavia investointeja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin, siihen voidaan myöntää unionin rahoitustukea, jos se täyttää sovellettavat kelpoisuusehdot.

| (49) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan mukaisesti kaikki kyseisen asetuksen liitteessä II olevassa 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea tutkimuksiin annettavien avustusten ja rahoitusvälineiden muodossa. Hankkeiden toteutukseen annettavat avustukset voidaan käyttää toimiin, joilla edistetään sellaisia yhteistä etua koskevia hankkeita, joista asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan mukaisesti saadaan merkittäviä myönteisiä ulkoisvaikutuksia ja jotka ovat hankkeen liiketoimintasuunnitelman ja erityisesti mahdollisten sijoittajien, luotonantajien tai kansallisen sääntelyviranomaisen tekemien muiden arviointien mukaan kaupallisesti kannattamattomia. |
| --- | --- |

(49)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan mukaisesti kaikki kyseisen asetuksen liitteessä II olevassa 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin luokkiin kuuluvat yhteistä etua koskevat hankkeet voivat saada unionin rahoitustukea tutkimuksiin annettavien avustusten ja rahoitusvälineiden muodossa. Hankkeiden toteutukseen annettavat avustukset voidaan käyttää toimiin, joilla edistetään sellaisia yhteistä etua koskevia hankkeita, joista asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan mukaisesti saadaan merkittäviä myönteisiä ulkoisvaikutuksia ja jotka ovat hankkeen liiketoimintasuunnitelman ja erityisesti mahdollisten sijoittajien, luotonantajien tai kansallisen sääntelyviranomaisen tekemien muiden arviointien mukaan kaupallisesti kannattamattomia.

| (50) | Jotta rahoitusvälineiden edunsaajat edustaisivat monipuolisesti eri aloja ja jotta edistettäisiin vähitellen myös maantieteellistä monipuolistumista kaikissa jäsenvaltioissa ja jotta huomioitaisiin erityisesti koheesiorahaston tuen hakemiseen oikeutetut jäsenvaltiot, komission olisi yhdessä Euroopan investointipankin kanssa annettava yhteisten aloitteiden, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien asiantuntijakeskuksen (EPEC) ja Euroopan alueiden hankkeille annettavan yhteisen avun (JASPERS) aloitteen, välityksellä jäsenvaltioille tukea niiden kehittäessä asianmukaisia hankesuunnitelmia, joille voidaan harkita hankerahoitusta. |
| --- | --- |

(50)

Jotta rahoitusvälineiden edunsaajat edustaisivat monipuolisesti eri aloja ja jotta edistettäisiin vähitellen myös maantieteellistä monipuolistumista kaikissa jäsenvaltioissa ja jotta huomioitaisiin erityisesti koheesiorahaston tuen hakemiseen oikeutetut jäsenvaltiot, komission olisi yhdessä Euroopan investointipankin kanssa annettava yhteisten aloitteiden, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien asiantuntijakeskuksen (EPEC) ja Euroopan alueiden hankkeille annettavan yhteisen avun (JASPERS) aloitteen, välityksellä jäsenvaltioille tukea niiden kehittäessä asianmukaisia hankesuunnitelmia, joille voidaan harkita hankerahoitusta.

| (51) | Tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden olisi oltava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VIII osastossa sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (17) annettujen sääntöjen mukaisia, ja niiden olisi oltava sopusoinnussa rahoitusvälineisiin sovellettavia parhaita toimintatapoja koskevien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(51)

Tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden olisi oltava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VIII osastossa sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (17) annettujen sääntöjen mukaisia, ja niiden olisi oltava sopusoinnussa rahoitusvälineisiin sovellettavia parhaita toimintatapoja koskevien sääntöjen kanssa.

| (52) | Rahoitusvälineiden edellytyksiin voi olla tarpeen lisätä lisävaatimuksia työohjelmissa esimerkiksi sen takia, että voidaan varmistaa kilpailukykyiset markkinat unionin toimintaperiaatteiden tai teknologian kehittymistä silmällä pitäen tai muista syistä, joilla voi olla merkitystä asian kannalta. |
| --- | --- |

(52)

Rahoitusvälineiden edellytyksiin voi olla tarpeen lisätä lisävaatimuksia työohjelmissa esimerkiksi sen takia, että voidaan varmistaa kilpailukykyiset markkinat unionin toimintaperiaatteiden tai teknologian kehittymistä silmällä pitäen tai muista syistä, joilla voi olla merkitystä asian kannalta.

| (53) | Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävää tukea koskevia monivuotisia ohjelmia olisi kohdennettava unionin painopisteiden tukemiseen varmistamalla tarvittavien rahoitusvarojen saatavuus sekä unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen toiminnan johdonmukaisuus, avoimuus ja jatkuvuus. Monivuotisen työohjelman täytäntöönpanon jälkeen jätettyihin liikennealan ehdotuksiin sisältyvien kustannusten tukikelpoisuuden olisi alettava 1 päivänä tammikuuta 2014, jotta voidaan turvata asetuksen (EY) N:o 680/2007 soveltamisalaan jo kuuluvien hankkeiden jatkuminen. |
| --- | --- |

(53)

Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnettävää tukea koskevia monivuotisia ohjelmia olisi kohdennettava unionin painopisteiden tukemiseen varmistamalla tarvittavien rahoitusvarojen saatavuus sekä unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen toiminnan johdonmukaisuus, avoimuus ja jatkuvuus. Monivuotisen työohjelman täytäntöönpanon jälkeen jätettyihin liikennealan ehdotuksiin sisältyvien kustannusten tukikelpoisuuden olisi alettava 1 päivänä tammikuuta 2014, jotta voidaan turvata asetuksen (EY) N:o 680/2007 soveltamisalaan jo kuuluvien hankkeiden jatkuminen.

| (54) | Koska eräisiin infrastruktuurihankkeisiin tarvitaan huomattavasti varoja, olisi mahdollistettava se, että eräiden toimien rahoitustukeen liittyvät talousarviositoumukset jaetaan vuotuisiin eriin. |
| --- | --- |

(54)

Koska eräisiin infrastruktuurihankkeisiin tarvitaan huomattavasti varoja, olisi mahdollistettava se, että eräiden toimien rahoitustukeen liittyvät talousarviositoumukset jaetaan vuotuisiin eriin.

| (55) | Kun otetaan huomioon unionin tasolla saatavilla olevat resurssit, on toivotun vaikutuksen saavuttamiseksi syytä keskittyä hankkeisiin, joilla on suurin unionin tason lisäarvo. Sen vuoksi tuki olisi kohdennettava ydinverkkoon ja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liikenteen hallintajärjestelmien alalla, erityisesti eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeeseen (Single European Sky ATM Research, SESAR) perustuvat ilmaliikenteen hallintajärjestelmät, joihin tarvitaan noin 3 000 miljoonaa euroa unionin talousarviovaroja, sekä älykäs liikennejärjestelmä (Intelligent Transport System, ITS), eurooppalainen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (European Rail Traffic Management System, ERTMS), jokiliikenteen tietopalvelu (River Information Services, RIS) ja alusliikenteen ohjaus- ja seurantajärjestelmä (Vessel Trafic Information Management and Information System, VTMIS). Energia-alalla rahoitustuki olisi keskitettävä energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen, energian toimitusvarmuuden varmistamiseen, kestävyyden edistämiseen muun muassa varmistamalla uusiutuvan sähkön siirtäminen tuotannosta kulutus- ja varastointikeskuksiin, sekä julkisten ja yksityisten investointien houkuttelemiseen. Televiestintäalalla rahoitustuki olisi kohdennettava pääasiassa hankkeille, jotka luovat laajakaistan kysyntää, mukaan lukien eurooppalaisen digitaalipalvelujen infrastruktuurin rakentaminen, jonka olisi puolestaan määrä vilkastuttaa laajakaistaverkon käyttöönottoon tehtäviä investointeja. |
| --- | --- |

(55)

Kun otetaan huomioon unionin tasolla saatavilla olevat resurssit, on toivotun vaikutuksen saavuttamiseksi syytä keskittyä hankkeisiin, joilla on suurin unionin tason lisäarvo. Sen vuoksi tuki olisi kohdennettava ydinverkkoon ja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin liikenteen hallintajärjestelmien alalla, erityisesti eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishankkeeseen (Single European Sky ATM Research, SESAR) perustuvat ilmaliikenteen hallintajärjestelmät, joihin tarvitaan noin 3 000 miljoonaa euroa unionin talousarviovaroja, sekä älykäs liikennejärjestelmä (Intelligent Transport System, ITS), eurooppalainen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (European Rail Traffic Management System, ERTMS), jokiliikenteen tietopalvelu (River Information Services, RIS) ja alusliikenteen ohjaus- ja seurantajärjestelmä (Vessel Trafic Information Management and Information System, VTMIS). Energia-alalla rahoitustuki olisi keskitettävä energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen, energian toimitusvarmuuden varmistamiseen, kestävyyden edistämiseen muun muassa varmistamalla uusiutuvan sähkön siirtäminen tuotannosta kulutus- ja varastointikeskuksiin, sekä julkisten ja yksityisten investointien houkuttelemiseen. Televiestintäalalla rahoitustuki olisi kohdennettava pääasiassa hankkeille, jotka luovat laajakaistan kysyntää, mukaan lukien eurooppalaisen digitaalipalvelujen infrastruktuurin rakentaminen, jonka olisi puolestaan määrä vilkastuttaa laajakaistaverkon käyttöönottoon tehtäviä investointeja.

| (56) | Energia-alalle tarkoitetut talousarviovarat olisi ensisijaisesti kohdennettava rahoitusvälineiden rahoittamiseen edellyttäen, että ne menestyvät markkinoilla. Televiestintäalan yhteistä etua koskevien hankkeille olisi voitava antaa unionin tukea ydinpalvelualustoihin, yleisluonteisiin palveluihin ja horisontaalisiin toimiin kohdistuvina avustuksina ja hankintoina. Laajakaistaverkkojen käyttöönottoon, laajakaistaverkon kysynnän lisäämiseen liittyvät toimet mukaan lukien, olisi oltava tukikelpoisia ja saada unionin tukea rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

(56)

Energia-alalle tarkoitetut talousarviovarat olisi ensisijaisesti kohdennettava rahoitusvälineiden rahoittamiseen edellyttäen, että ne menestyvät markkinoilla. Televiestintäalan yhteistä etua koskevien hankkeille olisi voitava antaa unionin tukea ydinpalvelualustoihin, yleisluonteisiin palveluihin ja horisontaalisiin toimiin kohdistuvina avustuksina ja hankintoina. Laajakaistaverkkojen käyttöönottoon, laajakaistaverkon kysynnän lisäämiseen liittyvät toimet mukaan lukien, olisi oltava tukikelpoisia ja saada unionin tukea rahoitusvälineistä.

| (57) | Asetuksen (EU) N:o 347/2013 vaikutustenarvioinnissa tehdyn analyysin mukaan sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden lukumääräksi, jotka edistävät eniten strategisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamista, arvioidaan sähkön alalla noin 100 ja kaasun alalla 50. Sen perusteella, että sähköllä oletetaan olevan suurin merkitys Euroopan energiajärjestelmässä seuraavien kahden vuosikymmenen ajan, arvioidaan lisäksi, että yleistä etua koskevien sähköhankkeiden tukemiseen tarvitaan suurin osa Verkkojen Eurooppa -välineen mukaisista energia-alan rahoituspuitteista. Vaikka tämä arvio saattaa muuttua, kun lisää tietoja on saatavilla, ja ottaen huomioon tarpeen varmistaa asetuksen (EU) N:o 347/2013 noudattaminen, komission olisi tarkasteltava asianmukaisesti sähköalan hankkeita ajatuksella asettaa rahoitustuen suurin osa näiden hankkeiden saataville vuosina 2014–2020, edellyttäen että ehdotetuilla hankkeilla on riittävät markkinat, laatu ja toteuttamisvalmius, ja ottaen huomioon niiden rahoitusvaatimukset. Tämä tavoite ei rajoita energiahankkeisiin saatavilla olevan rahoituksen mahdollista uudelleen kohdentamista. |
| --- | --- |

(57)

Asetuksen (EU) N:o 347/2013 vaikutustenarvioinnissa tehdyn analyysin mukaan sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden lukumääräksi, jotka edistävät eniten strategisten energiainfrastruktuurien ensisijaisten käytävien ja alueiden toteuttamista, arvioidaan sähkön alalla noin 100 ja kaasun alalla 50. Sen perusteella, että sähköllä oletetaan olevan suurin merkitys Euroopan energiajärjestelmässä seuraavien kahden vuosikymmenen ajan, arvioidaan lisäksi, että yleistä etua koskevien sähköhankkeiden tukemiseen tarvitaan suurin osa Verkkojen Eurooppa -välineen mukaisista energia-alan rahoituspuitteista. Vaikka tämä arvio saattaa muuttua, kun lisää tietoja on saatavilla, ja ottaen huomioon tarpeen varmistaa asetuksen (EU) N:o 347/2013 noudattaminen, komission olisi tarkasteltava asianmukaisesti sähköalan hankkeita ajatuksella asettaa rahoitustuen suurin osa näiden hankkeiden saataville vuosina 2014–2020, edellyttäen että ehdotetuilla hankkeilla on riittävät markkinat, laatu ja toteuttamisvalmius, ja ottaen huomioon niiden rahoitusvaatimukset. Tämä tavoite ei rajoita energiahankkeisiin saatavilla olevan rahoituksen mahdollista uudelleen kohdentamista.

| (58) | Komission olisi tehtävä väli- ja jälkiarviointeja ja tiedotettava niiden tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arvioidakseen rahoituksen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta Verkkojen Eurooppa -välineen yleisiin päämääriin ja Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin. Komission olisi julkistettava tiedot Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvista yksittäisistä hankkeista. Nämä tiedot olisi päivitettävä vuosittain. |
| --- | --- |

(58)

Komission olisi tehtävä väli- ja jälkiarviointeja ja tiedotettava niiden tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arvioidakseen rahoituksen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta Verkkojen Eurooppa -välineen yleisiin päämääriin ja Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin. Komission olisi julkistettava tiedot Verkkojen Eurooppa -välineeseen kuuluvista yksittäisistä hankkeista. Nämä tiedot olisi päivitettävä vuosittain.

| (59) | Asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 347/2013 säädettyjen alakohtaisten suuntaviivojen mukaisesti liikenteen ja energian osalta on laadittu luettelot hankkeista, ensisijaisista käytävistä ja alueista, joihin tätä asetusta sovelletaan, ja ne olisi lueteltava tämän asetuksen liitteessä. Jotta voidaan ottaa huomioon liikenteen osalta mahdolliset muutokset poliittisissa painopisteissä ja teknologisissa valmiuksissa ja myös liikennevirroissa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat muutosten tekemistä liitteessä olevaan I osaan ja työohjelmissa huomioon otettavien rahoituksen painopisteiden määrittelyä 7 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten toimien osalta. |
| --- | --- |

(59)

Asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 347/2013 säädettyjen alakohtaisten suuntaviivojen mukaisesti liikenteen ja energian osalta on laadittu luettelot hankkeista, ensisijaisista käytävistä ja alueista, joihin tätä asetusta sovelletaan, ja ne olisi lueteltava tämän asetuksen liitteessä. Jotta voidaan ottaa huomioon liikenteen osalta mahdolliset muutokset poliittisissa painopisteissä ja teknologisissa valmiuksissa ja myös liikennevirroissa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat muutosten tekemistä liitteessä olevaan I osaan ja työohjelmissa huomioon otettavien rahoituksen painopisteiden määrittelyä 7 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten toimien osalta.

| (60) | Kun osoittautuu tarpeelliseksi poiketa määrärahojen myöntämisestä johonkin tämän asetuksen liitteessä olevassa VI osassa esitettyyn liikennealan erityistavoitteeseen yli 5 prosenttiyksiköllä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan ohjeellisia prosenttiosuuksia kunkin liikennealan erityistavoitteen osalta, jotta otettaisiin huomioon liikennealan erityistavoitteiden mukainen todellinen rahoituksen kysynnän taso ja toteutettaisiin väliarvioinnin tuloksiin perustuvat toimet. Ohjeellinen määrärahojen jakaminen liikennealan erityistavoitteisiin ei estä käyttämästä koheesiorahastosta siirrettyjä 11 305 500 000 euron määrää kokonaisuudessaan ydinverkon toteuttamishankkeisiin tai tämän asetuksen liitteessä olevassa I osassa eriteltyihin hankkeisiin ja horisontaalisiin painopisteisiin. |
| --- | --- |

(60)

Kun osoittautuu tarpeelliseksi poiketa määrärahojen myöntämisestä johonkin tämän asetuksen liitteessä olevassa VI osassa esitettyyn liikennealan erityistavoitteeseen yli 5 prosenttiyksiköllä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan ohjeellisia prosenttiosuuksia kunkin liikennealan erityistavoitteen osalta, jotta otettaisiin huomioon liikennealan erityistavoitteiden mukainen todellinen rahoituksen kysynnän taso ja toteutettaisiin väliarvioinnin tuloksiin perustuvat toimet. Ohjeellinen määrärahojen jakaminen liikennealan erityistavoitteisiin ei estä käyttämästä koheesiorahastosta siirrettyjä 11 305 500 000 euron määrää kokonaisuudessaan ydinverkon toteuttamishankkeisiin tai tämän asetuksen liitteessä olevassa I osassa eriteltyihin hankkeisiin ja horisontaalisiin painopisteisiin.

| (61) | Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanosta tehtyjen päätelmien, mukaan lukien päätelmät, jotka sisältyvät väliarviointiin, ottamiseksi huomioon komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat myöntämisperusteita vahvistettaessa huomioon otettavien yleisten suuntaviivojen luettelon muuttamista. |
| --- | --- |

(61)

Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanosta tehtyjen päätelmien, mukaan lukien päätelmät, jotka sisältyvät väliarviointiin, ottamiseksi huomioon komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat myöntämisperusteita vahvistettaessa huomioon otettavien yleisten suuntaviivojen luettelon muuttamista.

| (62) | On erityisen tärkeää, että komissio antaessaan tämän asetuksen nojalla delegoituja säädöksiä toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

On erityisen tärkeää, että komissio antaessaan tämän asetuksen nojalla delegoituja säädöksiä toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (63) | Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa monivuotisten ja vuotuisten työohjelmien osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa monivuotisten ja vuotuisten työohjelmien osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (18) mukaisesti.

| (64) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisten seuraamusten määrääminen. Euroopan parlamentille olisi ilmoitettava kaikista tällaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(64)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisten seuraamusten määrääminen. Euroopan parlamentille olisi ilmoitettava kaikista tällaisista toimenpiteistä.

| (65) | Jotta varmistetaan laaja ja tasapuolinen kilpailu hankkeista, jotka hyötyvät Verkkojen Eurooppa -välineen varoista, sopimusmuodon olisi vastattava hankkeelle asetettuja tavoitteita ja hankkeen olosuhteita. Sopimusehdot olisi laadittava siten, että sopimukseen liittyvät riskit jakautuvat tasapuolisesti, jotta saavutetaan suurin mahdollinen kustannustehokkuus ja mahdollistetaan hankkeen toteuttaminen mahdollisimman tehokkaasti. Tätä periaatetta olisi sovellettava riippumatta siitä, käytetäänkö kansallista vai kansainvälistä sopimusmallia. |
| --- | --- |

(65)

Jotta varmistetaan laaja ja tasapuolinen kilpailu hankkeista, jotka hyötyvät Verkkojen Eurooppa -välineen varoista, sopimusmuodon olisi vastattava hankkeelle asetettuja tavoitteita ja hankkeen olosuhteita. Sopimusehdot olisi laadittava siten, että sopimukseen liittyvät riskit jakautuvat tasapuolisesti, jotta saavutetaan suurin mahdollinen kustannustehokkuus ja mahdollistetaan hankkeen toteuttaminen mahdollisimman tehokkaasti. Tätä periaatetta olisi sovellettava riippumatta siitä, käytetäänkö kansallista vai kansainvälistä sopimusmallia.

| (66) | Eräitä unionin edun mukaisista infrastruktuurihankkeista voi olla tarpeen ulottaa naapurimaihin, EU-jäsenyyteen valmistautuviin maihin ja muihin kolmansiin maihin sekä niiden läpi. Verkkojen Eurooppa -välineen olisi tarjottava yksinkertaistettuja menettelyjä näiden infrastruktuurien yhdistämiseksi ja rahoittamiseksi siten, että voidaan varmistaa unionin talousarvion sisäisten ja ulkoisten välineiden keskinäinen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(66)

Eräitä unionin edun mukaisista infrastruktuurihankkeista voi olla tarpeen ulottaa naapurimaihin, EU-jäsenyyteen valmistautuviin maihin ja muihin kolmansiin maihin sekä niiden läpi. Verkkojen Eurooppa -välineen olisi tarjottava yksinkertaistettuja menettelyjä näiden infrastruktuurien yhdistämiseksi ja rahoittamiseksi siten, että voidaan varmistaa unionin talousarvion sisäisten ja ulkoisten välineiden keskinäinen johdonmukaisuus.

| (67) | Kun kolmannet maat ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit osallistuvat yhteistä etua koskevia hankkeita edistäviin toimiin, avustuksia voi olla saatavilla vain, jos toimi ei todennäköisesti saa riittävästi tukea muista Verkkojen Eurooppa -välineen tai muiden unionin ohjelmien mukaisista rahoitustuen muodoista. |
| --- | --- |

(67)

Kun kolmannet maat ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit osallistuvat yhteistä etua koskevia hankkeita edistäviin toimiin, avustuksia voi olla saatavilla vain, jos toimi ei todennäköisesti saa riittävästi tukea muista Verkkojen Eurooppa -välineen tai muiden unionin ohjelmien mukaisista rahoitustuen muodoista.

| (68) | Tämän asetuksen liitteessä I olevassa V osassa yksityiskohtaisesti esitettyä yleistä suuntaviivaa, jonka mukaisesti komission on otettava huomioon yhteiskunnalliset, ilmastolliset ja ympäristölliset vaikutukset, ei olisi sovellettava energia-alalla, asetuksen (EU) N:o 347/2013 4 artiklan 4 kohdassa esitetyn lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

(68)

Tämän asetuksen liitteessä I olevassa V osassa yksityiskohtaisesti esitettyä yleistä suuntaviivaa, jonka mukaisesti komission on otettava huomioon yhteiskunnalliset, ilmastolliset ja ympäristölliset vaikutukset, ei olisi sovellettava energia-alalla, asetuksen (EU) N:o 347/2013 4 artiklan 4 kohdassa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.

| (69) | Yleistä suuntaviivaa, jonka mukaan on otettava huomioon unionin tuen kannustava vaikutus julkisiin ja yksityisiin investointeihin, olisi sovellettava televiestintäalalla vain sellaisiin digitaalipalvelujen infrastruktuureihin, joiden tarkoituksena on edistää lisäinvestointeja. |
| --- | --- |

(69)

Yleistä suuntaviivaa, jonka mukaan on otettava huomioon unionin tuen kannustava vaikutus julkisiin ja yksityisiin investointeihin, olisi sovellettava televiestintäalalla vain sellaisiin digitaalipalvelujen infrastruktuureihin, joiden tarkoituksena on edistää lisäinvestointeja.

| (70) | Yleistä suuntaviivaa rajatylittävän ulottuvuuden huomioon ottamisesta ei tulisi soveltaa laajakaistaverkkojen yhteydessä, koska kaikki, myös jäsenvaltioiden sisällä toteutetut investoinnit laajakaistaan tehostavat Euroopan laajuisten verkkojen yhteenliitettävyyttä. |
| --- | --- |

(70)

Yleistä suuntaviivaa rajatylittävän ulottuvuuden huomioon ottamisesta ei tulisi soveltaa laajakaistaverkkojen yhteydessä, koska kaikki, myös jäsenvaltioiden sisällä toteutetut investoinnit laajakaistaan tehostavat Euroopan laajuisten verkkojen yhteenliitettävyyttä.

| (71) | Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, osapuolia, osallistumisen olisi oltava ETA-sopimuksen ehtojen mukaista. Tätä varten olisi kutakin alaa, johon tätä asetusta sovelletaan, pidettävä erillisenä ohjelmana. Efta-valtioiden osallistumisesta olisi säädettävä erityisesti televiestinnän alalla. |
| --- | --- |

(71)

Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, osapuolia, osallistumisen olisi oltava ETA-sopimuksen ehtojen mukaista. Tätä varten olisi kutakin alaa, johon tätä asetusta sovelletaan, pidettävä erillisenä ohjelmana. Efta-valtioiden osallistumisesta olisi säädettävä erityisesti televiestinnän alalla.

| (72) | Kun on kyse liikennealan osalta tämän asetuksen mukaisesti kolmansissa maissa toteutettavan yhteistä etua koskevan hankkeen tukikelpoisuudesta, olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä III olevia ohjeellisia karttoja. Kolmansissa maissa, joiden osalta kyseiseen asetukseen ei sisälly ohjeellisia karttoja, yleistä etua koskevien hankkeiden olisi oltava tukikelpoisia silloin, kun keskinäinen yhteistyö on käynnissä tällaisista ohjeellisista kartoista sopimiseksi. |
| --- | --- |

(72)

Kun on kyse liikennealan osalta tämän asetuksen mukaisesti kolmansissa maissa toteutettavan yhteistä etua koskevan hankkeen tukikelpoisuudesta, olisi sovellettava asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä III olevia ohjeellisia karttoja. Kolmansissa maissa, joiden osalta kyseiseen asetukseen ei sisälly ohjeellisia karttoja, yleistä etua koskevien hankkeiden olisi oltava tukikelpoisia silloin, kun keskinäinen yhteistyö on käynnissä tällaisista ohjeellisista kartoista sopimiseksi.

| (73) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli Euroopan laajuisten verkkojen koordinointia, kehittämistä ja rahoitusta, vaan se voidaan näiden tavoitteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(73)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli Euroopan laajuisten verkkojen koordinointia, kehittämistä ja rahoitusta, vaan se voidaan näiden tavoitteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (74) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 (19) olisi selvyyden vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(74)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 (19) olisi selvyyden vuoksi kumottava.

| (75) | Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta tässä asetuksessa säädetyt delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä ajoissa, |
| --- | --- |

(75)

Tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jotta tässä asetuksessa säädetyt delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset voidaan hyväksyä ajoissa,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   OSASTO

YHTEISET SÄÄNNÖKSET

I   LUKU

Verkkojen eurooppa-väline

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan Verkkojen Eurooppa -väline, jossa määritetään edellytykset, menetelmät ja menettelyt, joiden mukaisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin myönnetään unionin rahoitustukea yhteistä etua koskevien, liikenne-, televiestintä- ja energia-alan infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi ja mahdollisen näiden alojen välisen synergian hyödyntämiseksi. Siinä vahvistetaan myös vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisten määrärahojen jaottelu.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta, joka yksilöidään asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 tai asetuksessa (EU) N:o 347/2013 tai televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa; |
| --- | --- |

1)

’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta, joka yksilöidään asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 tai asetuksessa (EU) N:o 347/2013 tai televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa;

| 2) | ’rajat ylittävällä osuudella’ tarkoitetaan liikennealalla osuutta, joka varmistaa kahden jäsenvaltion tai jäsenvaltion ja naapurimaan eri puolilla rajaa sijaitsevien lähimpien kaupunkisolmukohtien välisen yhteistä etua koskevan hankkeen jatkuvuuden; |
| --- | --- |

2)

’rajat ylittävällä osuudella’ tarkoitetaan liikennealalla osuutta, joka varmistaa kahden jäsenvaltion tai jäsenvaltion ja naapurimaan eri puolilla rajaa sijaitsevien lähimpien kaupunkisolmukohtien välisen yhteistä etua koskevan hankkeen jatkuvuuden;

| 3) | ’naapurimaalla’ tarkoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikan alaan, mukaan lukien strategiseen kumppanuuteen, laajentumispolitiikkaan, Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvaa maata; |
| --- | --- |

3)

’naapurimaalla’ tarkoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikan alaan, mukaan lukien strategiseen kumppanuuteen, laajentumispolitiikkaan, Euroopan talousalueeseen tai Euroopan vapaakauppaliittoon kuuluvaa maata;

| 4) | ’kolmannella maalla’ tarkoitetaan kaikkia naapurimaita ja muita maita, joiden kanssa unioni voi tehdä yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4)

’kolmannella maalla’ tarkoitetaan kaikkia naapurimaita ja muita maita, joiden kanssa unioni voi tehdä yhteistyötä tässä asetuksessa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 5) | ’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehitys-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä; |
| --- | --- |

5)

’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien kehitys-, rakennus- ja asennustöiden toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä;

| 6) | ’tutkimuksilla’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, kartoitukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistojen muodossa olevat tutkimukset, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen kokonaissuunnittelussa ja -kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu; |
| --- | --- |

6)

’tutkimuksilla’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset, kartoitukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan lukien ohjelmistojen muodossa olevat tutkimukset, sekä muut tekniset tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen kokonaissuunnittelussa ja -kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu;

| 7) | ’ohjelman tukitoimilla’ kaikkia Verkkojen Eurooppa-välineen tasolla toteutettavia liitännäistoimenpiteitä, joita sen täytäntöönpano ja yksittäisten alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöönpano edellyttävät; näitä ovat esimerkiksi palvelut, erityisesti teknisen avun antaminen, myös rahoitusvälineiden käyttöä varten, sekä valmistelutoimet, toteutettavuustutkimukset, koordinointi, seuranta, sidosryhmien kuuleminen, valvonta sekä tarkastus- ja arviointitoimet, jotka ovat välittömästi tarpeen Verkkojen Eurooppa-välineen hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Ohjelman tukitoimiin sisältyvät erityisesti tutkimukset, kokoukset, infrastruktuurin kartoitus, tiedotus, tiedon levittäminen, viestintä- ja valistustoimet, Verkkojen Eurooppa-välinettä koskevien tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkavälineisiin ja -verkostoihin liittyvät menot sekä kaikki muut komissiolle aiheutuvat teknisen ja hallinnollisen avun menot, jotka voivat olla tarpeen Verkkojen Eurooppa-välineen hallinnointia tai yksittäisten alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa varten. Ohjelman tukitoimiin sisältyy myös toimia, jotka ovat tarpeen yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelun helpottamiseksi erityisesti jäsenvaltioissa, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta, ja rahoituksen saamiseksi tämän asetuksen nojalla tai rahoitusmarkkinoilta. Ohjelman tukitoimien piiriin kuuluvat tarvittaessa myös sen toimeenpanoviraston kustannukset, jonka tehtäväksi komissio antaa Verkkojen Eurooppa -välineen erityisten osien täytäntöönpanon, jäljempänä ’toimeenpanovirasto’; |
| --- | --- |

7)

’ohjelman tukitoimilla’ kaikkia Verkkojen Eurooppa-välineen tasolla toteutettavia liitännäistoimenpiteitä, joita sen täytäntöönpano ja yksittäisten alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöönpano edellyttävät; näitä ovat esimerkiksi palvelut, erityisesti teknisen avun antaminen, myös rahoitusvälineiden käyttöä varten, sekä valmistelutoimet, toteutettavuustutkimukset, koordinointi, seuranta, sidosryhmien kuuleminen, valvonta sekä tarkastus- ja arviointitoimet, jotka ovat välittömästi tarpeen Verkkojen Eurooppa-välineen hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Ohjelman tukitoimiin sisältyvät erityisesti tutkimukset, kokoukset, infrastruktuurin kartoitus, tiedotus, tiedon levittäminen, viestintä- ja valistustoimet, Verkkojen Eurooppa-välinettä koskevien tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkavälineisiin ja -verkostoihin liittyvät menot sekä kaikki muut komissiolle aiheutuvat teknisen ja hallinnollisen avun menot, jotka voivat olla tarpeen Verkkojen Eurooppa-välineen hallinnointia tai yksittäisten alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöönpanoa varten. Ohjelman tukitoimiin sisältyy myös toimia, jotka ovat tarpeen yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelun helpottamiseksi erityisesti jäsenvaltioissa, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta, ja rahoituksen saamiseksi tämän asetuksen nojalla tai rahoitusmarkkinoilta. Ohjelman tukitoimien piiriin kuuluvat tarvittaessa myös sen toimeenpanoviraston kustannukset, jonka tehtäväksi komissio antaa Verkkojen Eurooppa -välineen erityisten osien täytäntöönpanon, jäljempänä ’toimeenpanovirasto’;

| 8) | ’toimella’ mitä tahansa rahoituksellisesti ja teknisesti riippumattomaksi määriteltyä, ajallisesti rajattua toimintaa, joka on tarpeen yhteistä etua koskevan hankkeen toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

8)

’toimella’ mitä tahansa rahoituksellisesti ja teknisesti riippumattomaksi määriteltyä, ajallisesti rajattua toimintaa, joka on tarpeen yhteistä etua koskevan hankkeen toteuttamiseksi;

| 9) | ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012; |
| --- | --- |

9)

’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012;

| 10) | ’tuensaajalla’ jäsenvaltiota, kansainvälistä organisaatiota taikka julkista tai yksityistä yritystä tai elintä, joka on valittu tämän asetuksen mukaisen unionin rahoitustuen saajaksi 17 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa työohjelmassa vahvistettujen järjestelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

10)

’tuensaajalla’ jäsenvaltiota, kansainvälistä organisaatiota taikka julkista tai yksityistä yritystä tai elintä, joka on valittu tämän asetuksen mukaisen unionin rahoitustuen saajaksi 17 artiklassa tarkoitetussa asiaa koskevassa työohjelmassa vahvistettujen järjestelyjen mukaisesti;

| 11) | ’täytäntöönpanoelimellä’ tuensaajan asianomaisen toimen täytäntöönpanijaksi nimeämää julkista tai yksityistä yritystä tai elintä, jos tuensaaja on jäsenvaltio tai kansainvälinen organisaatio. Tuensaaja päättää tällaisesta nimeämisestä omalla vastuullaan ja jos siihen tarvitaan hankintasopimusta, noudattaen julkisiin hankintoihin sovellettavia unionin ja kansallisia sääntöjä; |
| --- | --- |

11)

’täytäntöönpanoelimellä’ tuensaajan asianomaisen toimen täytäntöönpanijaksi nimeämää julkista tai yksityistä yritystä tai elintä, jos tuensaaja on jäsenvaltio tai kansainvälinen organisaatio. Tuensaaja päättää tällaisesta nimeämisestä omalla vastuullaan ja jos siihen tarvitaan hankintasopimusta, noudattaen julkisiin hankintoihin sovellettavia unionin ja kansallisia sääntöjä;

| 12) | ’kattavalla verkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvussa yksilöityä liikenneinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

12)

’kattavalla verkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvussa yksilöityä liikenneinfrastruktuuria;

| 13) | ’ydinverkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

13)

’ydinverkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti yksilöityä liikenneinfrastruktuuria;

| 14) | ’ydinverkkokäytävillä’ välinettä, joka helpottaa sen ydinverkon koordinoitua täytäntöönpanoa, josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 ja joka esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa I osassa esitetyssä luettelossa; |
| --- | --- |

14)

’ydinverkkokäytävillä’ välinettä, joka helpottaa sen ydinverkon koordinoitua täytäntöönpanoa, josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 ja joka esitetään tämän asetuksen liitteessä olevassa I osassa esitetyssä luettelossa;

| 15) | ’pullonkaulalla’ tarkoitetaan liikennealan fyysistä, teknistä tai toiminnallista estettä, josta aiheutuva järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikenteen tai rajatylittävien virtojen sujuvuuteen ja joka voidaan poistaa ottamalla käyttöön uutta infrastruktuuria tai parantamalla merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuuria, mikä voisi synnyttää huomattavia parannuksia, jotka ratkaisevat pullonkaulojen aiheuttamat rajoitukset; |
| --- | --- |

15)

’pullonkaulalla’ tarkoitetaan liikennealan fyysistä, teknistä tai toiminnallista estettä, josta aiheutuva järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikenteen tai rajatylittävien virtojen sujuvuuteen ja joka voidaan poistaa ottamalla käyttöön uutta infrastruktuuria tai parantamalla merkittävästi olemassa olevaa infrastruktuuria, mikä voisi synnyttää huomattavia parannuksia, jotka ratkaisevat pullonkaulojen aiheuttamat rajoitukset;

| 16) | ’painopisteellä’ mitä hyvänsä asetuksessa 347/2013 nimettyä ensisijaista sähkökäytävää, ensisijaista kaasukäytävää tai ensisijaista teema-aluetta; |
| --- | --- |

16)

’painopisteellä’ mitä hyvänsä asetuksessa 347/2013 nimettyä ensisijaista sähkökäytävää, ensisijaista kaasukäytävää tai ensisijaista teema-aluetta;

| 17) | ’telemaattisilla sovelluksilla’ asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 määriteltyjä sovelluksia; |
| --- | --- |

17)

’telemaattisilla sovelluksilla’ asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 määriteltyjä sovelluksia;

| 18) | ’energiainfrastruktuurilla’ asetuksessa (EU) N:o 347/2013 määriteltyä infrastruktuuria; |
| --- | --- |

18)

’energiainfrastruktuurilla’ asetuksessa (EU) N:o 347/2013 määriteltyä infrastruktuuria;

| 19) | ’alojen välisellä synergialla’ toimien toteuttamista liikenne-, televiestintä- ja energia-aloista vähintään kahdella alalla samanlaisten tai toisiaan täydentävien etujen ja tavoitteiden saavuttamiseksi siten, että kyseiset toimet aiheuttaisivat mahdollisimman vähän kustannuksia tai tuottaisivat mahdollisimman hyviä tuloksia yhteisen rahoituksen, tekniikan tai henkilöstön ansiosta; |
| --- | --- |

19)

’alojen välisellä synergialla’ toimien toteuttamista liikenne-, televiestintä- ja energia-aloista vähintään kahdella alalla samanlaisten tai toisiaan täydentävien etujen ja tavoitteiden saavuttamiseksi siten, että kyseiset toimet aiheuttaisivat mahdollisimman vähän kustannuksia tai tuottaisivat mahdollisimman hyviä tuloksia yhteisen rahoituksen, tekniikan tai henkilöstön ansiosta;

| 20) | ’erillään olevalla verkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 määritelmän mukaista jäsenvaltion tai sen osan rautatieverkkoa. |
| --- | --- |

20)

’erillään olevalla verkolla’ asetuksen (EU) N:o 1315/2013 määritelmän mukaista jäsenvaltion tai sen osan rautatieverkkoa.

3 artikla

Yleiset tavoitteet

Verkkojen Eurooppa -välineen on mahdollistettava Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan mukaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelu ja toteuttaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa-välineellä on tuettava sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista, joiden tavoitteena on uusien infrastruktuurien ja palveluiden kehittäminen ja rakentaminen tai olemassa olevien infrastruktuurien ja palveluiden parantaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Siinä asetetaan etusijalle liikennealan puuttuvat yhteydet. Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan myös hankkeita, jotka tuottavat Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa ja hyödyttävät yhteiskuntaa merkittävästi ja joille ei ole saatavissa markkinoilta riittävää rahoitusta. Seuraavia yleisiä tavoitteita sovelletaan liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla:

| a) | edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti kehittämällä uudenaikaisia, suorituskykyisiä ja tulevaisuuden odotetut liikennevirrat huomioon ottavia Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuotetaan koko unionille sisämarkkinoiden kilpailukyvyn parantamiseen maailmanmarkkinoilla ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sisämarkkinoilla sekä luodaan ympäristö, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin, julkisiin tai julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea, kun hankkeet voivat hyötyä tällaisesta välineiden yhdistelystä, ja käyttämällä asianmukaisesti hyväksi eri alojen välistä synergiaa.
  Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtyjen yksityisten, julkisten tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien investointien määrällä ja erityisesti niihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtyjen yksityisten investointien määrällä, jotka on toteutettu tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden avulla. Erityistä huomiota kiinnitetään julkisten investointien tehokkaaseen käyttöön; |
| --- | --- |

a)

edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti kehittämällä uudenaikaisia, suorituskykyisiä ja tulevaisuuden odotetut liikennevirrat huomioon ottavia Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuotetaan koko unionille sisämarkkinoiden kilpailukyvyn parantamiseen maailmanmarkkinoilla ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sisämarkkinoilla sekä luodaan ympäristö, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin, julkisiin tai julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea, kun hankkeet voivat hyötyä tällaisesta välineiden yhdistelystä, ja käyttämällä asianmukaisesti hyväksi eri alojen välistä synergiaa.

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtyjen yksityisten, julkisten tai julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvien investointien määrällä ja erityisesti niihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtyjen yksityisten investointien määrällä, jotka on toteutettu tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden avulla. Erityistä huomiota kiinnitetään julkisten investointien tehokkaaseen käyttöön;

| b) | autetaan unionia saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteensa, jotka koskevat muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä vähintään 20 prosentilla verrattuna vuoden 1990 tasoihin ja energiatehokkuuden lisäämistä 20 prosentilla sekä uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, mikä edistää osaltaan hiilestä irtautumista koskevia unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja kasvattaa samalla jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuullisuutta. |
| --- | --- |

b)

autetaan unionia saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteensa, jotka koskevat muun muassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä vähintään 20 prosentilla verrattuna vuoden 1990 tasoihin ja energiatehokkuuden lisäämistä 20 prosentilla sekä uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, mikä edistää osaltaan hiilestä irtautumista koskevia unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja kasvattaa samalla jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuullisuutta.

4 artikla

Alakohtaiset erityistavoitteet

1.   Verkkojen Eurooppa -välineellä edistetään tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten erityistavoitteiden saavuttamista, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta 3 artiklassa vahvistettujen yleistavoitteiden toteuttamiseen:

2.   Liikennealalla Verkkojen Eurooppa-välineellä tuetaan asetuksen (EU) N:o 1315/2013 7 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään jäljempänä esitettyjen ja mainitun asetuksen 4 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista:

| a) | pullonkaulojen poistaminen, rautateiden yhteentoimivuuden edistäminen, puuttuvien yhteyksien rakentaminen ja erityisesti rajat ylittävien osuuksien parantaminen. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan:






  i) | uusien tai parannettujen rajat ylittävien yhteyksien määrällä; |
| --- | --- | --- |

a)

pullonkaulojen poistaminen, rautateiden yhteentoimivuuden edistäminen, puuttuvien yhteyksien rakentaminen ja erityisesti rajat ylittävien osuuksien parantaminen. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan:

i)

uusien tai parannettujen rajat ylittävien yhteyksien määrällä;

| ii) | eurooppalaisen standardin mukaista nimellisraideleveyttä noudattavien, ERTMS-liikenteenhallintajärjestelmällä varustettujen rautateiden kilometrimäärällä; |
| --- | --- |

ii)

eurooppalaisen standardin mukaista nimellisraideleveyttä noudattavien, ERTMS-liikenteenhallintajärjestelmällä varustettujen rautateiden kilometrimäärällä;

| iii) | liikennereiteiltä kaikkien liikennemuotojen osalta poistettujen pullonkaulojen ja kapasiteetiltaan vahvistettujen osuuksien määrällä, joihin on myönnetty rahoitusta Verkkojen Eurooppa-välineestä; |
| --- | --- |

iii)

liikennereiteiltä kaikkien liikennemuotojen osalta poistettujen pullonkaulojen ja kapasiteetiltaan vahvistettujen osuuksien määrällä, joihin on myönnetty rahoitusta Verkkojen Eurooppa-välineestä;

| iv) | unionin sisävesiliikenneverkon pituudella luokittain; ja |
| --- | --- |

iv)

unionin sisävesiliikenneverkon pituudella luokittain; ja

| v) | sellaisen unionin rautatieverkon pituudella, joita on parannettu asetuksen (EU) N:o 1315/2013 39 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

v)

sellaisen unionin rautatieverkon pituudella, joita on parannettu asetuksen (EU) N:o 1315/2013 39 artiklan 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti;

| b) | kestävien ja tehokkaiden liikennejärjestelmien varmistaminen pitkällä aikavälillä, jotta valmistaudutaan tuleviin liikennevirtoihin sekä mahdollistetaan hiilestä irtautuminen kaikissa liikennemuodoissa siirtymällä innovatiivisiin vähähiilisiin ja energiatehokkaisiin liikenneteknologioihin optimoiden samalla turvallisuus. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan:






  i) | tieliikenteen TEN-T-ydinverkkoa käyttävien ajoneuvojen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteiden määrällä unionissa; |
| --- | --- | --- |

b)

kestävien ja tehokkaiden liikennejärjestelmien varmistaminen pitkällä aikavälillä, jotta valmistaudutaan tuleviin liikennevirtoihin sekä mahdollistetaan hiilestä irtautuminen kaikissa liikennemuodoissa siirtymällä innovatiivisiin vähähiilisiin ja energiatehokkaisiin liikenneteknologioihin optimoiden samalla turvallisuus. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan:

i)

tieliikenteen TEN-T-ydinverkkoa käyttävien ajoneuvojen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteiden määrällä unionissa;

| ii) | vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteillä varustettujen TEN-T-ydinverkon sisävesi- ja merisatamien määrällä unionissa; ja |
| --- | --- |

ii)

vaihtoehtoisten polttoaineiden jakelupisteillä varustettujen TEN-T-ydinverkon sisävesi- ja merisatamien määrällä unionissa; ja

| iii) | tieliikenneonnettomuuksien määrän vähenemisellä unionissa]; |
| --- | --- |

iii)

tieliikenneonnettomuuksien määrän vähenemisellä unionissa];

| c) | liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikennepalvelujen yhteentoimivuuden tehostaminen huolehtien samalla liikenneinfrastruktuurien esteettömyydestä. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan:






  i) | multimodaalisten logistiikkakeskusten määrällä, rautatieverkkoon yhdistetyt sisävesi- ja merisatamat ja lentoasemat mukaan lukien; |
| --- | --- | --- |

c)

liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikennepalvelujen yhteentoimivuuden tehostaminen huolehtien samalla liikenneinfrastruktuurien esteettömyydestä. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan:

i)

multimodaalisten logistiikkakeskusten määrällä, rautatieverkkoon yhdistetyt sisävesi- ja merisatamat ja lentoasemat mukaan lukien;

| ii) | parannettujen rautatie-/maantieterminaalien määrällä sekä satamien välisten, merten moottoriteiden avulla parannettujen tai uusien yhteyksien määrällä; |
| --- | --- |

ii)

parannettujen rautatie-/maantieterminaalien määrällä sekä satamien välisten, merten moottoriteiden avulla parannettujen tai uusien yhteyksien määrällä;

| iii) | RIS-liikenteenhallintajärjestelmällä varustettujen sisävesiväylien kilometrimäärällä; ja |
| --- | --- |

iii)

RIS-liikenteenhallintajärjestelmällä varustettujen sisävesiväylien kilometrimäärällä; ja

| iv) | SESAR-järjestelmän, VTMIS:n ja ITS:n toteutusasteella tieliikenteen osalta. |
| --- | --- |

iv)

SESAR-järjestelmän, VTMIS:n ja ITS:n toteutusasteella tieliikenteen osalta.

Tässä kohdassa tarkoitettuja indikaattoreita ei sovelleta jäsenvaltioihin, joilla ei ole rautatieverkkoa tai sisävesiliikenneverkkoa.

Nämä indikaattorit eivät ole Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saavien toimien valinta- tai tukikelpoisuusperusteita.

Ohjeelliset prosenttiosuudet, joissa otetaan huomioon jäljempänä 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut osuudet kokonaistalousarviovaroista, jotka on tarkoitus myöntää kullekin liikennealan erityistavoitteelle, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I olevassa VI osassa. Komissio poikkeaa näistä ohjeellisista prosenttiosuuksista enintään viisi prosenttiyksikköä.

3.   Energia-alalla Verkkojen Eurooppa-välineellä tuetaan yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään yhden tai usean seuraavassa luetellun tavoitteen saavuttamista:

| a) | kilpailukyvyn parantaminen edistämällä energian sisämarkkinoiden yhdentymistä sekä sähkö- ja kaasuverkkojen rajat ylittävää yhteentoimivuutta. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan jälkikäteen seuraavien tekijöiden perusteella:






  i) | jäsenvaltioiden verkkoja tosiasiallisesti yhdistävien ja sisäisiä rajoituksia poistavien hankkeiden lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

a)

kilpailukyvyn parantaminen edistämällä energian sisämarkkinoiden yhdentymistä sekä sähkö- ja kaasuverkkojen rajat ylittävää yhteentoimivuutta. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan jälkikäteen seuraavien tekijöiden perusteella:

i)

jäsenvaltioiden verkkoja tosiasiallisesti yhdistävien ja sisäisiä rajoituksia poistavien hankkeiden lukumäärä;

| ii) | jäsenvaltioiden energiahuoltoon liittyvän eristyneisyyden vähentäminen tai poistaminen; |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltioiden energiahuoltoon liittyvän eristyneisyyden vähentäminen tai poistaminen;

| iii) | rajat ylittävän sähkönsiirron prosenttiosuus asianomaisten jäsenvaltioiden asennetusta sähköntuotantokapasiteetista; |
| --- | --- |

iii)

rajat ylittävän sähkönsiirron prosenttiosuus asianomaisten jäsenvaltioiden asennetusta sähköntuotantokapasiteetista;

| iv) | hintojen lähentyminen asianomaisten jäsenvaltioiden kaasu- ja/tai sähkömarkkinoilla; ja |
| --- | --- |

iv)

hintojen lähentyminen asianomaisten jäsenvaltioiden kaasu- ja/tai sähkömarkkinoilla; ja

| v) | kahden asianomaisen jäsenvaltion kysyntähuipun prosenttiosuus, joka katetaan maakaasun yhteenliitännöillä, joissa virtauksen suuntaa voidaan vaihtaa; |
| --- | --- |

v)

kahden asianomaisen jäsenvaltion kysyntähuipun prosenttiosuus, joka katetaan maakaasun yhteenliitännöillä, joissa virtauksen suuntaa voidaan vaihtaa;

| b) | energian toimitusvarmuuden parantaminen unionissa.
  Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan jälkikäteen seuraavien tekijöiden perusteella:






  i) | lähteiden, toimittajaosapuolien ja reittien monipuolistamisessa auttavien hankkeiden lukumäärä; |
| --- | --- | --- |

b)

energian toimitusvarmuuden parantaminen unionissa.

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan jälkikäteen seuraavien tekijöiden perusteella:

i)

lähteiden, toimittajaosapuolien ja reittien monipuolistamisessa auttavien hankkeiden lukumäärä;

| ii) | varastointikapasiteettia lisäävien hankkeiden lukumäärä; |
| --- | --- |

ii)

varastointikapasiteettia lisäävien hankkeiden lukumäärä;

| iii) | järjestelmän häiriönsieto, jossa otetaan huomioon toimitushäiriöiden lukumäärä ja kesto; |
| --- | --- |

iii)

järjestelmän häiriönsieto, jossa otetaan huomioon toimitushäiriöiden lukumäärä ja kesto;

| iv) | se missä määrin uusiutuvan energian osuuden rajoittamista on vältetty; |
| --- | --- |

iv)

se missä määrin uusiutuvan energian osuuden rajoittamista on vältetty;

| v) | eristyneiden markkinoiden liittäminen monipuolisempiin toimituslähteisiin; |
| --- | --- |

v)

eristyneiden markkinoiden liittäminen monipuolisempiin toimituslähteisiin;

| vi) | energiainfrastruktuurivarojen optimaalinen käyttö; |
| --- | --- |

vi)

energiainfrastruktuurivarojen optimaalinen käyttö;

| c) | kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen muun muassa integroimalla uusiutuvista lähteistä tuotettu energia siirtoverkkoon ja kehittämällä älykkäitä energiaverkkoja ja hiilidioksidiverkkoja.
  Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan jälkikäteen seuraavien tekijöiden perusteella:






  i) | tuotannosta suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin siirretyn uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön määrä; |
| --- | --- | --- |

c)

kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen muun muassa integroimalla uusiutuvista lähteistä tuotettu energia siirtoverkkoon ja kehittämällä älykkäitä energiaverkkoja ja hiilidioksidiverkkoja.

Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan jälkikäteen seuraavien tekijöiden perusteella:

i)

tuotannosta suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin siirretyn uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön määrä;

| ii) | se missä määrin uusiutuvan energian osuuden rajoittamista on vältetty; |
| --- | --- |

ii)

se missä määrin uusiutuvan energian osuuden rajoittamista on vältetty;

| iii) | Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saaneiden käynnistettyjen älykkään sähköverkon hankkeiden lukumäärä ja niiden mahdollistama kysynnänohjaus; |
| --- | --- |

iii)

Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saaneiden käynnistettyjen älykkään sähköverkon hankkeiden lukumäärä ja niiden mahdollistama kysynnänohjaus;

| iv) | Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saaneiden hankkeiden avulla vältettyjen hiilidioksidipäästöjen määrä. |
| --- | --- |

iv)

Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saaneiden hankkeiden avulla vältettyjen hiilidioksidipäästöjen määrä.

Tässä kohdassa tarkoitettuja indikaattoreita, joita käytetään tavoitteiden saavuttamisen jälkikäteen tapahtuvaan mittaamiseen, ei tule käyttää Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saavien toimien valinta- tai tukikelpoisuusperusteina.

Edellytyksistä, joilla yhteistä etua koskevat hankkeet ovat oikeutettuja unionin rahoitustukeen, säädetään asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklassa, ja valintaperusteet yhteistä etua koskevia hankkeita varten on esitetty saman asetuksen 4 artiklassa.

4.   Televiestintäalalla Verkkojen Eurooppa-välineellä toteutetaan toimia sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden tukemiseksi, joilla edistetään televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista.

5 artikla

Talousarvio

1.   Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanon rahoituspuitteiksi vuosina 2014–2020 vahvistetaan 33 242 259 000 euroa käypinä hintoina (20). Määrä jakautuu seuraavasti:

| a) | liikenneala: 26 250 582 000 euroa, josta 11 305 500 000 euroa on siirrettävä koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen; |
| --- | --- |

a)

liikenneala: 26 250 582 000 euroa, josta 11 305 500 000 euroa on siirrettävä koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen;

| b) | energia-ala: 1 141 602 000 euroa; |
| --- | --- |

b)

energia-ala: 1 141 602 000 euroa;

| c) | televiestintäala: 5 850 075 000 euroa. |
| --- | --- |

c)

televiestintäala: 5 850 075 000 euroa.

Nämä määrät eivät rajoita neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (21) säädetyn joustomekanismin soveltamista.

2.   Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanon rahoituspuitteet kattavat seuraaviin liittyvät menot:

| a) | jäljempänä 7 artiklassa säädetyt yhteistä etua koskevia hankkeita edistävät toimet ja ohjelman tukitoimet; |
| --- | --- |

a)

jäljempänä 7 artiklassa säädetyt yhteistä etua koskevia hankkeita edistävät toimet ja ohjelman tukitoimet;

| b) | ohjelman tukitoimet, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen asetuksen (EY) N:o 680/2007 mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä Verkkojen Eurooppa -välineeseen, enintään yhteen prosenttiin asti kokonaisrahoituksesta; toimeenpanoviraston kustannukset sisällytetään tähän enimmäismäärään. |
| --- | --- |

b)

ohjelman tukitoimet, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen asetuksen (EY) N:o 680/2007 mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä Verkkojen Eurooppa -välineeseen, enintään yhteen prosenttiin asti kokonaisrahoituksesta; toimeenpanoviraston kustannukset sisällytetään tähän enimmäismäärään.

3.   Kun 26 artiklan 1 kohdan mukainen väliarviointi on tehty, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat komission ehdotuksesta siirtää määrärahoja liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välillä, lukuun ottamatta koheesiorahastosta siirrettyä 11 305 500 000 euroa, joka käytetään liikennealan hankkeiden rahoittamiseen koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa.

4.   Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 rajoissa.

II   LUKU

Rahoitusmuodot ja varainhoitoa koskevat säännökset

6 artikla

Rahoitustuen muodot

1.   Verkkojen Eurooppa -väline pannaan täytäntöön sellaisella yhden tai useamman muotoisella rahoitustuella, mistä säädetään asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012, ja erityisesti avustuksilla, julkisilla hankinnoilla ja rahoitusvälineillä.

2.   Tämän asetuksen soveltamiseksi 17 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa on vahvistettava rahoitustuen muodot erityisesti avustukset, julkiset hankinnat ja rahoitusvälineet.

3.   Komissio voi kustannus-hyöty-analyysin jälkeen antaa osan Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanosta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 62 artiklassa tarkoitetuille elimille, kuten TEN-T-toimeenpanovirastolle, jos niin voidaan edistää Verkkojen Eurooppa -välineen optimaalista ja tehokasta hallinnointia liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Lisäksi komissio voi antaa osan Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanosta myös asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille elimille.

7 artikla

Tukikelpoisuus ja rahoitustuen edellytykset

1.   Avustuksina, julkisina hankintoina ja rahoitusvälineinä myönnettävään unionin rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, joilla edistetään yhteistä etua koskevia hankkeita asetusten (EU) N:o 1315/2013 ja (EU) N:o 347/2013 sekä televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavan asetuksen mukaisesti, sekä ohjelman tukitoimet.

2.   Liikennealalla julkisina hankintoina ja rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, jotka edistävät yhteistä etua koskevia hankkeita asetuksen (EU) N:o 1315/2013 mukaisesti, sekä ohjelman tukitoimet. Ainoastaan seuraavat ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea avustuksina:

| a) | toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto mainitun asetuksen 33 artiklan mukaisesti, ja tämän asetuksen liitteessä I olevassa I osassa eritellyt hankkeet ja horisontaaliset painopisteet; |
| --- | --- |

a)

toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto mainitun asetuksen 33 artiklan mukaisesti, ja tämän asetuksen liitteessä I olevassa I osassa eritellyt hankkeet ja horisontaaliset painopisteet;

| b) | kattavan verkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti toteutettavat toimet, kun niillä edistetään puuttuvien yhteyksien rakentamista, rajat ylittävien liikennevirtojen helpottamista tai pullonkaulojen poistamista ja kun niillä edistetään myös ydinverkon kehittämistä tai ydinverkon käytävien yhteenliittämistä tai kun niillä edistetään ERTMS:n käyttöönottoa asetuksessa (EU) N:o 913/2010 määriteltyjen rautateiden tavaraliikennekäytävien pääreiteillä, enintään viisi prosenttia liikennealalle myönnetystä enimmäisrahoituksesta tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kattavan verkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti toteutettavat toimet, kun niillä edistetään puuttuvien yhteyksien rakentamista, rajat ylittävien liikennevirtojen helpottamista tai pullonkaulojen poistamista ja kun niillä edistetään myös ydinverkon kehittämistä tai ydinverkon käytävien yhteenliittämistä tai kun niillä edistetään ERTMS:n käyttöönottoa asetuksessa (EU) N:o 913/2010 määriteltyjen rautateiden tavaraliikennekäytävien pääreiteillä, enintään viisi prosenttia liikennealalle myönnetystä enimmäisrahoituksesta tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti;

| c) | asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa määriteltyjä yhteistä etua koskevia hankkeita varten tehtävät tutkimukset; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa määriteltyjä yhteistä etua koskevia hankkeita varten tehtävät tutkimukset;

| d) | tutkimukset rajat ylittäviä ensisijaisia hankkeita varten, jotka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 661/2010/EU (22) liitteessä III; |
| --- | --- |

d)

tutkimukset rajat ylittäviä ensisijaisia hankkeita varten, jotka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 661/2010/EU (22) liitteessä III;

| e) | yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan a, d ja e alakohdassa; |
| --- | --- |

e)

yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 8 artiklan 1 kohdan a, d ja e alakohdassa;

| f) | toimet, joilla toteutetaan liikenteen infrastruktuuria ydinverkon solmukohdissa, myös kaupunkisolmukohdissa, siten kuin nämä toimet määritellään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 41 artiklassa; |
| --- | --- |

f)

toimet, joilla toteutetaan liikenteen infrastruktuuria ydinverkon solmukohdissa, myös kaupunkisolmukohdissa, siten kuin nämä toimet määritellään asetuksen (EU) N:o 1315/2013 41 artiklassa;

| g) | toimet telemaattisten sovellusten tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 31 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

toimet telemaattisten sovellusten tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 31 artiklan mukaisesti;

| h) | toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 32 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 32 artiklan mukaisesti;

| i) | toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi, myös jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon, yhteistyössä muun muassa rautatieteollisuuden kanssa; |
| --- | --- |

i)

toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi, myös jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon, yhteistyössä muun muassa rautatieteollisuuden kanssa;

| j) | ohjelman tukitoimet; |
| --- | --- |

j)

ohjelman tukitoimet;

| k) | toimet turvallisen ja varman infrastruktuurin varmistamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 34 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

k)

toimet turvallisen ja varman infrastruktuurin varmistamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 34 artiklan mukaisesti;

| l) | toimet merten moottoriteiden tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 21 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

l)

toimet merten moottoriteiden tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 21 artiklan mukaisesti.

Rajat ylittävään osuuteen tai sen osaan liittyviin liikennealan toimiin saadaan myöntää unionin rahoitustukea ainoastaan, jos asianomaisten jäsenvaltioiden välillä tai asianomaisten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä on tehty kirjallinen sopimus rajat ylittävän osuuden päätökseen saattamisesta.

3.   Energia-alalla kaikki toimet sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi, jotka liittyvät tämän asetuksen liitteessä I olevassa II osassa tarkoitettuihin ensisijaisiin käytäviin ja alueisiin ja jotka täyttävät asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklassa säädetyt edellytykset, sekä ohjelman tukitoimet ovat oikeutettuja rahoitusvälineinä, julkisina hankintoina ja avustuksina myönnettävään unionin rahoitustukeen tämän asetuksen mukaisesti.

Komissio antaa rahoitustukea ensisijaisesti rahoitusvälineiden muodossa aina, kun se on asianmukaista, edellyttäen että ne menestyvät markkinoilla, ja noudattaa samalla rahoitusvälineiden käytölle 14 artiklan 2 kohdassa ja 21 artiklan 4 kohdassa säädettyä ylärajaa, jotta unionin talousarviovarojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta, jolloin voitaisiin tehostaa unionin rahoitustuen kerrannaisvaikutusta.

4.   Televiestintäalalla kaikki toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi sekä ohjelman tukitoimet, jotka eritellään televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa ja jotka täyttävät tuon asetuksen mukaisesti vahvistetut tukikelpoisuusperusteet, ovat oikeutettuja tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin rahoitustukeen:

| a) | yleisluonteiset palvelut, ydinpalvelualustat ja ohjelman tukitoimet rahoitetaan avustuksilla ja/tai julkisilla hankinnoilla; |
| --- | --- |

a)

yleisluonteiset palvelut, ydinpalvelualustat ja ohjelman tukitoimet rahoitetaan avustuksilla ja/tai julkisilla hankinnoilla;

| b) | laajakaistaverkkoja koskevat toimet rahoitetaan rahoitusvälineillä. |
| --- | --- |

b)

laajakaistaverkkoja koskevat toimet rahoitetaan rahoitusvälineillä.

5.   Toimet, joissa voidaan hyödyntää alojen välistä synergiaa ja joilla edistetään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tukikelpoisia vähintään kahden 2 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetun asetuksen mukaisesti, ovat oikeutettuja tämän asetuksen mukaiseen rahoitustukeen, jota myönnetään 17 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja monialaisia ehdotuspyyntöjä varten, ainoastaan, jos tällaisen toimen osatekijät ja kustannukset voidaan erotella selvästi aloittain tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

III   LUKU

Avustukset

8 artikla

Avustusmuodot ja tukikelpoiset kustannukset

1.   Tämän asetuksen mukaisia avustuksia voidaan myöntää missä tahansa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädetyssä muodossa.

Tämän asetuksen 17 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa on vahvistettava avustusmuodot, joita kyseisten toimien rahoittamiseen saa käyttää.

2.   Ensimmäiseen monivuotiseen työohjelmaan ja vuotuisiin työohjelmiin sisältyvien hankkeiden johdosta toteutetuista toimista aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamiseen.

3.   Tukikelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke liittyy yhden tai useamman kolmannen maan alueeseen ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.

4.   Laite- ja infrastruktuurikustannukset, joita pidetään tuensaajan pääomamenoina, voivat olla kokonaisuudessaan tukikelpoisia.

5.   Ympäristönsuojelua ja asiaankuuluvan unionin oikeuden noudattamista koskeviin tutkimuksiin liittyvät menot voivat olla tukikelpoisia.

6.   Maan ostoon liittyvät menot eivät ole tukikelpoisia kustannuksia, lukuun ottamatta yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annettavan asetuksen mukaisesti liikennealalla koheesiorahastosta siirrettyjä varoja.

7.   Tukikelpoisiin kustannuksiin sisältyy arvonlisävero asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 126 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettujen koheesiorahastosta siirrettyjen 11 305 500 000 euron osalta arvonlisäveroa koskevat tukikelpoisuussäännöt ovat koheesiorahastoon sovellettavat säännöt, joita tarkoitetaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annettavassa asetuksessa.

8.   Tuensaajille aiheutuneiden kustannusten tukikelpoisuussääntöjä sovelletaan soveltuvin osin täytäntöönpanoelimille aiheutuneisiin kustannuksiin.

9 artikla

Osallistumisen edellytykset

1.   Ehdotuksia tekevät yksi tai useampi jäsenvaltio tai, asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella, kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset tai jäsenvaltioihin sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.

2.   Ehdotuksia voivat tehdä oikeussubjektit, joilla ei ole sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaista oikeushenkilöllisyyttä edellyttäen, että niiden edustajilla on valmiudet antaa oikeudellisia sitoumuksia niiden puolesta ja että ne tarjoavat unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi vastaavat takeet kuin ne, jotka oikeushenkilöt tarjoavat.

3.   Luonnollisten henkilöiden tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.

4.   Kolmannet maat ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit saavat osallistua yhteistä etua koskevia hankkeita edistäviin toimiin, jos se on tarpeen jonkin yhteistä etua koskevan hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi ja jos niiden osallistuminen on asianmukaisesti perusteltua.

Ne eivät saa saada tämän asetuksen mukaista rahoitustukea, paitsi jos se on välttämätöntä tietyn yhteistä etua koskevan hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.   Jäljempänä 17 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa ja vuotuisissa työohjelmissa voi olla ehdotuksen tekemistä koskevia erityisiä lisäsääntöjä.

10 artikla

Rahoitusosuudet

1.   Asetuksessa (EU) N:o 966/2012 tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta ehdotukset valitaan tämän asetuksen 17 artiklassa tarkoitettuihin työohjelmiin perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella.

2.   Liikennealalla unionin rahoitustuen määrä ei saa ylittää

| a) | 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyse on tutkimuksiin annettavista avustuksista; |
| --- | --- |

a)

50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyse on tutkimuksiin annettavista avustuksista;

| b) | seuraavin tarkoituksiin töitä varten annettavien avustusten osalta:






  i) | rautatieverkostot ja, niissä jäsenvaltioissa, joilla ei ole alueellaan rautatieverkkoa, taikka jäsenvaltiossa tai sen osassa, jossa on erillään oleva verkko ilman rautateiden kaukoliikenteen tavaraliikennettä, maantieverkostot: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa enintään 30 prosenttiin, jos toimet koskevat pullonkauloja, ja 40 prosenttiin, jos toimet koskevat rajat ylittäviä osuuksia tai niillä edistetään rautateiden yhteentoimivuutta; |
| --- | --- | --- |

b)

seuraavin tarkoituksiin töitä varten annettavien avustusten osalta:

i)

rautatieverkostot ja, niissä jäsenvaltioissa, joilla ei ole alueellaan rautatieverkkoa, taikka jäsenvaltiossa tai sen osassa, jossa on erillään oleva verkko ilman rautateiden kaukoliikenteen tavaraliikennettä, maantieverkostot: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa enintään 30 prosenttiin, jos toimet koskevat pullonkauloja, ja 40 prosenttiin, jos toimet koskevat rajat ylittäviä osuuksia tai niillä edistetään rautateiden yhteentoimivuutta;

| ii) | sisävesiliikenne: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa enintään 40 prosenttiin, jos toimet koskevat pullonkauloja, ja enintään 40 prosenttiin, jos toimet koskevat rajat ylittäviä osuuksia; |
| --- | --- |

ii)

sisävesiliikenne: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa enintään 40 prosenttiin, jos toimet koskevat pullonkauloja, ja enintään 40 prosenttiin, jos toimet koskevat rajat ylittäviä osuuksia;

| iii) | sisämaaliikenne: yhteydet multimodaalisiin logistiikkakeskuksiin ja näiden kehittäminen, mukaan lukien yhteydet sisävesi- ja merisatamiin ja lentoasemiin, sekä satamien kehittäminen: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

iii)

sisämaaliikenne: yhteydet multimodaalisiin logistiikkakeskuksiin ja näiden kehittäminen, mukaan lukien yhteydet sisävesi- ja merisatamiin ja lentoasemiin, sekä satamien kehittäminen: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| iv) | toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi, myös jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista yhden prosentin yhdistettyyn enimmäismäärään asti 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista talousarviovaroista; |
| --- | --- |

iv)

toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi, myös jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista yhden prosentin yhdistettyyn enimmäismäärään asti 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista talousarviovaroista;

| v) | liikenteen infrastruktuurin parempi käytettävyys vammaisten kannalta: 30 prosenttia mukautustöiden tukikelpoisista kustannuksista, jotka eivät missään tapauksessa saa olla yli 10 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

v)

liikenteen infrastruktuurin parempi käytettävyys vammaisten kannalta: 30 prosenttia mukautustöiden tukikelpoisista kustannuksista, jotka eivät missään tapauksessa saa olla yli 10 prosenttia töiden tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| vi) | toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatiota kaikissa liikennemuodoissa: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

vi)

toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatiota kaikissa liikennemuodoissa: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| vii) | rajat ylittävien maantieosuuksien tukemiseksi toteutettavat toimet: 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

vii)

rajat ylittävien maantieosuuksien tukemiseksi toteutettavat toimet: 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| c) | telemaattisiin sovellusjärjestelmiin ja -palveluihin myönnettävien avustusten osalta:






  i) | ERTMS:n, SESAR-järjestelmän, RIS:n ja VTMIS:n maassa sijaitsevat osat: 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

c)

telemaattisiin sovellusjärjestelmiin ja -palveluihin myönnettävien avustusten osalta:

i)

ERTMS:n, SESAR-järjestelmän, RIS:n ja VTMIS:n maassa sijaitsevat osat: 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| ii) | ITS:n maassa sijaitsevat osat: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

ii)

ITS:n maassa sijaitsevat osat: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| iii) | ERTMS-järjestelmän liikennevälineessä sijaitsevat osat: 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

iii)

ERTMS-järjestelmän liikennevälineessä sijaitsevat osat: 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| iv) | SESAR-järjestelmän, RIS:n, VTMIS:n ja tieliikenteen ITS:n liikennevälineessä sijaitsevat osat: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista viiden prosentin yhdistettyyn enimmäismäärään asti 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista talousarviovaroista; |
| --- | --- |

iv)

SESAR-järjestelmän, RIS:n, VTMIS:n ja tieliikenteen ITS:n liikennevälineessä sijaitsevat osat: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista viiden prosentin yhdistettyyn enimmäismäärään asti 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista talousarviovaroista;

| v) | toimet merten moottoriteiden kehittämisen tueksi: 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
  Komissio luo suotuisat edellytykset merten moottoriteitä koskevien hankkeiden kehittämiselle kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

v)

toimet merten moottoriteiden kehittämisen tueksi: 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

Komissio luo suotuisat edellytykset merten moottoriteitä koskevien hankkeiden kehittämiselle kolmansien maiden kanssa;

| vi) | muut kuin edellä i–iv alakohdassa mainitut telemaattiset sovellusjärjestelmät, tavaraliikennepalvelut ja valvotut pysäköintialueet maantieliikenteen ydinverkossa: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

vi)

muut kuin edellä i–iv alakohdassa mainitut telemaattiset sovellusjärjestelmät, tavaraliikennepalvelut ja valvotut pysäköintialueet maantieliikenteen ydinverkossa: 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Energia-alalla unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 50 prosenttia tutkimusten ja/tai töiden tukikelpoisista kustannuksista. Rahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 75 prosenttiin sellaisissa toimissa, jotka asetuksen (EU) N:o 347/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun näytön perusteella tarjoavat merkittävää alueellista tai unionin laajuista toimitusvarmuutta, lisäävät yhteenkuuluvuutta unionissa tai sisältävät huomattavan innovatiivisia ratkaisuja.

4.   Televiestintäalalla unionin rahoitustuen määrä ei saa ylittää

| a) | 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista yleisluonteisten palvelujen alalla toteutettavia toimia varten; |
| --- | --- |

a)

75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista yleisluonteisten palvelujen alalla toteutettavia toimia varten;

| b) | 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista horisontaalisia toimia varten, mukaan lukien infrastruktuurin kartoitus, kummitoiminta (twinning) ja tekninen apu. |
| --- | --- |

b)

75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista horisontaalisia toimia varten, mukaan lukien infrastruktuurin kartoitus, kummitoiminta (twinning) ja tekninen apu.

Ydinpalvelualustat on tavallisimmin rahoitettava julkisilla hankinnoilla. Poikkeustapauksissa niitä voidaan rahoittaa avustuksella, joka kattaa enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoituksen periaatteen noudattamista.

5.   Yhteisrahoituksen määriä voidaan korottaa enintään 10 prosenttiyksiköllä yli 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyjen prosenttiosuuksien toimissa, joilla tuotetaan synergiaa vähintään kahden Verkkojen Eurooppa -välineen kattaman alan välillä. Tätä korotusta ei sovelleta 11 artiklassa tarkoitettuihin rahoitusosuuksiin.

6.   Valittuihin toimiin myönnettävän rahoitustuen määrää mukautetaan kunkin hankkeen kustannus-hyötyanalyysin, käytettävissä olevien unionin talousarviovarojen sekä unionin rahoituksen vipuvaikutuksen maksimointitarpeen perusteella.

11 artikla

Koheesiorahastosta liikennealalla siirrettyihin varoihin liittyvät erityiset ehdotuspyynnöt

1.   Ainoastaan koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäväksi tarkoitetun, koheesiorahastosta siirretyn 11 305 500 000 euron määrän osalta käynnistetään erityisiä ehdotuspyyntöjä, jotka koskevat ydinverkon toteuttamishankkeita tai tämän asetuksen liitteessä I olevassa I osassa eriteltyjä hankkeita ja horisontaalisia painopisteitä ainoastaan koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa.

2.   Liikennealaan tämän asetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä sovelletaan tällaisiin erityisiin ehdotuspyyntöihin. Rahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta 2016 asti noudatettava koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Verkkojen Eurooppa -välineeseen siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen tämän asetuksen mukaisesti.

3.   Jotta voidaan tukea koheesiorahaston tukeen oikeutettuja jäsenvaltioita, joilla saattaa olla vaikeuksia suunnitella toteuttamisvalmiudeltaan riittäviä ja/tai laadukkaita ja unionin tason lisäarvoa tuottavia hankkeita, on kiinnitettävä erityistä huomiota ohjelman tukitoimiin, joilla on tarkoitus vahvistaa tämän asetuksen liitteessä I olevassa I osassa lueteltuihin hankkeisiin liittyviä julkishallinnon ja julkisten palvelujen institutionaalisia valmiuksia ja parantaa niiden tehokkuutta. Komissio voi järjestää lisäehdotuspyyntöjä siirrettyjen varojen mahdollisimman tehokkaan käyttöönoton varmistamiseksi kaikissa koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa.

4.   Koheesiorahastosta siirretyt 11 305 500 000 euroa voidaan käyttää talousarviovarojen sitomiseen rahoitusvälineisiin tämän asetuksen nojalla vasta 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen. Koheesiorahastosta siirretyt 11 305 500 000 euroa voidaan käyttää mainitusta päivästä alkaen talousarviovarojen sitomiseen hankkeisiin, joiden osalta toteutukseen osallistuvilla yhteisöillä on jo sopimusvelvoitteita.

5.   Sen estämättä, mitä 10 artiklassa säädetään, ainoastaan koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettujen koheesiorahastosta siirrettyjen 11 305 500 000 euron osalta rahoituksen enimmäismäärät ovat koheesiorahastoon sovellettavat määrät, joita tarkoitetaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annettavassa asetuksessa, kun kyseessä ovat seuraavat:

| a) | toimet, joissa on kyse avustuksista tutkimuksiin; |
| --- | --- |

a)

toimet, joissa on kyse avustuksista tutkimuksiin;

| b) | toimet, joissa on kyse avustuksista töihin, jotka koskevat:






  i) | rautatie- ja sisävesiliikennettä; |
| --- | --- | --- |

b)

toimet, joissa on kyse avustuksista töihin, jotka koskevat:

i)

rautatie- ja sisävesiliikennettä;

| ii) | toimia rajat ylittävien maantieosuuksien tukemiseksi ja, mikäli jäsenvaltioilla ei ole rautatieverkostoa, TEN-T-tieverkon tukemiseksi; |
| --- | --- |

ii)

toimia rajat ylittävien maantieosuuksien tukemiseksi ja, mikäli jäsenvaltioilla ei ole rautatieverkostoa, TEN-T-tieverkon tukemiseksi;

| iii) | toimia sisämaan liikenteen osalta, yhteyksiä multimodaalisiin logistiikkakeskuksiin ja näiden kehittämistä, mukaan lukien yhteydet sisävesi- ja merisatamiin ja lentoasemiin, myös automaattiset raideleveyden vaihtolaitteet, sekä satamien kehittämistä, jäänmurtokapasiteetti mukaan lukien, samoin kuin yhteyskohtien kehittämistä, kiinnittäen erityistä huomiota rautatieyhteyksiin, paitsi milloin on kyse jäsenvaltioista, joissa ei ole rautatieverkkoa; |
| --- | --- |

iii)

toimia sisämaan liikenteen osalta, yhteyksiä multimodaalisiin logistiikkakeskuksiin ja näiden kehittämistä, mukaan lukien yhteydet sisävesi- ja merisatamiin ja lentoasemiin, myös automaattiset raideleveyden vaihtolaitteet, sekä satamien kehittämistä, jäänmurtokapasiteetti mukaan lukien, samoin kuin yhteyskohtien kehittämistä, kiinnittäen erityistä huomiota rautatieyhteyksiin, paitsi milloin on kyse jäsenvaltioista, joissa ei ole rautatieverkkoa;

| c) | toimet, joissa on kyse avustuksista seuraaviin telemaattisiin sovellusjärjestelmiin ja -palveluihin:






  i) | ERTMS, RIS) ja VTMIS, SESAR-järjestelmä) ja tieliikenteen osalta ITS; |
| --- | --- | --- |

c)

toimet, joissa on kyse avustuksista seuraaviin telemaattisiin sovellusjärjestelmiin ja -palveluihin:

i)

ERTMS, RIS) ja VTMIS, SESAR-järjestelmä) ja tieliikenteen osalta ITS;

| ii) | muut telemaattiset sovellusjärjestelmät; |
| --- | --- |

ii)

muut telemaattiset sovellusjärjestelmät;

| iii) | tukitoimet merten moottoriteiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

iii)

tukitoimet merten moottoriteiden kehittämiseksi;

| d) | toimet, jotka koskevat avustuksia kaikkia liikennemuotoja koskevien uusien teknologioiden ja innovoinnin tukemiseen. |
| --- | --- |

d)

toimet, jotka koskevat avustuksia kaikkia liikennemuotoja koskevien uusien teknologioiden ja innovoinnin tukemiseen.

12 artikla

Avustuksen peruuttaminen, vähentäminen, keskeyttäminen ja lopettaminen

1.   Komissio peruuttaa asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta sellaisille tutkimuksille myönnetyn rahoitustuen, joita ei ole aloitettu yhden vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa määrätystä alkamispäivästä tai kahden vuoden kuluessa mainitusta päivästä, jos on kyse jostakin muusta tämän asetuksen nojalla rahoitustukeen oikeutetusta toimesta.

2.   Komissio voi keskeyttää tai lopettaa rahoitustuen taikka vähentää sitä tai periä sen takaisin, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädetyin edellytyksin tai hankkeen edistymisen arvioinnin seurauksena, erityisesti jos toimen toteuttaminen on viivästynyt merkittävästi.

3.   Komissio voi pyytää myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua osittain tai kokonaan, jos rahoitustukea saavaa tointa ei ole saatettu päätökseen kahden vuoden kuluessa rahoitustuen myöntämisehdoissa määrätystä päättymispäivästä.

4.   Ennen tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen päätösten tekemistä komissio tutkii tapauksen perusteellisesti ja 6 artiklan 3 kohdassa mainittujen elinten kanssa koordinoiden ja kuulee asianomaisia tuensaajia, jotta nämä voivat esittää huomionsa kohtuullisessa ajassa. Komissio ilmoittaa väliarvioinnin jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikista 17 artiklassa tarkoitettuja työohjelmia vuosittain hyväksyttäessä tehdyistä päätöksistä.

IV   LUKU

Julkiset hankinnat

13 artikla

Julkiset hankinnat

1.   Komission tai jonkin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun elimen omasta puolestaan tai yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteuttamissa julkisissa hankintamenettelyissä

| a) | voi olla erityisehtoja, kuten hankinnan kohteena olevan toiminnan toteuttamispaikka, jos tällaiset ehdot ovat asianmukaisesti perusteltavissa toimien tavoitteilla ja jos tällaiset ehdot eivät ole julkisia hankintoja koskevien unionin ja kansallisten periaatteiden vastaisia; |
| --- | --- |

a)

voi olla erityisehtoja, kuten hankinnan kohteena olevan toiminnan toteuttamispaikka, jos tällaiset ehdot ovat asianmukaisesti perusteltavissa toimien tavoitteilla ja jos tällaiset ehdot eivät ole julkisia hankintoja koskevien unionin ja kansallisten periaatteiden vastaisia;

| b) | voidaan sallia useiden sopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö). |
| --- | --- |

b)

voidaan sallia useiden sopimusten tekeminen samassa menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö).

2.   Edellä olevaa 1 kohtaa voidaan soveltaa myös avustusten saajien toteuttamiin julkisiin hankintamenettelyihin, jos se on asianmukaisesti perusteltavissa ja toimien toteutuksen kannalta tarpeen.

V   LUKU

Rahoitusvälineet

14 artikla

Rahoitusvälineiden tyypit

1.   Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VIII osaston mukaisesti perustettuja rahoitusvälineitä voidaan käyttää helpottamaan rahoituksen saatavuutta oikeussubjekteille, jotka toteuttavat toimia asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 347/2013 sekä televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa määriteltyjen yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämiseksi ja niiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Rahoitusvälineiden on perustuttava markkinoiden puutteellisuuksien, optimaalista heikompien investointitilanteiden sekä investointitarpeiden ennakkoarviointiin. Kutakin rahoitusvälinettä koskevat keskeiset ehdot, edellytykset ja menettelyt on säädetty tämän asetuksen liitteessä I olevassa III osassa.

2.   Unionin yleisestä talousarviosta rahoitusvälineisiin osoitettava kokonaisrahoitusosuus saa olla korkeintaan 10 prosenttia 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta Verkkojen Eurooppa -välineen kokonaisrahoituksesta.

3.   Kaikki asetuksen (EY) N:o 680/2007 mukaisesti perustetut rahoitusvälineet ja päätöksen 1639/2006/EY mukaisesti perustettu hankejoukkolainojen riskinjakoväline voidaan tarvittaessa ja ennakkoarvioinnin jälkeen sulauttaa yhteen tämän asetuksen mukaisiin rahoitusvälineisiin.

Hankejoukkolainojen sulauttaminen edellyttää väliraportin laatimista vuoden 2013 toisella puoliskolla asetuksen (EY) N:o 680/2007 ja päätöksen N:o 1639/2006/EY mukaisesti. Hankejoukkolainoja koskeva aloite käynnistetään asteittain, ja sen enimmäismäärä on 230 000 000 euroa vuosina 2014 ja 2015. Aloitteen täytäntöönpano kokonaisuudessaan edellyttää, että vuonna 2015 toteutetaan asetuksessa (EY) N:o 680/2007 ja päätöksessä N:o 1639/2006/EY tarkoitettu kattava riippumaton arviointi. Tuon arvioinnin perusteella ja kaikki vaihtoehdot huomioon ottaen komissio harkitsee aiheellisten muutosten ehdottamista sääntelyyn, myös lainsäädäntöön, erityisesti jos menestyminen markkinoilla ei vastaa odotuksia tai jos saataville tulee riittävästi vaihtoehtoisia pitkän aikavälin lainarahoituksen lähteitä.

4.   Seuraavia rahoitusvälineitä voidaan käyttää:

| a) | oman pääoman ehtoiset välineet, kuten investointirahastot, jotka keskittyvät tarjoamaan riskipääomaa toimiin, joilla edistetään yhteistä etua koskevia hankkeita; |
| --- | --- |

a)

oman pääoman ehtoiset välineet, kuten investointirahastot, jotka keskittyvät tarjoamaan riskipääomaa toimiin, joilla edistetään yhteistä etua koskevia hankkeita;

| b) | lainat ja/tai takaukset, joihin käytetään riskinjakovälineitä, mukaan lukien hankejoukkolainojen luottoriskiä vähentävät järjestelyt, joilla taataan yksittäisiä hankkeita tai hankekokonaisuuksia, ja joita rahoituslaitos antaa omista varoistaan ja joita koskeviin varauksiin ja/tai pääomien kohdentamiseen unioni osallistuu; |
| --- | --- |

b)

lainat ja/tai takaukset, joihin käytetään riskinjakovälineitä, mukaan lukien hankejoukkolainojen luottoriskiä vähentävät järjestelyt, joilla taataan yksittäisiä hankkeita tai hankekokonaisuuksia, ja joita rahoituslaitos antaa omista varoistaan ja joita koskeviin varauksiin ja/tai pääomien kohdentamiseen unioni osallistuu;

15 artikla

Rahoitustuen myöntämistä rahoitusvälineiden kautta koskevat edellytykset

1.   Rahoitusvälineistä tuetut toimet on valittava toteuttamisvalmiuden perusteella ja niissä on pyrittävä alakohtaiseen monipuolistamiseen 3 ja 4 artiklan mukaisesti sekä maantieteelliseen tasapainoon jäsenvaltioiden kesken. Niiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | ne tuottavat eurooppalaista lisäarvoa; |
| --- | --- |

a)

ne tuottavat eurooppalaista lisäarvoa;

| b) | ne vastaavat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita; |
| --- | --- |

b)

ne vastaavat Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita;

| c) | niillä on vipuvaikutus unionin tuen suhteen, toisin sanoen niillä pyritään saamaan aikaan unionin rahoitusosuutta määrällisesti suurempia kokonaisinvestointeja etukäteen määriteltyjen indikaattorien mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

niillä on vipuvaikutus unionin tuen suhteen, toisin sanoen niillä pyritään saamaan aikaan unionin rahoitusosuutta määrällisesti suurempia kokonaisinvestointeja etukäteen määriteltyjen indikaattorien mukaisesti.

2.   Unioni, mikä tahansa jäsenvaltio ja muut investoijat voivat antaa rahoitustukea rahoitusvälineiden käytöstä saadun rahoituksen lisäksi edellyttäen, että komissio hyväksyy toimien tukikelpoisuusperusteiden ja/tai välineen investointistrategian mahdolliset muutokset, jotka voivat olla tarpeen lisärahoitusosuuden vuoksi.

3.   Rahoitusvälineillä on pyrittävä unionin talousarviomenojen kerrannaisvaikutuksen tehostamiseen houkuttelemalla lisärahoitusta yksityisiltä investoijilta. Rahoitusvälineistä voi olla mahdollista saada tuottoa, joka auttaa saavuttamaan muiden kumppanien tai investoijien tavoitteet, samalla kun niillä pyritään säilyttämään unionin talousarviosta myönnettyjen varojen arvo.

4.   Tämän asetuksen mukaisia rahoitusvälineitä voidaan yhdistää unionin talousarviosta rahoitettaviin avustuksiin.

5.   Komissio voi asettaa lisäedellytyksiä 17 artiklassa tarkoitettuihin työohjelmiin liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen erityistarpeiden mukaan.

16 artikla

Kolmansissa maissa toteutettavat toimet

Kolmansissa maissa toteutettavia toimia voidaan tukea rahoitusvälineillä, jos nämä toimet ovat tarpeen yhteistä etua koskevan hankkeen toteuttamiseksi.

VI   LUKU

Ohjelmasuunnittelu, täytäntöönpano ja valvonta

17 artikla

Monivuotiset ja/tai vuotuiset työohjelmat

1.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksin monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat liikenne-, televiestintä- ja energia-aloille kullekin erikseen. Komissio voi myös hyväksyä useamman kuin yhden alan kattavia monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   Komissio tarkastelee monivuotisia työohjelmia uudelleen ainakin niiden toteutuksen puolivälissä. Se muuttaa monivuotista työohjelmaa tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Komissio hyväksyy liikennealalla monivuotisia työohjelmia tämän asetuksen liitteessä I olevassa I osassa luetelluille yhteistä etua koskeville hankkeille.

Kokonaisrahoituksen on oltava 80–85 prosenttia 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista talousarviovaroista.

Liitteessä I olevassa I osassa eritellyt hankkeet eivät sido jäsenvaltioita niiden ohjelmasuunnittelupäätöksissä. Päätös näiden hankkeiden täytäntöönpanosta kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan ja riippuu julkisesta rahoituskyvystä sekä jäsenvaltioiden sosioekonomisista edellytyksistä asetuksen (EU) N:o 1315/2013 7 artiklan mukaisesti.

4.   Komissio hyväksyy liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen vuotuiset työohjelmat niiden yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta, jotka eivät sisälly monivuotisiin työohjelmiin.

5.   Monivuotisia ja alakohtaisia vuotuisia työohjelmia hyväksyessään komissio vahvistaa valinta- ja ratkaisuperusteet tämän asetuksen 3 ja 4 artiklassa sekä asetuksissa (EU) N:o 1315/2013 ja (EU) N:o 347/2013 tai televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa säädettyjen tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti. Komissio ottaa ratkaisuperusteita vahvistaessaan huomioon tämän asetuksen liitteessä V olevassa I osassa esitetyt yleiset suuntaviivat.

6.   Ensimmäisissä kahdessa vuotuisessa työohjelmassa on energia-alalla asetettava etusijalle yhteistä etua koskevat hankkeet ja niihin liittyvät toimet, joilla pyritään lopettamaan energiahuoltoon liittyvä eristyneisyys ja poistamaan energia-alan pullonkauloja ja jotka tähtäävät energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen.

7.   Työohjelmia on koordinoitava siten, että hyödynnetään liikenteen, energian ja televiestinnän välistä synergiaa, erityisesti sellaisilla aloilla kuin älykkäät energiaverkot, sähköinen liikkuvuus, älykkäät ja kestävät liikennejärjestelmät, yhteiset asennusoikeudet tai infrastruktuurien yhteen liittäminen. Komissio hyväksyy vähintään yhden monialaisen ehdotuspyynnön, joka koskee 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti tukeen oikeutettuja toimia, käyttäen kullekin alalle kohdistettuja määrärahoja suhteellisesti sen mukaan, mikä on kunkin alan painoarvo Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettavaksi valittujen toimien tukikelpoisissa kustannuksissa.

18 artikla

Yhteisön rahoitustuen myöntäminen

1.   Jokaisen 17 artiklassa tarkoitettuun monivuotiseen tai vuosittaiseen työohjelmaan perustuvan ehdotuspyynnön jälkeen komissio päättää 25 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen valituille hankkeille tai hankkeiden osille myönnettävän rahoitustuen määrästä. Komissio määrittää niiden täytäntöönpanoa koskevat edellytykset ja menetelmät.

2.   Komissio ilmoittaa myönnettävästä rahoitustuesta tuensaajille ja asianomaisille jäsenvaltioille.

19 artikla

Vuosierät

Komissio voi jakaa talousarviositoumukset vuosieriin. Tällöin komissio tekee vuosittain kutakin vuosierää koskevan sitoumuksen ottaen huomioon rahoitustukea saavien toimien edistymisen, niiden arvioidut rahoitustarpeet ja käytettävissä olevat talousarviomäärärahat.

Komissio ilmoittaa avustusten edunsaajille, asianomaisille jäsenvaltioille ja, jos sitä sovelletaan rahoitusvälineisiin, asianomaisille rahoituslaitoksille vuosierien sitomisen alustavan aikataulun.

20 artikla

Vuotuisten määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Jos määrärahoja ei ole käytetty sen varainhoitovuoden loppuun mennessä, jota varten ne on otettu talousarvioon, ne siirretään eteenpäin asetuksen (EU) N:o 966/2012 mukaisesti.

21 artikla

Delegoidut säädökset

1.   Edellyttäen, että kyseinen yksi tai useampi jäsenvaltio on antanut hyväksyntänsä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen 26 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteessä I olevan I osan muuttamisesta, jotta otetaan huomioon Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksen painopisteissä ja asetuksessa (EU) N:o 1315/2013 määritetyissä yhteistä etua koskevissa hankkeissa tapahtuneet muutokset. Muuttaessaan tämän asetuksen liitteessä I olevaa I osaa komissio varmistaa:

| a) | että asetuksen (EU) N:o 1315/2013 mukaiset yhteistä etua koskevat hankkeet todennäköisesti toteutetaan kokonaan tai osittain monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

että asetuksen (EU) N:o 1315/2013 mukaiset yhteistä etua koskevat hankkeet todennäköisesti toteutetaan kokonaan tai osittain monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 mukaisesti;

| b) | että muutoksissa noudatetaan tämän asetuksen 7 artiklassa säädettyjä tukikelpoisuusperusteita; |
| --- | --- |

b)

että muutoksissa noudatetaan tämän asetuksen 7 artiklassa säädettyjä tukikelpoisuusperusteita;

| c) | tämän asetuksen liitteessä I olevan I osan osalta, että kaikki osuudet käsittävät infrastruktuurihankkeita, joiden toteuttaminen edellyttää niiden sisällyttämistä monivuotiseen työohjelmaan tämän asetuksen 17 artiklan 3 kohdan, mukaisesti muuttamatta ydinverkon käytävien suuntausta. |
| --- | --- |

c)

tämän asetuksen liitteessä I olevan I osan osalta, että kaikki osuudet käsittävät infrastruktuurihankkeita, joiden toteuttaminen edellyttää niiden sisällyttämistä monivuotiseen työohjelmaan tämän asetuksen 17 artiklan 3 kohdan, mukaisesti muuttamatta ydinverkon käytävien suuntausta.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 26 artiklan mukaisesti delegoituja säännöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteessä I olevassa III osassa vahvistettuja keskeisiä ehtoja, edellytyksiä ja menettelyjä, jotka koskevat unionin osallistumista kuhunkin rahoitusvälineeseen, jotka on perustettu tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistetun vieraan pääoman ehtoisen kehyksen tai oman pääoman ehtoisen kehyksen mukaisesti. Komission ehdottamat muutokset perustuvat tuloksiin, jotka esitetään väliraportissa ja kattavassa riippumattomassa arvioinnissa Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kokeiluvaiheen käynnistämisestä, joka on vahvistettu päätöksen N:o 1639/2006/EY ja asetuksen (EY) N:o 680/2007 nojalla, ja niiden tarkoituksena on ottaa huomioon muuttuvat markkinaolosuhteet tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden suunnittelun ja toteutuksen optimoimiseksi.

Muuttaessaan tämän asetuksen liitteessä I olevaa III osaa ensimmäisessä alakohdassa säädetyissä tapauksissa komissio varmistaa aina, että

| a) | muutokset tehdään asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädettyjen vaatimusten perusteella, sen 140 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu ennakkoarviointi mukaan lukien, ja |
| --- | --- |

a)

muutokset tehdään asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 säädettyjen vaatimusten perusteella, sen 140 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettu ennakkoarviointi mukaan lukien, ja

| b) | muutokset rajoittuvat seuraaviin:






  i) | liitteessä I olevan III osan I kohdan 1 alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun etuoikeusasemaltaan alisteisen vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen enimmäismäärän muuttaminen, minkä tarkoituksena on saavuttaa alakohtainen monipuolistaminen ja maantieteellinen tasapaino jäsenvaltioiden kesken 15 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

muutokset rajoittuvat seuraaviin:

i)

liitteessä I olevan III osan I kohdan 1 alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun etuoikeusasemaltaan alisteisen vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen enimmäismäärän muuttaminen, minkä tarkoituksena on saavuttaa alakohtainen monipuolistaminen ja maantieteellinen tasapaino jäsenvaltioiden kesken 15 artiklan mukaisesti;

| ii) | liitteessä I olevan III osan I kohdan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitetun etuoikeutetun luoton rahoituksen enimmäismäärän muuttaminen, minkä tarkoituksena on saavuttaa alakohtainen monipuolistaminen ja maantieteellinen tasapaino jäsenvaltioiden kesken 15 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

liitteessä I olevan III osan I kohdan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitetun etuoikeutetun luoton rahoituksen enimmäismäärän muuttaminen, minkä tarkoituksena on saavuttaa alakohtainen monipuolistaminen ja maantieteellinen tasapaino jäsenvaltioiden kesken 15 artiklan mukaisesti;

| iii) | liitteessä I olevan III osan I kohdan 3 alakohdassa ja II kohdan 3 alakohdassa tarkoitettu yhdistäminen muihin rahoituslähteisiin; |
| --- | --- |

iii)

liitteessä I olevan III osan I kohdan 3 alakohdassa ja II kohdan 3 alakohdassa tarkoitettu yhdistäminen muihin rahoituslähteisiin;

| iv) | liitteessä I olevan III osan I kohdan 4 alakohdassa ja II kohdan 4 alakohdassa tarkoitettu toteuttamistehtäviä saaneiden yhteisöjen valinta; ja |
| --- | --- |

iv)

liitteessä I olevan III osan I kohdan 4 alakohdassa ja II kohdan 4 alakohdassa tarkoitettu toteuttamistehtäviä saaneiden yhteisöjen valinta; ja

| v) | liitteessä I olevan III osan I kohdan 6 alakohdassa ja II kohdan 6 alakohdassa tarkoitetut hinnoittelu ja riskin ja tulojen jako. |
| --- | --- |

v)

liitteessä I olevan III osan I kohdan 6 alakohdassa ja II kohdan 6 alakohdassa tarkoitetut hinnoittelu ja riskin ja tulojen jako.

3.   Liikennealalla ja 3 artiklassa vahvistettujen yleistavoitteiden ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten erityistavoitteiden puitteissa siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään rahoituksen painopisteet, jotka on otettava huomioon 17 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa Verkkojen Eurooppa -välineen voimassaoloajan 7 artiklan 2 kohdan mukaisten tukikelpoisten toimien osalta. Komissio antaa delegoidun säädöksen viimeistään 22 päivänä joulukuuta 2014.

4.   Siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla korotetaan 14 artiklan 2 kohdassa vahvistettua enimmäismäärää enintään 20 prosenttiin edellyttäen, että seuraavat ehdot täyttyvät:

| i) | hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kokeiluvaiheesta vuonna 2015 suoritettavan arvioinnin tulokset ovat myönteiset; ja |
| --- | --- |

i)

hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kokeiluvaiheesta vuonna 2015 suoritettavan arvioinnin tulokset ovat myönteiset; ja

| ii) | rahoitusvälineiden käytön osuus on yli 8 prosenttia laskettuna hankkeiden sopimusvelvoitteista. |
| --- | --- |

ii)

rahoitusvälineiden käytön osuus on yli 8 prosenttia laskettuna hankkeiden sopimusvelvoitteista.

5.   Jos osoittautuu tarpeelliseksi poiketa määrärahojen myöntämisestä johonkin liikennealan erityistavoitteeseen yli 5 prosenttiyksiköllä, siirretään komissiolle valta antaa 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan ohjeellisia prosenttiosuuksia, jotka on säädetty liitteessä I olevassa IV osassa.

6.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteessä I olevassa V osassa esitetyn, myöntämisperusteita vahvistettaessa huomioon otettavien yleisten suuntaviivojen luettelon muuttamiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon tämän asetuksen väliarviointi tai tämän asetuksen täytäntöönpanosta tehdyt päätelmät. Tämä tehdään tavalla, joka on yhdenmukainen eri alakohtaisten suuntaviivojen kanssa.

22 artikla

Tuensaajien ja jäsenvaltioiden vastuu

Tuensaajien ja jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa toteuttaakseen vastuualueillaan yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä unionin rahoitustukea, sanotun kuitenkaan rajoittamatta avustusta koskevien edellytysten mukaisia edunsaajien velvollisuuksia.

Jäsenvaltioiden on huolehdittava toimien teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava, että hankkeista tai hankkeiden osista aiheutuneet kulut on maksettu ja että maksaminen on suoritettu asianmukaisia sääntöjä noudattaen. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin.

Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle vuosittain – tapauksen mukaan käyttäen interaktiivista maantieteellistä ja teknistä tietojärjestelmää – yhteistä etua koskevien hankkeiden edistymisestä ja sitä varten tehdyistä investoinneista, mukaan lukien ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi käytetyn tuen määrä. Tällä perusteella komissio julkistaa tiedot Verkkojen Eurooppa -välineen erityishankkeista ja päivittää näitä tietoja vähintään kerran vuodessa.

23 artikla

Unionin politiikkojen ja unionin lainsäädännön noudattaminen

Tämän asetuksen mukaisesti rahoitetaan ainoastaan toimia, jotka ovat unionin lainsäädännön ja asiaankuuluvan unionin politiikan mukaisia.

24 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä käyttämällä tarpeen mukaan tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.

2.   Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet toimittaa kaikkien tämän asetuksen mukaisesti unionilta avustusta saaneiden, toteutukseen osallistuvien yhteisöjen, hankkijoiden ja alihankkijoiden toimien osalta asiakirjoihin ja paikan päällä suoritettaviin tarkastuksiin perustuvaa valvontaa.

3.   Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (23) sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (24) säännösten ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka tämän asetuksen nojalla rahoitettuun sopimukseen liittyvän, Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavan petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi.

4.   Tämän asetuksen täytäntöönpanon seurauksena olevien, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten ja sopimusten on sisällettävä määräyksiä, joissa komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille annetaan nimenomaisesti valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

II   OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

25 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Komitea huolehtii 17 artiklassa tarkoitettujen työohjelmien horisontaalisesta tarkastelusta varmistaakseen, että ne ovat johdonmukaisia ja että liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välinen synergia tunnistetaan ja sitä hyödynnetään ja arvioidaan. Komitea pyrkii koordinoimaan näitä työohjelmia erityisesti siinä tarkoituksessa, että monialaisten ehdotuspyyntöjen toteuttaminen olisi mahdollista.

26 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 1 päivän tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi ajaksi 21 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 21 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Edellä 21 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä, tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

27 artikla

Arviointi

1.   Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten tuensaajien kanssa toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jonka se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Verkkojen Eurooppa -välineen antamaa eurooppalaista lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, toimenpiteiden sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista, mukaan lukien niiden vaikutukset taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. Arviointikertomus sisältää arvioinnin komission saavuttamista mittakaavaeduista Verkkojen Eurooppa -välineen hallinnoinnissa rahoituksen, tekniikan ja henkilöstön alalla sekä tarvittaessa sellaisten hankkeiden kokonaismäärästä, joiden toteutuksessa on hyödynnetty mainittujen alojen välistä synergiaa. Arvioinnissa on tarkasteltava myös sitä, miten rahoitusvälineitä voitaisiin tehostaa. Arviointikertomuksessa on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.

2.   Verkkojen Eurooppa -välineen käytössä otetaan huomioon Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kattava riippumaton arviointi, joka toteutetaan vuonna 2015. Komissio ja jäsenvaltiot määrittävät tuon arvioinnin pohjalta, onko Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskeva aloite aiheellinen ja voidaanko sillä tehokkaasti lisätä investointeja ensisijaisiin hankkeisiin ja parantaa unionin varainkäytön tehokkuutta.

3.   Komissio tekee jälkiarvioinnin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja tuensaajien kanssa. Jälkiarvioinnissa tarkastellaan Verkkojen Eurooppa -välineen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutuksia taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä sen osuutta unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseen ja ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi käytetyn tuen laajuutta ja tuloksia.

4.   Arvioinneissa on otettava huomioon edistyminen mitattuna suhteessa 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuihin suorituskykyindikaattoreihin.

5.   Komissio toimittaa näiden arvioiden päätelmät Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

6.   Komissio ja jäsenvaltiot voivat tehdä, mahdollisten muiden edunsaajien avustuksella, arvioinnin hankkeiden toteuttamismenetelmistä ja niiden toteutuksen vaikutuksista määrittääkseen, onko asetetut tavoitteet, myös ympäristönsuojelun alalla asetetut, saavutettu.

7.   Komissio voi pyytää jäsenvaltiota, jota yhteistä etua koskeva hanke koskee, esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen mukaisesti rahoitetuista toimista ja niihin liittyvistä hankkeista tai tarvittaessa antamaan tiedot ja avun, joita tällaisten hankkeiden arviointi edellyttää.

28 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus

1.   Tuensaajien ja tapauksen mukaan asianomaisten jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämän asetuksen mukaisesti myönnetylle tuelle taataan riittävä julkisuus ja että sovelletaan riittävää avoimuutta, jotta unionin asema hankkeiden toteutuksessa voidaan saattaa suuren yleisön tietoon.

2.   Komissio toteuttaa viestintä- ja tiedotustoimia, jotka koskevat Verkkojen Eurooppa -välineen hankkeita ja tuloksia. Tämän asetuksen 5 artiklan 2 kohdan nojalla viestintätoimiin osoitetuilla varoilla on myös osaltaan edistettävä Euroopan unionin poliittisia painopisteitä koskevaa viestintää, sikäli kuin nämä liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin.

29 artikla

Asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 913/2010 seuraavasti:

Korvataan asetuksen (EU) N:o 913/2010 liite tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. Tämän johdosta tarkistettuihin rautateiden tavaraliikennekäytäviin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 913/2010 säännöksiä.

30 artikla

Siirtymäsäännökset

Tämä asetus ei vaikuta asianomaisten hankkeiden jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien niiden peruuttaminen kokonaan tai osittain, niiden päättymiseen saakka, eikä rahoitustukeen, jota komissio on antanut asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 tai muun 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen apuun sovellettavan lainsäädännön nojalla, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättymiseen saakka.

31 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetukset (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 1 päivästä tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 30 artiklan soveltamista.

32 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

M. SCHULZ

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  EUVL C 143, 22.5.2012, s. 116.

1

(2)  EUVL C 277, 13.9.2012, s. 125.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 19. marraskuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä),

3

(4)  EUVL C 420, 20.12.2013, s. 1.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä marraskuuta 2013, koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289).

5

(6)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

6

(7)  EUVL C 351 E, 2.12.2011, s. 13.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä marraskuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (Katso tämän virallisen lehden sivu 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

9

(10)  http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä marraskuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 680/2007, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2007, yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla (EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta (EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15).

16

(17)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

17

(18)  Yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 67/2010, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä (EUVL L 27. 31.1.2010, s. 20).

19

(20)  Verkkojen Eurooppa-välineen rahoituskehys kaudelle 2014-2010 vuoden 2011 kiinteinä hintoina on 29 300 000 000 euroa, joka jakaantuu seuraavasti: 23 174 000 000 euroa, mukaan lukien 10 000 000 000 euroa koheeriorahaston tukeen oikeutetuille maille (liikenne), 5 126 000 000 euroa (energia), 1 000 000 000 euroa (televiestintä).

20

(21)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä marraskuuta 2013, 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 661/2010/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EUVL L 204, 5.8.2010, s. 1).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

24

---

LIITE I

I   OSA

LUETTELO ENNALTA YKSILÖIDYISTÄ HANKKEISTA LIIKENNEALAN YDINVERKOSSA

1.   Horisontaaliset painopisteet

| Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut | Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila – SESAR-järjestelmä |
| --- | --- |
| Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut | Maantie-, rautatie-, sisävesi- ja laivaliikenteen telemaattiset sovellusjärjestelmät
  (ITS, ERTMS, RIS ja VTMIS) |
| Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut | Ydinverkon satamat, merten moottoritiet ja lentoasemat, turvallinen ja varma infrastruktuuri |
| Uudet teknologiat ja innovointi | Uudet teknologiat ja innovointi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 33 artiklan a-d kohdan mukaisesti |

Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut

Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila – SESAR-järjestelmä

Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut

Maantie-, rautatie-, sisävesi- ja laivaliikenteen telemaattiset sovellusjärjestelmät

(ITS, ERTMS, RIS ja VTMIS)

Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut

Ydinverkon satamat, merten moottoritiet ja lentoasemat, turvallinen ja varma infrastruktuuri

Uudet teknologiat ja innovointi

Uudet teknologiat ja innovointi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 33 artiklan a-d kohdan mukaisesti

2.   Ydinverkon käytävät

Itämeri – Adrianmeri

SUUNTAUS:

Gdynia – Gdansk – Katowice/Slawków

Gdansk – Varsova – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Wien

Szczecin/Świnoujście – Poznan – Wroclaw – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Wien – Graz – Villach – Udine – Trieste

Udine – Venetsia – Padova – Bologna – Ravenna

Graz – Maribor –Ljubljana – Koper/Trieste

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET, MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Gdynia – Katowice | Rautatiet | Työt |
| --- | --- | --- |
| Gdynia, Gdansk | Satamat | Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen |
| Varsova – Katowice | Rautatiet | Työt |
| Wroclaw – Poznan – Szczecin/Świnoujście | Rautatiet | Työt |
| Świnoujście, Szczecin | Satamat | Satamien yhteenliittäminen |
| Bielsko Biala – Žilina | Maantie | Työt |
| Katowice – Ostrava – Brno – Wien & Katowice – Žilina – Bratislava – Wien | Rautatiet | Työt, erityisesti rajatylittävät osuudet Puola – Tšekki, Tšekki – Itävalta, Puola – Slovakia ja Slovakia – Itävalta, Brno–Přerov-rata; multimodaalikeskusten sekä lentoasemien rautatieyhteyksien (jatko)kehittäminen |
| Wien – Graz – Klagenfurt – Udine – Venetsia – Ravenna | Rautatiet | Uusien linjojen osittainen rakentaminen (Semmeringin tunneli ja Koralmin rautatielinja), rautatien parannus, työt käynnissä, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen, kaksiraiteisen linjan parannus Udine–Cervignanon ja Triesten välillä |
| Graz – Maribor – Pragersko | Rautatiet | Tutkimukset ja työt toista raidetta varten |
| Trieste, Venetsia, Ravenna, Koper | Satamat | Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen |

Gdynia – Katowice

Rautatiet

Työt

Gdynia, Gdansk

Satamat

Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen

Varsova – Katowice

Rautatiet

Työt

Wroclaw – Poznan – Szczecin/Świnoujście

Rautatiet

Työt

Świnoujście, Szczecin

Satamat

Satamien yhteenliittäminen

Bielsko Biala – Žilina

Maantie

Työt

Katowice – Ostrava – Brno – Wien & Katowice – Žilina – Bratislava – Wien

Rautatiet

Työt, erityisesti rajatylittävät osuudet Puola – Tšekki, Tšekki – Itävalta, Puola – Slovakia ja Slovakia – Itävalta, Brno–Přerov-rata; multimodaalikeskusten sekä lentoasemien rautatieyhteyksien (jatko)kehittäminen

Wien – Graz – Klagenfurt – Udine – Venetsia – Ravenna

Rautatiet

Uusien linjojen osittainen rakentaminen (Semmeringin tunneli ja Koralmin rautatielinja), rautatien parannus, työt käynnissä, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen, kaksiraiteisen linjan parannus Udine–Cervignanon ja Triesten välillä

Graz – Maribor – Pragersko

Rautatiet

Tutkimukset ja työt toista raidetta varten

Trieste, Venetsia, Ravenna, Koper

Satamat

Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen

Pohjanmeri – Itämeri

SUUNTAUS:

Helsinki – Tallinna – Riika

Ventspils – Riika

Riika – Kaunas

Klaipeda – Kaunas – Vilna

Kaunas – Varsova

Valko-Venäjän raja – Varsova – Poznañ – Frankfurt/Oder – Berliini – Hampuri

Berliini – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Helsinki – Tallinna | Satamat, merten moottoritiet | Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten ja niiden yhteenliittämisen (jatko)kehittäminen, jäänmurtokapasitetti, merten moottoritiet |
| --- | --- | --- |
| Tallinna – Riika – Kaunas – Varsova | Rautatiet | (Yksityiskohtaiset) tutkimukset täysin yhteentoimivaa UIC-raideleveyden rataa varten; työt uutta rataa varten tarkoitus aloittaa ennen vuotta 2020; parannus ja uusi rata Puolan alueella; lentoasemien/satamien rautatieyhteydet, rautatie-/maantieterminaalit, merten moottoritiet |
| Ventspils – Riika | Rautatiet | Parannus, satamien yhteenliittäminen, merten moottoritiet |
| Klaipeda – Kaunas | Rautatiet | Parannus, satamien yhteenliittäminen, merten moottoritiet |
| Kaunas – Vilna | Rautatiet | Parannus, lentoasemien yhteenliittäminen, rautatie-/maantieterminaalit |
| Via Baltica -käytävä | Maantie | Työt rajat ylittäviä osuuksia varten (Viro, Latvia, Liettua, Puola) |
| Valko-Venäjän raja –Varsova – Poznan – Saksan raja | Rautatiet | Työt nykyisellä radalla, tutkimukset suurnopeusrataa varten |
| Puolan raja –Berliini – Hannover –Amsterdam/Rotterdam | Rautatiet | Useita osuuksia (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berliini) koskevat tutkimukset ja työt |
| Wilhelmshaven – Bremerhaven – Bremen | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Berliini – Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, läntisen Saksan kanavat, Rein, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | Sisävesi | Tutkimukset, työt navigoinnin parantamiseksi, vesiväylien ja sulkujen parannus |
| Amsterdamin sulut ja Amsterdam–Rein-kanava | Sisävesi | Sulkuja koskevat tutkimukset meneillään; satamien yhteenliittäminen (tutkimukset ja työt, mukaan lukien Beatrixin sulun parannus) |

Helsinki – Tallinna

Satamat, merten moottoritiet

Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten ja niiden yhteenliittämisen (jatko)kehittäminen, jäänmurtokapasitetti, merten moottoritiet

Tallinna – Riika – Kaunas – Varsova

Rautatiet

(Yksityiskohtaiset) tutkimukset täysin yhteentoimivaa UIC-raideleveyden rataa varten; työt uutta rataa varten tarkoitus aloittaa ennen vuotta 2020; parannus ja uusi rata Puolan alueella; lentoasemien/satamien rautatieyhteydet, rautatie-/maantieterminaalit, merten moottoritiet

Ventspils – Riika

Rautatiet

Parannus, satamien yhteenliittäminen, merten moottoritiet

Klaipeda – Kaunas

Rautatiet

Parannus, satamien yhteenliittäminen, merten moottoritiet

Kaunas – Vilna

Rautatiet

Parannus, lentoasemien yhteenliittäminen, rautatie-/maantieterminaalit

Via Baltica -käytävä

Maantie

Työt rajat ylittäviä osuuksia varten (Viro, Latvia, Liettua, Puola)

Valko-Venäjän raja –Varsova – Poznan – Saksan raja

Rautatiet

Työt nykyisellä radalla, tutkimukset suurnopeusrataa varten

Puolan raja –Berliini – Hannover –Amsterdam/Rotterdam

Rautatiet

Useita osuuksia (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berliini) koskevat tutkimukset ja työt

Wilhelmshaven – Bremerhaven – Bremen

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Berliini – Magdeburg – Hannover, Mittellandkanal, läntisen Saksan kanavat, Rein, Waal, Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Sisävesi

Tutkimukset, työt navigoinnin parantamiseksi, vesiväylien ja sulkujen parannus

Amsterdamin sulut ja Amsterdam–Rein-kanava

Sisävesi

Sulkuja koskevat tutkimukset meneillään; satamien yhteenliittäminen (tutkimukset ja työt, mukaan lukien Beatrixin sulun parannus)

Välimeri

SUUNTAUS:

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille/Lyon – Torino – Novara – Milano – Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper - Ljubljana – Budapest

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Algeciras – Madrid | Rautatiet | Tutkimukset meneillään, töiden määrä alkaa ennen vuotta 2015 ja valmistua vuonna 2020 |
| --- | --- | --- |
| Sevilla – Antequera – Granada – Almería – Cartagena – Murcia – Alicante – Valencia | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Madrid-Zaragoza-Barcelona | Rautatiet | Nykyisten raiteiden parantaminen (raideleveys, sivuraiteet, laiturit) |
| Valencia – Tarragona – Barcelona | Rautatiet | Rakennustyöt vuosina 2014–2020 |
| Barcelona | Satamat | Rautatieyhteys satamaan ja lentoasemalle |
| Barcelona – Perpignan | Rautatiet | Rajanylittävä osuus, työt meneillään, uusi rata valmis vuoteen 2015 mennessä, nykyisen radan parantaminen (raideleveys, sivuraiteet, laiturit) |
| Perpignan – Montpellier | Rautatiet | Ohitusradan välillä Nîmes – Montpellier määrä olla käytössä vuonna 2017, välillä Montpellier – Perpignan vuonna 2020 |
| Lyon | Rautatiet | Lyonin pullonkaulojen purkaminen, tutkimukset ja työt |
| Lyon – Avignon – Marseille | Rautatiet | Parannus |
| Lyon – Torino | Rautatiet | Rajanylittävä osuus, tunnelia koskevat työt, liityntäliikenne, tutkimukset ja työt |
| Milano – Brescia | Rautatiet | Osittain parannus, osittain uusi suurnopeusrata |
| Brescia – Venetsia – Trieste | Rautatiet | Työt määrä aloittaa ennen vuotta 2014 useilla osuuksilla varmistaen synergiaedut päällekkäisillä osuuksilla, kuten Itämeri–Adrianmeri-käytävällä, suoritettavien parannustoimien kanssa |
| Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venetsia – Ravenna/Trieste | Sisävesi | Tutkimukset ja työt |
| Cremona, Mantova, Venetsia, Ravenna, Trieste | Sisävesi-satamat | Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen |
| Trieste – Divača | Rautatiet | Tutkimukset ja osittaiset parannustyöt meneillään; rajanylittävän osuuden toteutus jatkuu vielä vuoden 2020 jälkeen |
| Koper – Divača – Ljubljana – Pragersko | Rautatiet | Tutkimukset ja parannus / osittain uusi rata |
| Rijeka – Zagreb – Budapest | Rautatiet | Tutkimukset ja työt (mukaan lukien uuden raiteen rakentaminen ja toinen raide Rijeka – Unkarin raja) |
| Rijeka | Satamat | Infrastruktuurin parannus ja kehittäminen, multimodaalikeskusten kehittäminen ja yhteenliittäminen |
| Ljubljana – Zagreb | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Ljubljanan solmu | Rautatiet | Ljubljanan rautatiesolmu, mukaan lukien multimodaalikeskus; lentoaseman rautatieyhteys |
| Pragersko – Zalalövö | Rautatiet | Rajanylittävä osuus: tutkimukset, työt määrä aloittaa ennen vuotta 2020 |
| Lendava – Letenye | Maantiet | Rajanylitys, parannus |
| Boba – Székesfehérvár | Rautatiet | Parannus |
| Budapest – Miskolc – Ukrainan raja | Rautatiet | Parannus |
| Vásárosnamény – Ukrainan raja | Maantiet | Rajanylitys, parannus |

Algeciras – Madrid

Rautatiet

Tutkimukset meneillään, töiden määrä alkaa ennen vuotta 2015 ja valmistua vuonna 2020

Sevilla – Antequera – Granada – Almería – Cartagena – Murcia – Alicante – Valencia

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Madrid-Zaragoza-Barcelona

Rautatiet

Nykyisten raiteiden parantaminen (raideleveys, sivuraiteet, laiturit)

Valencia – Tarragona – Barcelona

Rautatiet

Rakennustyöt vuosina 2014–2020

Barcelona

Satamat

Rautatieyhteys satamaan ja lentoasemalle

Barcelona – Perpignan

Rautatiet

Rajanylittävä osuus, työt meneillään, uusi rata valmis vuoteen 2015 mennessä, nykyisen radan parantaminen (raideleveys, sivuraiteet, laiturit)

Perpignan – Montpellier

Rautatiet

Ohitusradan välillä Nîmes – Montpellier määrä olla käytössä vuonna 2017, välillä Montpellier – Perpignan vuonna 2020

Lyon

Rautatiet

Lyonin pullonkaulojen purkaminen, tutkimukset ja työt

Lyon – Avignon – Marseille

Rautatiet

Parannus

Lyon – Torino

Rautatiet

Rajanylittävä osuus, tunnelia koskevat työt, liityntäliikenne, tutkimukset ja työt

Milano – Brescia

Rautatiet

Osittain parannus, osittain uusi suurnopeusrata

Brescia – Venetsia – Trieste

Rautatiet

Työt määrä aloittaa ennen vuotta 2014 useilla osuuksilla varmistaen synergiaedut päällekkäisillä osuuksilla, kuten Itämeri–Adrianmeri-käytävällä, suoritettavien parannustoimien kanssa

Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venetsia – Ravenna/Trieste

Sisävesi

Tutkimukset ja työt

Cremona, Mantova, Venetsia, Ravenna, Trieste

Sisävesi-satamat

Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen

Trieste – Divača

Rautatiet

Tutkimukset ja osittaiset parannustyöt meneillään; rajanylittävän osuuden toteutus jatkuu vielä vuoden 2020 jälkeen

Koper – Divača – Ljubljana – Pragersko

Rautatiet

Tutkimukset ja parannus / osittain uusi rata

Rijeka – Zagreb – Budapest

Rautatiet

Tutkimukset ja työt (mukaan lukien uuden raiteen rakentaminen ja toinen raide Rijeka – Unkarin raja)

Rijeka

Satamat

Infrastruktuurin parannus ja kehittäminen, multimodaalikeskusten kehittäminen ja yhteenliittäminen

Ljubljana – Zagreb

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Ljubljanan solmu

Rautatiet

Ljubljanan rautatiesolmu, mukaan lukien multimodaalikeskus; lentoaseman rautatieyhteys

Pragersko – Zalalövö

Rautatiet

Rajanylittävä osuus: tutkimukset, työt määrä aloittaa ennen vuotta 2020

Lendava – Letenye

Maantiet

Rajanylitys, parannus

Boba – Székesfehérvár

Rautatiet

Parannus

Budapest – Miskolc – Ukrainan raja

Rautatiet

Parannus

Vásárosnamény – Ukrainan raja

Maantiet

Rajanylitys, parannus

Itäinen Välimeri

SUUNTAUS:

Hampuri – Berliini

Rostock – Berliini – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Mělník/Praha – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Timisoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – Turkin raja

Sofia – Thessaloniki – Ateena – Pireus – Lemesos – Lefkosia

Ateena – Patras/Igoumenitsa

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Dresden – Praha | Rautatiet | Suurnopeusrataa koskevat tutkimukset |
| --- | --- | --- |
| Praha | Rautatiet | Parannus, tavaraliikenteen ohitusrata; lentoaseman rautatieyhteys |
| Hampuri – Dresden – Praha – Pardubice | Sisävesi | Elbe ja Vltava: tutkimukset, työt navigoinnin parantamiseksi ja parannus |
| Dìèínin sulut | Sisävesi | Tutkimukset |
| Praha – Brno – Břeclav | Rautatiet | Parannus, mukaan lukien Brnon rautatiesolmu ja multimodaalikeskus |
| Břeclav – Bratislava | Rautatiet | Rajanylitys, parannus |
| Bratislava – Hegyeshalom | Rautatiet | Rajanylitys, parannus |
| Mosonmagyaróvár –Slovakian raja | Maantiet | Rajanylitys, parannus |
| Tata – Biatorbágy | Rautatiet | Parannus |
| Budapest – Arad – Timisoara – Calafat | Rautatiet | Parannustyöt Unkarissa lähes valmiit, meneillään Romaniassa |
| Vidin – Sofia – Burgas/Turkin raja
  Sofia – Thessaloniki – Ateena/Pireus | Rautatiet | Tutkimukset ja työt Vidin – Sofia – Thessaloniki – Ateena; parannus Sofia – Burgas / Turkin raja |
| Vidin – Craiova | Maantiet | Rajanylitys, parannus |
| Thessaloniki, Igoumenitsa | Satamat | Infrastruktuurin parannus ja kehittäminen, multimodaalikeskusten yhteenliittäminen |
| Ateena/Pireus/Heraklion – Lemesos | Satamat, merten moottoritiet | Satamakapasiteetti ja multimodaalikeskusten yhteenliittäminen |
| Lemesos – Lefkosia | Satamat, multimodaalikeskukset | Modaaliyhteyden parannus, mukaan lukien Lefkosian eteläinen kiertorata, tutkimukset ja työt, liikenteen hallintajärjestelmät |
| Lefkosia – Larnaca | Multimodaalikeskukset | Multimodaaliskeskusten yhteenliittäminen ja telemaattiset sovellusjärjestelmät |
| Patras | Satamat | Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen |
| Ateena – Patras | Rautatiet | Tutkimukset ja työt, satamien yhteenliittäminen |

Dresden – Praha

Rautatiet

Suurnopeusrataa koskevat tutkimukset

Praha

Rautatiet

Parannus, tavaraliikenteen ohitusrata; lentoaseman rautatieyhteys

Hampuri – Dresden – Praha – Pardubice

Sisävesi

Elbe ja Vltava: tutkimukset, työt navigoinnin parantamiseksi ja parannus

Dìèínin sulut

Sisävesi

Tutkimukset

Praha – Brno – Břeclav

Rautatiet

Parannus, mukaan lukien Brnon rautatiesolmu ja multimodaalikeskus

Břeclav – Bratislava

Rautatiet

Rajanylitys, parannus

Bratislava – Hegyeshalom

Rautatiet

Rajanylitys, parannus

Mosonmagyaróvár –Slovakian raja

Maantiet

Rajanylitys, parannus

Tata – Biatorbágy

Rautatiet

Parannus

Budapest – Arad – Timisoara – Calafat

Rautatiet

Parannustyöt Unkarissa lähes valmiit, meneillään Romaniassa

Vidin – Sofia – Burgas/Turkin raja

Sofia – Thessaloniki – Ateena/Pireus

Rautatiet

Tutkimukset ja työt Vidin – Sofia – Thessaloniki – Ateena; parannus Sofia – Burgas / Turkin raja

Vidin – Craiova

Maantiet

Rajanylitys, parannus

Thessaloniki, Igoumenitsa

Satamat

Infrastruktuurin parannus ja kehittäminen, multimodaalikeskusten yhteenliittäminen

Ateena/Pireus/Heraklion – Lemesos

Satamat, merten moottoritiet

Satamakapasiteetti ja multimodaalikeskusten yhteenliittäminen

Lemesos – Lefkosia

Satamat, multimodaalikeskukset

Modaaliyhteyden parannus, mukaan lukien Lefkosian eteläinen kiertorata, tutkimukset ja työt, liikenteen hallintajärjestelmät

Lefkosia – Larnaca

Multimodaalikeskukset

Multimodaaliskeskusten yhteenliittäminen ja telemaattiset sovellusjärjestelmät

Patras

Satamat

Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen

Ateena – Patras

Rautatiet

Tutkimukset ja työt, satamien yhteenliittäminen

Skandinavia – Välimeri

SUUNTAUS:

Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Malmö

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kööpenhamina – Kolding/Lübeck – Hampuri – Hannover

Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berliini – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli – Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Hamina/Kotka – Helsinki | Satamat, rautatiet | Satamien yhteenliittäminen, rautatien parannus, jäänmurtokapasiteetti |
| --- | --- | --- |
| Helsinki | Rautatiet | Lentoaseman rautatieyhteys |
| Venäjän raja – Helsinki | Rautatiet | Työt meneillään |
| Helsinki – Turku | Rautatiet | Parannus |
| Turku/Naantali – Tukholma | Satamat, merten moottoritiet | Satamien yhteenliittäminen, jäänmurtokapasiteetti |
| Tukholma – Malmö (Pohjoismaiden kolmio) | Rautatiet | Työt meneillään eräillä osuuksilla |
| Trelleborg – Malmö – Göteborg – Norjan raja | Rautatiet, satamat, merten moottoritiet | Työt, multimodaalikeskukset, yhteydet sisämaahan |
| Fehmarn | Rautatiet | Tutkimukset meneillään, Fehmarninsalmen kiinteää yhteyttä aletaan rakentaa vuonna 2015 |
| Kööpenhamina – Hampuri Fehmarnin kautta: tuloväylät | Rautatiet | Tanskan liityntäyhteyksien määrä valmistua vuoteen 2020 mennessä; Saksan liityntäyhteydet toteutetaan kahdessa vaiheessa: yksiraiteinen linja sähköistetään, kun kiinteä yhteys valmis, kaksiraiteinen linja seitsemän vuotta myöhemmin |
| Rostock | Satamat, merten moottoritiet | Rautatieyhteys satamaan; vähäpäästöiset alukset; jäänmurtokapasiteetti |
| Rostock – Berliini – Nürnberg | Rautatiet | Tutkimukset ja parantaminen |
| Hampuri/Bremen – Hannover | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Halle – Leipzig – Nürnberg | Rautatiet | Työt meneillään, määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä |
| München – Wörgl | Rautatiet | Yhteys Brennerin tunneliin ja rajanylittävä osuus: tutkimukset |
| Brennerin tunneli | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Fortezza – Verona | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Napoli – Bari | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Napoli – Reggio Calabria | Rautatiet | Parannus |
| Verona – Bologna | Rautatiet | Parannustyöt meneillään |
| Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno | Satamat | Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen |
| Messina – Catania – Augusta/Palermo | Rautatiet | Parannus (jäljellä olevat osuudet) |
| Palermo/Taranto – Valletta/Marsaxlokk | Satamat, merten moottoritiet | Satamien yhteenliittäminen |
| Valletta – Marsaxlokk | Satamat, lentoasemat | Modaaliyhteyden parannustyöt, mukaan lukien Marsaxlokk – Luqa – Valletta |
| Bologna – Ancona | Rautatiet | Parannus |

Hamina/Kotka – Helsinki

Satamat, rautatiet

Satamien yhteenliittäminen, rautatien parannus, jäänmurtokapasiteetti

Helsinki

Rautatiet

Lentoaseman rautatieyhteys

Venäjän raja – Helsinki

Rautatiet

Työt meneillään

Helsinki – Turku

Rautatiet

Parannus

Turku/Naantali – Tukholma

Satamat, merten moottoritiet

Satamien yhteenliittäminen, jäänmurtokapasiteetti

Tukholma – Malmö (Pohjoismaiden kolmio)

Rautatiet

Työt meneillään eräillä osuuksilla

Trelleborg – Malmö – Göteborg – Norjan raja

Rautatiet, satamat, merten moottoritiet

Työt, multimodaalikeskukset, yhteydet sisämaahan

Fehmarn

Rautatiet

Tutkimukset meneillään, Fehmarninsalmen kiinteää yhteyttä aletaan rakentaa vuonna 2015

Kööpenhamina – Hampuri Fehmarnin kautta: tuloväylät

Rautatiet

Tanskan liityntäyhteyksien määrä valmistua vuoteen 2020 mennessä; Saksan liityntäyhteydet toteutetaan kahdessa vaiheessa: yksiraiteinen linja sähköistetään, kun kiinteä yhteys valmis, kaksiraiteinen linja seitsemän vuotta myöhemmin

Rostock

Satamat, merten moottoritiet

Rautatieyhteys satamaan; vähäpäästöiset alukset; jäänmurtokapasiteetti

Rostock – Berliini – Nürnberg

Rautatiet

Tutkimukset ja parantaminen

Hampuri/Bremen – Hannover

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Halle – Leipzig – Nürnberg

Rautatiet

Työt meneillään, määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä

München – Wörgl

Rautatiet

Yhteys Brennerin tunneliin ja rajanylittävä osuus: tutkimukset

Brennerin tunneli

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Fortezza – Verona

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Napoli – Bari

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Napoli – Reggio Calabria

Rautatiet

Parannus

Verona – Bologna

Rautatiet

Parannustyöt meneillään

Ancona, Napoli, Bari, La Spezia, Livorno

Satamat

Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen

Messina – Catania – Augusta/Palermo

Rautatiet

Parannus (jäljellä olevat osuudet)

Palermo/Taranto – Valletta/Marsaxlokk

Satamat, merten moottoritiet

Satamien yhteenliittäminen

Valletta – Marsaxlokk

Satamat, lentoasemat

Modaaliyhteyden parannustyöt, mukaan lukien Marsaxlokk – Luqa – Valletta

Bologna – Ancona

Rautatiet

Parannus

Rein – Alpit

SUUNTAUS:

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova –Novara – Brig – Bern – Basel – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bryssel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Genova | Satamat | Satamien yhteenliittäminen |
| --- | --- | --- |
| Genova – Milano/Novara – Sveitsin raja | Rautatiet | Tutkimukset, työt aloitetaan ennen vuotta 2020 |
| Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Sisävesi | Työt navigoinnin parantamiseksi |
| Karlsruhe – Basel | Rautatiet | Työt meneillään |
| Frankfurt – Mannheim | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Liège | Rautatiet | Rautatieyhteys lentoasemalle ja satamaan |
| Rotterdam – Zevenaar | Rautatiet | Tutkimukset meneillään, parantaminen |
| Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Rautatiet | Työt meneillään |
| Zeebrugge – Gent – Antwerpen – Saksan raja | Rautatiet | Parannus |

Genova

Satamat

Satamien yhteenliittäminen

Genova – Milano/Novara – Sveitsin raja

Rautatiet

Tutkimukset, työt aloitetaan ennen vuotta 2020

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Sisävesi

Työt navigoinnin parantamiseksi

Karlsruhe – Basel

Rautatiet

Työt meneillään

Frankfurt – Mannheim

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Liège

Rautatiet

Rautatieyhteys lentoasemalle ja satamaan

Rotterdam – Zevenaar

Rautatiet

Tutkimukset meneillään, parantaminen

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Rautatiet

Työt meneillään

Zeebrugge – Gent – Antwerpen – Saksan raja

Rautatiet

Parannus

Atlantin alue

SUUNTAUS:

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines / Lissabon – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto

Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Suurnopeusrautatie Sines/Lissabon – Madrid | Rautatie, satamat | Tutkimukset ja työt meneillään, satamien Sines/Lissabon modaaliyhteyden parannustyöt |
| --- | --- | --- |
| Suurnopeusrautatie Porto – Lissabon | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Rautatieyhteys Aveiro – Salamanca – Medina del Campo | Rautatiet | Rajanylitys: työt meneillään |
| Rautatieyhteys Bergara – San Sebastián – Bayonne | Rautatiet | Espanjan osuuden määrä valmistua vuoteen 2016 mennessä, Ranskan vuoteen 2020 mennessä |
| Bayonne – Bordeaux | Rautatiet | Julkinen kuuleminen meneillään |
| Bordeaux – Tours | Rautatiet | Työt meneillään |
| Pariisi | Rautatiet | Eteläinen suurnopeuksinen ohitusrata |
| Baudrecourt – Mannheim | Rautatiet | Parannus |
| Baudrecourt – Strasbourg | Rautatiet | Työt meneillään, määrä valmistua vuoteen 2016 mennessä |
| Le Havre – Pariisi | Sisävesi | Parannus |
| Le Havre – Pariisi | Rautatiet | Tutkimukset, parantaminen |
| Le Havre | Satamat, rautatiet | Tutkimukset ja työt: satamakapasiteetti, merten moottoritiet, yhteenliittäminen |

Suurnopeusrautatie Sines/Lissabon – Madrid

Rautatie, satamat

Tutkimukset ja työt meneillään, satamien Sines/Lissabon modaaliyhteyden parannustyöt

Suurnopeusrautatie Porto – Lissabon

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Rautatieyhteys Aveiro – Salamanca – Medina del Campo

Rautatiet

Rajanylitys: työt meneillään

Rautatieyhteys Bergara – San Sebastián – Bayonne

Rautatiet

Espanjan osuuden määrä valmistua vuoteen 2016 mennessä, Ranskan vuoteen 2020 mennessä

Bayonne – Bordeaux

Rautatiet

Julkinen kuuleminen meneillään

Bordeaux – Tours

Rautatiet

Työt meneillään

Pariisi

Rautatiet

Eteläinen suurnopeuksinen ohitusrata

Baudrecourt – Mannheim

Rautatiet

Parannus

Baudrecourt – Strasbourg

Rautatiet

Työt meneillään, määrä valmistua vuoteen 2016 mennessä

Le Havre – Pariisi

Sisävesi

Parannus

Le Havre – Pariisi

Rautatiet

Tutkimukset, parantaminen

Le Havre

Satamat, rautatiet

Tutkimukset ja työt: satamakapasiteetti, merten moottoritiet, yhteenliittäminen

Pohjanmeri – Välimeri

SUUNTAUS:

Belfast – Dublin – Cork

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/Lontoo /Southampton

Lontoo – Lille – Bryssel

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Cork – Dublin – Belfast | Rautatiet | Tutkimukset ja työt, Dublinin yhteenliitännät (DART) |
| --- | --- | --- |
| Belfast | Satamat, multimodaaliyhteydet | Parannus |
| Glasgow – Edinburgh | Rautatiet | Parannus |
| Manchester – Liverpool | Rautatiet | Parannus ja sähköistys, mukaan lukien pohjoinen keskus |
| Birmingham – Reading – Southampton | Rautatiet | Tavaraliikennelinjan parannus |
| Dublin, Cork, Southampton | Satamat, rautatiet | Tutkimukset ja työt: satamakapasiteetti, merten moottoritiet ja yhteenliittäminen |
| Dunkerque | Satamat | Multimodaalikeskusten ja yhteenliittämisen kehittäminen edelleen |
| Calais – Pariisi | Rautatiet | Alustavat tutkimukset |
| Bryssel | Rautatiet | Tutkimukset ja työt (pohjoinen–etelä-yhteys tavanomaiselle ja suurnopeusrataverkolle) |
| Felixstowe – Midlands | Rautatiet, satamat, multimodaali-keskukset | Rautatien parannus, satamien ja multimodaalikeskusten yhteenliittäminen |
| Maas, mukaan lukien Maaswerken | Sisävesi | Parannus |
| Albertkanaal / Kanava Bocholt-Herentals | Sisävesi | Parannus |
| Rei–Scheldt-käytävä: Volkerakin sulku ja Kreekrakin sulku, Krammerin ja Hansweertin sulku | Sisävesi | Sulut: Tutkimukset meneillään |
| Terneuzen | Merialue | Sulut: tutkimukset meneillään, työt |
| Terneuzen – Gent | Sisävesi | Tutkimukset, parannus |
| Zeebrugge | Satamat | Sulut: tutkimukset, yhteenliittäminen (tutkimukset ja työt) |
| Antwerpen | Merialue, satama, rautatie | Sulut: tutkimukset meneillään; satamien yhteenliittäminen (mukaan lukien toinen rautatieyhteys Antwerpenin satamaan) |
| Rotterdam – Antwerpen | Rautatiet | Tavaraliikennelinjan parannus |
| Kanava Pohjois-Seine; Seine – Escaut | Sisävesi | Tutkimukset ja työt. Parannus, rajanylitys ja multimodaaliliitännät |
| Dunkerque – Lille | Sisävesi | Tutkimukset meneillään |
| Antwerpen, Bryssel, Charleroi | Sisävesi | Parannus |
| Vallonian sisävesiväylien parannustyöt | Sisävesi | Tutkimukset, parannus, intermodaaliyhteydet |
| Bryssel – Luxemburg – Strasbourg | Rautatiet | Työt meneillään |
| Antwerpen – Namur – Luxemburgin raja – Ranskan raja | Rautatiet | Tavaraliikennelinjan parannus |
| Strasbourg – Mulhouse – Basel | Rautatiet | Parannus |
| Rautatieyhteydet Luxemburg – Dijon – Lyon (TGV Rein – Rhône) | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Lyon | Rautatiet | Itäinen ohitusrata, tutkimukset ja työt |
| Saône – Mosel/Rein-kanava | Sisävesi | Alustavat tutkimukset meneillään |
| Rhône | Sisävesi | Parannus |
| Marseille-Fosin satama | Satamat | Yhteenliittäminen ja multimodaaliterminaalit |
| Lyon - Avignon - Marseillen Fosin satama | Rautatiet | Parannus |

Cork – Dublin – Belfast

Rautatiet

Tutkimukset ja työt, Dublinin yhteenliitännät (DART)

Belfast

Satamat, multimodaaliyhteydet

Parannus

Glasgow – Edinburgh

Rautatiet

Parannus

Manchester – Liverpool

Rautatiet

Parannus ja sähköistys, mukaan lukien pohjoinen keskus

Birmingham – Reading – Southampton

Rautatiet

Tavaraliikennelinjan parannus

Dublin, Cork, Southampton

Satamat, rautatiet

Tutkimukset ja työt: satamakapasiteetti, merten moottoritiet ja yhteenliittäminen

Dunkerque

Satamat

Multimodaalikeskusten ja yhteenliittämisen kehittäminen edelleen

Calais – Pariisi

Rautatiet

Alustavat tutkimukset

Bryssel

Rautatiet

Tutkimukset ja työt (pohjoinen–etelä-yhteys tavanomaiselle ja suurnopeusrataverkolle)

Felixstowe – Midlands

Rautatiet, satamat, multimodaali-keskukset

Rautatien parannus, satamien ja multimodaalikeskusten yhteenliittäminen

Maas, mukaan lukien Maaswerken

Sisävesi

Parannus

Albertkanaal / Kanava Bocholt-Herentals

Sisävesi

Parannus

Rei–Scheldt-käytävä: Volkerakin sulku ja Kreekrakin sulku, Krammerin ja Hansweertin sulku

Sisävesi

Sulut: Tutkimukset meneillään

Terneuzen

Merialue

Sulut: tutkimukset meneillään, työt

Terneuzen – Gent

Sisävesi

Tutkimukset, parannus

Zeebrugge

Satamat

Sulut: tutkimukset, yhteenliittäminen (tutkimukset ja työt)

Antwerpen

Merialue, satama, rautatie

Sulut: tutkimukset meneillään; satamien yhteenliittäminen (mukaan lukien toinen rautatieyhteys Antwerpenin satamaan)

Rotterdam – Antwerpen

Rautatiet

Tavaraliikennelinjan parannus

Kanava Pohjois-Seine; Seine – Escaut

Sisävesi

Tutkimukset ja työt. Parannus, rajanylitys ja multimodaaliliitännät

Dunkerque – Lille

Sisävesi

Tutkimukset meneillään

Antwerpen, Bryssel, Charleroi

Sisävesi

Parannus

Vallonian sisävesiväylien parannustyöt

Sisävesi

Tutkimukset, parannus, intermodaaliyhteydet

Bryssel – Luxemburg – Strasbourg

Rautatiet

Työt meneillään

Antwerpen – Namur – Luxemburgin raja – Ranskan raja

Rautatiet

Tavaraliikennelinjan parannus

Strasbourg – Mulhouse – Basel

Rautatiet

Parannus

Rautatieyhteydet Luxemburg – Dijon – Lyon (TGV Rein – Rhône)

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Lyon

Rautatiet

Itäinen ohitusrata, tutkimukset ja työt

Saône – Mosel/Rein-kanava

Sisävesi

Alustavat tutkimukset meneillään

Rhône

Sisävesi

Parannus

Marseille-Fosin satama

Satamat

Yhteenliittäminen ja multimodaaliterminaalit

Lyon - Avignon - Marseillen Fosin satama

Rautatiet

Parannus

Rein – Tonava

SUUNTAUS:

Strasbourg – Stuttgart – München – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukrainan raja

Wels/Linz – Wien – Bratislava – Budapest – Vukovar

Wien/Bratislava – Budapest – Arad – Brașov/Craiova – Bukarest – Constanta – Sulina

ENNALTA YKSILÖIDYT OSUUDET MUKAAN LUKIEN HANKKEET:

| Rautatieyhteys Strasbourg – Kehl Appenweier | Rautatiet | Appenweierin yhteenliitännän työt |
| --- | --- | --- |
| Karlsruhe – Stuttgart – München | Rautatiet | Tutkimukset ja työt meneillään |
| Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukrainan raja | Rautatiet | Parannus, multimodaalikeskukset |
| Zlín – Žilina | Maantiet | Rajanylittävä osuus |
| München – Praha | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Nürnberg – Praha | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg | Rautatiet | Tutkimukset ja työt meneillään |
| Salzburg – Wels | Rautatiet | Tutkimukset |
| Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Rautatieyhteys Wels – Wien | Rautatiet | Määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä |
| Wien – Bratislava / Wien – Budapest / Bratislava – Budapest | Rautatiet | Tutkimukset: suurnopeusrata (mukaan lukien näiden kolmen kaupungin väliset yhteydet) |
| Budapest – Arad | Rautatiet | Budapestin ja Aradin välistä suurnopeusverkkoa koskeva tutkimus |
| Komárom – Komárno | Sisävesi | Rajan ylittävä silta: tutkimus ja työt |
| Arad – Brașov – Bukarest – Constanta | Rautatiet | Eräiden osuuksien parantaminen; suurnopeusrata: tutkimukset |
| Main – Main–Tonava-kanava | Sisävesi | Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä; sisävesisatamat; multimodaalikeskusten rautatieyhteydet |
| Slavonski Brod | Satamat | Tutkimukset ja työt |
| Giurgiu, Galați | Satamat | Multimodaalikeskusten jatkokehittäminen sekä yhteydet sisämaahan: tutkimukset ja työt |
| Tonava (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) | Sisävesi | Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä; sisävesisatamat; multimodaalikeskusten yhteenliittäminen |
| Sava | Sisävesi | Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä (mukaan lukien rajan ylittävä silta) |
| Bukarest – Tonava-kanava | Sisävesi | Tutkimukset ja työt |
| Constanta | Satamat, merten moottoritiet | Satamien yhteenliittäminen, merten moottoritiet (myös jäänmurtopalvelut) |
| Craiova – Bukarest | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |

Rautatieyhteys Strasbourg – Kehl Appenweier

Rautatiet

Appenweierin yhteenliitännän työt

Karlsruhe – Stuttgart – München

Rautatiet

Tutkimukset ja työt meneillään

Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukrainan raja

Rautatiet

Parannus, multimodaalikeskukset

Zlín – Žilina

Maantiet

Rajanylittävä osuus

München – Praha

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Nürnberg – Praha

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Rautatiet

Tutkimukset ja työt meneillään

Salzburg – Wels

Rautatiet

Tutkimukset

Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Rautatieyhteys Wels – Wien

Rautatiet

Määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä

Wien – Bratislava / Wien – Budapest / Bratislava – Budapest

Rautatiet

Tutkimukset: suurnopeusrata (mukaan lukien näiden kolmen kaupungin väliset yhteydet)

Budapest – Arad

Rautatiet

Budapestin ja Aradin välistä suurnopeusverkkoa koskeva tutkimus

Komárom – Komárno

Sisävesi

Rajan ylittävä silta: tutkimus ja työt

Arad – Brașov – Bukarest – Constanta

Rautatiet

Eräiden osuuksien parantaminen; suurnopeusrata: tutkimukset

Main – Main–Tonava-kanava

Sisävesi

Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä; sisävesisatamat; multimodaalikeskusten rautatieyhteydet

Slavonski Brod

Satamat

Tutkimukset ja työt

Giurgiu, Galați

Satamat

Multimodaalikeskusten jatkokehittäminen sekä yhteydet sisämaahan: tutkimukset ja työt

Tonava (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina)

Sisävesi

Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä; sisävesisatamat; multimodaalikeskusten yhteenliittäminen

Sava

Sisävesi

Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä (mukaan lukien rajan ylittävä silta)

Bukarest – Tonava-kanava

Sisävesi

Tutkimukset ja työt

Constanta

Satamat, merten moottoritiet

Satamien yhteenliittäminen, merten moottoritiet (myös jäänmurtopalvelut)

Craiova – Bukarest

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

3.   Muut ydinverkon osuudet

| Sofiasta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rajalle | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| --- | --- | --- | --- |
| Sofiasta Serbian rajalle | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Timisoara – Serbian raja | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Wroclaw – Praha | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset |
| Nowa Sól – Hradec Králové | Rajanylitys | Maantiet | Työt |
| Brno–Itävallan raja | Rajanylitys | Maantiet | Parannus |
| Budapest – Zvolen | Rajanylitys | Maantiet | Parannus |
| Budapest–Serbian raja | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset |
| Pohjanmaan käytävä: Luulaja – Oulu | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Iasi - Moldovan tasavallan raja | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Suceava - Ukrainan raja | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Päätöksen N:o 661/2010/EU liitteessä III määritellyt ensisijaiset hankkeet (Praha – Linz, uusi suuren kapasiteetin rautatiereitti Pyreneiden ylitse, ”Rauta-Rein” (Rheidt – Antwerpen)) | Rajanylitys | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Târgu Neamt – Ungheni | Rajanylitys | Maantiet | Parannus |
| Marijampole – Kybartai (Liettuan ja Venäjän raja) | Rajanylitys | Maantiet | Parannus |
| Vilna – Latvian/Valko-Venäjän raja | Rajanylitys | Maantiet | Parannus |
| Ioannina – Kakavia (Kreikan ja Albanian raja) | Rajanylitys | Maantiet | Tutkimukset |
| Kleidi – Polikastro – Evzonoi (Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian raja) | Rajanylitys | Maantiet | Parannus |
| Serres – Promahonas – Kreikan ja Bulgarian raja | Rajanylitys | Maantiet | Työt meneillään |
| Alexandroupoli – Kipoi Kreikan ja Turkin raja | Rajanylitys | Maantiet | Tutkimukset ja työt |
| Dubrovnik – Kroatian ja Montenegron raja | Rajanylitys | Maantiet | Työt |
| Kêdzierzyn KoŸle – Chałupki-granica | Rajanylitys | Rautatiet | Työt |
| A Coruña – Vigo – Palencia
  Gijón – Palencia | Pullonkaula | Rautatiet, merten moottoritiet | Työt meneillään (mukaan lukien satamat ja multimodaalikeskukset) |
| Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berliini | Pullonkaula | Rautatiet | Tutkimukset |
| Egnatian rautatie | Pullonkaula | Rautatiet | Tutkimukset meneillään |
| Sundsvall – Uumaja – Luulaja | Pullonkaula | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Zagreb – Serbian raja | Pullonkaula | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| A Coruña – Madrid (suurnopeuksinen matkustajayhteys) | Pullonkaula | Rautatiet | Työt meneillään |
| Tukholma – Gävle – Sundsvall | Muu ydinverkko | Rautatiet | Työt |
| Mjölby – Hallsberg – Gävle | Muu ydinverkko | Rautatiet | Työt |
| Pohjanmaa – Kiiruna – Norjan raja | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Milford Haven – Swansea – Cardiff | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus |
| Rautatieyhteys Shannon Foynes – Limerickin risteysasema | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset |
| Suurnopeus 2 | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset ja työt Lontoo-Midlands -suurnopeusrataa varten |
| Ukrainan raja – Krakova – Katowice – Wrocław – Dresden | Muu ydinverkko | Rautatiet | Työt |
| Riga – Venäjän/Valko-Venäjän raja | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus |
| Vilna – Valko-Venäjän raja | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus, rautatieyhteys lentoasemalle |
| Kybartai – Kaunas | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus |
| Tallinna – Tartto – Koidula – Venäjän raja | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus |
| Marseille – Toulon – Nizza – Ventimiglia – Genova | Muu ydinverkko | Rautatiet | Suurnopeustutkimukset |
| Bordeaux – Toulouse | Muu ydinverkko | Rautatiet | Suurnopeustutkimukset |
| Helsinki – Oulu | Muu ydinverkko | Rautatiet | Osuuksien parannus |
| Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Brunsbüttel – Kiel (Kielin kanava) | Muu ydinverkko | Sisävesi | Navigointiolojen optimointi |
| Cardiff – Bristol – Lontoo | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus, mukaan lukien risteävä raide |
| Alba-Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Bukarest–- Buzău | Muu ydinverkko | Rautatiet | Rautateiden infrastruktuurin parannukset ja korjaukset sekä yhteydet sisämaahan: |
| Ruhrin alue – Münster – Osnabrück – Hampuri | Muu ydinverkko | Rautatiet | Osuuden Münster - Lünen parantaminen (kaksiraiteinen rata) |
| Nantes – Tours – Lyon | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset ja työt |
| Ploiești – Suceava | Muu ydinverkko | Rautatiet | Tutkimukset |
| Heraklion | Muu ydinverkko | Lentoasema, yhdistetty liikenneinfrastruktuuri/järjestelmät | Tutkimukset ja rakennustyöt, infrastruktuurin parannus ja kehittäminen, multimodaalikeskusten yhteenliittäminen |
| Huelva – Sevilla | Muu ydinverkko | Rautatiet | Työt meneillään |
| Fredericia – Frederikshavn | Muu ydinverkko | Rautatiet | Parannus, mukaan lukien sähköistäminen |
| Barcelona – Valencia – Livorno | Muu ydinverkko | Merten moottoritiet | Parannus |

Sofiasta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rajalle

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Sofiasta Serbian rajalle

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Timisoara – Serbian raja

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Wroclaw – Praha

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset

Nowa Sól – Hradec Králové

Rajanylitys

Maantiet

Työt

Brno–Itävallan raja

Rajanylitys

Maantiet

Parannus

Budapest – Zvolen

Rajanylitys

Maantiet

Parannus

Budapest–Serbian raja

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset

Pohjanmaan käytävä: Luulaja – Oulu

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Iasi - Moldovan tasavallan raja

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Suceava - Ukrainan raja

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Päätöksen N:o 661/2010/EU liitteessä III määritellyt ensisijaiset hankkeet (Praha – Linz, uusi suuren kapasiteetin rautatiereitti Pyreneiden ylitse, ”Rauta-Rein” (Rheidt – Antwerpen))

Rajanylitys

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Târgu Neamt – Ungheni

Rajanylitys

Maantiet

Parannus

Marijampole – Kybartai (Liettuan ja Venäjän raja)

Rajanylitys

Maantiet

Parannus

Vilna – Latvian/Valko-Venäjän raja

Rajanylitys

Maantiet

Parannus

Ioannina – Kakavia (Kreikan ja Albanian raja)

Rajanylitys

Maantiet

Tutkimukset

Kleidi – Polikastro – Evzonoi (Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian raja)

Rajanylitys

Maantiet

Parannus

Serres – Promahonas – Kreikan ja Bulgarian raja

Rajanylitys

Maantiet

Työt meneillään

Alexandroupoli – Kipoi Kreikan ja Turkin raja

Rajanylitys

Maantiet

Tutkimukset ja työt

Dubrovnik – Kroatian ja Montenegron raja

Rajanylitys

Maantiet

Työt

Kêdzierzyn KoŸle – Chałupki-granica

Rajanylitys

Rautatiet

Työt

A Coruña – Vigo – Palencia

Gijón – Palencia

Pullonkaula

Rautatiet, merten moottoritiet

Työt meneillään (mukaan lukien satamat ja multimodaalikeskukset)

Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berliini

Pullonkaula

Rautatiet

Tutkimukset

Egnatian rautatie

Pullonkaula

Rautatiet

Tutkimukset meneillään

Sundsvall – Uumaja – Luulaja

Pullonkaula

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Zagreb – Serbian raja

Pullonkaula

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

A Coruña – Madrid (suurnopeuksinen matkustajayhteys)

Pullonkaula

Rautatiet

Työt meneillään

Tukholma – Gävle – Sundsvall

Muu ydinverkko

Rautatiet

Työt

Mjölby – Hallsberg – Gävle

Muu ydinverkko

Rautatiet

Työt

Pohjanmaa – Kiiruna – Norjan raja

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Milford Haven – Swansea – Cardiff

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus

Rautatieyhteys Shannon Foynes – Limerickin risteysasema

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset

Suurnopeus 2

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset ja työt Lontoo-Midlands -suurnopeusrataa varten

Ukrainan raja – Krakova – Katowice – Wrocław – Dresden

Muu ydinverkko

Rautatiet

Työt

Riga – Venäjän/Valko-Venäjän raja

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus

Vilna – Valko-Venäjän raja

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus, rautatieyhteys lentoasemalle

Kybartai – Kaunas

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus

Tallinna – Tartto – Koidula – Venäjän raja

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus

Marseille – Toulon – Nizza – Ventimiglia – Genova

Muu ydinverkko

Rautatiet

Suurnopeustutkimukset

Bordeaux – Toulouse

Muu ydinverkko

Rautatiet

Suurnopeustutkimukset

Helsinki – Oulu

Muu ydinverkko

Rautatiet

Osuuksien parannus

Bilbao – Pamplona – Zaragoza – Sagunto

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Brunsbüttel – Kiel (Kielin kanava)

Muu ydinverkko

Sisävesi

Navigointiolojen optimointi

Cardiff – Bristol – Lontoo

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus, mukaan lukien risteävä raide

Alba-Iulia – Turda – Dej – Suceava – Pașcani – Iași

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Bukarest–- Buzău

Muu ydinverkko

Rautatiet

Rautateiden infrastruktuurin parannukset ja korjaukset sekä yhteydet sisämaahan:

Ruhrin alue – Münster – Osnabrück – Hampuri

Muu ydinverkko

Rautatiet

Osuuden Münster - Lünen parantaminen (kaksiraiteinen rata)

Nantes – Tours – Lyon

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset ja työt

Ploiești – Suceava

Muu ydinverkko

Rautatiet

Tutkimukset

Heraklion

Muu ydinverkko

Lentoasema, yhdistetty liikenneinfrastruktuuri/järjestelmät

Tutkimukset ja rakennustyöt, infrastruktuurin parannus ja kehittäminen, multimodaalikeskusten yhteenliittäminen

Huelva – Sevilla

Muu ydinverkko

Rautatiet

Työt meneillään

Fredericia – Frederikshavn

Muu ydinverkko

Rautatiet

Parannus, mukaan lukien sähköistäminen

Barcelona – Valencia – Livorno

Muu ydinverkko

Merten moottoritiet

Parannus

II   OSA

LUETTELO ENSISIJAISISTA INFRASTRUKTUURIKÄYTÄVISTÄ JA AIHEALUEISTA ENERGIA-ALALLA

1.   Ensisijaiset sähkökäytävät

| 1) | Pohjoisten merialueiden offshore-verkko (”NSOG”): Pohjanmeren, Irlanninmeren, Englannin kanaalin, Itämeren ja niiden lähivesien integroidun offshore-sähköverkon kehittäminen ja siihen liittyvät rajayhdysjohdot uusiutuvista offshore-energialähteistä tuotetun sähkön siirtämiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin ja rajat ylittävän sähkökaupan lisäämiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

1)

Pohjoisten merialueiden offshore-verkko (”NSOG”): Pohjanmeren, Irlanninmeren, Englannin kanaalin, Itämeren ja niiden lähivesien integroidun offshore-sähköverkon kehittäminen ja siihen liittyvät rajayhdysjohdot uusiutuvista offshore-energialähteistä tuotetun sähkön siirtämiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin ja rajat ylittävän sähkökaupan lisäämiseksi.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

| 2) | Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI West Electricity”): alueen jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen, mukaan lukien Pyreneiden niemimaa, väliset yhteenliitännät erityisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiseksi verkkoon ja sisäisten verkkoinfrastruktuurien vahvistamiseksi, jotta voidaan edistää markkinoiden yhdentymistä alueella.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

2)

Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI West Electricity”): alueen jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen, mukaan lukien Pyreneiden niemimaa, väliset yhteenliitännät erityisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiseksi verkkoon ja sisäisten verkkoinfrastruktuurien vahvistamiseksi, jotta voidaan edistää markkinoiden yhdentymistä alueella.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta.

| 3) | Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI East Electricity”): pohjois-etelä- ja itä-länsisuuntaiset yhteenliitännät ja sisäiset linjat sisämarkkinoiden loppuun saattamiseksi ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiseksi verkkoon.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Puola, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tšekki ja Unkari. |
| --- | --- |

3)

Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI East Electricity”): pohjois-etelä- ja itä-länsisuuntaiset yhteenliitännät ja sisäiset linjat sisämarkkinoiden loppuun saattamiseksi ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiseksi verkkoon.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Puola, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tšekki ja Unkari.

| 4) | Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma sähkön osalta (”BEMIP Electricity”): Itämeren alueen jäsenvaltioiden väliset yhteenliitännät ja sisäisten verkkoinfrastruktuurien vastaava vahvistaminen Baltian maiden eristyneisyyden poistamiseksi ja markkinoiden yhdentymisen edistämiseksi muun muassa edistämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämistä verkkoon alueella.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Viro. |
| --- | --- |

4)

Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma sähkön osalta (”BEMIP Electricity”): Itämeren alueen jäsenvaltioiden väliset yhteenliitännät ja sisäisten verkkoinfrastruktuurien vastaava vahvistaminen Baltian maiden eristyneisyyden poistamiseksi ja markkinoiden yhdentymisen edistämiseksi muun muassa edistämällä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämistä verkkoon alueella.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Viro.

2.   Ensisijaiset kaasukäytävät

| 1) | Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (”NSI West Gas”): Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaisten kaasuvirtojen kaasuinfrastruktuuri toimitusreittien monipuolistamiseksi ja kaasun lyhyen aikavälin toimituskyvyn parantamiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

1)

Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (”NSI West Gas”): Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaisten kaasuvirtojen kaasuinfrastruktuuri toimitusreittien monipuolistamiseksi ja kaasun lyhyen aikavälin toimituskyvyn parantamiseksi.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta.

| 2) | Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (”NSI East Gas”): kaasuinfrastruktuuri Itämeren alueen, Adrianmeren ja Egeanmeren, itäisen Välimeren alueen sekä Mustanmeren välisiä alueellisia yhteyksiä varten sekä kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Puola, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tšekki ja Unkari. |
| --- | --- |

2)

Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (”NSI East Gas”): kaasuinfrastruktuuri Itämeren alueen, Adrianmeren ja Egeanmeren, itäisen Välimeren alueen sekä Mustanmeren välisiä alueellisia yhteyksiä varten sekä kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Puola, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tšekki ja Unkari.

| 3) | Eteläinen kaasukäytävä (”SGC”): infrastruktuuri kaasun siirtoa varten Kaspianmeren alueelta, Keski-Aasiasta, Lähi-idästä ja itäisen Välimeren alueelta unioniin kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tšekki ja Unkari. |
| --- | --- |

3)

Eteläinen kaasukäytävä (”SGC”): infrastruktuuri kaasun siirtoa varten Kaspianmeren alueelta, Keski-Aasiasta, Lähi-idästä ja itäisen Välimeren alueelta unioniin kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Bulgaria, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tšekki ja Unkari.

| 4) | Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma kaasun osalta (”BEMIP Gas”): kaasuinfrastruktuuri kolmen Baltian maan ja Suomen eristyneisyyden ja yhdestä toimittajasta riippuvuuden poistamiseksi, sisäisten verkkoinfrastruktuurien vahvistamiseksi vastaavasti sekä Itämeren alueen toimitusten monipuolistamiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Viro. |
| --- | --- |

4)

Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma kaasun osalta (”BEMIP Gas”): kaasuinfrastruktuuri kolmen Baltian maan ja Suomen eristyneisyyden ja yhdestä toimittajasta riippuvuuden poistamiseksi, sisäisten verkkoinfrastruktuurien vahvistamiseksi vastaavasti sekä Itämeren alueen toimitusten monipuolistamiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi.

Asianomaiset jäsenvaltiot: Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Viro.

3.   Ensisijaiset aihealueet

| 1) | Älykkäiden verkkojen käyttöönotto: älykkäiden verkkoteknologioiden käyttöönotto kaikkialla unionissa, jotta voidaan ottaa tehokkaasti huomioon kaikkien sähköverkkoon liitettyjen käyttäjien käyttötottumukset ja toiminta, erityisesti suurten sähkömäärien tuotanto uusiutuvista tai hajanaisista energialähteistä sekä kuluttajien kysynnänohjaus.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki. |
| --- | --- |

1)

Älykkäiden verkkojen käyttöönotto: älykkäiden verkkoteknologioiden käyttöönotto kaikkialla unionissa, jotta voidaan ottaa tehokkaasti huomioon kaikkien sähköverkkoon liitettyjen käyttäjien käyttötottumukset ja toiminta, erityisesti suurten sähkömäärien tuotanto uusiutuvista tai hajanaisista energialähteistä sekä kuluttajien kysynnänohjaus.

Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki.

| 2) | Sähkönsiirron valtaväylät: ensimmäiset sähkönsiirron valtaväylät vuoteen 2020 mennessä sellaisen unionin laajuisen sähkönsiirron valtaväyläverkon rakentamiseksi, jonka avulla on mahdollista






  a) | sopeutua jatkuvasti lisääntyvään tuulivoiman ylijäämätuotantoon Pohjanmerellä ja Itämerellä ja niiden ympäristössä sekä lisääntyvään uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan tuotantoon Itä- ja Etelä-Euroopassa ja myös Pohjois-Afrikassa; |
| --- | --- | --- |

2)

Sähkönsiirron valtaväylät: ensimmäiset sähkönsiirron valtaväylät vuoteen 2020 mennessä sellaisen unionin laajuisen sähkönsiirron valtaväyläverkon rakentamiseksi, jonka avulla on mahdollista

a)

sopeutua jatkuvasti lisääntyvään tuulivoiman ylijäämätuotantoon Pohjanmerellä ja Itämerellä ja niiden ympäristössä sekä lisääntyvään uusiutuvista lähteistä peräisin olevaan tuotantoon Itä- ja Etelä-Euroopassa ja myös Pohjois-Afrikassa;

| b) | liittää nämä uudet tuotantokeskukset tärkeimpiin varastointikapasiteetteihin Pohjoismaissa, Alpeilla ja muilla alueilla, joilla on suuria kulutuskeskuksia; ja |
| --- | --- |

b)

liittää nämä uudet tuotantokeskukset tärkeimpiin varastointikapasiteetteihin Pohjoismaissa, Alpeilla ja muilla alueilla, joilla on suuria kulutuskeskuksia; ja

| c) | mukautua yhä vaihtelevampiin ja hajautetumpiin sähköntoimituksiin ja yhä joustavampaan sähkönkysyntään. |
| --- | --- |

c)

mukautua yhä vaihtelevampiin ja hajautetumpiin sähköntoimituksiin ja yhä joustavampaan sähkönkysyntään.

Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki.

| 3) | Rajat ylittävä hiilidioksidiverkko: hiilidioksidin siirtoinfrastruktuurin kehittäminen jäsenvaltioiden välillä ja unionin naapurimaiden kanssa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin saamiseksi käyttöön.
  Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki. |
| --- | --- |

3)

Rajat ylittävä hiilidioksidiverkko: hiilidioksidin siirtoinfrastruktuurin kehittäminen jäsenvaltioiden välillä ja unionin naapurimaiden kanssa hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin saamiseksi käyttöön.

Asianomaiset jäsenvaltiot: kaikki.

III   OSA

RAHOITUSVÄLINEITÄ KOSKEVAT EHDOT, EDELLYTYKSET JA MENETTELYT

Tavoite ja perustelut

Verkkojen Eurooppa -välineen mukaisesti perustettujen rahoitusvälineiden tavoitteena on helpottaa infrastruktuurihankkeiden pääsyä hanke- ja yritysrahoituksen piirin käyttämällä unionin rahoituksen vipuvaikutusta.

Rahoitusvälineillä helpotetaan yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoitusta tuomalla todellista eurooppalaista lisäarvoa ja lisäämällä yksityisen sektorin osallistumista hankkeiden pitkän aikavälin rahoitukseen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla, laajakaistaverkot mukaan lukien.

Rahoitusvälineillä tuetaan hankkeita, joilla on keskipitkän ja pitkän aikavälin rahoitustarpeita, ja tehostetaan markkinavaikutuksia, hallintoa ja resurssien käyttöä.

Niiden on määrä tarjota infrastruktuurialan sidosryhmien, kuten rahoittajien, viranomaisten, infrastruktuurin hallinnoijien, rakennusyhtiöiden ja toimijoiden, käyttöön yhtenäinen markkinakeskeinen unionin rahoitustuen välineistö.

Rahoitusvälineisiin kuuluvat

| a) | väline lainoja ja takauksia varten, joihin käytetään riskinjakovälineitä, mukaan lukien hankejoukkolainojen takausjärjestelmät (vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline), ja |
| --- | --- |

a)

väline lainoja ja takauksia varten, joihin käytetään riskinjakovälineitä, mukaan lukien hankejoukkolainojen takausjärjestelmät (vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline), ja

| b) | väline omaa pääomaa varten (oman pääoman ehtoinen rahoitusväline), |
| --- | --- |

b)

väline omaa pääomaa varten (oman pääoman ehtoinen rahoitusväline),

joilla on määrä helpottaa selviytymistä markkinakriiseistä parantamalla infrastruktuuri-investointien rahoitusta ja/tai riskiprofiileja. Tällä taas on määrä parantaa yritysten ja muiden edunsaajien pääsyä lainojen, takauksien, oman pääoman ehtoisen ja muunmuotoisen yksityisen rahoituksen piiriin.

Ennen vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen ja oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen suunnittelun viimeistelyä komissio suorittaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisen ennakkoarvioinnin. Tarvittaessa arviointia tuetaan olemassa olevia, vastaavia rahoitusvälineitä koskevilla arvioinneilla.

I.   Vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline

1.   Yleiset säännökset

Vieraan pääoman ehtoisella rahoitusvälineellä pyritään helpottamaan selviytymistä Euroopan vieraan pääoman markkinoiden vaikeuksista tarjoamalla riskinjakoa vieraan pääoman ehtoista rahoitusta varten. Vieraan pääoman ehtoista rahoitusta antavat toteutukseen osallistuvat yhteisöt tai erikoistuneet sijoitusvälineet etuoikeutetun luoton ja etuoikeusasemaltaan alisteisen velan tai takauksien muodossa.

Vieraan pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen kuuluvat riskinjakoväline lainoja ja takauksia varten sekä hankejoukkolainoja koskeva aloite. Hankkeiden toteuttajat voivat lisäksi hakea oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen mukaista oman pääoman ehtoista rahoitusta.

a.   Riskinjakoväline lainoja ja takauksia varten

Riskinjakoväline lainoja ja takauksia varten suunnitellaan sellaiseksi, että toteutukseen osallistuvien yhteisöjen riskikapasiteetti paranee. Näin ne voivat myöntää hankkeille ja yrityksille rahoituksellista tai takauksen luonteista etuoikeusasemaltaan alisteista tai etuoikeudella maksettavaksi määrättävää luottoa, ja täten helpottaa hankkeen toteuttajien pankkirahoituksen saatavuutta. Jos vieraan pääoman ehtoinen rahoitus on etuoikeusasemaltaan alisteista, se on alisteinen etuoikeutetun luottojärjestelyn velanhoidolle mutta etuoikeutettu oman pääoman ehtoiseen ja siihen liittyvään rahoitukseen nähden.

Takauksen luonteinen etuoikeusasemaltaan alisteinen vieraan pääoman ehtoinen rahoitus saa olla enintään 30 prosenttia etuoikeutetun rahoituksen kokonaismäärästä.

Vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen mukaisesti myönnetty etuoikeutettu rahoitus saa olla enintään 50 prosenttia koko siitä etuoikeutetun rahoituksen määrästä, jonka toteutukseen osallistuvat yhteisöt tai erikoistuneet sijoitusrahastot myöntävät.

b.   Hankejoukkolainoja koskeva aloite

Hankejoukkolainojen riskinjakoväline suunnitellaan etuoikeudeltaan alisteiseksi vieraan pääoman ehtoiseksi rahoitukseksi sellaisten hankkeiden ja yritysten rahoituksen helpottamiseksi, jotka hankkivat etuoikeutettua vieraan pääoman ehtoista rahoitusta joukkovelkakirjalainojen muodossa. Tällä joukkolainojen takausvälineellä pyritään helpottamaan sitä, että etuoikeutettu luotto saa investointiluokan luottoluokituksen.

Se on alisteinen etuoikeutetuille velkakirjoille mutta etuoikeutettu oman pääoman ehtoiseen ja siihen liittyvään rahoitukseen nähden.

Etuoikeusasemaltaan alisteinen vieraan pääoman ehtoinen rahoitus saa olla enintään 30 prosenttia liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen velkakirjojen kokonaismäärästä.

2.   Rahoitusparametrit ja vipuvaikutus

Riskin ja tulojen jakoa koskevat parametrit on laadittava niin, että saavutetaan erityiset toimintapoliittiset tavoitteet, joihin kuuluu toimien kohdentaminen erityisiin hankeryhmiin, säilyttäen samalla vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen markkinakeskeinen lähestymistapa.

Vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen odotettu vipuvaikutus määritellään jakamalla kokonaisrahoitus (eli unionin rahoitus ja muista rahoituslähteistä saadut rahoitusosuudet) unionin rahoitusosuudella. Tässä tapauksessa vipuvaikutuksen arvioidaan olevan keskimäärin 6–15 riippuen asianomaisen toimen tyypistä (riskin taso, kohderyhmänä olevat edunsaajat ja asianomainen vieraan pääoman ehtoinen rahoitus).

3.   Yhdistäminen muihin rahoituslähteisiin

Vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen mukainen rahoitus voidaan yhdistää muihin erillisiin talousarviopohjaisiin rahoitusosuuksiin jäljempänä luetelluista lähteistä, jollei asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 annetuista säännöistä ja asiaankuuluvasta oikeusperustasta muuta johdu:

| a) | Verkkojen Eurooppa -välineen muut osiot; |
| --- | --- |

a)

Verkkojen Eurooppa -välineen muut osiot;

| b) | muut välineet, ohjelmat ja unionin talousarvion budjettikohdat; |
| --- | --- |

b)

muut välineet, ohjelmat ja unionin talousarvion budjettikohdat;

| c) | jäsenvaltiot, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset, jotka haluavat osallistua omilla varoillaan tai koheesiorahastosta saatavilla varoilla välineen luonnetta muuttamatta. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset, jotka haluavat osallistua omilla varoillaan tai koheesiorahastosta saatavilla varoilla välineen luonnetta muuttamatta.

4.   Täytäntöönpano

Toteutukseen osallistuvat yhteisöt

Toteutukseen osallistuvat yhteisöt valitaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.

Välillisen hallinnoinnin mukainen täytäntöönpano voi tapahtua suorien toimeksiantojen muodossa. Välillisen hallinnoinnin mallissa suorien toimeksiantojen mukaisten välineiden osalta toteutukseen osallistuvat yhteisöt hallinnoivat unionin rahoitusosuutta vieraan pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen ja ovat riskinjakokumppaneita.

Lisäksi voidaan harkita erikoistuneiden sijoitusvälineiden perustamista, jotta rahoitusosuuksia saataisiin useilta sijoittajilta. Unionin rahoitusosuus voi olla alisteisessa asemassa muiden sijoittajien rahoitusosuuteen nähden.

Suunnittelu ja täytäntöönpano

Suunnittelussa on noudatettava rahoitusvälineitä koskevia asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 yleisiä säännöksiä.

Vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa, myös sen seurantaa ja valvontaa, koskevista yksityiskohtaisista ehdoista ja edellytyksistä sovitaan komission ja kunkin toteutukseen osallistuvan yhteisön välillä ottaen huomioon tämän liitteen ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 säännökset.

Varainhoitotili

Toteutukseen osallistuva yhteisö avaa varainhoitotilin, jolla unionin rahoitusosuutta ja siitä saatavia tuloja pidetään.

5.   Unionin rahoitusosuuden käyttö

Unionin rahoitusosuutta käytetään seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | riskivaraukset; |
| --- | --- |

a)

riskivaraukset;

| b) | sovitut palkkiot ja kustannukset, jotka liittyvät vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen perustamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien sen arviointi ja tukitoimet, jotka on määritelty asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja markkinakäytäntöjen mukaisesti. Toteutukseen osallistuvalle yhteisölle hallinnollisesta työstä maksettavat palkkiot saavat olla enintään kaksi prosenttia ja suoritteista maksettavat palkkiot enintään kolme prosenttia yksittäiseen toimeen käytetystä unionin todellisesta rahoitusosuudesta komission ja toteutukseen osallistuvien yhteisöjen sopiman kustannusperusteisen menettelyn pohjalta; |
| --- | --- |

b)

sovitut palkkiot ja kustannukset, jotka liittyvät vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen perustamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien sen arviointi ja tukitoimet, jotka on määritelty asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja markkinakäytäntöjen mukaisesti. Toteutukseen osallistuvalle yhteisölle hallinnollisesta työstä maksettavat palkkiot saavat olla enintään kaksi prosenttia ja suoritteista maksettavat palkkiot enintään kolme prosenttia yksittäiseen toimeen käytetystä unionin todellisesta rahoitusosuudesta komission ja toteutukseen osallistuvien yhteisöjen sopiman kustannusperusteisen menettelyn pohjalta;

| c) | rahoitusvälineeseen suoraan liittyvät tukitoimet. |
| --- | --- |

c)

rahoitusvälineeseen suoraan liittyvät tukitoimet.

6.   Hinnoittelu ja riskin ja tulojen jako

Vieraan pääoman ehtoisilla rahoitusvälineillä on hinta, joka peritään tuensaajalta toteutukseen osallistuvien yhteisöjen tai erikoistuneiden sijoitusvälineiden sääntöjen ja perusteiden mukaisesti ja parhaita markkinakäytäntöjä noudattaen.

Toteutukseen osallistuville yhteisöille annettujen suorien valtuuksien osalta riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskikorvaus, jonka yhteisö veloittaa lainanottajiltaan, jaetaan asianmukaisesti unionin ja yhteisön kesken.

Erikoistuneiden sijoitusvälineiden osalta riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskikorvaus, jonka sijoitusväline veloittaa lainanottajiltaan, jaetaan asianmukaisesti unionin ja muiden sijoittajien kesken.

Riippumatta valitusta riskinjakomallista toteutukseen osallistuvan yhteisön on aina jaettava osa määritetystä riskistä, ja jäljellä oleva riskiosuus jää aina täysin yhteisön vastuulle.

Unionin talousarviomäärärahoista voidaan kattaa enintään 50 prosenttia vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen velkasalkusta. Riskinoton 50 prosentin enimmäismäärää sovelletaan erikoistuneiden sijoitusvälineiden tavoitetasoon.

7.   Hakemukset ja hyväksyntämenettely

Hakemukset osoitetaan toteutukseen osallistuvalle yhteisölle tai erikoistuneelle sijoitusvälineelle niiden hakemusmenettelyjen mukaisesti. Ne hyväksyvät hankkeet sisäisten menettelyjensä mukaisesti.

8.   Vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen voimassaoloaika

Komissio tekee maksusitoumuksen vieraan pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen maksettavan unionin rahoitusosuuden viimeisestä erästä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Toteutukseen osallistuvien yhteisöjen tai erikoistuneiden sijoitusvälineiden on saatettava vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen hyväksyminen päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.

9.   Voimassaolon päättyminen

Vieraan pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen osoitettu unionin rahoitusosuus korvataan asiaankuuluvalle varainhoitotilille, kun rahoituksen voimassaolo päättyy tai luotto on maksettu takaisin. Varainhoitotilillä on oltava riittävä rahoitus vieraan pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen liittyvien maksujen tai riskien kattamiseksi välineen voimassaolon päättymiseen saakka.

10.   Raportointi

Komissio sopii toteutukseen osallistuvan yhteisön kanssa vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa koskevista raportointimenetelmistä asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 noudattaen.

Lisäksi komissio antaa toteutukseen osallistuvien yhteisöjen tukemana vuosittain vuoteen 2023 saakka Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 140 artiklan 8 kohdan mukaisesti kertomuksen täytäntöönpanosta, vallitsevista markkinaolosuhteista välineen käyttämiseksi, päivitetyistä hankkeista ja hankesuunnitelmasta, mukaan lukien tietoja menettelyn eri vaiheissa olevista hankkeista, noudattaen samalla luottamuksellisuutta arkaluonteisten markkinatietojen osalta.

11.   Seuranta, valvonta ja arviointi

Komissio seuraa vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa ja tekee myös tarvittaessa tarkastuksia paikan päällä; se toteuttaa tarkastukset ja valvonnan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.

12.   Tukitoimet

Vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa voidaan tukea eräillä liitännäistoimenpiteillä. Niitä voivat olla muun muassa tekninen apu ja rahoitustuki, toimenpiteet pääomasijoittajien tietoisuuden lisäämiseksi sekä suunnitelmat yksityisten sijoittajien houkuttelemiseksi.

Euroopan investointipankki antaa Euroopan komission tai asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä teknistä apua, johon kuuluu yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoitusrakennetta koskevat toimenpiteet, mukaan lukien hankkeet tämän asetuksen liitteessä olevassa I osassa lueteltujen ydinverkon käytävien täytäntöönpanemiseksi. Tällaiseen tekniseen apuun kuuluu myös hallinnollinen tuki asianmukaisten institutionaalisten valmiuksien kehittämiseksi.

II.   Oman pääoman ehtoinen rahoitusväline

1.   Yleiset säännökset

Oman pääoman ehtoisella rahoitusvälineellä pyritään helpottamaan selviytymistä Euroopan pääomamarkkinoiden vaikeuksista tarjoamalla oman pääoman ehtoisia sijoituksia ja oman pääoman luonteisia sijoituksia.

Unionin rahoitusosuuksien enimmäismäärät rajataan seuraavasti:

| — | 33 prosenttia pääomarahaston tavoitetasosta, tai |
| --- | --- |

—

33 prosenttia pääomarahaston tavoitetasosta, tai

| — | unionin sijoitus hankkeeseen saa olla enintään 30 prosenttia yrityksen oman pääoman kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

—

unionin sijoitus hankkeeseen saa olla enintään 30 prosenttia yrityksen oman pääoman kokonaismäärästä.

Hankkeiden toteuttajat voivat lisäksi hakea vieraan pääoman ehtoisen rahoitusvälineen mukaista vieraan pääoman ehtoista rahoitusta.

2.   Rahoitusparametrit ja vipuvaikutus

Investointiparametrit on laadittava siten, että saavutetaan erityiset toimintapoliittiset tavoitteet, joihin kuuluu toimien kohdentaminen erityisiin infrastruktuurihankeryhmiin, säilyttäen samalla tämän rahoitusvälineen markkinakeskeinen lähestymistapa.

Oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen odotetun vipuvaikutuksen, joka määritellään jakamalla kokonaisrahoitus (eli unionin rahoitus ja kaikki muilta sijoittajilta saadut rahoitusosuudet) unionin rahoitusosuudella, arvioidaan olevan keskimäärin 5–10 riippuen markkinoiden erityispiirteistä.

3.   Yhdistäminen muihin rahoituslähteisiin

Oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen mukainen rahoitus voidaan yhdistää muihin erillisiin talousarviopohjaisiin rahoitusosuuksiin jäljempänä luetelluista lähteistä, ellei asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 säännöistä ja asiaankuuluvasta oikeusperustasta muuta johdu:

| a) | Verkkojen Eurooppa -välineen muut osiot; |
| --- | --- |

a)

Verkkojen Eurooppa -välineen muut osiot;

| b) | muut välineet, ohjelmat ja unionin talousarvion budjettikohdat ja |
| --- | --- |

b)

muut välineet, ohjelmat ja unionin talousarvion budjettikohdat ja

| c) | jäsenvaltiot, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset, jotka haluavat osallistua omilla varoillaan tai koheesiorahastosta saatavilla varoilla välineen luonnetta muuttamatta. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset, jotka haluavat osallistua omilla varoillaan tai koheesiorahastosta saatavilla varoilla välineen luonnetta muuttamatta.

4.   Täytäntöönpano

Toteutukseen osallistuvat yhteisöt

Toteutukseen osallistuvat yhteisöt valitaan asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 noudattaen.

Välillisen hallinnoinnin mukainen täytäntöönpano voi tapahtua suorien toimeksiantojen muodossa. Välillisen hallinnoinnin mallissa suorien toimeksiantojen mukaisten välineiden osalta toteutukseen osallistuvat yhteisöt hallinnoivat unionin rahoitusosuutta oman pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen.

Lisäksi voidaan harkita erikoistuneiden sijoitusvälineiden perustamista, jotta rahoitusosuuksia saataisiin useilta sijoittajilta. Unionin rahoitusosuus voi olla alisteisessa asemassa muiden sijoittajien rahoitusosuuteen nähden.

Toteutukseen osallistuva yhteisö voi antaa unionin rahoitusta erityiseen hankkeeseen yhteissijoituksena tarkoin perustelluissa tapauksissa erityisten toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Suunnittelu ja täytäntöönpano

Suunnittelussa on noudatettava rahoitusvälineitä koskevia asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 yleisiä säännöksiä.

Oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa, myös sen seurantaa ja valvontaa, koskevista yksityiskohtaisista ehdoista ja edellytyksistä sovitaan komission ja kunkin toteutukseen osallistuvan yhteisön välillä ottaen huomioon tämän liitteen ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 säännökset.

Varainhoitotili

Toteutukseen osallistuva yhteisö avaa varainhoitotilin, jolla unionin rahoitusosuutta ja siitä saatavia tuloja pidetään.

5.   Unionin rahoitusosuuden käyttö

Unionin rahoitusosuutta käytetään seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | pääomaosakkuudet, |
| --- | --- |

a)

pääomaosakkuudet,

| b) | sovitut palkkiot ja kustannukset, jotka liittyvät oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen perustamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien sen arviointi, jotka on määritelty asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja markkinakäytäntöjen mukaisesti; ja |
| --- | --- |

b)

sovitut palkkiot ja kustannukset, jotka liittyvät oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen perustamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien sen arviointi, jotka on määritelty asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja markkinakäytäntöjen mukaisesti; ja

| c) | rahoitusvälineeseen suoraan liittyvät tukitoimet. |
| --- | --- |

c)

rahoitusvälineeseen suoraan liittyvät tukitoimet.

6.   Hinnoittelu ja riskin ja tulojen jako

Pääomakorvaus koostuu pääomasijoittajalle osoitetuista tavanomaisista palautuksista, ja se riippuu sijoitusten tuloksellisuudesta.

7.   Hakemukset ja hyväksyntämenettely

Hakemukset osoitetaan toteutukseen osallistuvalle yhteisölle tai erikoistuneelle sijoitusvälineelle niiden hakemusmenettelyjen mukaisesti. Ne hyväksyvät hankkeet sisäisten menettelyjensä mukaisesti.

8.   Oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen voimassaoloaika

Komissio tekee maksusitoumuksen oman pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen maksettavan unionin rahoitusosuuden viimeisestä erästä 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä. Toteuttamiseen osallistuvien yhteisöjen tai erikoistuneiden sijoitusvälineiden on saatettava oman pääoman ehtoisten sijoitusten hyväksyminen päätökseen 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä.

9.   Voimassaolon päättyminen

Oman pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen osoitettu unionin rahoitusosuus korvataan asiaankuuluvalle varainhoitotilille, kun sijoitukset on myyty tai ne ovat saavuttaneet maturiteetin muuten. Varainhoitotilillä on oltava riittävä rahoitus oman pääoman ehtoiseen rahoitusvälineeseen liittyvien maksujen tai riskien kattamiseksi välineen voimassaolon päättymiseen saakka.

10.   Raportointi

Komissio sopii toteutukseen osallistuvan yhteisön kanssa oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa koskevista vuotuisista raportointimenetelmistä asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 noudattaen.

Lisäksi komissio antaa toteutukseen osallistuvien yhteisöjen tukemana vuosittain vuoteen 2023 saakka Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 140 artiklan 8 kohdan mukaisesti kertomuksen täytäntöönpanosta.

11.   Seuranta, valvonta ja arviointi

Komissio seuraa oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa ja tekee myös tarvittaessa tarkastuksia paikan päällä; se toteuttaa tarkastukset ja valvonnan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.

12.   Tukitoimet

Oman pääoman ehtoisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoa voidaan tukea eräillä liitännäistoimenpiteitä. Niitä voivat olla muun muassa tekninen apu ja rahoitustuki, toimenpiteet pääomasijoittajien tietoisuuden lisäämiseksi sekä suunnitelmat yksityisten sijoittajien houkuttelemiseksi.

IV   OSA

LIIKENNEALAN ERITYISTAVOITTEIDEN OHJEELLISET PROSENTTIOSUUDET

5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut talousarviovarat, lukuun ottamatta ohjelman tukitoimille osoitettuja varoja, jaetaan 4 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä liikennealan erityistavoitteita varten seuraavasti:

| a) | pullonkaulojen poistaminen, rautateiden yhteentoimivuuden edistäminen, puuttuvien yhteyksien rakentaminen ja erityisesti rajat ylittävien osuuksien parantaminen – 80 prosenttia. |
| --- | --- |

a)

pullonkaulojen poistaminen, rautateiden yhteentoimivuuden edistäminen, puuttuvien yhteyksien rakentaminen ja erityisesti rajat ylittävien osuuksien parantaminen – 80 prosenttia.

| b) | kestävien ja tehokkaiden liikennejärjestelmien varmistaminen pitkällä aikavälillä tarkoituksin valmistautua tuleviin liikennevirtoihin sekä mahdollistaa hiilestä irtautuminen kaikissa liikennemuodoissa siirtymällä innovatiivisiin vähähiilisiin ja energiatehokkaisiin liikenneteknologioihin, ja samalla turvallisuuden optimointi – 5 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

kestävien ja tehokkaiden liikennejärjestelmien varmistaminen pitkällä aikavälillä tarkoituksin valmistautua tuleviin liikennevirtoihin sekä mahdollistaa hiilestä irtautuminen kaikissa liikennemuodoissa siirtymällä innovatiivisiin vähähiilisiin ja energiatehokkaisiin liikenneteknologioihin, ja samalla turvallisuuden optimointi – 5 prosenttia.

| c) | liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikennepalvelujen yhteentoimivuuden tehostaminen huolehtien samalla liikenneinfrastruktuurien esteettömyydestä ja ottaen huomioon 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan vi alakohdassa tarkoitetut SESAR-järjestelmän, RIS:n, VTMIS:n ja tieliikenteen ITS:n liikennevälineessä sijaitsevia osia varten määritellyt enimmäismäärät – 15 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikennepalvelujen yhteentoimivuuden tehostaminen huolehtien samalla liikenneinfrastruktuurien esteettömyydestä ja ottaen huomioon 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan vi alakohdassa tarkoitetut SESAR-järjestelmän, RIS:n, VTMIS:n ja tieliikenteen ITS:n liikennevälineessä sijaitsevia osia varten määritellyt enimmäismäärät – 15 prosenttia.

Koheesiorahastosta siirretty 11 305 500 000 euron määrä käytetään kokonaisuudessaan ydinverkon toteuttamishankkeisiin tai tässä liitteessä olevassa I osassa eriteltyihin hankkeisiin ja horisontaalisiin painopisteisiin.

V   OSA

MYÖNTÄMISPERUSTEITA VAHVISTETTAESSA HUOMIOON OTETTAVIEN YLEISTEN SUUNTAVIIVOJEN LUETTELO

Vähintään seuraavat yleiset suuntaviivat on otettava huomioon vahvistettaessa myöntämisperusteita 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti:

| a) | toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa; |
| --- | --- |

a)

toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa;

| b) | ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys; |
| --- | --- |

b)

ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys;

| c) | tapauksen mukaan unionin tuen kannustava vaikutus julkisiin ja yksityisiin investointeihin; |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan unionin tuen kannustava vaikutus julkisiin ja yksityisiin investointeihin;

| d) | tarve ratkaista rahoitusongelmia kuten markkinarahoituksen puute; |
| --- | --- |

d)

tarve ratkaista rahoitusongelmia kuten markkinarahoituksen puute;

| e) | tapauksen mukaan taloudelliset, yhteiskunnalliset, ilmastolliset ja ympäristövaikutukset sekä käytettävyys; |
| --- | --- |

e)

tapauksen mukaan taloudelliset, yhteiskunnalliset, ilmastolliset ja ympäristövaikutukset sekä käytettävyys;

| f) | tapauksen mukaan rajatylittävä ulottuvuus. |
| --- | --- |

f)

tapauksen mukaan rajatylittävä ulottuvuus.

---

LIITE II

”LIITE

ENSIMMÄISTEN TAVARALIIKENNEKÄYTÄVIEN LUETTELO

| | Jäsenvaltiot | Pääreitit (1) | Tavaraliikenne-käytävien perustaminen: |
| --- | --- | --- | --- |
| Rein – Alpit | NL, BE, DE, IT | Zeebrugge – Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam – Duisburg – [Basel] – Milano – Genova | 10. marraskuuta 2013 mennessä |
| Pohjanmeri – Välimeri | NL, BE, LU, FR, UK (2) | Glasgow (3)/Edinburgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)-Lontoo (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Pariisi (2)/Amsterdam (2)-Rotterdam – Zeebrugge (2)/Antwerpen – Luxembourg – Metz – Dijon – Lyon/[Basel] – Marseille (2) | 10. marraskuuta 2013 mennessä |
| Skandinavia – Välimeri | SE, DK, DE, AT, IT | Tukholma/[Oslo] (2)/Trelleborg (2) – Malmö – Kööpenhamina – Hampuri – Innsbruck – Verona – La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/ Palermo | 10. marraskuuta 2015 mennessä |
| Atlantin alue | PT, ES, FR, DE (2) | Sines – Lissabon/Leixões






  — | Madrid – Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian – Irun – Bordeaux – Pariisi/Le Havre/Metz – Strasbourg (2)/Mannheim (2) |

Jäsenvaltiot

Pääreitit (1)

Tavaraliikenne-käytävien perustaminen:

Rein – Alpit

NL, BE, DE, IT

Zeebrugge – Antwerpen/Amsterdam/Vlissingen (2)/Rotterdam – Duisburg – [Basel] – Milano – Genova

10. marraskuuta 2013 mennessä

Pohjanmeri – Välimeri

NL, BE, LU, FR, UK (2)

Glasgow (3)/Edinburgh (3)/Southampton (3)/Felixstowe (3)-Lontoo (2)/Dunkerque (2)/Lille (2)/Liège (2)/Pariisi (2)/Amsterdam (2)-Rotterdam – Zeebrugge (2)/Antwerpen – Luxembourg – Metz – Dijon – Lyon/[Basel] – Marseille (2)

10. marraskuuta 2013 mennessä

Skandinavia – Välimeri

SE, DK, DE, AT, IT

Tukholma/[Oslo] (2)/Trelleborg (2) – Malmö – Kööpenhamina – Hampuri – Innsbruck – Verona – La Spezia (2)/Livorno (2)/Ancona (2)/Taranto (2)/Augusta (2)/ Palermo

10. marraskuuta 2015 mennessä

Atlantin alue

PT, ES, FR, DE (2)

Sines – Lissabon/Leixões

—

Madrid – Medina del Campo/ Bilbao/San Sebastian – Irun – Bordeaux – Pariisi/Le Havre/Metz – Strasbourg (2)/Mannheim (2)

Sines – Elvas/Algeciras

10. marraskuuta 2013 mennessä

Itämeri – Adrianmeri

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Swinoujscie (2)/Gdynia – Katowice – Ostrava/Žilina – Bratislava/Wien/Klagenfurt – Udine – Venetsia/ Trieste/ /Bologna/Ravenna

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

10. marraskuuta 2015 mennessä

Välimeri

ES, FR, IT, SI, HU, HR (2)

Almería – Valencia/Algeciras/Madrid – Zaragoza/Barcelona – Marseille – Lyon – Torino – Milano – Verona – Padova/Venetsia – Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Ljubljana (2)/Rijeka (2) – Zagreb (2) – Budapest – Zahony (Unkarin ja Ukrainan raja)

10. marraskuuta 2013 mennessä

Itäinen Välimeri

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL, DE (3)

| — | Bukarest – Constanta |
| --- | --- |

—

Bukarest – Constanta

Bremerhaven (3)/Wilhelmshaven (3)/Rostock (3)/Hampuri (3) – Praha – Wien/Bratislava – Budapest

| — | Vidin – Sofia – Burgas (3)/Svilengrad (3) (Bulgarian ja Turkin raja)/ Promachonas – Thessaloniki – Ateena – Patras (3) |
| --- | --- |

—

Vidin – Sofia – Burgas (3)/Svilengrad (3) (Bulgarian ja Turkin raja)/ Promachonas – Thessaloniki – Ateena – Patras (3)

10. marraskuuta 2013 mennessä

Pohjanmeri – Itämeri (4)

DE, NL, BE, PL, LT, LV (3), EE (3)

Wilhelmshaven (2)/Bremerhaven/Hampuri (2)/ Amsterdam (2)/Rotterdam/Antwerpen – Aachen/Berliini – Varsova – Terespol (Puolan ja Valko-Venäjän raja)/Kaunas – Riika (3) – Tallinna (3)

10. marraskuuta 2015 mennessä

Rein – Tonava (5)

FR, DE, AT, SK, HU, RO, CZ

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Nürnberg – Wels

Strasbourg – Stuttgart – München – Salzburg – Wels – Wien – Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bukarest – Constanta

Čierna ja Tisou (Slovakian ja Ukrainan raja) – Košice – Žilina – Horní Lideè – Praha – München/Nürnberg

10. marraskuuta 2020 mennessä

---

(1)  ”/” tarkoittaa vaihtoehtoisia reittejä. TEN-T:n suuntaviivojen mukaisesti Atlantin alueen ja Välimeren käytäviä olisi täydennettävä tulevaisuudessa tavaraliikenteen rautatiereitillä Sines/Algeciras – Madrid – Pariisi, joka käsittää Pyreneiden keskiosan läpikulkuyhteyden matalan tunnelin kautta.

1

(2)

2

| (+) | :lla merkityt reitit sisällytetään vastaaviin käytäviin viimeistään 3 vuoden kuluttua tässä taulukossa esitetystä perustamispäivämäärästä. Tämän asetuksen 8 artiklassa ja 13 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä olemassa olevia rakenteita mukautetaan sen perusteella, kuinka muita jäsenvaltioita ja infrastruktuurin hallinnoijia osallistuu kuhunkin käytävään. Sisällyttäminen perustuu markkinatutkimuksiin, ja siinä otetaan huomioon olemassa oleva matkustaja- ja tavaraliikenne tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(+)

:lla merkityt reitit sisällytetään vastaaviin käytäviin viimeistään 3 vuoden kuluttua tässä taulukossa esitetystä perustamispäivämäärästä. Tämän asetuksen 8 artiklassa ja 13 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä olemassa olevia rakenteita mukautetaan sen perusteella, kuinka muita jäsenvaltioita ja infrastruktuurin hallinnoijia osallistuu kuhunkin käytävään. Sisällyttäminen perustuu markkinatutkimuksiin, ja siinä otetaan huomioon olemassa oleva matkustaja- ja tavaraliikenne tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

(3)  :lla merkityt reitit sisällytetään vastaaviin käytäviin viimeistään 5 vuoden kuluttua tässä taulukossa esitetystä perustamispäivämäärästä. Tämän asetuksen 8 artiklassa ja 13 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä olemassa olevia rakenteita mukautetaan sen perusteella, kuinka muita jäsenvaltioita ja infrastruktuurin hallinnoijia osallistuu kuhunkin käytävään. Sisällyttäminen perustuu markkinatutkimuksiin, ja siinä otetaan huomioon olemassa oleva matkustaja- ja tavaraliikenne tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3

(4)

4

| (°) | Eri raideleveysjärjestelmien erityispiirteet otetaan huomioon tämän käytävän perustamisessa ja käytössä, kunnes Rail Baltica -rautatiereitti (nimellinen raideleveys 1 435 mm) toteutuu. |
| --- | --- |

(°)

Eri raideleveysjärjestelmien erityispiirteet otetaan huomioon tämän käytävän perustamisessa ja käytössä, kunnes Rail Baltica -rautatiereitti (nimellinen raideleveys 1 435 mm) toteutuu.

(5)

5

| (‡) | Tämän käytävän toteuttaminen perustuu markkinatutkimuksiin, ja siinä otetaan huomioon olemassa oleva matkustaja- ja tavaraliikenne tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Osuus Èierna ja Tisou (Slovakian ja Ukrainan raja) – Košice – Žilina – Horní Lideč – Praha perustetaan 10. marraskuuta 2013 mennessä." |
| --- | --- |

(‡)

Tämän käytävän toteuttaminen perustuu markkinatutkimuksiin, ja siinä otetaan huomioon olemassa oleva matkustaja- ja tavaraliikenne tämän asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Osuus Èierna ja Tisou (Slovakian ja Ukrainan raja) – Košice – Žilina – Horní Lideč – Praha perustetaan 10. marraskuuta 2013 mennessä."

---