# Europeiska unionens L 338/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.338.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 338 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjätte årgången17 december 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.338.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 338

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjätte årgången17 december 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1342/2013 av den 12 december 2013 om upphävande av antidumpningsåtgärderna på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 1 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1343/2013 av den 12 december 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1344/2013 av den 12 december 2013 om förbud mot fiske efter makrill i område IVa med fartyg som för brittisk flagg | 23 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1345/2013 av den 12 december 2013 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIf och VIIg med fartyg som för brittisk flagg | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1346/2013 av den 12 december 2013 om förbud mot fiske efter blå marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg | 27 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1347/2013 av den 13 december 2013 om förbud mot fiske efter makrill i IIIa och IVbc med fartyg som för brittisk flagg | 29 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2013 av den 16 december 2013 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder | 31 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1349/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 68 |
| | | BESLUT |
| | | 2013/762/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 9 december 2013 om ett kompletterande ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll för 2013
  [delgivet med nr C(2013) 8576] | 70 |
| | | 2013/763/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 12 december 2013 om undantagande från EU-finansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)
  [delgivet med nr C(2013) 8743] | 81 |
| | | 2013/764/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2013 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2013) 8667]

   (
  1
  ) | 102 |
| | | 2013/765/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2013 om ändring av erkännandet av Det Norske Veritas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg
  [delgivet med nr C(2013) 8876]

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/766/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2013 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser för år 2013, om ändring av beslut 2008/897/EG om godkännande av årliga och fleråriga program för år 2009 och om ändring av genomförandebeslut 2012/761/EU vad gäller unionens finansiella stöd till vissa program som godkänts genom det beslutet
  [delgivet med nr C(2013) 8891] | 109 |
| | | 2013/767/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 december 2013 om inrättande av en ram för den civila dialogen i frågor som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av beslut 2004/391/EG | 115 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1342/2013 av den 12 december 2013 om upphävande av antidumpningsåtgärderna på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

1

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1343/2013 av den 12 december 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

11

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1344/2013 av den 12 december 2013 om förbud mot fiske efter makrill i område IVa med fartyg som för brittisk flagg

23

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1345/2013 av den 12 december 2013 om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIf och VIIg med fartyg som för brittisk flagg

25

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1346/2013 av den 12 december 2013 om förbud mot fiske efter blå marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg

27

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1347/2013 av den 13 december 2013 om förbud mot fiske efter makrill i IIIa och IVbc med fartyg som för brittisk flagg

29

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1348/2013 av den 16 december 2013 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

31

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1349/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

68

BESLUT

2013/762/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 9 december 2013 om ett kompletterande ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll för 2013
  [delgivet med nr C(2013) 8576]

[delgivet med nr C(2013) 8576]

70

2013/763/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 12 december 2013 om undantagande från EU-finansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)
  [delgivet med nr C(2013) 8743]

[delgivet med nr C(2013) 8743]

81

2013/764/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2013 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2013) 8667]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 8667]

1

102

2013/765/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2013 om ändring av erkännandet av Det Norske Veritas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg
  [delgivet med nr C(2013) 8876]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 8876]

1

107

2013/766/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 13 december 2013 om godkännande av vissa ändrade program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser för år 2013, om ändring av beslut 2008/897/EG om godkännande av årliga och fleråriga program för år 2009 och om ändring av genomförandebeslut 2012/761/EU vad gäller unionens finansiella stöd till vissa program som godkänts genom det beslutet
  [delgivet med nr C(2013) 8891]

[delgivet med nr C(2013) 8891]

109

2013/767/EU

*

Kommissionens beslut av den 16 december 2013 om inrättande av en ram för den civila dialogen i frågor som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av beslut 2004/391/EG

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1342/2013

av den 12 december 2013

om upphävande av antidumpningsåtgärderna på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.2 och 11.2,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1601/2001 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen, Turkiet, Thailand och Tjeckien. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna och den undersökning som resulterade i dessa åtgärder kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1601/2001 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen, Turkiet, Thailand och Tjeckien. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna och den undersökning som resulterade i dessa åtgärder kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

| (2) | Kommissionen godtog i augusti 2001 ett erbjudande om prisåtagande från en rysk tillverkare (JSC Severstal-Metiz). Detta avtal om prisåtagande upphävdes i oktober 2007 (3) eftersom det inte ansågs fungera på grund av svårigheter gällande korrekt klassificering av det stora antalet produkttyper som företaget exporterade. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen godtog i augusti 2001 ett erbjudande om prisåtagande från en rysk tillverkare (JSC Severstal-Metiz). Detta avtal om prisåtagande upphävdes i oktober 2007 (3) eftersom det inte ansågs fungera på grund av svårigheter gällande korrekt klassificering av det stora antalet produkttyper som företaget exporterade.

| (3) | Genom rådets förordning (EG) nr 1279/2007 (4) bibehölls de ursprungliga åtgärderna mot Ryska federationen efter en partiell interimsöversyn och en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång kallas nedan den senaste undersökningen. Genom förordning (EG) nr 1279/2007 upphävdes även åtgärderna gällande import av linor och kablar av stål med ursprung i Turkiet och Thailand. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets förordning (EG) nr 1279/2007 (4) bibehölls de ursprungliga åtgärderna mot Ryska federationen efter en partiell interimsöversyn och en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och undersökningen vid giltighetstidens utgång kallas nedan den senaste undersökningen. Genom förordning (EG) nr 1279/2007 upphävdes även åtgärderna gällande import av linor och kablar av stål med ursprung i Turkiet och Thailand.

| (4) | Det finns för närvarande (5) även gällande åtgärder mot linor och kablar av järn eller stål från Ukraina och Folkrepubliken Kina, vilka utvidgades till att omfatta import av linor och kablar av järn eller stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea. |
| --- | --- |

(4)

Det finns för närvarande (5) även gällande åtgärder mot linor och kablar av järn eller stål från Ukraina och Folkrepubliken Kina, vilka utvidgades till att omfatta import av linor och kablar av järn eller stål som avsänts från Marocko, Moldavien och Republiken Korea.

2.   Begäran om översyn

| (5) | Den 27 oktober 2012 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (6), som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning, att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen. |
| --- | --- |

(5)

Den 27 oktober 2012 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (6), som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning, att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen.

| (6) | Översynen inleddes till följd av att en motiverad ansökan lämnats in av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (nedan kallad EWRIS eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens totala produktion av vissa linor och kablar av järn eller stål. Ansökan grundades på påståendet att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och att skadan för unionsindustrin återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Översynen inleddes till följd av att en motiverad ansökan lämnats in av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (nedan kallad EWRIS eller sökanden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens totala produktion av vissa linor och kablar av järn eller stål. Ansökan grundades på påståendet att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och att skadan för unionsindustrin återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.   Undersökning

3.1   
  Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (7) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2011 till och med den30 september 2012 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2011 till och med den30 september 2012 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

3.2   
  Parter som berörs av förfarandena

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt kända exporterande tillverkare, unionstillverkare, importörer och användare samt sökanden och myndigheterna i exportlandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt kända exporterande tillverkare, unionstillverkare, importörer och användare samt sökanden och myndigheterna i exportlandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (9) | På grund av det stora antalet exporterande tillverkare i Ryska federationen som förefaller vara berörda av undersökningen angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads exporterande tillverkare från Ryska federationen att inom två veckor från och med inledandet av förfarandet ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

På grund av det stora antalet exporterande tillverkare i Ryska federationen som förefaller vara berörda av undersökningen angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads exporterande tillverkare från Ryska federationen att inom två veckor från och med inledandet av förfarandet ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.

| (10) | Eftersom endast två exporterande tillverkare i Ryska federationen lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och förklarade sig villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen, beslutade man att inte tillämpa stickprovsförfarandet för exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom endast två exporterande tillverkare i Ryska federationen lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och förklarade sig villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen, beslutade man att inte tillämpa stickprovsförfarandet för exporterande tillverkare.

| (11) | Kommissionen meddelade i tillkännagivandet om inledande att ett preliminärt urval av unionstillverkare hade gjorts och uppmanade berörda parter att yttra sig om detta inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det preliminära urvalet bestod av fem unionstillverkare som ansågs vara representativa för unionsindustrin vad gäller produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen meddelade i tillkännagivandet om inledande att ett preliminärt urval av unionstillverkare hade gjorts och uppmanade berörda parter att yttra sig om detta inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det preliminära urvalet bestod av fem unionstillverkare som ansågs vara representativa för unionsindustrin vad gäller produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen.

| (12) | Eftersom inga synpunkter lämnades in blev de föreslagna företagen utvalda till att inbegripas i det slutgiltiga urvalet och berörda parter underrättades om detta. Ett av de slutgiltigt utvalda företagen drog sig dock senare ur stickprovet. Kommissionen beslutade därför att reducera urvalet till de fyra återstående företagen, som fortfarande ansågs vara representativa för unionsindustrin vad gäller produktionsvolym (29,3 %) och försäljning (20,9 %) av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom inga synpunkter lämnades in blev de föreslagna företagen utvalda till att inbegripas i det slutgiltiga urvalet och berörda parter underrättades om detta. Ett av de slutgiltigt utvalda företagen drog sig dock senare ur stickprovet. Kommissionen beslutade därför att reducera urvalet till de fyra återstående företagen, som fortfarande ansågs vara representativa för unionsindustrin vad gäller produktionsvolym (29,3 %) och försäljning (20,9 %) av den likadana produkten i unionen.

| (13) | Trots att stickprovsförfarandet angavs i tillkännagivandet om inledande för icke-närstående importörer, var det inte någon icke-närstående importör eller användare som gav sig till känna. Stickprovsförfarandet tillämpades därför inte på icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(13)

Trots att stickprovsförfarandet angavs i tillkännagivandet om inledande för icke-närstående importörer, var det inte någon icke-närstående importör eller användare som gav sig till känna. Stickprovsförfarandet tillämpades därför inte på icke-närstående importörer.

| (14) | Frågeformulär skickades till de fyra unionstillverkarna som ingick i stickprovet, de två exporterande tillverkarna från Ryska federationen och den närstående importören. |
| --- | --- |

(14)

Frågeformulär skickades till de fyra unionstillverkarna som ingick i stickprovet, de två exporterande tillverkarna från Ryska federationen och den närstående importören.

3.3   
  Svar på frågeformulär

| (15) | Frågeformuläret besvarades av de fyra unionstillverkarna i stickprovet, den närstående importören och en av de exporterande tillverkarna från Ryska federationen. |
| --- | --- |

(15)

Frågeformuläret besvarades av de fyra unionstillverkarna i stickprovet, den närstående importören och en av de exporterande tillverkarna från Ryska federationen.

| (16) | Trots att två exporterande tillverkare från Ryska federationen ursprungligen gav sig till känna, besvarade endast en av dem frågeformuläret och betraktas som samarbetsvillig i undersökningen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har ett helägt dotterbolag med säte i Italien som också tillverkar linor och kablar av järn eller stål och importerar den berörda produkten från Ryska federationen. Den andra exporterande tillverkaren lämnade ett bidrag vid tidpunkten för inledande av undersökningen men underlät att besvara frågeformuläret, trots inbjudan att göra detta. Den andra exporterande tillverkaren betraktas därför inte som samarbetsvillig i undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

Trots att två exporterande tillverkare från Ryska federationen ursprungligen gav sig till känna, besvarade endast en av dem frågeformuläret och betraktas som samarbetsvillig i undersökningen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren har ett helägt dotterbolag med säte i Italien som också tillverkar linor och kablar av järn eller stål och importerar den berörda produkten från Ryska federationen. Den andra exporterande tillverkaren lämnade ett bidrag vid tidpunkten för inledande av undersökningen men underlät att besvara frågeformuläret, trots inbjudan att göra detta. Den andra exporterande tillverkaren betraktas därför inte som samarbetsvillig i undersökningen.

3.4   
  Kontrollbesök

| (17) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Tyskland. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Tyskland.

| — | BRIDON International Ltd, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

BRIDON International Ltd, Förenade kungariket.

| — | TEUFELBERGER Seil GmbH, Österrike. |
| --- | --- |

—

TEUFELBERGER Seil GmbH, Österrike.

| — | Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, SA, Portugal. |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, SA, Portugal.

| b) | Exporterande tillverkare i Ryska federationen:






  — | JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Ryska federationen:

—

JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets.

| c) | Närstående importör:






  — | REDAELLI Tecna Spa, Italien. |
| --- | --- | --- |

c)

Närstående importör:

—

REDAELLI Tecna Spa, Italien.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (18) | Den produkt som berörs är samma produkt som i den ursprungliga och i den senaste undersökningen, som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av järn och stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar. De klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (nedan kallade den berörda produkten). |
| --- | --- |

(18)

Den produkt som berörs är samma produkt som i den ursprungliga och i den senaste undersökningen, som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av järn och stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar. De klassificeras för närvarande enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (nedan kallade den berörda produkten).

2.   Likadan produkt

| (19) | Den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade att linor och kablar av järn eller stål som har tillverkats i Ryska federationen och exporterats till unionen samt linor och kablar av järn eller stål som har tillverkats och sålts i unionen av unionstillverkare har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden och anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång bekräftade att linor och kablar av järn eller stål som har tillverkats i Ryska federationen och exporterats till unionen samt linor och kablar av järn eller stål som har tillverkats och sålts i unionen av unionstillverkare har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden och anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Inledande anmärkningar

| (20) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

| (21) | Såsom anges i skäl 10 var det inte nödvändigt att göra ett urval av exporterande tillverkare i Ryska federationen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för 99 % av all export av den berörda produkten från Ryska federationen till unionen under översynsperioden. Mot den bakgrunden fastslogs det därför att samarbetsgraden var hög. |
| --- | --- |

(21)

Såsom anges i skäl 10 var det inte nödvändigt att göra ett urval av exporterande tillverkare i Ryska federationen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren stod för 99 % av all export av den berörda produkten från Ryska federationen till unionen under översynsperioden. Mot den bakgrunden fastslogs det därför att samarbetsgraden var hög.

| (22) | Eftersom två andra kända tillverkare i Ryska federationen inte samarbetade i undersökningen, var det nödvändigt att grunda slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som beskrivs nedan på bästa tillgängliga uppgifter, inklusive uppgifter från Eurostat, rysk officiell statistik och begränsade uppgifter från en andra tillverkare. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom två andra kända tillverkare i Ryska federationen inte samarbetade i undersökningen, var det nödvändigt att grunda slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning som beskrivs nedan på bästa tillgängliga uppgifter, inklusive uppgifter från Eurostat, rysk officiell statistik och begränsade uppgifter från en andra tillverkare.

2.   Dumpning av import under översynsperioden

| (23) | I begäran om översyn hävdades det att den genomsnittliga dumpningsmarginalen för exporten från Ryska federationen till unionen i genomsnitt låg på 130,8 %. Såsom nämns i tillkännagivandet om inledande (punkt 4.1) jämförde sökanden exportpriser från Ryska federationen till unionen (på nivån fritt fabrik) med de inhemska priserna i Ryska federationen. |
| --- | --- |

(23)

I begäran om översyn hävdades det att den genomsnittliga dumpningsmarginalen för exporten från Ryska federationen till unionen i genomsnitt låg på 130,8 %. Såsom nämns i tillkännagivandet om inledande (punkt 4.1) jämförde sökanden exportpriser från Ryska federationen till unionen (på nivån fritt fabrik) med de inhemska priserna i Ryska federationen.

2.1   
  Normalvärde

| (24) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställdes det först för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på den ryska hemmamarknaden var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten visade sig vara representativ totalt sett. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställdes det först för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet huruvida dess totala försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder på den ryska hemmamarknaden var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till unionen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten visade sig vara representativ totalt sett.

| (25) | Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkten som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen fastställde därefter vilka typer av den likadana produkten som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen.

| (26) | Det undersöktes sedan om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna var representativ, dvs. om försäljningen på den marknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till unionen av samma produkttyp. För de produkttyper som sålts i representativa kvantiteter undersöktes det sedan om försäljningen hade ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Det undersöktes sedan om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna var representativ, dvs. om försäljningen på den marknaden motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till unionen av samma produkttyp. För de produkttyper som sålts i representativa kvantiteter undersöktes det sedan om försäljningen hade ägt rum vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (27) | För att undersöka om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som sålts i representativa mängder på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I samtliga fall där produkttypen i fråga såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(27)

För att undersöka om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som sålts i representativa mängder på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel fastställdes andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I samtliga fall där produkttypen i fråga såldes på hemmamarknaden i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden.

| (28) | För övriga produkttyper, där försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades följaktligen genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal som baserades på faktiska uppgifter om tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

För övriga produkttyper, där försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades följaktligen genom att man till tillverkningskostnaderna för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal som baserades på faktiska uppgifter om tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.

2.2   
  Exportpris

| (29) | För den exportförsäljning till unionsmarknaden från den samarbetsvilliga ryska exporterande tillverkaren som skedde direkt till de oberoende kunderna, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(29)

För den exportförsäljning till unionsmarknaden från den samarbetsvilliga ryska exporterande tillverkaren som skedde direkt till de oberoende kunderna, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.

| (30) | När exportförsäljningen till unionen skedde via ett närstående handelsföretag, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget första gången sålde vidare produkterna till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar gjordes för att ta hänsyn till alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, samt för vinst, för att fastställa ett tillförlitligt exportpris. I brist på upplysningar om vinstnivån under översynsperioden från oberoende importörer användes en genomsnittlig vinstmarginal på 5 %. |
| --- | --- |

(30)

När exportförsäljningen till unionen skedde via ett närstående handelsföretag, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket det närstående handelsföretaget första gången sålde vidare produkterna till oberoende köpare i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar gjordes för att ta hänsyn till alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, samt för vinst, för att fastställa ett tillförlitligt exportpris. I brist på upplysningar om vinstnivån under översynsperioden från oberoende importörer användes en genomsnittlig vinstmarginal på 5 %.

2.3   
  Jämförelse

| (31) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled. |
| --- | --- |

(31)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled.

| (32) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar för skillnader i kostnader för transport, försäkring, hantering och lastning samt därmed sammanhängande kostnader, finansiella kostnader, förpackningskostnader, provisioner och rabatter. |
| --- | --- |

(32)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta syfte tog man, där så var tillämpligt och motiverat, hänsyn i form av justeringar för skillnader i kostnader för transport, försäkring, hantering och lastning samt därmed sammanhängande kostnader, finansiella kostnader, förpackningskostnader, provisioner och rabatter.

2.4   
  Dumpningsmarginal

| (33) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen visade att dumpning förekom och uppgick till 4,7 % för den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Jämförelsen visade att dumpning förekom och uppgick till 4,7 % för den exporterande tillverkaren.

3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

3.1   
  Inledande anmärkningar

| (34) | Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. För detta ändamål undersöktes följande faktorer: volymer och priser för den dumpade importen från Ryska federationen, unionsmarknadens och andra tredjelandsmarknaders attraktionskraft samt produktions- och överskottskapacitet för export i Ryska federationen, |
| --- | --- |

(34)

Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. För detta ändamål undersöktes följande faktorer: volymer och priser för den dumpade importen från Ryska federationen, unionsmarknadens och andra tredjelandsmarknaders attraktionskraft samt produktions- och överskottskapacitet för export i Ryska federationen,

3.2   
  Volym och priser på dumpad import från Ryska federationen

| (35) | Enligt Eurostat ökade importen från Ryska federationen från 2 005 ton 2009 till 2 343 ton under översynsperioden, vilket står för cirka 1 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden och under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns ovan i skäl 33 skedde importen från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren till dumpade priser (4,7 %) trots den gällande antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(35)

Enligt Eurostat ökade importen från Ryska federationen från 2 005 ton 2009 till 2 343 ton under översynsperioden, vilket står för cirka 1 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden och under skadeundersökningsperioden. Såsom nämns ovan i skäl 33 skedde importen från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren till dumpade priser (4,7 %) trots den gällande antidumpningstullen.

3.3   
  Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft

| (36) | Exporten till unionen utgjorde 3 % av den samarbetsvilliga tillverkarens totala försäljning, samtidigt som merparten av försäljningen (85 %) skedde på den ryska hemmamarknaden. Hemmamarknaden växte med 38 % under skadeundersökningsperioden (7) och kan komma att växa ytterligare om Ryska federationens BNP fortsätter att växa, såsom beräknat i allmänt tillgängliga källor som är specialiserade på ekonomisk analys. Informationen som samlades in under undersökningen visade vidare att den samarbetsvilliga tillverkaren inte tillverkar alla typer av den berörda produkten och att dess konkurrenstryck på unionen därför är begränsat. Detta är sannolikt även fallet för de två andra tillverkarna med tanke på att det inte finns några tillgängliga uppgifter vad gäller investeringar i nya maskiner, vilket till exempel skulle kunna tillåta tillverkning av den berörda produkten med en större diameter. Det begränsade konkurrenstrycket från Ryska federationen verkar vidare även bekräftas av unionstillverkarnas närvaro på den ryska marknaden. Enligt den officiella ryska tullstatistiken utgjorde unionstillverkarnas export av den likadana produkten till Ryska federationen 30 % av all import av den likadana produkten till den ryska marknaden under översynsperioden, vilket gör unionstillverkarna till den största exportören på den ryska marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Exporten till unionen utgjorde 3 % av den samarbetsvilliga tillverkarens totala försäljning, samtidigt som merparten av försäljningen (85 %) skedde på den ryska hemmamarknaden. Hemmamarknaden växte med 38 % under skadeundersökningsperioden (7) och kan komma att växa ytterligare om Ryska federationens BNP fortsätter att växa, såsom beräknat i allmänt tillgängliga källor som är specialiserade på ekonomisk analys. Informationen som samlades in under undersökningen visade vidare att den samarbetsvilliga tillverkaren inte tillverkar alla typer av den berörda produkten och att dess konkurrenstryck på unionen därför är begränsat. Detta är sannolikt även fallet för de två andra tillverkarna med tanke på att det inte finns några tillgängliga uppgifter vad gäller investeringar i nya maskiner, vilket till exempel skulle kunna tillåta tillverkning av den berörda produkten med en större diameter. Det begränsade konkurrenstrycket från Ryska federationen verkar vidare även bekräftas av unionstillverkarnas närvaro på den ryska marknaden. Enligt den officiella ryska tullstatistiken utgjorde unionstillverkarnas export av den likadana produkten till Ryska federationen 30 % av all import av den likadana produkten till den ryska marknaden under översynsperioden, vilket gör unionstillverkarna till den största exportören på den ryska marknaden.

| (37) | Som svar på det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att Rysslands beräknade BNP-tillväxt (omkring 3 %) är begränsad och inte kommer att möjliggöra någon fortsatt utveckling av den ryska marknaden för linor och kablar av järn eller stål. Följaktligen kommer den ryska marknaden kanske inte att kunna absorbera ytterligare volymer av den likadana produkten. I det avseendet bör det noteras att den ryska BNP-tillväxten under skadeundersökningsperioden, dvs. från 2009 till och med slutet av översynsperioden, var lägre än den beräknade tillväxten för år 2014 och att marknaden för linor och kablar av järn eller stål i Ryssland trots det växte med 38 %. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(37)

Som svar på det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade sökanden att Rysslands beräknade BNP-tillväxt (omkring 3 %) är begränsad och inte kommer att möjliggöra någon fortsatt utveckling av den ryska marknaden för linor och kablar av järn eller stål. Följaktligen kommer den ryska marknaden kanske inte att kunna absorbera ytterligare volymer av den likadana produkten. I det avseendet bör det noteras att den ryska BNP-tillväxten under skadeundersökningsperioden, dvs. från 2009 till och med slutet av översynsperioden, var lägre än den beräknade tillväxten för år 2014 och att marknaden för linor och kablar av järn eller stål i Ryssland trots det växte med 38 %. Argumentet avvisades därför.

| (38) | Sökanden påpekade även att den samarbetande exporterande tillverkaren nyligen har utvecklat nya produkttyper (i samarbete med dess dotterbolag med säte i unionen) och hävdade att detta bekräftar investeringarna som den tillverkaren har gjort under skadeundersökningsperioden. Detta motsäger dock inte slutsatsen att den samarbetsvilliga tillverkaren inte kan tillverka alla typer av linor (särskilt linor och kablar av järn eller stål i de högre prisklasserna). Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Sökanden påpekade även att den samarbetande exporterande tillverkaren nyligen har utvecklat nya produkttyper (i samarbete med dess dotterbolag med säte i unionen) och hävdade att detta bekräftar investeringarna som den tillverkaren har gjort under skadeundersökningsperioden. Detta motsäger dock inte slutsatsen att den samarbetsvilliga tillverkaren inte kan tillverka alla typer av linor (särskilt linor och kablar av järn eller stål i de högre prisklasserna). Argumentet avvisades därför.

| (39) | Unionsmarknadens attraktionskraft bör även ses mot bakgrund av vissa av de ryska exporterande tillverkarnas förvärv av unionstillverkare. Två ryska tillverkare äger för närvarande dotterbolag med säte i unionen. Kontrollbesöket hos den samarbetsvilliga exportörens unionsbaserade dotterbolag avslöjade att dess försäljning till största delen skedde på den europeiska marknaden och att försäljningen till närstående parter mellan den samarbetsvilliga tillverkaren och dotterbolaget var begränsad under översynsperioden. |
| --- | --- |

(39)

Unionsmarknadens attraktionskraft bör även ses mot bakgrund av vissa av de ryska exporterande tillverkarnas förvärv av unionstillverkare. Två ryska tillverkare äger för närvarande dotterbolag med säte i unionen. Kontrollbesöket hos den samarbetsvilliga exportörens unionsbaserade dotterbolag avslöjade att dess försäljning till största delen skedde på den europeiska marknaden och att försäljningen till närstående parter mellan den samarbetsvilliga tillverkaren och dotterbolaget var begränsad under översynsperioden.

| (40) | På grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga exportören bör det noteras att den berörda ryska exportvolymen till tredjeländer översteg exportvolymen till unionen fyra gånger under översynsperioden. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens priser på export till tredjeländer visade sig i genomsnitt vara lägre än de inhemska försäljningspriserna i Ryska federationen, men i snitt högre än exportpriserna till unionsmarknaden. Detta gör det möjligt att konstatera att exportförsäljningen till tredjelandsmarknader är mer attraktiv än försäljningen till unionsmarknaden. I detta sammanhang noteras även förekomsten av sedan länge etablerade försäljningskanaler med Oberoende staters samvälde (nedan kallad OSS). |
| --- | --- |

(40)

På grundval av uppgifter från den samarbetsvilliga exportören bör det noteras att den berörda ryska exportvolymen till tredjeländer översteg exportvolymen till unionen fyra gånger under översynsperioden. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens priser på export till tredjeländer visade sig i genomsnitt vara lägre än de inhemska försäljningspriserna i Ryska federationen, men i snitt högre än exportpriserna till unionsmarknaden. Detta gör det möjligt att konstatera att exportförsäljningen till tredjelandsmarknader är mer attraktiv än försäljningen till unionsmarknaden. I detta sammanhang noteras även förekomsten av sedan länge etablerade försäljningskanaler med Oberoende staters samvälde (nedan kallad OSS).

| (41) | Som svar på det slutliga meddelandet om uppgifter hävdade sökanden att de ryska tillverkarnas exportpriser till tredjelandsmarknaderna i själva verket är lägre än exportpriserna till unionen. En jämförelse mellan genomsnittliga exportpriser till Ukraina och vissa europeiska länder som uppgavs vara grundad på rysk tullstatistik åberopades. Inget underlag för jämförelsen i form av ursprungliga uppgifter lämnades in. I detta avseende noteras att jämförelsen av prisskillnaden mellan ryska exportpriser till unionen och till tredjelandsmarknader som genomfördes under undersökningen grundades på kontrollerade uppgifter i frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Denna prisjämförelse gjordes på nivån fritt fabrik med beaktande av skillnader mellan produkttyperna och handelsled. De genomsnittliga priserna som lämnades in av sökanden återspeglar inte priskomponenternas komplexitet och de olika nivåer som existerar på marknaden för linor och kablar av järn eller stål på grund av ett stort antal olika produkter och olika handelsled. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(41)

Som svar på det slutliga meddelandet om uppgifter hävdade sökanden att de ryska tillverkarnas exportpriser till tredjelandsmarknaderna i själva verket är lägre än exportpriserna till unionen. En jämförelse mellan genomsnittliga exportpriser till Ukraina och vissa europeiska länder som uppgavs vara grundad på rysk tullstatistik åberopades. Inget underlag för jämförelsen i form av ursprungliga uppgifter lämnades in. I detta avseende noteras att jämförelsen av prisskillnaden mellan ryska exportpriser till unionen och till tredjelandsmarknader som genomfördes under undersökningen grundades på kontrollerade uppgifter i frågeformuläret från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Denna prisjämförelse gjordes på nivån fritt fabrik med beaktande av skillnader mellan produkttyperna och handelsled. De genomsnittliga priserna som lämnades in av sökanden återspeglar inte priskomponenternas komplexitet och de olika nivåer som existerar på marknaden för linor och kablar av järn eller stål på grund av ett stort antal olika produkter och olika handelsled. Argumentet avvisades därför.

| (42) | Samma part hävdade vidare att unionsindustrins exportvolym till Ryska federationen ej är relevant i detta fall och pekade i stället på den ökade importen från Folkrepubliken Kina till Ryska federationen och behovet av att ta hänsyn till detta i analysen eftersom det utgör ett konkurrenshot mot de ryska tillverkarnas närvaro på den ryska marknaden och OSS-marknaden. I detta avseende är det relevant att unionstillverkarna fortfarande är ledande exportörer på den ryska marknaden eftersom det bland annat bekräftar att de ryska tillverkarna inte kan tillverka alla typer av linor och kablar av järn eller stål som efterfrågas på den ryska marknaden. Vad gäller kinesisk export till Ryska federationen bör det noteras att den växte parallellt med den snabbt växande efterfrågan på den ryska marknaden. Det lämnades inte in någon information gällande priser på den kinesiska exporten till Ryska federationen eller OSS-länder eller information om den undersökta importerade produktens egenskaper som möjliggjorde ytterligare analys. Slutligen ska det noteras att de ryska tillverkarna av den berörda produkten enligt den ryska tullstatistiken fortfarande var ledande på hemmamarknaden för linor och kablar av järn eller stål under översynsperioden och att den totala importen till den marknaden endast uppgick till cirka 15 % av den ryska marknaden för linor och kablar av järn eller stål. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(42)

Samma part hävdade vidare att unionsindustrins exportvolym till Ryska federationen ej är relevant i detta fall och pekade i stället på den ökade importen från Folkrepubliken Kina till Ryska federationen och behovet av att ta hänsyn till detta i analysen eftersom det utgör ett konkurrenshot mot de ryska tillverkarnas närvaro på den ryska marknaden och OSS-marknaden. I detta avseende är det relevant att unionstillverkarna fortfarande är ledande exportörer på den ryska marknaden eftersom det bland annat bekräftar att de ryska tillverkarna inte kan tillverka alla typer av linor och kablar av järn eller stål som efterfrågas på den ryska marknaden. Vad gäller kinesisk export till Ryska federationen bör det noteras att den växte parallellt med den snabbt växande efterfrågan på den ryska marknaden. Det lämnades inte in någon information gällande priser på den kinesiska exporten till Ryska federationen eller OSS-länder eller information om den undersökta importerade produktens egenskaper som möjliggjorde ytterligare analys. Slutligen ska det noteras att de ryska tillverkarna av den berörda produkten enligt den ryska tullstatistiken fortfarande var ledande på hemmamarknaden för linor och kablar av järn eller stål under översynsperioden och att den totala importen till den marknaden endast uppgick till cirka 15 % av den ryska marknaden för linor och kablar av järn eller stål. Argumentet avvisades därför.

3.4   
  Produktionskapacitet och tillgänglig outnyttjad kapacitet för export i Ryska federationen

| (43) | Enligt begäran om översyn var alla de ryska exporterande tillverkarnas produktionskapacitet 115 000 ton. Under undersökningen omvärderade sökanden den ryska produktionskapaciteten till mellan 220 000 och 250 000 ton, vilket dock inte styrktes av någon bevisning. På grundval av de kontrollerade uppgifterna från den samarbetsvilliga exportören, uppgifterna som lämnats in av en andra känd tillverkare och de uppgifter som fanns i begäran för den tredje tillverkaren fastställdes produktionskapaciteten för alla ryska tillverkare av den berörda produkten till en nivå på cirka 158 000 ton. I detta sammanhang noteras att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens produktionskapacitet genomgick strukturanpassningar under skadeundersökningsperioden, vilket innebar att en anläggning var stängd. |
| --- | --- |

(43)

Enligt begäran om översyn var alla de ryska exporterande tillverkarnas produktionskapacitet 115 000 ton. Under undersökningen omvärderade sökanden den ryska produktionskapaciteten till mellan 220 000 och 250 000 ton, vilket dock inte styrktes av någon bevisning. På grundval av de kontrollerade uppgifterna från den samarbetsvilliga exportören, uppgifterna som lämnats in av en andra känd tillverkare och de uppgifter som fanns i begäran för den tredje tillverkaren fastställdes produktionskapaciteten för alla ryska tillverkare av den berörda produkten till en nivå på cirka 158 000 ton. I detta sammanhang noteras att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens produktionskapacitet genomgick strukturanpassningar under skadeundersökningsperioden, vilket innebar att en anläggning var stängd.

| (44) | Som svar på det slutliga meddelandet om uppgifter hävdade en part att vissa maskiner från den stängda anläggningen hade flyttats över till en av den samarbetsvilliga tillverkarens andra produktionsplatser. Något bevis till stöd för detta påstående lämnades dock inte in. Det är i detta avseende bekräftat att bevisen som samlades in under undersökningen bekräftar att den samarbetsvilliga tillverkaren under skadeundersökningsperioden genomgick strukturanpassningar, bl.a. skrotning av vissa maskiner på alla tre produktionsplatserna och stängning av en anläggning. Samtidigt kan det inte uteslutas att vissa maskiner från den stängda anläggningen flyttades över till övriga anläggningar. I alla händelser ändrar inte detta uppskattningen av produktionskapaciteten för denna tillverkare eller för Ryssland i sin helhet, vilket parten inte bestred. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(44)

Som svar på det slutliga meddelandet om uppgifter hävdade en part att vissa maskiner från den stängda anläggningen hade flyttats över till en av den samarbetsvilliga tillverkarens andra produktionsplatser. Något bevis till stöd för detta påstående lämnades dock inte in. Det är i detta avseende bekräftat att bevisen som samlades in under undersökningen bekräftar att den samarbetsvilliga tillverkaren under skadeundersökningsperioden genomgick strukturanpassningar, bl.a. skrotning av vissa maskiner på alla tre produktionsplatserna och stängning av en anläggning. Samtidigt kan det inte uteslutas att vissa maskiner från den stängda anläggningen flyttades över till övriga anläggningar. I alla händelser ändrar inte detta uppskattningen av produktionskapaciteten för denna tillverkare eller för Ryssland i sin helhet, vilket parten inte bestred. Argumentet avvisades därför.

| (45) | Vad gäller produktionskapacitet och tillgänglig outnyttjad kapacitet, med hänvisning till uppgifter från två tillverkare, antog man i avsaknad av exakta upplysningar om produktionskapacitet från den tredje tillverkaren att dess produktionskapacitet befann sig i linje med de två andra tillverkarna, dvs. 90 % under översynsperioden. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att den totala reservkapaciteten i Ryska federationen befinner sig inom 17 000 ton. Detta motsvarar cirka 8 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(45)

Vad gäller produktionskapacitet och tillgänglig outnyttjad kapacitet, med hänvisning till uppgifter från två tillverkare, antog man i avsaknad av exakta upplysningar om produktionskapacitet från den tredje tillverkaren att dess produktionskapacitet befann sig i linje med de två andra tillverkarna, dvs. 90 % under översynsperioden. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att den totala reservkapaciteten i Ryska federationen befinner sig inom 17 000 ton. Detta motsvarar cirka 8 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden.

3.5   
  Slutsats

| (46) | Mot bakgrund av konstaterandet att exporten från Ryska federationen fortfarande dumpas under översynsperioden är det sannolikt att dumpningen på unionsmarknaden skulle fortsätta om de gällande antidumpningsåtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av konstaterandet att exporten från Ryska federationen fortfarande dumpas under översynsperioden är det sannolikt att dumpningen på unionsmarknaden skulle fortsätta om de gällande antidumpningsåtgärderna upphävs.

| (47) | Följande bör dock påpekas: För det första finns en begränsad reservkapacitet i Ryska federationen som kan absorberas av den snabbt växande efterfrågan på hemmamarknaden. För det andra har de ryska tillverkarna inte kapacitet för att leverera alla typer av linor och kablar av järn eller stål och deras konkurrenstryck på unionsmarknaden är därför begränsat. För det tredje har två av tre kända exporterande tillverkare helägda dotterbolag i unionen som tillverkar den likadana produkten. Av de uppgifter som lämnats in av den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens dotterbolag framgår det att den likadana produkten som tillverkas av dotterbolaget främst säljs på unionsmarknaden, medan den exporterande tillverkaren huvudsakligen producerar och säljer den likadana produkten på den ryska marknaden. Därutöver har de ryska exporterande tillverkarna starka kommersiella förbindelser med tredjelandsmarknader, särskilt OSS-marknader, som är mer attraktiva för de ryska exportörerna eftersom försäljningspriserna på dessa marknader i genomsnitt är högre än priserna i unionen. På grundval av detta fastslogs det att importen av den berörda produkten från Ryska federationen troligtvis inte kommer att öka påtagligt om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(47)

Följande bör dock påpekas: För det första finns en begränsad reservkapacitet i Ryska federationen som kan absorberas av den snabbt växande efterfrågan på hemmamarknaden. För det andra har de ryska tillverkarna inte kapacitet för att leverera alla typer av linor och kablar av järn eller stål och deras konkurrenstryck på unionsmarknaden är därför begränsat. För det tredje har två av tre kända exporterande tillverkare helägda dotterbolag i unionen som tillverkar den likadana produkten. Av de uppgifter som lämnats in av den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens dotterbolag framgår det att den likadana produkten som tillverkas av dotterbolaget främst säljs på unionsmarknaden, medan den exporterande tillverkaren huvudsakligen producerar och säljer den likadana produkten på den ryska marknaden. Därutöver har de ryska exporterande tillverkarna starka kommersiella förbindelser med tredjelandsmarknader, särskilt OSS-marknader, som är mer attraktiva för de ryska exportörerna eftersom försäljningspriserna på dessa marknader i genomsnitt är högre än priserna i unionen. På grundval av detta fastslogs det att importen av den berörda produkten från Ryska federationen troligtvis inte kommer att öka påtagligt om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (48) | Under översynsperioden tillverkades linor och kablar av järn eller stål av över 30 unionstillverkare. Produktionen från dessa tillverkare (fastställd på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga tillverkare och information beträffande övriga unionstillverkare som bygger på uppgifter från sökanden) anses därför utgöra unionens tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Under översynsperioden tillverkades linor och kablar av järn eller stål av över 30 unionstillverkare. Produktionen från dessa tillverkare (fastställd på grundval av information som samlats in från samarbetsvilliga tillverkare och information beträffande övriga unionstillverkare som bygger på uppgifter från sökanden) anses därför utgöra unionens tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (49) | Såsom förklaras i skäl 12 gjordes ett urval på grund av det stora antalet unionstillverkare. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:






  — | De makroekonomiska faktorerna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser, dumpningens omfattning) bedömdes för hela tillverkningen i unionen, på grundval av information som samlats in från de samarbetsvilliga tillverkarna, uppgifter från Eurostat och, för övriga unionstillverkare, en uppskattning som byggde på uppgifterna från sökanden. |
| --- | --- | --- |

(49)

Såsom förklaras i skäl 12 gjordes ett urval på grund av det stora antalet unionstillverkare. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:

—

De makroekonomiska faktorerna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser, dumpningens omfattning) bedömdes för hela tillverkningen i unionen, på grundval av information som samlats in från de samarbetsvilliga tillverkarna, uppgifter från Eurostat och, för övriga unionstillverkare, en uppskattning som byggde på uppgifterna från sökanden.

| — | Analys av de mikroekonomiska faktorerna (dvs. lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) genomfördes för de unionstillverkare som ingick i urvalet på grundval av kontrollerade uppgifter från dem. |
| --- | --- |

—

Analys av de mikroekonomiska faktorerna (dvs. lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) genomfördes för de unionstillverkare som ingick i urvalet på grundval av kontrollerade uppgifter från dem.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Unionens förbrukning

| (50) | Förbrukningen i unionen ökade med 8 %, från 195 426 ton till 211 380 ton mellan 2009 och översynsperioden. | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsförbrukningen (ton) | 195 426 | 206 940 | 213 350 | 211 380 |
| Index | 100 | 106 | 109 | 108 |

(50)

Förbrukningen i unionen ökade med 8 %, från 195 426 ton till 211 380 ton mellan 2009 och översynsperioden.

2009

2010

2011

Översynsperioden

Unionsförbrukningen (ton)

195 426

206 940

213 350

211 380

Index

100

106

109

108

2.   Nuvarande import från Ryska federationen

2.1   
  Volym, marknadsandel och priser för importen från Ryska federationen

| (51) | Enligt uppgifter från Eurostat ökade importvolymen för den berörda produkten med ursprung i Ryska federationen från 2 005 ton till 2 343 ton mellan 2009 och översynsperioden. Trots ökningen är dessa volymer mindre än importen från Ryska federationen under den senaste undersökningen, då importen uppgick till 2 908 ton 2005 och 3 323 ton under perioden mellan den 1 juli 2005 till den 30 juni 2006 (den senaste översynsperioden). Vidare har importen från Ryssland sedan slutet av översynsperioden visat en nedåtgående trend (minskning med 20 %). |
| --- | --- |

(51)

Enligt uppgifter från Eurostat ökade importvolymen för den berörda produkten med ursprung i Ryska federationen från 2 005 ton till 2 343 ton mellan 2009 och översynsperioden. Trots ökningen är dessa volymer mindre än importen från Ryska federationen under den senaste undersökningen, då importen uppgick till 2 908 ton 2005 och 3 323 ton under perioden mellan den 1 juli 2005 till den 30 juni 2006 (den senaste översynsperioden). Vidare har importen från Ryssland sedan slutet av översynsperioden visat en nedåtgående trend (minskning med 20 %).

| (52) | Marknadsandelen för importen från Ryssland uppgick till 1,03 % 2009 och till 1,11 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(52)

Marknadsandelen för importen från Ryssland uppgick till 1,03 % 2009 och till 1,11 % under översynsperioden.

| (53) | Importpriserna ökade stadigt, med 12 %, under skadeundersökningsperioden. | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 2 005 | 2 197 | 2 549 | 2 343 |
| index | 100 | 110 | 127 | 117 |
| Marknadsandel | 1,03 % | 1,06 % | 1,19 % | 1,11 % |
| index | 100 | 103 | 116 | 108 |
| Importpris | 1 054 | 1 084 | 1 171 | 1 178 |
| index | 100 | 103 | 111 | 112 |

(53)

Importpriserna ökade stadigt, med 12 %, under skadeundersökningsperioden.

2009

2010

2011

Översynsperioden

Import (ton)

2 005

2 197

2 549

2 343

index

100

110

127

117

Marknadsandel

1,03 %

1,06 %

1,19 %

1,11 %

index

100

103

116

108

Importpris

1 054

1 084

1 171

1 178

index

100

103

111

112

2.2   
  Prisunderskridande

| (54) | Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ryska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull, och låg på mellan 54,7 % och 69,0 % beroende på produkttyp med en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 63,4 %. På grund av de låga importvolymerna från Ryska federationen och de många olika typerna av linor och kablar av järn eller stål som förekommer kunde dock prisunderskridandet endast fastställas på grundval av mycket få identiska produkttyper med låga volymer (19,9 ton). Prisunderskridandemarginalen kan därför endast betraktas som vägledande. |
| --- | --- |

(54)

Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ryska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull, och låg på mellan 54,7 % och 69,0 % beroende på produkttyp med en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 63,4 %. På grund av de låga importvolymerna från Ryska federationen och de många olika typerna av linor och kablar av järn eller stål som förekommer kunde dock prisunderskridandet endast fastställas på grundval av mycket få identiska produkttyper med låga volymer (19,9 ton). Prisunderskridandemarginalen kan därför endast betraktas som vägledande.

3.   Import från andra länder

3.1   
  Volym, marknadsandel och importpriser från andra länder

| (55) | Import från andra länder än Ryska federationen ökade med 10,6 % under skadeundersökningsperioden, vilket är högre än ökningen av förbrukningen på unionsmarknaden (+ 8 %). Trots att andra länder än Ryska federationen har vunnit andelar på unionsmarknaden, kan respektive marknadsandelar anses vara stabila. |
| --- | --- |

(55)

Import från andra länder än Ryska federationen ökade med 10,6 % under skadeundersökningsperioden, vilket är högre än ökningen av förbrukningen på unionsmarknaden (+ 8 %). Trots att andra länder än Ryska federationen har vunnit andelar på unionsmarknaden, kan respektive marknadsandelar anses vara stabila.

| (56) | De huvudsakliga exportländerna under översynsperioden var Sydkorea med en marknadsandel på 16 %, följt av Folkrepubliken Kina (1,78 %), Thailand med en marknadsandel på ungefär 1,65 % och Ryska federationen (se ovan, 1,11 %), medan unionsindustrins marknadsandel låg nära 60 %.









  Länder/Import i ton | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | 32 027 | 23 926 | 28 906 | 34 798 |
| Kina | 5 797 | 4 067 | 5 174 | 3 765 |
| Thailand | 3 673 | 3 815 | 5 348 | 3 499 |
| Övriga länder | 34 938 | 38 974 | 39 376 | 42 444 |
| Delsumma
  (exklusive Ryska federationen) | 76 435 | 70 782 | 78 804 | 84 506 |
| Ryssland | 2 005 | 2 197 | 2 548 | 2 343 |
| Total import
  (inklusive Ryska federationen) | 78 440 | 72 979 | 81 352 | 86 849 |

(56)

De huvudsakliga exportländerna under översynsperioden var Sydkorea med en marknadsandel på 16 %, följt av Folkrepubliken Kina (1,78 %), Thailand med en marknadsandel på ungefär 1,65 % och Ryska federationen (se ovan, 1,11 %), medan unionsindustrins marknadsandel låg nära 60 %.

Länder/Import i ton

2009

2010

2011

Översynsperioden

Sydkorea

32 027

23 926

28 906

34 798

Kina

5 797

4 067

5 174

3 765

Thailand

3 673

3 815

5 348

3 499

Övriga länder

34 938

38 974

39 376

42 444

Delsumma

(exklusive Ryska federationen)

76 435

70 782

78 804

84 506

Ryssland

2 005

2 197

2 548

2 343

Total import

(inklusive Ryska federationen)

78 440

72 979

81 352

86 849

3.2   
  Prisunderskridande

| (57) | De genomsnittliga importpriserna för den likadana produkten från andra länder var stabil och oförändrad under skadeundersökningsperioden och underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 57 %. |
| --- | --- |

(57)

De genomsnittliga importpriserna för den likadana produkten från andra länder var stabil och oförändrad under skadeundersökningsperioden och underskred unionsindustrins priser med i genomsnitt 57 %.

4.   Unionsindustrins situation

| (58) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

4.1   
  Inledande anmärkningar

| (59) | Eftersom ett stickprovsförfarande användes för unionsindustrin bedömdes skadan på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin (makroekonomiska faktorer) enligt definitionen i skäl 49 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet (mikroekonomiska faktorer enligt definitionen i skäl 49). |
| --- | --- |

(59)

Eftersom ett stickprovsförfarande användes för unionsindustrin bedömdes skadan på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin (makroekonomiska faktorer) enligt definitionen i skäl 49 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet (mikroekonomiska faktorer enligt definitionen i skäl 49).

a)   Produktion

| (60) | Unionsindustrins produktion ökade med 6 % mellan 2009 och översynsperioden, dvs. från 214 475 ton till 228 368 ton. Mot bakgrund av en ökad förbrukning (+ 8 %), såsom nämns i skäl 52, ökade unionsindustrins tillverkning med 6 %.









  Unionsindustrin | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 214 475 | 223 385 | 224 559 | 228 368 |
| index | 100 | 104 | 105 | 106 |

(60)

Unionsindustrins produktion ökade med 6 % mellan 2009 och översynsperioden, dvs. från 214 475 ton till 228 368 ton. Mot bakgrund av en ökad förbrukning (+ 8 %), såsom nämns i skäl 52, ökade unionsindustrins tillverkning med 6 %.

Unionsindustrin

2009

2010

2011

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

214 475

223 385

224 559

228 368

index

100

104

105

106

b)   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (61) | Ökningen av unionens förbrukning (+ 8 %) ledde till att unionsindustrins tillverkning ökade med 6 %.









  Unionsindustrin | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet | 348 852 | 371 187 | 366 976 | 369 134 |
| index | 100 | 106 | 105 | 106 |
| Kapacitetsutnyttjande | 61,5 % | 60,2 % | 61,2 % | 61,9 % |
| index | 100 | 98 | 100 | 101 |

(61)

Ökningen av unionens förbrukning (+ 8 %) ledde till att unionsindustrins tillverkning ökade med 6 %.

Unionsindustrin

2009

2010

2011

Översynsperioden

Kapacitet

348 852

371 187

366 976

369 134

index

100

106

105

106

Kapacitetsutnyttjande

61,5 %

60,2 %

61,2 %

61,9 %

index

100

98

100

101

c)   Försäljningsvolym

| (62) | Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden ökade med 7 % mellan 2009 och översynsperioden.









  Unionsindustrin | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton) | 116 902 | 133 824 | 131 085 | 124 524 |
| index | 100 | 114 | 112 | 107 |

(62)

Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden ökade med 7 % mellan 2009 och översynsperioden.

Unionsindustrin

2009

2010

2011

Översynsperioden

Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)

116 902

133 824

131 085

124 524

index

100

114

112

107

d)   Marknadsandel

| (63) | Unionsindustrin lyckades behålla en relativt stabil marknadsandel under skadeundersökningsperioden, dvs. 60 % 2009 och 59 % under översynsperioden.









  Unionsindustrin | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel | 60 % | 65 % | 61 % | 59 % |
| index | 100 | 108 | 102 | 98 |

(63)

Unionsindustrin lyckades behålla en relativt stabil marknadsandel under skadeundersökningsperioden, dvs. 60 % 2009 och 59 % under översynsperioden.

Unionsindustrin

2009

2010

2011

Översynsperioden

Marknadsandel

60 %

65 %

61 %

59 %

index

100

108

102

98

e)   Tillväxt

| (64) | Mellan 2009 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen ökade med 8 %, ökade även unionsindustrins försäljningsvolym med 7 %. Unionsindustrins marknadsandel kan därför anses vara stabil, även om den förlorade en liten andel, medan importen från Ryska federationen ökade något. |
| --- | --- |

(64)

Mellan 2009 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen ökade med 8 %, ökade även unionsindustrins försäljningsvolym med 7 %. Unionsindustrins marknadsandel kan därför anses vara stabil, även om den förlorade en liten andel, medan importen från Ryska federationen ökade något.

f)   Sysselsättning

| (65) | Medan de unionstillverkare som ingick i urvalet visade en ökning på 5 % under skadeundersökningsperioden, är sökandens uppskattning av sysselsättningsnivån för hela unionsindustrin annorlunda och visar på en negativ trend, med en minskning på 6 % mellan 2009 och översynsperioden.









  Unionsindustrin | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 3 763 | 3 776 | 3 688 | 3 544 |
| index | 100 | 100 | 98 | 94 |

(65)

Medan de unionstillverkare som ingick i urvalet visade en ökning på 5 % under skadeundersökningsperioden, är sökandens uppskattning av sysselsättningsnivån för hela unionsindustrin annorlunda och visar på en negativ trend, med en minskning på 6 % mellan 2009 och översynsperioden.

Unionsindustrin

2009

2010

2011

Översynsperioden

Sysselsättning

3 763

3 776

3 688

3 544

index

100

100

98

94

g)   Dumpningsmarginalens storlek

| (66) | Verkningarna för unionsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek (4,7 %) kan med hänsyn till den låga totala importvolymen från Ryska federationen och den relativt låga dumpningsmarginalen inte anses vara betydande. |
| --- | --- |

(66)

Verkningarna för unionsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek (4,7 %) kan med hänsyn till den låga totala importvolymen från Ryska federationen och den relativt låga dumpningsmarginalen inte anses vara betydande.

h)   Lager

| (67) | Unionsindustrins nivå på utgående lager minskade mellan 2009 och översynsperioden.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 11 723 | 10 240 | 9 813 | 10 489 |
| index | 100 | 87 | 84 | 89 |

(67)

Unionsindustrins nivå på utgående lager minskade mellan 2009 och översynsperioden.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

11 723

10 240

9 813

10 489

index

100

87

84

89

i)   Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

| (68) | Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade med 8 % mellan 2009 och översynsperioden. Denna prisutveckling hänger samman med att unionsindustrin kunde överföra de ökade produktionskostnaderna (8 %) till sina kunder. Den hänger även samman med unionsindustrins successiva övergång till linor och kablar av järn eller stål med större diameter och en större inriktning på linor för särskilda ändamål.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton) | 3 625 | 3 658 | 3 809 | 3 911 |
| Index | 100 | 101 | 105 | 108 |

(68)

Unionsindustrins försäljningspriser per enhet ökade med 8 % mellan 2009 och översynsperioden. Denna prisutveckling hänger samman med att unionsindustrin kunde överföra de ökade produktionskostnaderna (8 %) till sina kunder. Den hänger även samman med unionsindustrins successiva övergång till linor och kablar av järn eller stål med större diameter och en större inriktning på linor för särskilda ändamål.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)

3 625

3 658

3 809

3 911

Index

100

101

105

108

j)   Löner

| (69) | Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent ökade med 20 % mellan 2009 och skadeundersökningsperioden. Efter det att vissa av företagen i urvalet omorganiserats ökade andelen tjänstemän i förhållande till arbetare under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglas i att den genomsnittliga lönen per anställd ökade.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lön per heltidsekvivalent (euro) | 42 393 | 45 174 | 48 718 | 51 052 |
| index | 100 | 107 | 115 | 120 |

(69)

Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent ökade med 20 % mellan 2009 och skadeundersökningsperioden. Efter det att vissa av företagen i urvalet omorganiserats ökade andelen tjänstemän i förhållande till arbetare under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglas i att den genomsnittliga lönen per anställd ökade.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Lön per heltidsekvivalent (euro)

42 393

45 174

48 718

51 052

index

100

107

115

120

k)   Produktivitet

| (70) | Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som resultat per heltidsekvivalent anställd och år, var instabil under skadeundersökningsperioden och minskade 2010 för att sedan öka igen under 2011 och översynsperioden.









  Unionsindustrin | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet | 58 | 52 | 53 | 55 |
| index | 100 | 88 | 90 | 94 |

(70)

Produktiviteten hos unionsindustrins anställda, mätt som resultat per heltidsekvivalent anställd och år, var instabil under skadeundersökningsperioden och minskade 2010 för att sedan öka igen under 2011 och översynsperioden.

Unionsindustrin

2009

2010

2011

Översynsperioden

Produktivitet

58

52

53

55

index

100

88

90

94

l)   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (71) | Investeringarna avseende linor och kablar av järn eller stål ökade med 271 % under skadeundersökningsperioden, var betydande och uppgick till nästan 16 miljoner euro under översynsperioden. Tillverkarna i urvalet hade inga svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. Vidare kunde en stor andel av investeringarna finansieras av deras egna kassaflöden.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusen EUR) | 5 845 | 6 025 | 12 656 | 15 839 |
| index | 100 | 103 | 217 | 271 |

(71)

Investeringarna avseende linor och kablar av järn eller stål ökade med 271 % under skadeundersökningsperioden, var betydande och uppgick till nästan 16 miljoner euro under översynsperioden. Tillverkarna i urvalet hade inga svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. Vidare kunde en stor andel av investeringarna finansieras av deras egna kassaflöden.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Investeringar (i tusen EUR)

5 845

6 025

12 656

15 839

index

100

103

217

271

m)   Lönsamhet på unionsmarknaden

| (72) | De tillverkare som ingick i urvalet lyckades göra vinster under hela skadeundersökningsperioden. De vinster som uppnåddes mellan 2009 och översynsperioden låg – trots minskningen jämfört med 2009 – över det vinstmål på 5 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet på unionsmarknaden | 14,8 % | 10,1 % | 10,6 % | 10,6 % |
| index | 100 | 68 | 72 | 72 |

(72)

De tillverkare som ingick i urvalet lyckades göra vinster under hela skadeundersökningsperioden. De vinster som uppnåddes mellan 2009 och översynsperioden låg – trots minskningen jämfört med 2009 – över det vinstmål på 5 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Lönsamhet på unionsmarknaden

14,8 %

10,1 %

10,6 %

10,6 %

index

100

68

72

72

n)   Avkastning på investeringar

| (73) | Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av linor och kablar av järn eller stål i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av linor och kablar av järn eller stål, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden. Trots minskningen förblir denna indikator relativt hög.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räntabilitet | 37,7 % | 23,4 % | 25 % | 23 % |
| index | 100 | 62 | 66 | 61 |

(73)

Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av linor och kablar av järn eller stål i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av linor och kablar av järn eller stål, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden. Trots minskningen förblir denna indikator relativt hög.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Räntabilitet

37,7 %

23,4 %

25 %

23 %

index

100

62

66

61

o)   Kassaflöde

| (74) | Kassaflödet ser fortfarande genomgående positivt ut, trots en viss försämring mellan 2009 och översynsperioden: detta följer till viss del lönsamhetsutveckligen under hela skadeundersökningsperioden.









  Tillverkare i urvalet | 2009 | 2010 | 2011 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (tusen euro) | 57 545 | 40 640 | 38 297 | 43 380 |
| index | 100 | 71 | 67 | 75 |

(74)

Kassaflödet ser fortfarande genomgående positivt ut, trots en viss försämring mellan 2009 och översynsperioden: detta följer till viss del lönsamhetsutveckligen under hela skadeundersökningsperioden.

Tillverkare i urvalet

2009

2010

2011

Översynsperioden

Kassaflöde (tusen euro)

57 545

40 640

38 297

43 380

index

100

71

67

75

p)   Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

| (75) | De flesta indikatorer visar på att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till det nya ekonomiska klimatet och kunna tillvarata möjligheter på marknader i och utanför unionen i segment där höga marginaler kan uppnås. Unionsindustrins förbättrade ekonomiska och finansiella situation efter införandet av antidumpningsåtgärder 2001 visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin har återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(75)

De flesta indikatorer visar på att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till det nya ekonomiska klimatet och kunna tillvarata möjligheter på marknader i och utanför unionen i segment där höga marginaler kan uppnås. Unionsindustrins förbättrade ekonomiska och finansiella situation efter införandet av antidumpningsåtgärder 2001 visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin har återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning.

4.2   
  Slutsats

| (76) | Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin mer eller mindre behålla sin marknadsandel, priserna ökade med 8 %, lagren låg kvar på en rimlig nivå samtidigt som produktionsvolymen och förbrukningen ökade. Unionsindustrin var lönsam under skadeundersökningsperioden, även om vinsterna låg på en lägre nivå under översynsperioden än 2009. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin mer eller mindre behålla sin marknadsandel, priserna ökade med 8 %, lagren låg kvar på en rimlig nivå samtidigt som produktionsvolymen och förbrukningen ökade. Unionsindustrin var lönsam under skadeundersökningsperioden, även om vinsterna låg på en lägre nivå under översynsperioden än 2009. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.

F.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

| (77) | Frågan om huruvida det är sannolikt att väsentlig skada återkommer om åtgärderna tillåts att upphöra att gälla har även prövats. Detta bedöms inte som sannolikt av de orsaker som anges ovan. |
| --- | --- |

(77)

Frågan om huruvida det är sannolikt att väsentlig skada återkommer om åtgärderna tillåts att upphöra att gälla har även prövats. Detta bedöms inte som sannolikt av de orsaker som anges ovan.

| (78) | Såsom förklaras i skäl 54 konstaterades priserna på importen från Ryska federationen underskrida priserna i unionen. Med hänsyn till den låga volymen av motsvarande produkttyper bör dock den gällande underskridandemarginalen endast ses som vägledande. |
| --- | --- |

(78)

Såsom förklaras i skäl 54 konstaterades priserna på importen från Ryska federationen underskrida priserna i unionen. Med hänsyn till den låga volymen av motsvarande produkttyper bör dock den gällande underskridandemarginalen endast ses som vägledande.

| (79) | Såsom förklaras i skäl 51 var importvolymen av den berörda produkten med ursprung i Ryska federationen 2 005 ton år 2009 och 2 343 ton under översynsperioden, vilket utgör en marknadsandel på 1,03 respektive 1,11 %. |
| --- | --- |

(79)

Såsom förklaras i skäl 51 var importvolymen av den berörda produkten med ursprung i Ryska federationen 2 005 ton år 2009 och 2 343 ton under översynsperioden, vilket utgör en marknadsandel på 1,03 respektive 1,11 %.

| (80) | Såsom förklaras i skälen 43 och 45 uppskattas Rysslands totala kapacitet till cirka 158 000 ton, medan den under den senaste undersökningen uppskattades ligga ungefär i nivå med den totala förbrukningen i unionen, dvs. 220 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten verkar dessutom för närvarande vara begränsad. |
| --- | --- |

(80)

Såsom förklaras i skälen 43 och 45 uppskattas Rysslands totala kapacitet till cirka 158 000 ton, medan den under den senaste undersökningen uppskattades ligga ungefär i nivå med den totala förbrukningen i unionen, dvs. 220 000 ton. Den outnyttjade kapaciteten verkar dessutom för närvarande vara begränsad.

| (81) | Under den senaste undersökningen bedömdes det att den ryska marknaden inte kunde absorbera utbudsnivån. Såsom förklaras i skäl 36 uppvisade den inhemska förbrukningen av linor och kablar av järn eller stål i Ryssland en betydande tillväxt på 38 % under skadeundersökningsperioden. Dessutom beräknar allmänt tillgängliga ekonomiska prognoser en stark BNP-tillväxt i Ryska federationen under de närmsta åren. Den ryska reservkapaciteten, såsom nämns i skäl 45, kommer därför troligtvis att absorberas av den växande ryska marknaden eftersom de ryska priserna är cirka 11 % högre än exportpriserna till unionen. Dessutom är de ryska exportpriserna till andra marknader, i synnerhet OSS-länder, i genomsnitt 5,6 % högre än exportpriserna till unionen. Det är därför inte sannolikt att stora kvantiteter av reservkapaciteten eller den nuvarande försäljningen på den mer fördelaktiga inhemska marknaden och/eller på OSS-landsmarknader skulle ledas om till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(81)

Under den senaste undersökningen bedömdes det att den ryska marknaden inte kunde absorbera utbudsnivån. Såsom förklaras i skäl 36 uppvisade den inhemska förbrukningen av linor och kablar av järn eller stål i Ryssland en betydande tillväxt på 38 % under skadeundersökningsperioden. Dessutom beräknar allmänt tillgängliga ekonomiska prognoser en stark BNP-tillväxt i Ryska federationen under de närmsta åren. Den ryska reservkapaciteten, såsom nämns i skäl 45, kommer därför troligtvis att absorberas av den växande ryska marknaden eftersom de ryska priserna är cirka 11 % högre än exportpriserna till unionen. Dessutom är de ryska exportpriserna till andra marknader, i synnerhet OSS-länder, i genomsnitt 5,6 % högre än exportpriserna till unionen. Det är därför inte sannolikt att stora kvantiteter av reservkapaciteten eller den nuvarande försäljningen på den mer fördelaktiga inhemska marknaden och/eller på OSS-landsmarknader skulle ledas om till unionsmarknaden.

| (82) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna avseende import med ursprung i Ryska federationen med största sannolikhet inte skulle leda till att väsentlig skada för unionsindustrin som helhet skulle återkomma. |
| --- | --- |

(82)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna avseende import med ursprung i Ryska federationen med största sannolikhet inte skulle leda till att väsentlig skada för unionsindustrin som helhet skulle återkomma.

G.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (83) | Mot bakgrund av ovanstående bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen upphävas och det nuvarande förfarandet avslutas i enlighet med artikel 9.2 och artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Mot bakgrund av ovanstående bör de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av linor och kablar av järn eller stål med ursprung i Ryska federationen upphävas och det nuvarande förfarandet avslutas i enlighet med artikel 9.2 och artikel 11.2 i grundförordningen.

| (84) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna för import med ursprung i Ryska federationen avslutas. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna. Synpunkter mottogs från en berörd part, som även begärde och beviljades att bli hörd i närvaro av förhörsombudet. |
| --- | --- |

(84)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de gällande åtgärderna för import med ursprung i Ryska federationen avslutas. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna. Synpunkter mottogs från en berörd part, som även begärde och beviljades att bli hörd i närvaro av förhörsombudet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsåtgärderna gällande import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar, med ursprung i Ryska federationen, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98, ska upphöra att gälla och förfarandet rörande denna import avslutas.

Artikel 2

Översynen vid giltighetstidens utgång gällande antidumpningsåtgärder för import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98, och med ursprung i Ryska federationen, som inleddes enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009, avslutas härmed.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2013.

På rådets vägnar

J. NEVEROVIC

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 211, 4.8.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 285, 31.10.2007, s. 52.

3

(4)  EUT L 285, 31.10.2007, s. 1.

4

(5)  EUT L 36, 9.2.2012, s. 1.

5

(6)  EUT C 330, 27.10.2012, s. 5.

6

(7)  Enligt uppgifter från Prommetiz – ryska sammanslutningen av hårdvarutillverkare.

7

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/11

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1343/2013

av den 12 december 2013

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.2, 11.5 och 11.6,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1184/2007 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av persulfater med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Taiwan och Amerikas förenta stater (nedan kallade den ursprungliga undersökningen och de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna för Kina infördes i form av en värdetull på 71,8 % för alla företag utom två kinesiska exporterande tillverkare, för vilka individuella tullsatser beviljades. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1184/2007 (2) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av persulfater med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina), Taiwan och Amerikas förenta stater (nedan kallade den ursprungliga undersökningen och de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna för Kina infördes i form av en värdetull på 71,8 % för alla företag utom två kinesiska exporterande tillverkare, för vilka individuella tullsatser beviljades.

2.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (2) | Den 10 oktober 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallad tillkännagivande om inledande) (3) i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av persulfater med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(2)

Den 10 oktober 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallad tillkännagivande om inledande) (3) i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av persulfater med ursprung i Kina.

| (3) | Översynen inleddes sedan en bestyrkt begäran lämnats in av två europeiska tillverkare (RheinPerChemie GmbH&Co. KG och United Initiators GmbH&Co. KG) (nedan kallade sökandena) som svarar för 100 % av unionens totala produktion av persulfater. |
| --- | --- |

(3)

Översynen inleddes sedan en bestyrkt begäran lämnats in av två europeiska tillverkare (RheinPerChemie GmbH&Co. KG och United Initiators GmbH&Co. KG) (nedan kallade sökandena) som svarar för 100 % av unionens totala produktion av persulfater.

| (4) | Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.   Undersökning

3.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (5) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2011–30 september 2012 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2011–30 september 2012 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av tendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 fram till slutet av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

3.2   Parter som berörs av undersökningen

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt sökandena, exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer och användare som man visste var berörda, tillverkare i möjliga jämförbara länder samt företrädarna för Kina om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt sökandena, exporterande tillverkare i Kina, icke-närstående importörer och användare som man visste var berörda, tillverkare i möjliga jämförbara länder samt företrädarna för Kina om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

| (7) | Eftersom det skulle kunna finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen som berörs, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för dessa parter. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det skulle kunna finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen som berörs, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen hade för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för dessa parter. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovan nämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (8) | Ingen av importörerna gav sig till känna. |
| --- | --- |

(8)

Ingen av importörerna gav sig till känna.

| (9) | Endast en exporterande tillverkare från Kina besvarade frågeformuläret. Därför var det inte nödvändigt att göra ett stickprov av exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(9)

Endast en exporterande tillverkare från Kina besvarade frågeformuläret. Därför var det inte nödvändigt att göra ett stickprov av exporterande tillverkare.

| (10) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till de parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två unionstillverkare, en exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i Turkiet som ansågs kunna vara ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till de parter som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från två unionstillverkare, en exporterande tillverkare i Kina och en tillverkare i Turkiet som ansågs kunna vara ett jämförbart land.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Tillverkare i unionen







  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Tillverkare i unionen

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland.

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland. |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland.

| b) | Exporterande tillverkare i Kina |
| --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (12) | Den berörda produkten är densamma som den som omfattades av den ursprungliga undersökningen, nämligen peroxosulfater (persulfater), inklusive kalium(peroximonosulfat)sulfat (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2833 40 00 och ex 2842 90 80. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten är densamma som den som omfattades av den ursprungliga undersökningen, nämligen peroxosulfater (persulfater), inklusive kalium(peroximonosulfat)sulfat (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2833 40 00 och ex 2842 90 80.

| (13) | Den berörda produkten används som initiator eller som oxidationsmedel i en rad sammanhang. Den används t.ex. som polymerisationsinitiator vid tillverkningen av polymer, som etsmedel vid tillverkningen av kretskort, i hårvårdsprodukter, vid avklistring av textilier, vid papperstillverkning samt som desinfektionsmedel och för att rengöra tandproteser. |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten används som initiator eller som oxidationsmedel i en rad sammanhang. Den används t.ex. som polymerisationsinitiator vid tillverkningen av polymer, som etsmedel vid tillverkningen av kretskort, i hårvårdsprodukter, vid avklistring av textilier, vid papperstillverkning samt som desinfektionsmedel och för att rengöra tandproteser.

| (14) | Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer på unionsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer på unionsmarknaden har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Allmänna kommentarer

| (15) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det för närvarande förekom dumpning och huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna för viss import från Kina skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det för närvarande förekom dumpning och huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna för viss import från Kina skulle upphöra att gälla.

| (16) | Såsom förklaras i skäl 9 var det endast en kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen, och denna exporterade inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Såsom nämns nedan i skäl 22 och som förklaras i detalj i skälen 51–53 visade undersökningen att en och samma exportör svarade för i princip all import från Kina under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning och är inte föremål för den nuvarande översynen. Ingen dumpningsanalys kunde därför göras i det här fallet. |
| --- | --- |

(16)

Såsom förklaras i skäl 9 var det endast en kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen, och denna exporterade inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Såsom nämns nedan i skäl 22 och som förklaras i detalj i skälen 51–53 visade undersökningen att en och samma exportör svarade för i princip all import från Kina under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning och är inte föremål för den nuvarande översynen. Ingen dumpningsanalys kunde därför göras i det här fallet.

2.   Utvecklingen för importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (17) | För att kunna bedöma sannolikheten för återkommande dumpning beaktades den information som lämnades av den samarbetande kinesiska exporterande tillverkaren, den information som samlats in enligt artikel 18 i grundförordningen och tillgängliga uppgifter om de exporterande tillverkare som inte samarbetade. De tillgängliga uppgifterna hämtades ur begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, den information som offentliggjordes i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes av Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) (5) i mars 2013, den statistik som kommissionen har tillgång till, dvs. de uppgifter som medlemsstaterna lämnar varje månad enligt artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6), och importuppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(17)

För att kunna bedöma sannolikheten för återkommande dumpning beaktades den information som lämnades av den samarbetande kinesiska exporterande tillverkaren, den information som samlats in enligt artikel 18 i grundförordningen och tillgängliga uppgifter om de exporterande tillverkare som inte samarbetade. De tillgängliga uppgifterna hämtades ur begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, den information som offentliggjordes i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång som inleddes av Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) (5) i mars 2013, den statistik som kommissionen har tillgång till, dvs. de uppgifter som medlemsstaterna lämnar varje månad enligt artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6), och importuppgifter från Eurostat.

a)   Priser och importvolymer till unionen från Kina och övriga tredjeländer

| (18) | De tillgängliga uppgifterna i undersökningen visade att en kinesisk exportör svarade för i princip all import från Kina under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning (6). Denna import är således inte föremål för några antidumpningsåtgärder. Priserna för denna import låg under unionsindustrins priser under perioden. |
| --- | --- |

(18)

De tillgängliga uppgifterna i undersökningen visade att en kinesisk exportör svarade för i princip all import från Kina under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning (6). Denna import är således inte föremål för några antidumpningsåtgärder. Priserna för denna import låg under unionsindustrins priser under perioden.

| (19) | Trots att de kinesiska importpriserna till unionen ökade med 29 % under skadeundersökningsperioden var de fortfarande låga och underskred unionsindustrins priser under översynsperioden. Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade också, men endast med 7 %. |
| --- | --- |

(19)

Trots att de kinesiska importpriserna till unionen ökade med 29 % under skadeundersökningsperioden var de fortfarande låga och underskred unionsindustrins priser under översynsperioden. Unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden ökade också, men endast med 7 %.

| (20) | Den enda samarbetande kinesiska exportören är föremål för de nuvarande antidumpningsåtgärderna och exporterade inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Undersökningen visade dock att exportören exporterade till marknader i tredjeländer till dumpade priser och att dess priser var ännu lägre än priserna på unionsmarknaden för den nuvarande importen från Kina. Detta tyder på att exportörerna i Kina fortsätter att dumpa priserna och att deras priser är låga. |
| --- | --- |

(20)

Den enda samarbetande kinesiska exportören är föremål för de nuvarande antidumpningsåtgärderna och exporterade inte den berörda produkten till unionen under översynsperioden. Undersökningen visade dock att exportören exporterade till marknader i tredjeländer till dumpade priser och att dess priser var ännu lägre än priserna på unionsmarknaden för den nuvarande importen från Kina. Detta tyder på att exportörerna i Kina fortsätter att dumpa priserna och att deras priser är låga.

| (21) | Unionsmarknaden mottar i stort sett import från tre länder: Kina, Turkiet och Förenta staterna, som vardera svarar för 8–10 % av marknaden och två unionstillverkare som har en marknadsandel på 65–75 %. Undersökningen visade att Förenta staterna fortsatte sin närvaro på unionsmarknaden och stod för omkring en tredjedel av den totala importen under översynsperioden. Förenta staternas priser låg i genomsnitt 10 % över importpriserna från Kina. Detta i kombination med det konstaterade prisunderskridandet av unionsindustrins priser visar att den kinesiska importen fortsatte att pressa ned försäljningspriserna i unionen. |
| --- | --- |

(21)

Unionsmarknaden mottar i stort sett import från tre länder: Kina, Turkiet och Förenta staterna, som vardera svarar för 8–10 % av marknaden och två unionstillverkare som har en marknadsandel på 65–75 %. Undersökningen visade att Förenta staterna fortsatte sin närvaro på unionsmarknaden och stod för omkring en tredjedel av den totala importen under översynsperioden. Förenta staternas priser låg i genomsnitt 10 % över importpriserna från Kina. Detta i kombination med det konstaterade prisunderskridandet av unionsindustrins priser visar att den kinesiska importen fortsatte att pressa ned försäljningspriserna i unionen.

| (22) | Såsom nämns ovan i skäl 18 var det en enda exportör som svarade för den kinesiska importen under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning. Mellan 2009 och översynsperioden ökade denna import i volym med 24 %, och dess marknadsandel ökade från 8 till 9,6 % av unionens totala förbrukning under samma period. |
| --- | --- |

(22)

Såsom nämns ovan i skäl 18 var det en enda exportör som svarade för den kinesiska importen under översynsperioden, och denna exportör konstaterades i den ursprungliga undersökningen inte ha gjort sig skyldig till dumpning. Mellan 2009 och översynsperioden ökade denna import i volym med 24 %, och dess marknadsandel ökade från 8 till 9,6 % av unionens totala förbrukning under samma period.

| (23) | Det är värt att komma ihåg att det under åren 1995–2001 infördes antidumpningsåtgärder mot persulfater från Kina. När dessa åtgärder upphävdes, ökade importvolymerna från Kina från knappt 200 ton 2001 till över 4 000 ton 2003 och mer än fördubblades till nästan 9 000 ton 2006. Importen från Kina övertog över 20 % av unionsmarknaden på bara några år. Under perioden 2003–2006 fördubblade Kina sin marknadsandel, medan förbrukningen ökade med 7 %. Detta visar att de kinesiska exportörerna i avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle kunna ta en betydande marknadsandel i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Det är värt att komma ihåg att det under åren 1995–2001 infördes antidumpningsåtgärder mot persulfater från Kina. När dessa åtgärder upphävdes, ökade importvolymerna från Kina från knappt 200 ton 2001 till över 4 000 ton 2003 och mer än fördubblades till nästan 9 000 ton 2006. Importen från Kina övertog över 20 % av unionsmarknaden på bara några år. Under perioden 2003–2006 fördubblade Kina sin marknadsandel, medan förbrukningen ökade med 7 %. Detta visar att de kinesiska exportörerna i avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle kunna ta en betydande marknadsandel i unionen.

| (24) | Mot bakgrund av ovannämnda omständigheter och överväganden, särskilt Kinas reaktion på upphävandet av åtgärderna på unionsmarknaden 2001, den kinesiska prisnivån under översynsperioden och den fortsatta dumpningen på marknader i tredjeländer, anses det sannolikt att den lågt prissatta kinesiska importen på kort sikt åter skulle strömma in i stora kvantiteter till unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av ovannämnda omständigheter och överväganden, särskilt Kinas reaktion på upphävandet av åtgärderna på unionsmarknaden 2001, den kinesiska prisnivån under översynsperioden och den fortsatta dumpningen på marknader i tredjeländer, anses det sannolikt att den lågt prissatta kinesiska importen på kort sikt åter skulle strömma in i stora kvantiteter till unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.

b)   De kinesiska tillverkarnas prissättningsbeteende på andra exportmarknader

| (25) | Såsom nämns i skäl 16 ovan exporterade det samarbetande kinesiska företaget inte till unionen under översynsperioden, och det gick inte att jämföra dess normalvärde på hemmamarknaden med exportpriserna till unionen. Såsom nämns i skäl 24 ovan gjordes det dock en bedömning av om företagets export till tredjeländer skedde till dumpade priser under översynsperioden. Eftersom företaget hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet utifrån uppgifter som företaget självt lämnat. |
| --- | --- |

(25)

Såsom nämns i skäl 16 ovan exporterade det samarbetande kinesiska företaget inte till unionen under översynsperioden, och det gick inte att jämföra dess normalvärde på hemmamarknaden med exportpriserna till unionen. Såsom nämns i skäl 24 ovan gjordes det dock en bedömning av om företagets export till tredjeländer skedde till dumpade priser under översynsperioden. Eftersom företaget hade beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet utifrån uppgifter som företaget självt lämnat.

| (26) | För de tre typer av den berörda produkten för vilka den inhemska försäljningen var representativ och såldes vid normal handel, fastställdes det genomsnittliga normalvärdet utifrån de priser som betalats av de oberoende kunderna på den inhemska marknaden. För en produkttyp var man tvungen att beräkna normalvärdet på grundval av produktionskostnaden i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Företagets tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader och den vinst som gjordes på inhemsk försäljning vid normal handel användes i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen för att fastställa normalvärdet för den produkttypen. |
| --- | --- |

(26)

För de tre typer av den berörda produkten för vilka den inhemska försäljningen var representativ och såldes vid normal handel, fastställdes det genomsnittliga normalvärdet utifrån de priser som betalats av de oberoende kunderna på den inhemska marknaden. För en produkttyp var man tvungen att beräkna normalvärdet på grundval av produktionskostnaden i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Företagets tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader samt allmänna kostnader och den vinst som gjordes på inhemsk försäljning vid normal handel användes i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen för att fastställa normalvärdet för den produkttypen.

| (27) | Jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris på nivån fritt fabrik till tredjeländer fastställda utifrån rapporterade och kontrollerade uppgifter visade på en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal på 9,4 %. |
| --- | --- |

(27)

Jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris på nivån fritt fabrik till tredjeländer fastställda utifrån rapporterade och kontrollerade uppgifter visade på en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal på 9,4 %.

| (28) | När det gäller prissättningsbeteende är Indiens och Förenta staternas befintliga antidumpningsåtgärder också ett tydligt tecken på de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpningsbeteende på övriga marknader. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller prissättningsbeteende är Indiens och Förenta staternas befintliga antidumpningsåtgärder också ett tydligt tecken på de kinesiska exporterande tillverkarnas dumpningsbeteende på övriga marknader.

c)   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (29) | Undersökningen visade att det samarbetande kinesiska företaget exporterade till en lång rad tredjeländer, t.ex. Brasilien, Indonesien, Malaysia, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand och Förenade Arabemiraten. Det samarbetande kinesiska företagets exportpriser på marknaderna i tredjeländer jämfördes därför med unionsindustrins försäljningspriser och priset på den kinesiska importen under översynsperioden på unionsmarknaden. Jämförelsen visade att den samarbetande kinesiska exportören kraftigt underskred unionsindustrins priser med upp till 40 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(29)

Undersökningen visade att det samarbetande kinesiska företaget exporterade till en lång rad tredjeländer, t.ex. Brasilien, Indonesien, Malaysia, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand och Förenade Arabemiraten. Det samarbetande kinesiska företagets exportpriser på marknaderna i tredjeländer jämfördes därför med unionsindustrins försäljningspriser och priset på den kinesiska importen under översynsperioden på unionsmarknaden. Jämförelsen visade att den samarbetande kinesiska exportören kraftigt underskred unionsindustrins priser med upp till 40 % under översynsperioden.

| (30) | Analysen visar å ena sidan att priserna på unionsmarknaden är högre och därmed mycket attraktiva och å andra sidan att de priser som andra kinesiska exportörer erbjuder är lägre än de nuvarande kinesiska importpriserna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(30)

Analysen visar å ena sidan att priserna på unionsmarknaden är högre och därmed mycket attraktiva och å andra sidan att de priser som andra kinesiska exportörer erbjuder är lägre än de nuvarande kinesiska importpriserna på unionsmarknaden.

| (31) | Det är också värt att notera att det samarbetande företagets normalvärde under översynsperioden generellt sett var lägre än unionsindustrins försäljningspriser. Detta bekräftar att unionsmarknaden är mycket attraktiv och att den uppenbarligen skulle innebära högre vinster för kinesiska tillverkare. Den låga prisnivån i Kina tycks inte bero på någonting annat än ett överskott i fråga om kapacitet och utbud av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(31)

Det är också värt att notera att det samarbetande företagets normalvärde under översynsperioden generellt sett var lägre än unionsindustrins försäljningspriser. Detta bekräftar att unionsmarknaden är mycket attraktiv och att den uppenbarligen skulle innebära högre vinster för kinesiska tillverkare. Den låga prisnivån i Kina tycks inte bero på någonting annat än ett överskott i fråga om kapacitet och utbud av den berörda produkten.

| (32) | Såsom nämns i skäl 28 ovan har marknaderna i vissa tredjeländer, t.ex. Förenta staterna och Indien, blivit mindre attraktiva för kinesiska exportörer på grund av de befintliga antidumpningsåtgärderna. Relativt sett konstaterades det dessutom att prisnivån var lägre på marknaderna i övriga tredjeländer än på unionsmarknaden. Marknaderna i övriga tredjeländer som inte omfattas av åtgärder försörjs redan av företag som verkar på dessa marknader, vilket innebär att en eventuell outnyttjad kapacitet i Kina sannolikt skulle komma att användas för export till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(32)

Såsom nämns i skäl 28 ovan har marknaderna i vissa tredjeländer, t.ex. Förenta staterna och Indien, blivit mindre attraktiva för kinesiska exportörer på grund av de befintliga antidumpningsåtgärderna. Relativt sett konstaterades det dessutom att prisnivån var lägre på marknaderna i övriga tredjeländer än på unionsmarknaden. Marknaderna i övriga tredjeländer som inte omfattas av åtgärder försörjs redan av företag som verkar på dessa marknader, vilket innebär att en eventuell outnyttjad kapacitet i Kina sannolikt skulle komma att användas för export till unionsmarknaden.

| (33) | Baserat på ovanstående väntas den kinesiska importen åter öka i volym och ytterligare pressa ned priserna på unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(33)

Baserat på ovanstående väntas den kinesiska importen åter öka i volym och ytterligare pressa ned priserna på unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.

d)   Produktionskapacitet och överskottskapacitet som är tillgänglig för export

| (34) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades analysen av Kinas outnyttjade kapacitet i frånvaron av andra uppgifter på tillgängliga uppgifter, dvs. den begränsade information som den samarbetande kinesiska exporterande tillverkaren lämnat om marknadssituationen i Kina, den begränsade information som unionsindustrin lämnat och annan offentlig information om de fem största identifierade tillverkarna i Kina samt uppgifter som samlats in i det inledande skedet. Den information som inhämtats från dessa källor konstaterades vara samstämmig. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades analysen av Kinas outnyttjade kapacitet i frånvaron av andra uppgifter på tillgängliga uppgifter, dvs. den begränsade information som den samarbetande kinesiska exporterande tillverkaren lämnat om marknadssituationen i Kina, den begränsade information som unionsindustrin lämnat och annan offentlig information om de fem största identifierade tillverkarna i Kina samt uppgifter som samlats in i det inledande skedet. Den information som inhämtats från dessa källor konstaterades vara samstämmig.

| (35) | Baserat på denna information bedöms det finnas en ledig produktionskapacitet på över 100 000 ton i Kina, vilket är omkring tre gånger så mycket som unionens förbrukade volym under översynsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Baserat på denna information bedöms det finnas en ledig produktionskapacitet på över 100 000 ton i Kina, vilket är omkring tre gånger så mycket som unionens förbrukade volym under översynsperioden.

| (36) | Baserat på den samarbetande tillverkarens kapacitetsutnyttjande drogs slutsatsen att det kan finnas betydande ledig kapacitet i Kina som skulle kunna användas för att öka produktionen och styras över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna inte längre skulle tillämpas. |
| --- | --- |

(36)

Baserat på den samarbetande tillverkarens kapacitetsutnyttjande drogs slutsatsen att det kan finnas betydande ledig kapacitet i Kina som skulle kunna användas för att öka produktionen och styras över till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna inte längre skulle tillämpas.

e)   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (37) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs det vara sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande åtgärderna inte längre skulle tillämpas. Det är särskilt nivån på det fastställda normalvärdet för Kina, den samarbetande tillverkarens dumpningsbeteende på marknaderna i tredjeländer, befintliga antidumpningsåtgärder mot kinesiska exportörer i Indien och Förenta staterna, unionsmarknadens attraktionskraft jämfört med andra marknader och en betydande outnyttjad produktionskapacitet i Kina som gör det som sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs det vara sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande åtgärderna inte längre skulle tillämpas. Det är särskilt nivån på det fastställda normalvärdet för Kina, den samarbetande tillverkarens dumpningsbeteende på marknaderna i tredjeländer, befintliga antidumpningsåtgärder mot kinesiska exportörer i Indien och Förenta staterna, unionsmarknadens attraktionskraft jämfört med andra marknader och en betydande outnyttjad produktionskapacitet i Kina som gör det som sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande åtgärderna skulle upphävas.

D.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Definition av unionsindustrin

| (38) | Under den aktuella undersökningen bekräftades det att persulfater endast tillverkas av två tillverkare i unionen. De svarar för 100 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden. Båda dessa tillverkare var positiva till begäran om översyn och samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(38)

Under den aktuella undersökningen bekräftades det att persulfater endast tillverkas av två tillverkare i unionen. De svarar för 100 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden. Båda dessa tillverkare var positiva till begäran om översyn och samarbetade i undersökningen.

| (39) | De båda företagen utgör därmed unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(39)

De båda företagen utgör därmed unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.

2.   Inledande anmärkning

| (40) | För att säkerställa konfidentiell behandling enligt artikel 19 i grundförordningen presenteras uppgifterna för de båda unionstillverkarna i indexerad form eller i form av intervall. |
| --- | --- |

(40)

För att säkerställa konfidentiell behandling enligt artikel 19 i grundförordningen presenteras uppgifterna för de båda unionstillverkarna i indexerad form eller i form av intervall.

| (41) | Informationen om importen har analyserats utifrån KN-nummer för de tre huvudtyperna av den likadana produkten, ammoniumpersulfat, natriumpersulfat, kaliumsulfat, och utifrån Taric-nummer för den fjärde typen, kalium(peroximonosulfat)sulfat. Analysen av importen kompletterades med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Informationen om importen har analyserats utifrån KN-nummer för de tre huvudtyperna av den likadana produkten, ammoniumpersulfat, natriumpersulfat, kaliumsulfat, och utifrån Taric-nummer för den fjärde typen, kalium(peroximonosulfat)sulfat. Analysen av importen kompletterades med uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen.

3.   Förbrukningen i unionen

| (42) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på KN-nummer och Taric-nummer. |
| --- | --- |

(42)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden samt på grundval av den importvolym som rapporterats av Eurostat, baserad på KN-nummer och Taric-nummer.

| (43) | Unionens förbrukning var något högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. En ökning på 22 % noterades mellan 2009 och 2010, men därefter minskade förbrukningen stadigt med omkring 18 %.

  Tabell 1


  Förbrukning | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i ton) | 25 000 – 35 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 25 000 – 35 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 103 |
| Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen enligt artikel 14.6. |

(43)

Unionens förbrukning var något högre under översynsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. En ökning på 22 % noterades mellan 2009 och 2010, men därefter minskade förbrukningen stadigt med omkring 18 %.

Tabell 1

Förbrukning

2009

2010

2011

ÖP

Förbrukning (i ton)

25 000 – 35 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

25 000 – 35 000

Index (2009 = 100)

100

122

114

103

Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat, databasen enligt artikel 14.6.

4.   Den kinesiska importens volym, pris och marknadsandel

| (44) | Den kinesiska importens volym och marknadsandel analyserades baserat på uppgifter från Eurostat och uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

Den kinesiska importens volym och marknadsandel analyserades baserat på uppgifter från Eurostat och uppgifter som samlats in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.

| (45) | Jämförelsen mellan de ovannämnda databaserna visar att all import från Kina härrör från det företag som i den ursprungliga undersökningen konstaterades inte ha gjort sig skyldigt till dumpning. Det innebär att marknadsandelen för den dumpade importen från Kina och dess prisutveckling inte kan analyseras. |
| --- | --- |

(45)

Jämförelsen mellan de ovannämnda databaserna visar att all import från Kina härrör från det företag som i den ursprungliga undersökningen konstaterades inte ha gjort sig skyldigt till dumpning. Det innebär att marknadsandelen för den dumpade importen från Kina och dess prisutveckling inte kan analyseras.

| (46) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för antidumpningsåtgärder inte exporterade den berörda produkten till unionen under översynsperioden, var det heller inte möjligt att beräkna prisunderskridandet för Kina. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för antidumpningsåtgärder inte exporterade den berörda produkten till unionen under översynsperioden, var det heller inte möjligt att beräkna prisunderskridandet för Kina.

5.   Import från övriga tredjeländer

| (47) | I tabellen nedan anges importvolymen från andra länder, samt deras priser och marknadsandel, under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna fastställdes utifrån statistik baserat på KN- och Taric-nummer. Av de konfidentialitetsskäl som anges i skäl 40 ovan presenteras uppgifterna om marknadsandel i indexerad form.

  Tabell 2


  Import från övriga tredjeländer | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | | | | |
| Importvolym (ton) | 2 326 | 3 002 | 2 360 | 3 026 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 129 | 101 | 130 |
| Pris euro/ton | 1 137 | 1 010 | 1 130 | 1 158 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 89 | 99 | 102 |
| Marknadsandel

  Index | 100 | 106 | 89 | 126 |
| Förenta staterna | | | | |
| Importvolym (ton) | 3 662 | 3 951 | 4 156 | 2 556 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 108 | 114 | 70 |
| Pris euro/ton | 1 053 | 1 170 | 1 201 | 1 099 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 111 | 114 | 104 |
| Marknadsandel

  Index | 100 | 88 | 100 | 68 |
| Övriga tredjeländer | | | | |
| Importvolym (ton) | 1 652 | 1 605 | 1 420 | 1 105 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 97 | 86 | 67 |
| Pris euro/ton | 1 443 | 1 518 | 1 605 | 1 738 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 105 | 111 | 120 |
| Marknadsandel

  Index | 100 | 80 | 76 | 65 |
| Totalt från tredjeländer | | | | |
| Importvolym (ton) | 7 640 | 8 558 | 7 936 | 6 687 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 112 | 104 | 88 |
| Pris euro/ton | 1 163 | 1 179 | 1 252 | 1 231 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 108 | 106 |
| Marknadsandel

  Index | 100 | 92 | 91 | 85 |
| Källa: Eurostat och Taric. |

(47)

I tabellen nedan anges importvolymen från andra länder, samt deras priser och marknadsandel, under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna fastställdes utifrån statistik baserat på KN- och Taric-nummer. Av de konfidentialitetsskäl som anges i skäl 40 ovan presenteras uppgifterna om marknadsandel i indexerad form.

Tabell 2

Import från övriga tredjeländer

2009

2010

2011

ÖP

Turkiet

Importvolym (ton)

2 326

3 002

2 360

3 026

Index (2009 = 100)

100

129

101

130

Pris euro/ton

1 137

1 010

1 130

1 158

Index (2009 = 100)

100

89

99

102

Marknadsandel

Index

100

106

89

126

Förenta staterna

Importvolym (ton)

3 662

3 951

4 156

2 556

Index (2009 = 100)

100

108

114

70

Pris euro/ton

1 053

1 170

1 201

1 099

Index (2009 = 100)

100

111

114

104

Marknadsandel

Index

100

88

100

68

Övriga tredjeländer

Importvolym (ton)

1 652

1 605

1 420

1 105

Index (2009 = 100)

100

97

86

67

Pris euro/ton

1 443

1 518

1 605

1 738

Index (2009 = 100)

100

105

111

120

Marknadsandel

Index

100

80

76

65

Totalt från tredjeländer

Importvolym (ton)

7 640

8 558

7 936

6 687

Index (2009 = 100)

100

112

104

88

Pris euro/ton

1 163

1 179

1 252

1 231

Index (2009 = 100)

100

101

108

106

Marknadsandel

Index

100

92

91

85

Källa: Eurostat och Taric.

| (48) | Importvolymen från övriga tredjeländer till unionsmarknaden minskade med omkring 12 % under skadeundersökningsperioden, och genomsnittspriset ökade med 6 % under samma period. Den marknadsandel som övriga tredjeländer förlorade övertogs delvis av den kinesiska importen och unionsindustrin. Under samma period ökade unionsindustrin sina priser med i genomsnitt 7 %, såsom anges i skäl 64 nedan. |
| --- | --- |

(48)

Importvolymen från övriga tredjeländer till unionsmarknaden minskade med omkring 12 % under skadeundersökningsperioden, och genomsnittspriset ökade med 6 % under samma period. Den marknadsandel som övriga tredjeländer förlorade övertogs delvis av den kinesiska importen och unionsindustrin. Under samma period ökade unionsindustrin sina priser med i genomsnitt 7 %, såsom anges i skäl 64 nedan.

6.   Unionsindustrins ekonomiska situation

6.1   Inledande anmärkningar

| (49) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

6.2   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (50) | Unionsindustrins produktion ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Ökningen var mest uttalad mellan 2009 och 2010 då produktionen ökade med 32 procentenheter. Den stabiliserades därefter och minskade något mellan 2011 och översynsperioden.

  Tabell 3


  Unionens totala produktion | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 20 000 – 30 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 | 25 000 – 35 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 132 | 135 | 125 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(50)

Unionsindustrins produktion ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Ökningen var mest uttalad mellan 2009 och 2010 då produktionen ökade med 32 procentenheter. Den stabiliserades därefter och minskade något mellan 2011 och översynsperioden.

Tabell 3

Unionens totala produktion

2009

2010

2011

ÖP

Produktion (ton)

20 000 – 30 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

25 000 – 35 000

Index (2009 = 100)

100

132

135

125

Källa: Svar på frågeformulär.

| (51) | Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionen ökade under perioden 2009–2011, ökade kapacitetsutnyttjandet generellt med 34 %. Denna utveckling förändrades under översynsperioden eftersom den minskade produktionen även ledde till att kapacitetsutnyttjandet minskade med sex procentenheter enligt nedan:

  Tabell 4


  Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 | 35 000 – 45 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapacitetsutnyttjande | 60 % | 79 % | 81 % | 75 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 131 | 134 | 124 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(51)

Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom produktionen ökade under perioden 2009–2011, ökade kapacitetsutnyttjandet generellt med 34 %. Denna utveckling förändrades under översynsperioden eftersom den minskade produktionen även ledde till att kapacitetsutnyttjandet minskade med sex procentenheter enligt nedan:

Tabell 4

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2009

2010

2011

ÖP

Produktionskapacitet (ton)

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

35 000 – 45 000

Index (2009 = 100)

100

101

101

101

Kapacitetsutnyttjande

60 %

79 %

81 %

75 %

Index (2009 = 100)

100

131

134

124

Källa: Svar på frågeformulär.

6.3   Lager

| (52) | Även om unionsindustrins utgående lager ökade kraftigt mellan 2009 och översynsperioden ligger nivån kvar på en relativt låg nivå jämfört med produktionsnivån.

  Tabell 5


  Utgående lager | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 500 – 1 500 | 1 000 – 2 000 | 2 000 – 3 000 | 1 500 – 2 500 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 144 | 227 | 184 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(52)

Även om unionsindustrins utgående lager ökade kraftigt mellan 2009 och översynsperioden ligger nivån kvar på en relativt låg nivå jämfört med produktionsnivån.

Tabell 5

Utgående lager

2009

2010

2011

ÖP

Utgående lager (ton)

500 – 1 500

1 000 – 2 000

2 000 – 3 000

1 500 – 2 500

Index (2009 = 100)

100

144

227

184

Källa: Svar på frågeformulär.

6.4   Försäljningsvolym

| (53) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden till icke-närstående kunder följde utvecklingen av förbrukningen och kulminerade 2010 för att sedan minska under åren därefter fram till och med översynsperiodens slut. Under skadeundersökningsperioden ökade den med 6 %.

  Tabell 6


  Försäljning till icke-närstående kunder | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 15 000 – 25 000 | 20 000 – 30 000 | 20 000 – 30 000 | 15 000 – 25 000 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 122 | 113 | 106 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(53)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden till icke-närstående kunder följde utvecklingen av förbrukningen och kulminerade 2010 för att sedan minska under åren därefter fram till och med översynsperiodens slut. Under skadeundersökningsperioden ökade den med 6 %.

Tabell 6

Försäljning till icke-närstående kunder

2009

2010

2011

ÖP

Volym (i ton)

15 000 – 25 000

20 000 – 30 000

20 000 – 30 000

15 000 – 25 000

Index (2009 = 100)

100

122

113

106

Källa: Svar på frågeformulär.

6.5   Marknadsandel

| (54) | Eftersom försäljningsvolymerna till unionen följde utvecklingen av förbrukningen var unionsindustrins marknadsandel relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 7


  Unionens marknadsandel | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins marknadsandel | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat och Taric. |

(54)

Eftersom försäljningsvolymerna till unionen följde utvecklingen av förbrukningen var unionsindustrins marknadsandel relativt oförändrad under skadeundersökningsperioden.

Tabell 7

Unionens marknadsandel

2009

2010

2011

ÖP

Unionsindustrins marknadsandel

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

Index (2009 = 100)

100

100

100

103

Källa: Svar på frågeformulär, Eurostat och Taric.

6.6   Tillväxt

| (55) | Såsom förklaras ovan ökade unionens förbrukning bara med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin lyckades öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel något under samma period. |
| --- | --- |

(55)

Såsom förklaras ovan ökade unionens förbrukning bara med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin lyckades öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel något under samma period.

6.7   Sysselsättning och produktivitet

| (56) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin förblev stabil mellan 2009 och översynsperioden. Produktiviteten per arbetstagare, beräknad som produktion i ton per arbetstagare, ökade emellertid märkbart under denna period i linje med produktionsutvecklingen. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.

  Tabell 8


  Total sysselsättning och produktivitet i unionen | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalindex | 100 | 100 | 103 | 101 |
| Produktivitetsindex | 100 | 132 | 131 | 124 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(56)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin förblev stabil mellan 2009 och översynsperioden. Produktiviteten per arbetstagare, beräknad som produktion i ton per arbetstagare, ökade emellertid märkbart under denna period i linje med produktionsutvecklingen. I tabellen nedan anges närmare uppgifter.

Tabell 8

Total sysselsättning och produktivitet i unionen

2009

2010

2011

ÖP

Personalindex

100

100

103

101

Produktivitetsindex

100

132

131

124

Källa: Svar på frågeformulär.

6.8   Försäljningspris per enhet

| (57) | Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % mellan 2009 och översynsperioden. Denna sjuprocentiga ökning av unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris kan förklaras av förändringar i den produktmix som de sålde under skadeundersökningsperioden. Detta pris, även om man räknar in möjliga skillnader i produktmixen, var betydligt högre än det pris som den samarbetande kinesiska tillverkaren tog ut vid export till tredjeländer.

  Tabell 9


  Pris per enhet vid försäljning i unionen | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/ton) | 1 100 – 1 300 | 1 100 – 1 300 | 1 200 – 1 400 | 1 200 – 1 400 |
| Index (2009 = 100) | 100 | 100 | 105 | 107 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(57)

Unionsindustrins försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 7 % mellan 2009 och översynsperioden. Denna sjuprocentiga ökning av unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris kan förklaras av förändringar i den produktmix som de sålde under skadeundersökningsperioden. Detta pris, även om man räknar in möjliga skillnader i produktmixen, var betydligt högre än det pris som den samarbetande kinesiska tillverkaren tog ut vid export till tredjeländer.

Tabell 9

Pris per enhet vid försäljning i unionen

2009

2010

2011

ÖP

Pris per enhet vid försäljning i unionen (euro/ton)

1 100 – 1 300

1 100 – 1 300

1 200 – 1 400

1 200 – 1 400

Index (2009 = 100)

100

100

105

107

Källa: Svar på frågeformulär.

6.9   Lönsamhet

| (58) | Under 2009 redovisade unionsindustrin ett resultat nära noll. Därefter, mellan 2010 och översynsperioden, låg lönsamheten över 10 %. Det plötsliga hoppet i lönsamhetsindex mellan 2009 och 2010 beror således på den mycket låga basnivån under 2009 som var ett kritiskt år för unionsindustrin. Den höga lönsamheten under 2011 berodde på en extraordinär kostnadsbesparande händelse som inte kommer att upprepas i framtiden. Detta återspeglas redan i den minskade lönsamheten under översynsperioden, vilket fortsätter att vara trenden.

  Tabell 10


  Lönsamhet | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i unionen

  Index (2009 = 100) | 100 | 2 400 | 3 336 | 1 854 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(58)

Under 2009 redovisade unionsindustrin ett resultat nära noll. Därefter, mellan 2010 och översynsperioden, låg lönsamheten över 10 %. Det plötsliga hoppet i lönsamhetsindex mellan 2009 och 2010 beror således på den mycket låga basnivån under 2009 som var ett kritiskt år för unionsindustrin. Den höga lönsamheten under 2011 berodde på en extraordinär kostnadsbesparande händelse som inte kommer att upprepas i framtiden. Detta återspeglas redan i den minskade lönsamheten under översynsperioden, vilket fortsätter att vara trenden.

Tabell 10

Lönsamhet

2009

2010

2011

ÖP

Lönsamhet för försäljningen i unionen

Index (2009 = 100)

100

2 400

3 336

1 854

Källa: Svar på frågeformulär.

6.10   Investeringar och avkastning på investeringar

| (59) | Undersökningen visade att unionsindustrin lyckades upprätthålla en hög investeringsnivå under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Undersökningen visade att unionsindustrin lyckades upprätthålla en hög investeringsnivå under hela skadeundersökningsperioden.

| (60) | Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2009, och 2011 var inte ett representativt år, såsom förklaras i skäl 58 ovan.

  Tabell 11


  Investeringar och avkastning på investeringar










  Index (2009 = 100) | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar | 100 | 71 | 110 | 99 |
| Avkastning på investeringar | 100 | 3 166 | 4 647 | 2 455 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(60)

Avkastningen på investeringar låg i linje med lönsamhetsutvecklingen under 2009, och 2011 var inte ett representativt år, såsom förklaras i skäl 58 ovan.

Tabell 11

Investeringar och avkastning på investeringar

Index (2009 = 100)

2009

2010

2011

ÖP

Investeringar

100

71

110

99

Avkastning på investeringar

100

3 166

4 647

2 455

Källa: Svar på frågeformulär.

6.11   Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (61) | Kassaflödet, som påverkar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, mätt i procentandel av omsättningen för den berörda produkten, följde ungefär samma trend som lönsamheten. Det förbättrades kraftigt fram till 2011 och minskade sedan under översynsperioden.

  Tabell 12


  Kassaflöde | 2009 | 2010 | 2011 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde

  Index (2009 = 100) | 100 | 288 | 381 | 172 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(61)

Kassaflödet, som påverkar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, mätt i procentandel av omsättningen för den berörda produkten, följde ungefär samma trend som lönsamheten. Det förbättrades kraftigt fram till 2011 och minskade sedan under översynsperioden.

Tabell 12

Kassaflöde

2009

2010

2011

ÖP

Kassaflöde

Index (2009 = 100)

100

288

381

172

Källa: Svar på frågeformulär.

6.12   Löner

| (62) | Samtidigt som antalet personer som var sysselsatta inom unionsindustrin, var ganska oförändrat ökade deras löner med 12 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Samtidigt som antalet personer som var sysselsatta inom unionsindustrin, var ganska oförändrat ökade deras löner med 12 % under skadeundersökningsperioden.

6.13   Dumpningsmarginalens storlek

| (63) | Som förklarades ovan förekom det inte någon dumpad import från Kina under skadeundersökningsperioden, varför det inte har varit möjligt att bedöma dumpningsmarginalens storlek. |
| --- | --- |

(63)

Som förklarades ovan förekom det inte någon dumpad import från Kina under skadeundersökningsperioden, varför det inte har varit möjligt att bedöma dumpningsmarginalens storlek.

6.14   Återhämtning från tidigare dumpning

| (64) | Med tanke på frånvaron av import till dumpade priser från Kina, det relativt höga kapacitetsutnyttjandet och unionsindustrins ökade marknadsandel, dess lönsamhetsnivå och den positiva utvecklingen för vissa ekonomiska indikatorer, dras slutsatsen att unionsindustrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning under skadeundersökningsperioden. Denna återhämtning skedde dock ganska nyligen, och en viss nedgång för vissa skadeindikatorer, såsom kassaflöde, avkastning på investeringar och investeringar, konstaterades på unionsmarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(64)

Med tanke på frånvaron av import till dumpade priser från Kina, det relativt höga kapacitetsutnyttjandet och unionsindustrins ökade marknadsandel, dess lönsamhetsnivå och den positiva utvecklingen för vissa ekonomiska indikatorer, dras slutsatsen att unionsindustrin återhämtade sig från effekterna av tidigare dumpning under skadeundersökningsperioden. Denna återhämtning skedde dock ganska nyligen, och en viss nedgång för vissa skadeindikatorer, såsom kassaflöde, avkastning på investeringar och investeringar, konstaterades på unionsmarknaden under översynsperioden.

7.   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (65) | Undersökningen visade att importen av produkter till dumpade priser från Kina upphörde på unionsmarknaden direkt efter införandet av de ursprungliga åtgärderna 2007 och förekom inte under skadeundersökningsperioden eller översynsperioden. All kinesisk import på unionsmarknaden härrör från den kinesiska tillverkaren som konstaterades inte ha gjort sig skyldig till dumpning i den ursprungliga undersökningen. Detta innebar att unionsindustrin kunde ha en hög produktionsnivå, öka sin försäljningsvolym, sina genomsnittliga försäljningspriser, sin marknadsandel och sin lönsamhet och förbättra sin övergripande ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(65)

Undersökningen visade att importen av produkter till dumpade priser från Kina upphörde på unionsmarknaden direkt efter införandet av de ursprungliga åtgärderna 2007 och förekom inte under skadeundersökningsperioden eller översynsperioden. All kinesisk import på unionsmarknaden härrör från den kinesiska tillverkaren som konstaterades inte ha gjort sig skyldig till dumpning i den ursprungliga undersökningen. Detta innebar att unionsindustrin kunde ha en hög produktionsnivå, öka sin försäljningsvolym, sina genomsnittliga försäljningspriser, sin marknadsandel och sin lönsamhet och förbättra sin övergripande ekonomiska situation.

| (66) | Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. På grund av den minskade förbrukningen och försämringen av vissa skadeindikatorer under översynsperioden som beskrevs ovan är läget i unionsindustrin fortfarande sårbart. |
| --- | --- |

(66)

Slutsatsen är därför att unionsindustrin inte led någon väsentlig skada under översynsperioden. På grund av den minskade förbrukningen och försämringen av vissa skadeindikatorer under översynsperioden som beskrevs ovan är läget i unionsindustrin fortfarande sårbart.

E.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

1.   Inledande anmärkningar

| (67) | För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphöra, analyserades den kinesiska importens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(67)

För att bedöma sannolikheten för att skadan återkommer om åtgärderna skulle upphöra, analyserades den kinesiska importens potentiella inverkan på unionsmarknaden och unionsindustrin i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (68) | Analysen var inriktad på Kinas outnyttjade kapacitet och de kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer och på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(68)

Analysen var inriktad på Kinas outnyttjade kapacitet och de kinesiska exportörernas beteende på marknaderna i tredjeländer och på unionsmarknaden.

2.   Outnyttjad kapacitet i Kina

| (69) | Enligt den information som samlats in och verifierats under undersökningen beräknas det i Kina finnas en produktionskapacitet för den berörda produkten på omkring 100 000 ton. Det finns dessutom flera små tillverkare utspridda över landet, vilket gör att denna siffra blir ännu högre. |
| --- | --- |

(69)

Enligt den information som samlats in och verifierats under undersökningen beräknas det i Kina finnas en produktionskapacitet för den berörda produkten på omkring 100 000 ton. Det finns dessutom flera små tillverkare utspridda över landet, vilket gör att denna siffra blir ännu högre.

| (70) | På grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbete finns det inte några tillgängliga uppgifter om exakt hur stor procentandel av denna kapacitet som är outnyttjad och som skulle kunna användas för att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden. Undersökningen visade dock att den enda samarbetande kinesiska tillverkaren har en outnyttjad kapacitet på omkring 30 %. En extrapolering av denna information till alla kinesiska företag skulle innebära att det för närvarande finns en outnyttjad kapacitet på över 30 000 ton i Kina. |
| --- | --- |

(70)

På grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbete finns det inte några tillgängliga uppgifter om exakt hur stor procentandel av denna kapacitet som är outnyttjad och som skulle kunna användas för att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden. Undersökningen visade dock att den enda samarbetande kinesiska tillverkaren har en outnyttjad kapacitet på omkring 30 %. En extrapolering av denna information till alla kinesiska företag skulle innebära att det för närvarande finns en outnyttjad kapacitet på över 30 000 ton i Kina.

| (71) | Baserat på ovanstående skulle det i Kina finnas 20 000–25 000 ton av den berörda produkten tillgängliga för export, även om de kinesiska företagen inte skulle utnyttja sin fulla kapacitet. Mot bakgrund av iakttagelserna och slutsatserna i skälen 22–44 ovan är det tydligt att Kina skulle exportera denna tillgängliga outnyttjade kapacitet till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde. Denna potentiella ytterligare exportvolym bör ses mot bakgrund av en unionsförbrukning på omkring 25 000–35 000 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Baserat på ovanstående skulle det i Kina finnas 20 000–25 000 ton av den berörda produkten tillgängliga för export, även om de kinesiska företagen inte skulle utnyttja sin fulla kapacitet. Mot bakgrund av iakttagelserna och slutsatserna i skälen 22–44 ovan är det tydligt att Kina skulle exportera denna tillgängliga outnyttjade kapacitet till unionsmarknaden om åtgärderna upphörde. Denna potentiella ytterligare exportvolym bör ses mot bakgrund av en unionsförbrukning på omkring 25 000–35 000 ton under översynsperioden.

3.   Exporten från Kina

| (72) | Såsom nämns i skäl 20 ovan visade undersökningen att Kinas export till tredjeländer skedde till dumpade priser. Dessutom ledde resultaten av den översyn vid giltighetstidens utgång som gjordes av berörda myndigheter i Förenta staterna och Indien till rekommendationen att gällande antidumpningsåtgärder för persulfater från Kina bör förlängas. I det här läget räknar man med att de kinesiska exportörernas outnyttjade produktionskapacitet främst kommer att användas för export till unionsmarknaden om åtgärderna upphör. Såsom förklaras i skäl 32 ovan väntas eventuell outnyttjad kapacitet i Kina användas för att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden, med tanke på att marknaderna i övriga tredjeländer som inte omfattas av åtgärder redan försörjs av företag som verkar på dessa marknader. |
| --- | --- |

(72)

Såsom nämns i skäl 20 ovan visade undersökningen att Kinas export till tredjeländer skedde till dumpade priser. Dessutom ledde resultaten av den översyn vid giltighetstidens utgång som gjordes av berörda myndigheter i Förenta staterna och Indien till rekommendationen att gällande antidumpningsåtgärder för persulfater från Kina bör förlängas. I det här läget räknar man med att de kinesiska exportörernas outnyttjade produktionskapacitet främst kommer att användas för export till unionsmarknaden om åtgärderna upphör. Såsom förklaras i skäl 32 ovan väntas eventuell outnyttjad kapacitet i Kina användas för att exportera den berörda produkten till unionsmarknaden, med tanke på att marknaderna i övriga tredjeländer som inte omfattas av åtgärder redan försörjs av företag som verkar på dessa marknader.

| (73) | Med tanke på att kinesiska exportörer tidigare gjort sig skyldiga till dumpning, vilket ledde till införandet av gällande åtgärder och att de för närvarande bedriver dumpning i tredjeländer, kan slutsatsen dras att dessa exportvolymer skulle exporteras till unionen till dumpade priser. |
| --- | --- |

(73)

Med tanke på att kinesiska exportörer tidigare gjort sig skyldiga till dumpning, vilket ledde till införandet av gällande åtgärder och att de för närvarande bedriver dumpning i tredjeländer, kan slutsatsen dras att dessa exportvolymer skulle exporteras till unionen till dumpade priser.

| (74) | Såsom nämns i skäl 23 ovan är det värt att komma ihåg att det under åren 1995–2001 infördes antidumpningsåtgärder mot export av persulfater från Kina. Eftersom dessa åtgärder inte förlängdes, ökade importen från Kina från mindre än 200 ton 2001 till nästan 10 000 ton 2006, och tog därmed över mer än 20 % av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(74)

Såsom nämns i skäl 23 ovan är det värt att komma ihåg att det under åren 1995–2001 infördes antidumpningsåtgärder mot export av persulfater från Kina. Eftersom dessa åtgärder inte förlängdes, ökade importen från Kina från mindre än 200 ton 2001 till nästan 10 000 ton 2006, och tog därmed över mer än 20 % av unionsmarknaden.

4.   Slutsats

| (75) | Mot bakgrund av resultatet av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet som finns i Kina, Kinas fortsatta dumpning i tredjeländer, de kinesiska exportörernas begränsade möjligheter att sälja på marknaderna i andra stora tredjeländer och deras bevisade förmåga att styra över exportvolymer till unionsmarknaden, anser kommissionen att unionsindustrins ställning på dess viktigaste marknad skulle försvagas och att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas eftersom Kina sannolikt skulle exportera till dumpade priser. Det finns inga skäl att tro att unionsindustrins förbättrade resultat till följd av gällande åtgärder skulle fortsätta eller förbättras om åtgärderna skulle upphävas. Tvärtom finns det goda förutsättningar för att den kinesiska importen skulle styras över till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer och att detta sannolikt skulle undergräva den positiva utvecklingen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Den sannolika dumpade importen från Kina skulle kunna pressa ned unionsindustrins försäljningspriser och få unionsindustrin att förlora marknadsandelar och skulle därför ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat, som fortfarande är sårbart, såsom förklaras i skäl 66 ovan. |
| --- | --- |

(75)

Mot bakgrund av resultatet av undersökningen, nämligen den outnyttjade kapacitet som finns i Kina, Kinas fortsatta dumpning i tredjeländer, de kinesiska exportörernas begränsade möjligheter att sälja på marknaderna i andra stora tredjeländer och deras bevisade förmåga att styra över exportvolymer till unionsmarknaden, anser kommissionen att unionsindustrins ställning på dess viktigaste marknad skulle försvagas och att skadan skulle återkomma om åtgärderna skulle upphävas eftersom Kina sannolikt skulle exportera till dumpade priser. Det finns inga skäl att tro att unionsindustrins förbättrade resultat till följd av gällande åtgärder skulle fortsätta eller förbättras om åtgärderna skulle upphävas. Tvärtom finns det goda förutsättningar för att den kinesiska importen skulle styras över till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer och att detta sannolikt skulle undergräva den positiva utvecklingen på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Den sannolika dumpade importen från Kina skulle kunna pressa ned unionsindustrins försäljningspriser och få unionsindustrin att förlora marknadsandelar och skulle därför ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat, som fortfarande är sårbart, såsom förklaras i skäl 66 ovan.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledning

| (76) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(76)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande åtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika parternas intressen, dvs. unionsindustrins, importörernas och användarnas intresse. I enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter.

| (77) | Eftersom denna undersökning är en översyn av gällande åtgärder bedömdes om de gällande antidumpningsåtgärderna hade någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna. |
| --- | --- |

(77)

Eftersom denna undersökning är en översyn av gällande åtgärder bedömdes om de gällande antidumpningsåtgärderna hade någon otillbörlig negativ inverkan på de berörda parterna.

2.   Unionsindustrins intresse

| (78) | I skäl 70 ovan drogs slutsatsen att unionsindustrins situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra. Därför vore det till gagn för unionsindustrin att fortsätta med åtgärderna eftersom unionstillverkarna då borde kunna bibehålla sina försäljningsvolymer, sina marknadsandelar, sin lönsamhet och sin totalt sett positiva ekonomiska situation. Omvänt skulle unionsindustrins överlevnad allvarligt hotas om åtgärderna upphörde, eftersom det finns skäl att förvänta sig att den kinesiska importen skulle styras om till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer som skulle orsaka återkommande skada. |
| --- | --- |

(78)

I skäl 70 ovan drogs slutsatsen att unionsindustrins situation troligen skulle försämras allvarligt om antidumpningsåtgärderna skulle upphöra. Därför vore det till gagn för unionsindustrin att fortsätta med åtgärderna eftersom unionstillverkarna då borde kunna bibehålla sina försäljningsvolymer, sina marknadsandelar, sin lönsamhet och sin totalt sett positiva ekonomiska situation. Omvänt skulle unionsindustrins överlevnad allvarligt hotas om åtgärderna upphörde, eftersom det finns skäl att förvänta sig att den kinesiska importen skulle styras om till unionsmarknaden till dumpade priser och det i betydande volymer som skulle orsaka återkommande skada.

3.   Användarnas intresse

| (79) | Ingen av de 44 kontaktade användarna besvarade frågeformuläret eller samarbetade. Användarna samarbetade inte i den ursprungliga undersökningen heller. Utifrån användarnas bristande intresse drog man slutsatsen att det inte skulle strida mot användarnas intresse att bibehålla åtgärderna. Dessutom visade undersökningen att den berörda produkten har en ganska marginell inverkan på kostnaderna på produkter i efterföljande led och att det inte skulle påverka användarindustrin negativt att bibehålla åtgärderna. Undersökningen visade också att användarna lätt kan byta leverantör på grund av produktens art och på grund av att det finns flera olika leverantörer på marknaden. |
| --- | --- |

(79)

Ingen av de 44 kontaktade användarna besvarade frågeformuläret eller samarbetade. Användarna samarbetade inte i den ursprungliga undersökningen heller. Utifrån användarnas bristande intresse drog man slutsatsen att det inte skulle strida mot användarnas intresse att bibehålla åtgärderna. Dessutom visade undersökningen att den berörda produkten har en ganska marginell inverkan på kostnaderna på produkter i efterföljande led och att det inte skulle påverka användarindustrin negativt att bibehålla åtgärderna. Undersökningen visade också att användarna lätt kan byta leverantör på grund av produktens art och på grund av att det finns flera olika leverantörer på marknaden.

4.   Importörernas intresse

| (80) | Ingen av de 14 kontaktade importörerna besvarade frågeformuläret eller samarbetade. Importörerna samarbetade inte i den ursprungliga undersökningen heller. Utifrån importörernas bristande intresse drogs slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att bibehålla åtgärderna. Undersökningen visade att importörerna lätt kan köpa från andra leverantörer på marknaden, särskilt från unionsindustrin och från amerikanska och kinesiska exportörer som säljer produkterna utan att dumpa priserna. |
| --- | --- |

(80)

Ingen av de 14 kontaktade importörerna besvarade frågeformuläret eller samarbetade. Importörerna samarbetade inte i den ursprungliga undersökningen heller. Utifrån importörernas bristande intresse drogs slutsatsen att det inte skulle strida mot deras intresse att bibehålla åtgärderna. Undersökningen visade att importörerna lätt kan köpa från andra leverantörer på marknaden, särskilt från unionsindustrin och från amerikanska och kinesiska exportörer som säljer produkterna utan att dumpa priserna.

5.   Slutsats

| (81) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(81)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

G.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (82) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
| --- | --- |

(82)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.

| (83) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 1184/2007, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av vissa peroxosulfater (persulfater) med ursprung i Kina, som infördes genom förordning (EG) nr 1184/2007, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (84) | I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som enbart gäller de företag för vilka en individuell tullsats har införts, bör tillämpas enligt följande: Det ska för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla övriga tillverkare. |
| --- | --- |

(84)

I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som enbart gäller de företag för vilka en individuell tullsats har införts, bör tillämpas enligt följande: Det ska för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den övriga antidumpningstull som gäller för alla övriga tillverkare.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av peroxosulfater (persulfater), inklusive kalium(peroximonosulfat)sulfat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2833 40 00 och ex 2842 90 80 (Taric-nummer 2842908020), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av de nedan angivna företagen:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Alla övriga företag | 71,8 % | A999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Alla övriga företag

71,8 %

A999

3.   De individuella antidumpningstullar som fastställs för de företag som anges i punkt 2 ska endast tillämpas om en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2013.

På rådets vägnar

J. NEVEROVIC

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 265, 11.10.2007, s. 1.

2

(3)  EUT C 305, 10.10.2012, s. 15.

3

(4)  Det erinras om att företaget United Initiators Shanghai Co., Ltd gick under namnet Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai i förordning (EG) nr 1184/2007, genom vilken det infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av peroxosulfater med ursprung i Folkrepubliken Kina, Förenta staterna och Taiwan. Namnet ändrades till följd av ägarbyte 2008.

4

(5)  Nr A-570-847 (Översyn).

5

(6)  Det företag som det hänvisas till i detta skäl granskas inte på nytt vid den nuvarande översynen vid giltighetstidens utgång, eftersom det i den ursprungliga undersökningen konstaterades att företaget inte skulle betala någon tull (förordning (EG) nr 1184/2007).

6

---

BILAGA

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och ska innehålla följande:

| 1) | Tjänstemannens namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1)

Tjänstemannens namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan.

| 2) | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de [volymen] peroxosulfater som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2)

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de [volymen] peroxosulfater som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

Datum och underskrift

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1344/2013

av den 12 december 2013

om förbud mot fiske efter makrill i område IVa med fartyg som för brittisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2013 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

BILAGA

| Nr | 73/TQ40 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Bestånd | MAC/*4A |
| Art | Makrill (Scomber scombrus) |
| Område | IVa |
| Sista datum | 27.11.2013 |

Nr

73/TQ40

Medlemsstat

Förenade kungariket

Bestånd

MAC/*4A

Art

Makrill (Scomber scombrus)

Område

IVa

Sista datum

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1345/2013

av den 12 december 2013

om förbud mot fiske efter rödspätta i VIIf och VIIg med fartyg som för brittisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 39/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 39/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2013 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23, 25.1.2013, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 78/TQ39 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Bestånd | PLE/7FG. |
| Art | Rödspätta (Pleuronectes platessa) |
| Område | VIIf och VIIg |
| Datum | 27.11.2013 |

Nr

78/TQ39

Medlemsstat

Förenade kungariket

Bestånd

PLE/7FG.

Art

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

Område

VIIf och VIIg

Datum

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1346/2013

av den 12 december 2013

om förbud mot fiske efter blå marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2), fastställs kvoter för 2013. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2), fastställs kvoter för 2013.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2013 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

BILAGA

| Nr | 72/TQ40 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | BUM/ATLANT |
| Art | Blå marlin (Makaira nigricans) |
| Område | Atlanten |
| Datum | 21.11.2013 |

Nr

72/TQ40

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

BUM/ATLANT

Art

Blå marlin (Makaira nigricans)

Område

Atlanten

Datum

21.11.2013

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1347/2013

av den 13 december 2013

om förbud mot fiske efter makrill i IIIa och IVbc med fartyg som för brittisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2013.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2013 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2013 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 december 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

BILAGA

| Nr | 74/TQ40 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Bestånd | MAC/*3A4BC |
| Art | Makrill (Scomber scombrus) |
| Område | IIIa och IVbc |
| Datum | 27 november 2013 |

Nr

74/TQ40

Medlemsstat

Förenade kungariket

Bestånd

MAC/*3A4BC

Art

Makrill (Scomber scombrus)

Område

IIIa och IVbc

Datum

27 november 2013

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1348/2013

av den 16 december 2013

om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 113.1 a och artikel 121 första stycket a och h jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (2) definieras kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester samt fastställs metoder för bedömning av sådana egenskaper. Metoderna och gränsvärdena för oljornas egenskaper bör uppdateras mot bakgrund av synpunkter från kemiska experter och i samstämmighet med Internationella olivrådets utredningar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (2) definieras kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester samt fastställs metoder för bedömning av sådana egenskaper. Metoderna och gränsvärdena för oljornas egenskaper bör uppdateras mot bakgrund av synpunkter från kemiska experter och i samstämmighet med Internationella olivrådets utredningar.

| (2) | För att se till att de senaste internationella standarder som fastställts av Internationella olivrådet tillämpas på unionsnivå bör vissa analysmetoder och vissa gränsvärden för oljornas egenskaper som fastställs i förordning (EEG) nr 2568/91 uppdateras. |
| --- | --- |

(2)

För att se till att de senaste internationella standarder som fastställts av Internationella olivrådet tillämpas på unionsnivå bör vissa analysmetoder och vissa gränsvärden för oljornas egenskaper som fastställs i förordning (EEG) nr 2568/91 uppdateras.

| (3) | Gränsvärdena för stigmastadiener, vaxer, myristinsyra och fettsyraalkylestrar bör därför anpassas, och vissa beslutsscheman för kontroll av huruvida olivoljeprov överensstämmer med den angivna kategorin bör ändras i enlighet med detta. Beslutsscheman för kampesterol och delta-7-stigmastenol, samt mer restriktiva parametrar, bör införas för att underlätta handeln och garantera olivoljors äkthet, med hänsyn till konsumentskyddet. Analysmetoden som rör sammansättning och halt av steroler och bestämning av erytrodiol och uvaol bör ersättas med en mer tillförlitlig metod som också omfattar triterpendialkoholer. Dessutom bör bedömningen av organoleptiska egenskaper hos olivolja ses över och det bör läggas till en metod som gör det möjligt att påvisa främmande vegetabiliska oljor i olivolja. |
| --- | --- |

(3)

Gränsvärdena för stigmastadiener, vaxer, myristinsyra och fettsyraalkylestrar bör därför anpassas, och vissa beslutsscheman för kontroll av huruvida olivoljeprov överensstämmer med den angivna kategorin bör ändras i enlighet med detta. Beslutsscheman för kampesterol och delta-7-stigmastenol, samt mer restriktiva parametrar, bör införas för att underlätta handeln och garantera olivoljors äkthet, med hänsyn till konsumentskyddet. Analysmetoden som rör sammansättning och halt av steroler och bestämning av erytrodiol och uvaol bör ersättas med en mer tillförlitlig metod som också omfattar triterpendialkoholer. Dessutom bör bedömningen av organoleptiska egenskaper hos olivolja ses över och det bör läggas till en metod som gör det möjligt att påvisa främmande vegetabiliska oljor i olivolja.

| (4) | Mot bakgrund av utvecklingen av förfarandena för kontroll av överensstämmelse för oljor bör metoden för provtagning av olivolja och olivolja av pressrester justeras. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av utvecklingen av förfarandena för kontroll av överensstämmelse för oljor bör metoden för provtagning av olivolja och olivolja av pressrester justeras.

| (5) | Förordning (EEG) nr 2568/91 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EEG) nr 2568/91 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | För att ge aktörerna tid att anpassa sig till de nya bestämmelserna och praktiskt tillämpa dem, och för att inte orsaka störningar i handeln, bör de ändringar som införs genom denna förordning inte börja tillämpas förrän den 1 mars 2014. Av samma skäl bör det föreskrivas att olivolja och olivolja av pressrester som framställts och märkts på lagligt sätt i unionen eller på lagligt sätt importerats till unionen och övergått till fri omsättning före den dagen, får saluföras till dess att lagren tömts. |
| --- | --- |

(6)

För att ge aktörerna tid att anpassa sig till de nya bestämmelserna och praktiskt tillämpa dem, och för att inte orsaka störningar i handeln, bör de ändringar som införs genom denna förordning inte börja tillämpas förrän den 1 mars 2014. Av samma skäl bör det föreskrivas att olivolja och olivolja av pressrester som framställts och märkts på lagligt sätt i unionen eller på lagligt sätt importerats till unionen och övergått till fri omsättning före den dagen, får saluföras till dess att lagren tömts.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 2568/91 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  1.   De egenskaper hos oljor som fastställs i bilaga I ska bestämmas med följande analysmetoder:






  a) | För bestämning av fria fettsyror, uttryckta som procent oljesyra, den metod som anges i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

1.   De egenskaper hos oljor som fastställs i bilaga I ska bestämmas med följande analysmetoder:

a)

För bestämning av fria fettsyror, uttryckta som procent oljesyra, den metod som anges i bilaga II.

| b) | För bestämning av peroxidtal, den metod som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

För bestämning av peroxidtal, den metod som anges i bilaga III.

| c) | För bestämning av vaxhalt, den metod som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

c)

För bestämning av vaxhalt, den metod som anges i bilaga IV.

| d) | För bestämning av sammansättningen och halten av steroler och triterpendialkoholer med kapillärgaskromatografi, den metod som anges i bilaga V. |
| --- | --- |

d)

För bestämning av sammansättningen och halten av steroler och triterpendialkoholer med kapillärgaskromatografi, den metod som anges i bilaga V.

| e) | För bestämning av andelen 2-glycerylmonopalmitat, den metod som anges i bilaga VII. |
| --- | --- |

e)

För bestämning av andelen 2-glycerylmonopalmitat, den metod som anges i bilaga VII.

| f) | För spektrofotometri, den metod som anges i bilaga IX. |
| --- | --- |

f)

För spektrofotometri, den metod som anges i bilaga IX.

| g) | För bestämning av fettsyrasammansättning, den metod som anges i bilaga X A och X B. |
| --- | --- |

g)

För bestämning av fettsyrasammansättning, den metod som anges i bilaga X A och X B.

| h) | För bestämning av flyktiga, halogenerade lösningsmedel, den metod som anges i bilaga XI. |
| --- | --- |

h)

För bestämning av flyktiga, halogenerade lösningsmedel, den metod som anges i bilaga XI.

| i) | För utvärdering av organoleptiska egenskaper hos jungfruolja, den metod som anges i bilaga XII. |
| --- | --- |

i)

För utvärdering av organoleptiska egenskaper hos jungfruolja, den metod som anges i bilaga XII.

| j) | För bestämning av stigmastadiener, den metod som anges i bilaga XVII. |
| --- | --- |

j)

För bestämning av stigmastadiener, den metod som anges i bilaga XVII.

| k) | För bestämning av triglyceridhalt enligt ECN 42, den metod som anges i bilaga XVIII. |
| --- | --- |

k)

För bestämning av triglyceridhalt enligt ECN 42, den metod som anges i bilaga XVIII.

| l) | För bestämning av halten av alifatiska alkoholer, den metod som anges i bilaga XIX. |
| --- | --- |

l)

För bestämning av halten av alifatiska alkoholer, den metod som anges i bilaga XIX.

| m) | För bestämning av halterna av vaxer, fettsyrametylestrar och fettsyraetylestrar, den metod som anges i bilaga XX. |
| --- | --- |

m)

För bestämning av halterna av vaxer, fettsyrametylestrar och fettsyraetylestrar, den metod som anges i bilaga XX.

För att påvisa förekomst av främmande vegetabiliska oljor i olivolja ska den analysmetod som anges i bilaga XXa tillämpas.

2.   Den granskning som nationella myndigheter eller deras företrädare utför av organoleptiska egenskaper hos jungfruolja ska genomföras av paneler som godkänts av medlemsstaterna.

De organoleptiska egenskaper hos en olivolja som avses i första stycket ska anses överensstämma med den angivna kategorin om en panel som godkänts av den berörda medlemsstaten bekräftar denna klassificering.

Om panelen beträffande de organoleptiska egenskaperna inte bekräftar den kategori som angivits för olivoljan, ska de nationella myndigheterna eller deras företrädare, på begäran av den berörda parten, utan dröjsmål låta andra godkända paneler göra två kontrollbedömningar, varav minst en ska utföras av en panel som godkänts av den berörda producentmedlemsstaten. Egenskaperna ska anses överensstämma med de angivna egenskaperna om båda kontrollbedömningarna bekräftar den angivna klassificeringen. Om så inte är fallet ska den berörda parten stå för kostnaden för kontrollbedömningarna.

3.   När det gäller de nationella myndigheternas eller deras företrädares granskningar av att oljorna har de egenskaper som föreskrivs i punkt 1, ska proverna tas i enlighet med de internationella standarderna EN ISO 661 beträffande provberedning och EN ISO 5555 beträffande provtagning. Utan hinder av vad som sägs i punkt 6.8 i standard EN ISO 5555 ska emellertid proverna från partier av nämnda oljor i detaljhandelsförpackningar tas i enlighet med bilaga Ia till denna förordning. När det gäller oljor i bulk för vilka provtagningen inte kan utföras i enlighet med EN ISO 5555, ska provtagningen utföras i enlighet med anvisningar som fastställts av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

Utan att det påverkar tillämpningen av standarden EN ISO 5555 och kapitel 6 i standarden EN ISO 661, ska proverna så snabbt som möjligt skyddas mot ljus och höga temperaturer och skickas till laboratorieanalys senast fem arbetsdagar efter provtagning, eller bevaras på ett sådant sätt att de inte bryts ner eller skadas under transport eller lagring innan de skickas till laboratorium.

4.   För utförandet av den kontroll som föreskrivs i punkt 3 ska de analyser som avses i bilagorna II, III, IX, XII och XX, samt de eventuella kontrollanalyser som föreskrivs i de nationella lagstiftningarna, utföras före bästföredatum om det rör sig om förpackade produkter. När det gäller provtagning av oljor i bulk ska analyserna utföras senast sex månader efter den månad då provet togs.

Ingen tidsfrist ska tillämpas för de övriga analyser som föreskrivs i denna förordning.

Om resultatet av analyserna inte stämmer överens med egenskaperna för den kategori olivolja eller olivolja av pressrester som uppgetts, utom om provtagningen gjorts mindre än två månader före minsta hållbarhetsdatum, ska den berörda parten underrättas om detta minst en månad före utgången av den tidsfrist som avses i första stycket.

5.   För olivoljeegenskaper som fastställs med metoderna i punkt 1 första stycket ska analysresultaten direkt jämföras med de gränser som föreskrivs i den här förordningen.”

| (2) | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

| (3) | Bilaga Ia ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga Ia ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

| (4) | Bilaga Ib ska ersättas med texten i bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga Ib ska ersättas med texten i bilaga III till den här förordningen.

| (5) | Bilaga V ska ersättas med texten i bilaga IV till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga V ska ersättas med texten i bilaga IV till den här förordningen.

| (6) | Bilaga VI ska utgå. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga VI ska utgå.

| (7) | Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga V till den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga V till den här förordningen.

| (8) | En ny bilaga XXa, vars text återfinns i bilaga VI till den här förordningen, ska läggas till efter bilaga XX. |
| --- | --- |

(8)

En ny bilaga XXa, vars text återfinns i bilaga VI till den här förordningen, ska läggas till efter bilaga XX.

Artikel 2

Produkter som lagligen framställts och märkts i unionen eller som lagligen importerats till unionen och övergått till fri omsättning före den 1 mars 2014 får saluföras till dess att lagren tömts.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 mars 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 av den 11 juli 1991 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder (EGT L 248, 5.9.1991, s. 1).

2

---

BILAGA I

BILAGA I

EGENSKAPER HOS OLIVOLJA

| Kategori | Fettsyraetylestrar (FAEE) (mg/kg) (*) | Syrahalt (%) (*) | Peroxidtal (mEq O2/kg) (*) | Vaxer (mg/kg) (*) | 2-glycerilmonopalmitat (%) | Stigmastadiener (mg/kg) (1) | Skillnader: ECN 42 (HPLC) och ECN 42 (2)

  (teoretisk beräkning) | K232 (*) | K268 eller K270 (*) | Delta-K (*) | Organoleptisk bedömning
  Defekternas medianvärde (Md) (*) | Organoleptisk bedömning
  Medianvärde för fruktighet (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Extra jungfruolja |

Kategori

Fettsyraetylestrar (FAEE) (mg/kg) (*)

Syrahalt (%) (*)

Peroxidtal (mEq O2/kg) (*)

Vaxer (mg/kg) (*)

2-glycerilmonopalmitat (%)

Stigmastadiener (mg/kg) (1)

Skillnader: ECN 42 (HPLC) och ECN 42 (2)

(teoretisk beräkning)

K232 (*)

K268 eller K270 (*)

Delta-K (*)

Organoleptisk bedömning

Defekternas medianvärde (Md) (*)

Organoleptisk bedömning

Medianvärde för fruktighet (Mf) (*)

1.

Extra jungfruolja

FAEE ≤ 40 (skördeåret 2013–2014) (3)

FAEE ≤ 35 (skördeåret 2014–2015)

FAEE ≤ 30 (skördeåren efter 2015)

≤ 0,8

≤ 20

Formula

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 2. | Jungfruolja |
| --- | --- |

2.

Jungfruolja

—

≤ 2,0

≤ 20

Formula

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 3. | Bomolja |
| --- | --- |

3.

Bomolja

—

> 2,0

—

Formula

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (5)

—

≤ 1,1 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 4. | Raffinerad olivolja |
| --- | --- |

4.

Raffinerad olivolja

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 5. | Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja |
| --- | --- |

5.

Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 6. | Oraffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

6.

Oraffinerad olivolja av pressrester

—

—

—

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Raffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

7.

Raffinerad olivolja av pressrester

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Olivolja av pressrester |
| --- | --- |

8.

Olivolja av pressrester

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategori | Fettsyrasammansättning (7) | Totalt transolein-isomerer
  (%) | Totalt isomerer av translinolsyra + isomerer av translinolensyra
  (%) | Sterolsammansättning | Summa steroler
  (mg/kg) | Erytrodiol och uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myrsyra
  (%) | Linolensyra
  (%) | Eikosansyra
  (%) | Eikosensyra
  (%) | Behensyra
  (%) | Lignocerinsyra
  (%) | Kolesterol
  (%) | Brassikasterol
  (%) | Kampesterol (8)

  (%) | Stigmasterol
  (%) | App sitosterol
  (%) (9) | Delta-7-stigmastenol (8)

  (%) |
| 1. | Extra jungfruolja |

Kategori

Fettsyrasammansättning (7)

Totalt transolein-isomerer

(%)

Totalt isomerer av translinolsyra + isomerer av translinolensyra

(%)

Sterolsammansättning

Summa steroler

(mg/kg)

Erytrodiol och uvaol

(%) (**)

Myrsyra

(%)

Linolensyra

(%)

Eikosansyra

(%)

Eikosensyra

(%)

Behensyra

(%)

Lignocerinsyra

(%)

Kolesterol

(%)

Brassikasterol

(%)

Kampesterol (8)

(%)

Stigmasterol

(%)

App sitosterol

(%) (9)

Delta-7-stigmastenol (8)

(%)

1.

Extra jungfruolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Jungfruolja |
| --- | --- |

2.

Jungfruolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Bomolja |
| --- | --- |

3.

Bomolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (10)

| 4. | Raffinerad olivolja |
| --- | --- |

4.

Raffinerad olivolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja |
| --- | --- |

5.

Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Oraffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

6.

Oraffinerad olivolja av pressrester

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (11)

| 7. | Raffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

7.

Raffinerad olivolja av pressrester

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Olivolja av pressrester |
| --- | --- |

8.

Olivolja av pressrester

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Kamp.

≤ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Anm:

| a) | Analysresultaten ska anges med samma antal decimalers noggranhet som anges för varje egenskap. Den sista siffran ska avrundas uppåt om efterföljande siffra är högre än 4. |
| --- | --- |

a)

Analysresultaten ska anges med samma antal decimalers noggranhet som anges för varje egenskap. Den sista siffran ska avrundas uppåt om efterföljande siffra är högre än 4.

| b) | Det räcker med att en enda av egenskaperna inte motsvarar det angivna värdet för att en olja ska klassas i en annan kategori eller förklaras ej uppfylla renhetskraven enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Det räcker med att en enda av egenskaperna inte motsvarar det angivna värdet för att en olja ska klassas i en annan kategori eller förklaras ej uppfylla renhetskraven enligt denna förordning.

| c) | Egenskaper markerade med asterisk (*) och som avser oljans kvalitet anger - för bomolja, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena, - för jungfruoljor, att oljan måste byta kategori om ett eller flera av dessa gränsvärden inte är uppfyllt, men att den förblir klassad inom en kategori för jungfruolja. |
| --- | --- |

c)

Egenskaper markerade med asterisk (*) och som avser oljans kvalitet anger - för bomolja, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena, - för jungfruoljor, att oljan måste byta kategori om ett eller flera av dessa gränsvärden inte är uppfyllt, men att den förblir klassad inom en kategori för jungfruolja.

| d) | Egenskaper markerade med två asterisker (**) anger, för all olivolja av pressrester, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena. |
| --- | --- |

d)

Egenskaper markerade med två asterisker (**) anger, för all olivolja av pressrester, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena.

Tillägg

Beslutsschema

Beslutsschema avseende kampesterol för jungfruolja och extra jungfruolja:

Övriga parametrar ska uppfylla de gränsvärden som fastställs i denna förordning.

Beslutsschema avseende delta-7-stigmastenol för

| — | Extra jungfruolja och jungfruolja |
| --- | --- |

—

Extra jungfruolja och jungfruolja

Image

Övriga parametrar ska uppfylla de gränsvärden som fastställs i denna förordning.

| — | Olivolja av pressrester (oraffinerad och raffinerad) |
| --- | --- |

—

Olivolja av pressrester (oraffinerad och raffinerad)

Image

---

(1)  Totalvärde för isomerer som kan (eller inte kan) separeras på kapillärkolonn.

1

(2)  Olivoljan måste vara i överensstämmelse med den metod som anges i bilaga XXa.

2

(3)  Denna gräns gäller olivolja producerad från och med den 1 mars 2014.

3

(4)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som bomolja om den sammanlagda halten alifatiska alkoholer är lägre än eller lika med 350 mg/kg eller om halten erytrodiol och uvaol är lägre än eller lika med 3,5 %.

4

(5)  Elle när medianvärdet för defekter är över 3,5 eller när medianvärdet för defekter är lägre eller lika med 3,5 och medianvärdet för fruktighet är lika med 0.

5

(6)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som oraffinerad olivolja av pressrester om den totala halten alifatiska alkoholer är högre än 350 mg/kg eller om andelen erytrodiol och uvaol är högre än 3,5 %.

6

(7)  Halt av övriga fettsyror (%): palmitinsyra: 7,50–20,00; palmitoleinsyra: 0,30–3,50; heptadekansyra: ≤ 0,30; heptadekensyra: ≤ 0,30; stearinsyra: 0,50–5,00; oljesyra: 55,00–83,00; linolsyra: 3,50–21,00.

7

(8)  (Se tillägget till denna bilaga.)

8

(9)  App β-sitosterol: Delta-5,23-stigmastadienol+klerosterol+beta-sitosterol+sitostanol+delta-5-avenasterol+delta-5,24-stigmastadienol.

9

(10)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som bomolja om den sammanlagda halten alifatiska alkoholer är lägre än eller lika med 350 mg/kg eller om halten erytrodiol och uvaol är lägre än eller lika med 3,5 %.

10

(11)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som oraffinerad olivolja av pressrester om den totala halten alifatiska alkoholer är högre än 350 mg/kg och om halten erytrodiol och uvaol är högre än 3,5 %.

11

---

BILAGA II

”BILAGA Ia

PROVTAGNING AV OLIVOLJA OCH OLIVOLJA AV PRESSRESTER SOM LEVERERAS I DETALJHANDELSFÖRPACKNINGAR

Denna metod för provtagning tillämpas på partier av olivolja och olivolja av pressrester i detaljhandelsförpackningar. Olika provtagningsmetoder tillämpas beroende på om detaljhandelsförpackningen innehåller mer än 5 liter eller inte.

Med parti avses ett antal försäljningsenheter som producerats, framställts och förpackats under sådana förhållanden att oljan i var och en av dessa enheter kan anses vara homogen med avseende på samtliga analysegenskaper. Identifikationen av ett parti ska ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/91/EU (1).

Med delprov avses den volym olja som ingår i en detaljhandelsförpackning och tas från ett slumpvis utvalt ställe i partiet.

1.   PARTIDELPROVETS INNEHÅLL

1.1.   Detaljhandelsförpackningar om högst 5 liter

Med partidelprov för detaljhandelsförpackningar om högst 5 liter avses antalet delprov som tagits från ett parti i enlighet med tabell 1.

Tabell 1

Ett partidelprov ska åtminstone omfatta följande

| Om detaljhandelsförpackningen rymmer | Ska partidelprovet omfatta olja från |
| --- | --- |
| a) | minst 1 liter |

Om detaljhandelsförpackningen rymmer

Ska partidelprovet omfatta olja från

a)

minst 1 liter

| a) | 1 detaljhandelsförpackning |
| --- | --- |

a)

1 detaljhandelsförpackning

| b) | mindre än 1 liter |
| --- | --- |

b)

mindre än 1 liter

| b) | det lägsta antal förpackningar som krävs för att uppnå en total volym på minst 1,0 liter |
| --- | --- |

b)

det lägsta antal förpackningar som krävs för att uppnå en total volym på minst 1,0 liter

Det antal förpackningar som avses i tabell 1 och som ska utgöra ett partidelprov kan ökas av varje medlemsstat i enlighet med dess egna behov (t.ex. om en organoleptisk bedömning utförs av ett annat laboratorium än det som gjorde de kemiska analyserna, kontrollanalysen, osv.).

1.2.   Detaljhandelsförpackningar som överstiger 5 liter

Med partidelprov för detaljhandelsförpackningar som överstiger 5 liter avses en representativ del av det totala delprovet, vilken erhålls genom ett reduktionsförfarande och i enlighet med tabell 2. Partidelprovet måste bestå av flera exempel.

Med exempel av ett partidelprov avses var och en av de förpackningar som utgör partidelprovet.

Tabell 2

Minsta antalet delprover som ska väljas ut

| Antal förpackningar i varje parti | Minsta antal delprover som ska väljas ut |
| --- | --- |
| Upp till 10 | 1 |
| Fr.o.m. ... 11 t.o.m. 150 | 2 |
| Fr.o.m. ... 151 t.o.m. 500 | 3 |
| Fr.o.m. ... 501 t.o.m. 1 500 | 4 |
| Fr.o.m. ... 1 501 t.o.m. 2 500 | 5 |
| > 2 500 per 1 000 förpackningar | 1 extra delprov |

Antal förpackningar i varje parti

Minsta antal delprover som ska väljas ut

Upp till 10

1

Fr.o.m. ... 11 t.o.m. 150

2

Fr.o.m. ... 151 t.o.m. 500

3

Fr.o.m. ... 501 t.o.m. 1 500

4

Fr.o.m. ... 1 501 t.o.m. 2 500

5

> 2 500 per 1 000 förpackningar

1 extra delprov

För att minska volymen av förpackningar homogeniseras innehållet i delproverna för beredningen av partidelprovet. De olika delproven hälls i en gemensam behållare för homogenisering genom omrörning, så att de bäst skyddas från luften.

Innehållet i partidelprovet ska hällas i flera förpackningar med en kapacitet på minst 1,0 liter som var och en utgör ett exempel av partidelprovet.

Antalet partidelprover kan ökas av varje medlemsstat i enlighet med dess egna behov (t.ex. om en organoleptisk bedömning utförs av ett annat laboratorium än det som gjorde de kemiska analyserna, kontrollanalysen, osv.).

Varje förpackning måste fyllas på ett sätt som minimerar luftlagret längst upp och sedan lämpligt förslutas och förseglas för att säkerställa att produkten är skyddad mot åverkan.

Dessa exempel ska märkas för att säkerställa en korrekt identifiering.

2.   ANALYSER OCH RESULTAT

| 2.1. | Varje partidelprov ska delas upp i laboratorieprover enligt punkt 2.5 i standarden EN ISO 5555 och analyseras enligt ordningsföljden i det beslutsschema som anges i bilaga Ib eller i någon annan slumpmässig ordning. |
| --- | --- |

2.1.

Varje partidelprov ska delas upp i laboratorieprover enligt punkt 2.5 i standarden EN ISO 5555 och analyseras enligt ordningsföljden i det beslutsschema som anges i bilaga Ib eller i någon annan slumpmässig ordning.

| 2.2. | Om samtliga analysresultat överensstämmer med egenskaperna för den kategori olja som uppgetts, ska hela partiet förklaras överensstämma med gällande krav.
  Om ett enskilt analysresultat inte överensstämmer med egenskaperna för den kategori olja som uppgetts, ska hela partiet förklaras inte överensstämma med gällande krav. |
| --- | --- |

2.2.

Om samtliga analysresultat överensstämmer med egenskaperna för den kategori olja som uppgetts, ska hela partiet förklaras överensstämma med gällande krav.

Om ett enskilt analysresultat inte överensstämmer med egenskaperna för den kategori olja som uppgetts, ska hela partiet förklaras inte överensstämma med gällande krav.

3.   KONTROLL AV VILKEN KATEGORI PARTIET TILLHÖR

| 3.1. | För att kontrollera vilken kategori ett parti tillhör får den behöriga myndigheten öka det antal partidelprover som tas i olika delar av partiet i enlighet med följande tabell:

  Tabell 3


  Antal partidelprov beroende på partiets storlek







  Partiets storlek (liter) | Antal partidelprover |
| --- | --- | --- |
| Färre än 7 500 | 2 |
| Från 7 500 till 25 000 | 3 |
| Från 25 000 till 75 000 | 4 |
| Från 75 000 till 125 000 | 5 |
| Från 125 000 och uppåt | 6 + 1 för varje ytteligare 50 000 liter |

3.1.

För att kontrollera vilken kategori ett parti tillhör får den behöriga myndigheten öka det antal partidelprover som tas i olika delar av partiet i enlighet med följande tabell:

Tabell 3

Antal partidelprov beroende på partiets storlek

Partiets storlek (liter)

Antal partidelprover

Färre än 7 500

2

Från 7 500 till 25 000

3

Från 25 000 till 75 000

4

Från 75 000 till 125 000

5

Från 125 000 och uppåt

6 + 1 för varje ytteligare 50 000 liter

Varje delprov som utgör ett partidelprov ska tas från ett sammanhängande ställe i partiet. Det är nödvändigt att notera platsen för varje partidelprov och märka det på ett entydigt sätt.

Framställningen av varje partidelprov ska utföras enligt de förfaranden som anges i punkterna 1.1 och 1.2.

Varje partidelprov ska sedan underkastas de analyser som avses i artikel 2.1.

| 3.2. | När ett av resultaten av de analyser som avses i artikel 2.1 på minst ett partidelprov inte överensstämmer med egenskaperna för den kategori olja som uppgetts, ska hela partiet förklaras inte överensstämma med gällande krav.” |
| --- | --- |

3.2.

När ett av resultaten av de analyser som avses i artikel 2.1 på minst ett partidelprov inte överensstämmer med egenskaperna för den kategori olja som uppgetts, ska hela partiet förklaras inte överensstämma med gällande krav.”

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/91/EU av den 13 december 2011 om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (EUT L 334, 16.12.2011, s. 1).

1

---

BILAGA III

BILAGA Ib

BESLUTSSCHEMA FÖR KONTROLL AV ATT ETT PROV AV OLIVOLJA ÖVERENSSTÄMMER MED DEN KATEGORI SOM UPPGETTS

Tabell 1

Tabell 2

Tabell 3

Tillägg 1

Jämförelsetabell mellan bilagorna till denna förordning och de analyser som avses i beslutsschemat

| — | Syrahalt |
| --- | --- |

—

Syrahalt

Bilaga II

Bestämning av fria fettsyror, metod vid låg temperatur

| — | Peroxidtal |
| --- | --- |

—

Peroxidtal

Bilaga III

Bestämning av peroxidtalet

| — | UV-spektrofotometri |
| --- | --- |

—

UV-spektrofotometri

Bilaga IX

Spektrofotometrisk analys

| — | Organoleptisk bedömning |
| --- | --- |

—

Organoleptisk bedömning

Bilaga XII

Organoleptisk bedömning av jungfruolja

| — | Etylestrar |
| --- | --- |

—

Etylestrar

Bilaga XX

Metod för bestämning av halten av vaxer, fettsyrametylestrar och fettsyraetylestrar med kapillärgaskromatografi

| — | 3,5-stigmastadiener |
| --- | --- |

—

3,5-stigmastadiener

Bilaga XVII

Metod för bestämning av stigmastadiener i vegetabiliska oljor

| — | Transisomerer av fettsyror |
| --- | --- |

—

Transisomerer av fettsyror

BILAGA X A

och

Analys av metylestrar av fettsyror med gaskromatografi

BILAGA X B

Beredning av metylestrar av fettsyror

| — | Fettsyrahalt |
| --- | --- |

—

Fettsyrahalt

BILAGA X A

och

Analys av metylestrar av fettsyror med gaskromatografi

BILAGA X B

Beredning av metylestrar av fettsyror

| — | ΔECN42 |
| --- | --- |

—

ΔECN42

Bilaga XVIII

Bestämning av triglyceridsammansättningen i ECN 42 (skillnad mellan HPLC-data och teoretisk halt)

| — | Steroler: sammansättning och totalhalt |
| --- | --- |

—

Steroler: sammansättning och totalhalt

| — | Erytrodiol och uvaol |
| --- | --- |

—

Erytrodiol och uvaol

Bilaga V

Bestämning av sammansättningen och halten av steroler och triterpendialkoholer genom gaskromatografi med kapillärkolonn

| — | Vaxer |
| --- | --- |

—

Vaxer

Bilaga IV

Bestämning av vaxhalten genom gaskromatografi med kapillärkolonn

| — | Alifatiska alkoholer |
| --- | --- |

—

Alifatiska alkoholer

Bilaga XIX

Bestämning av halten alifatiska alkoholer genom gaskromatografi med kapillärkolonn

| — | Mättade fettsyror i 2-ställning |
| --- | --- |

—

Mättade fettsyror i 2-ställning

Bilaga VII

Bestämning av procentandelen 2-glycerylmonopalmitat

---

BILAGA IV

BILAGA V

BESTÄMNING AV SAMMANSÄTTNINGEN OCH HALTEN AV STEROLER OCH TRITERPENDIALKOHOLER GENOM GASKROMATOGRAFI MED KAPILLÄRKOLONN

1.   SYFTE

Metoden avser bestämning av de enskilda och totala sterol- och triterpendialkoholhalterna hos olivolja och olivolja av pressrester.

2.   PRINCIP

Olja med tillsats av α-kolestanol som intern standard, förtvålas med kaliumhydroxid i etanollösning och de oförtvålbara ämnena extraheras sedan med etyleter.

Sterol- och triterpendialkoholfraktionen separeras från de oförtvålbara ämnena genom tunnskiktskromatografi på en basisk kiselgelplatta. De fraktioner som återvunnits från kiselgelen överförs till trimetylsilyletrar och analyseras genom gaskromatografi med kapillärkolonn.

3.   UTRUSTNING

Sedvanlig laboratorieutrustning, i synnerhet följande:

| 3.1. | 250 ml kolv försedd med återflödeskylare med slipade anslutningsfogar. |
| --- | --- |

3.1.

250 ml kolv försedd med återflödeskylare med slipade anslutningsfogar.

| 3.2. | 500 ml separertratt. |
| --- | --- |

3.2.

500 ml separertratt.

| 3.3. | 250 ml kolvar. |
| --- | --- |

3.3.

250 ml kolvar.

| 3.4. | Komplett apparatur för tunnskiktskromatografi med 20 × 20 cm glasplattor. |
| --- | --- |

3.4.

Komplett apparatur för tunnskiktskromatografi med 20 × 20 cm glasplattor.

| 3.5. | UV-lampa: 254 eller 366 nm. |
| --- | --- |

3.5.

UV-lampa: 254 eller 366 nm.

| 3.6. | Mikrosprutor, 100 och 500 μl. |
| --- | --- |

3.6.

Mikrosprutor, 100 och 500 μl.

| 3.7. | En cylindrisk filtrertratt med poröst membran G 3 (porositet 15–40 μm) och med en diameter på ca 2 cm, ett djup på 5 cm som passar för vakuumfiltrering, med hanslipning. |
| --- | --- |

3.7.

En cylindrisk filtrertratt med poröst membran G 3 (porositet 15–40 μm) och med en diameter på ca 2 cm, ett djup på 5 cm som passar för vakuumfiltrering, med hanslipning.

| 3.8. | 50 ml vakuum-E-kolv med slipad glashals som kan användas för filtrertratten (punkt 3.7). |
| --- | --- |

3.8.

50 ml vakuum-E-kolv med slipad glashals som kan användas för filtrertratten (punkt 3.7).

| 3.9. | 10 ml provrör med konisk botten och glaspropp. |
| --- | --- |

3.9.

10 ml provrör med konisk botten och glaspropp.

| 3.10. | Gaskromatograf lämpad för användning med kapillärkolonn med splitinjektion, bestående av






  3.10.1. | termostatstyrd kolonnugn som kan hålla den önskade temperaturen med en noggrannhet av ± 1°C, |
| --- | --- | --- |

3.10.

Gaskromatograf lämpad för användning med kapillärkolonn med splitinjektion, bestående av

3.10.1.

termostatstyrd kolonnugn som kan hålla den önskade temperaturen med en noggrannhet av ± 1°C,

| 3.10.2. | injektor med inställbar temperatur och försedd med ett förångningselement av glas med silaniserad yta och splitsystem, |
| --- | --- |

3.10.2.

injektor med inställbar temperatur och försedd med ett förångningselement av glas med silaniserad yta och splitsystem,

| 3.10.3. | Flamjoniseringsdetektor. |
| --- | --- |

3.10.3.

Flamjoniseringsdetektor.

| 3.10.4. | System för datainsamling lämpligt för användning tillsammans med flamjoniseringsdetektorn (punkt 3.10.3.) som kan ställas in på manuell integration. |
| --- | --- |

3.10.4.

System för datainsamling lämpligt för användning tillsammans med flamjoniseringsdetektorn (punkt 3.10.3.) som kan ställas in på manuell integration.

| 3.11. | Kapillärkolonn med kiseldioxid med en längd på 20 till 30 meter, innerdiameter 0,25 till 0,32 mm, belagd med 5 % difenyl - 95 % dimetylpolysiloxan (SE-52 eller SE-54 stationär fas eller motsvarande), med en enhetlig filmtjocklek mellan 0,10 och 0,30 μm. |
| --- | --- |

3.11.

Kapillärkolonn med kiseldioxid med en längd på 20 till 30 meter, innerdiameter 0,25 till 0,32 mm, belagd med 5 % difenyl - 95 % dimetylpolysiloxan (SE-52 eller SE-54 stationär fas eller motsvarande), med en enhetlig filmtjocklek mellan 0,10 och 0,30 μm.

| 3.12. | Mikrospruta på 10 μl, för gaskromatografi, med härdad nål lämplig för splitinjektion. |
| --- | --- |

3.12.

Mikrospruta på 10 μl, för gaskromatografi, med härdad nål lämplig för splitinjektion.

| 3.13. | Exsickator med kalciumklorid. |
| --- | --- |

3.13.

Exsickator med kalciumklorid.

4.   REAGENS

| 4.1. | Kaliumhydroxid, minst 85 %. |
| --- | --- |

4.1.

Kaliumhydroxid, minst 85 %.

| 4.2. | Kaliumhydroxid, circa 2 N, i etanol.
  Lös 130 g kaliumhydroxid (punkt 4.1) under kylning i 200 ml destillerat vatten och späd sedan till 1 liter med etanol (punkt 4.10). Förvara lösningen i väl tillslutna, mörka flaskor som lagras i högst två dagar. |
| --- | --- |

4.2.

Kaliumhydroxid, circa 2 N, i etanol.

Lös 130 g kaliumhydroxid (punkt 4.1) under kylning i 200 ml destillerat vatten och späd sedan till 1 liter med etanol (punkt 4.10). Förvara lösningen i väl tillslutna, mörka flaskor som lagras i högst två dagar.

| 4.3. | Etyleter, av analyskvalitet. |
| --- | --- |

4.3.

Etyleter, av analyskvalitet.

| 4.4. | Kaliumhydroxid, circa 0,2 N, i etanol.
  Lös 13 g kaliumhydroxid (punkt 4.1) i 20 ml destillerat vatten och späd till 1 liter med etanol (punkt 4.10). |
| --- | --- |

4.4.

Kaliumhydroxid, circa 0,2 N, i etanol.

Lös 13 g kaliumhydroxid (punkt 4.1) i 20 ml destillerat vatten och späd till 1 liter med etanol (punkt 4.10).

| 4.5. | Vattenfritt natriumsulfat, av analyskvalitet. |
| --- | --- |

4.5.

Vattenfritt natriumsulfat, av analyskvalitet.

| 4.6. | Glasplattor (20 × 20 cm) täckta med kiselgel utan flouresceinsindikator, tjocklek 0,25 mm (finns i handeln färdiga för användning). |
| --- | --- |

4.6.

Glasplattor (20 × 20 cm) täckta med kiselgel utan flouresceinsindikator, tjocklek 0,25 mm (finns i handeln färdiga för användning).

| 4.7. | Toluen, av kromatografisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.7.

Toluen, av kromatografisk kvalitet.

| 4.8. | Aceton, av kromatografisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.8.

Aceton, av kromatografisk kvalitet.

| 4.9. | n-Hexan, av kromatografisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.9.

n-Hexan, av kromatografisk kvalitet.

| 4.10. | Etyleter, av kromatografisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.10.

Etyleter, av kromatografisk kvalitet.

| 4.11. | Etanol av analytisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.11.

Etanol av analytisk kvalitet.

| 4.12. | Etylacetat av analytisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.12.

Etylacetat av analytisk kvalitet.

| 4.13. | Referenslösning för tunnskiktskromatografi: kolesterol eller fytosterol, och Erytrodiol 5 % lösning i etylacetat (punkt 4.11). |
| --- | --- |

4.13.

Referenslösning för tunnskiktskromatografi: kolesterol eller fytosterol, och Erytrodiol 5 % lösning i etylacetat (punkt 4.11).

| 4.14. | 2,7-diklorflourecein, 0,2 %, i etanollösning. Denna görs lätt basisk genom att tillsätta ett par droppar 2 N alkoholisk kaliumhydroxidlösning (punkt 4.2). |
| --- | --- |

4.14.

2,7-diklorflourecein, 0,2 %, i etanollösning. Denna görs lätt basisk genom att tillsätta ett par droppar 2 N alkoholisk kaliumhydroxidlösning (punkt 4.2).

| 4.15. | Vattenfri pyridin, av kromatografisk kvalitet (se Anmärkning 5). |
| --- | --- |

4.15.

Vattenfri pyridin, av kromatografisk kvalitet (se Anmärkning 5).

| 4.16. | Hexametyldisilasan av analyskvalitet. |
| --- | --- |

4.16.

Hexametyldisilasan av analyskvalitet.

| 4.17. | Trimetylklorosilan av analyskvalitet. |
| --- | --- |

4.17.

Trimetylklorosilan av analyskvalitet.

| 4.18. | Provlösningar av steroltrimetylsilyletrar.
  Bereds omedelbart före användning av steroler och erytrodiol som erhållits från oljor som innehåller dem. |
| --- | --- |

4.18.

Provlösningar av steroltrimetylsilyletrar.

Bereds omedelbart före användning av steroler och erytrodiol som erhållits från oljor som innehåller dem.

| 4.19. | α-Kolestanol, renhet över 99 % (renheten måste kontrolleras genom analys med gaskromatografi) |
| --- | --- |

4.19.

α-Kolestanol, renhet över 99 % (renheten måste kontrolleras genom analys med gaskromatografi)

| 4.20. | α-kolestanol som intern standard, 0,2 % lösning (m/V) i etylacetat (punkt 4.11). |
| --- | --- |

4.20.

α-kolestanol som intern standard, 0,2 % lösning (m/V) i etylacetat (punkt 4.11).

| 4.21. | Fenolftaleinlösning, 10 g/l i etanol (punkt 4.10). |
| --- | --- |

4.21.

Fenolftaleinlösning, 10 g/l i etanol (punkt 4.10).

| 4.22. | Bärgas: väte eller helium, av gaskromatografisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.22.

Bärgas: väte eller helium, av gaskromatografisk kvalitet.

| 4.23. | Hjälpgaser: väte, helium, kväve och luft, av gaskromatografisk kvalitet. |
| --- | --- |

4.23.

Hjälpgaser: väte, helium, kväve och luft, av gaskromatografisk kvalitet.

| 4.24. | n-Hexan (punkt 4.9)/etyleter (punkt 4.10): blandning 65:35 (V/V). |
| --- | --- |

4.24.

n-Hexan (punkt 4.9)/etyleter (punkt 4.10): blandning 65:35 (V/V).

| 4.25. | Silyleringsreagens, bestående av en blandning 9:3:1 (V/V/V) av pyridin/hexametyldisilasan/trimetylklorosilan. |
| --- | --- |

4.25.

Silyleringsreagens, bestående av en blandning 9:3:1 (V/V/V) av pyridin/hexametyldisilasan/trimetylklorosilan.

5.   UTFÖRANDE

5.1.   Beredning av oförtvålbara ämnen

5.1.1.   Med hjälp av en 500 μl mikrospruta (punkt 3.6) införs i 250 ml kolven (punkt 3.1) en volym α-kolestanol som intern standard (punkt 4.20) innehållande en mängd kolestanol motsvarande ca 10 % av sterolhalten i provet. Exempelvis tillsätts 500 μl α-kolestanollösning (punkt 4.20) per 5 g prov när det gäller olivolja och 1 500 μl för olivolja av pressrester. Indunsta till torrhet under en försiktig ström av kväve i ett varmt vattenbad. Kyl kolven. Väg upp 5±0,01 g torrt filtrerat prov i kolven.

| Anmärkning 1: | Animaliska eller vegetabiliska oljor och fetter som innehåller betydande kvantiteter av kolesterol kan visa en topp med en retentionstid som är nära den för kolestanol. Om detta inträffar måste sterolfraktionen analyseras dubbelt med och utan intern standard. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Animaliska eller vegetabiliska oljor och fetter som innehåller betydande kvantiteter av kolesterol kan visa en topp med en retentionstid som är nära den för kolestanol. Om detta inträffar måste sterolfraktionen analyseras dubbelt med och utan intern standard.

5.1.2.   Tillsätt 50 ml 2 N kaliumhydroxid i etanollösning (punkt 4.2) och lite pimpsten. Sätt på återflödeskylaren och värm till svag kokning tills förtvålning inträder (lösningen blir klar). Fortsätt upphettningen under ytterligare 20 minuter, och tillsätt sedan 50 ml destillerat vatten från toppen av återflödeskylaren. Ta bort kylaren och kyl kolven till ca 30 °C.

5.1.3.   Överför kolvens innehåll kvantitativt till en 500 ml separertratt (punkt 3.2) genom att använda flera portioner destillerat vatten (50 ml). Tillsätt cirka 80 ml etyleter (punkt 4.10). Skaka omsorgsfullt i ungefär 60 sekunder och frigör regelbundet trycket genom att vända upp och ned på separertratten och öppna avstängningsventilen. Låt stå tills de två faserna har separerats fullständigt (Anmärkning 2).

Överför därefter tvållösningen så fullständigt som möjligt i en annan separertratt. Genomför ytterligare två extraheringar av vatten-alkoholfasen på samma sätt med användande av 60–70 ml etyleter (punkt 4.10).

Anmärkning 2: Eventuell emulsion kan förstöras genom tillsats av små kvantiteter etanol (punkt 4.11).

5.1.4.   Samla de tre eterextrakten i en separertratt som innehåller 50 ml vatten. Fortsätt att tvätta med vatten (50 ml) till dess att tvättvattnet inte längre ger en rosa färg vid tillsättning av en droppe fenolftaleinlösning (punkt 4.21).

När tvättvattnet har avlägsnats, filtrera på vattenfritt natirumsulfat (punkt 4.5) ner i en i förväg vägd 250 ml kolv, och tvätta därefter tratten och filtret med små mängder etyleter (punkt 4.10).

5.1.5.   Låt lösningsmedlet avdunsta genom destillation i rotationsindunstare vid 30 °C under vakuum. Tillsätt 5 ml aceton och avlägsna det flyktiga lösningsmedlet helt i en svag luftström. Torka återstoden i torkskåp vid 103 ± 2 °C i 15 minuter. Kyl i exsickator och väg med 0,1 mg noggrannhet.

5.2.   Separation av sterol- och triterpendialkoholfraktionen (erytrodiol + uvaol)

5.2.1.   Beredning av de basiska plattorna för tunnskiktskromatografi. Sänk ner kiselgelplattorna (punkt 4.6) circa 4 cm i 0,2 N kaliumhydroxidetanollösning (punkt 4.5) i 10 sekunder och låt sedan torka i dragskåp i två timmar varefter de placeras i ett torkskåp vid 100 °C i en timme.

Ta ut plattorna från torkskåpet och förvara dem i en exsickator (punkt 3.13) med kalciumklorid tills de ska användas (plattor som behandlas på detta sätt måste användas inom 15 dagar).

| Anmärkning 3: | Om kiselelplattor används för att separera sterolfraktionen behöver inte de oförtvålbara fraktionerna behandlas med aluminumoxid. På det här sättet kan alla sura föreningar (fettsyror och andra) behållas på identifieringslinjen och sterolbandet separeras klart från de alifatiska alkoholernas och triterpenalkoholernas band. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om kiselelplattor används för att separera sterolfraktionen behöver inte de oförtvålbara fraktionerna behandlas med aluminumoxid. På det här sättet kan alla sura föreningar (fettsyror och andra) behållas på identifieringslinjen och sterolbandet separeras klart från de alifatiska alkoholernas och triterpenalkoholernas band.

5.2.2.   Fyll på n-hexan/etyleterblandningen (punkt 4.24) (Anmärkning 4) i framkallningskammaren till ett djup av circa 1 cm. Stäng kammaren med tillhörande lock och låt stå svalt ca en halvtimme så att jämnvikten vätska/gas inställer sig. Remsor av filtrerpapper som doppas ner i eluenten kan placeras på insidorna av kammaren. Detta minskar framkallningstiden med ca en tredjedel och åstadkommer en jämnare eluering av komponenterna.

| Anmärkning 4: | Framkallningsblandningen ska bytas för varje test för att få exakt reproducerbara elueringsförhållanden. En blandning av 50:50 (V/V) av n-hexan/etyleter kan också användas. |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

Framkallningsblandningen ska bytas för varje test för att få exakt reproducerbara elueringsförhållanden. En blandning av 50:50 (V/V) av n-hexan/etyleter kan också användas.

5.2.3.   Förbered en circa 5 % lösning av de oförtvålbara ämnena (punkt 5.1.5) i etylacetat (punkt 4.12) och stryk ut med 100 μl mikrosprutan 0,3 ml av lösningen smalt och jämnt på den nedre delen (2 cm) av kromatografiplattan. Placera i linje med strykningen 2 till 3 μl av referenslösningen (4.13) så att sterol- och triterpendialkoholbandet kan identifieras efter framkallning.

5.2.4.   Placera plattan i framkallningskammaren som iordningställts enligt punkt 5.2.2. Rumstemperaturen ska hållas mellan 15 och 20 °C (Anmärkning 5). Stäng kammaren omedelbart med locket och påbörja elueringen tills lösningsmedlets främre kant når till ca 1 cm från övre änden av plattan. Ta ut plattan ur framkallningskammaren och låt lösningsmedlet avdunsta i en ström av varmluft eller genom att plattan får ligga en kort stund i dragskåp.

Anmärkning 5: Högre temperatur kan försämra separationen.

5.2.5.   Spraya plattan lätt och jämnt med 2,7-diklorfloureceinlösningen (punkt 4.14) och låt torka. När plattan betraktas i ultraviolett ljus kan sterol- och triterpendialkoholbanden identifieras genom att de ligger i höjd med fläckarna som erhållits från referenslösningen (punkt 4.13). Markera änden av banden längs kanterna av flouroscensen med svart blyerts (se TLC-platta, figur 3).

5.2.6.   Skrapa med hjälp av en metallspatel bort kiselgelen från det markerade området. Placera det finfördelade materialet som tagits bort i filtrertratten (punkt 3.7). Tillsätt 10 ml het etylacetat (punkt 4.12), blanda omsorgsfullt med metallspateln under vakuum och filtrera i E-kolven (punkt 3.8) som är ansluten till filtrertratten.

Tvätta återstoden i kolven tre gånger med etyleter (punkt 4.3) (circa 10 ml varje gång) och samla upp filtratet i samma kolv som är ansluten till filtrertratten, Indunsta filtratet till en volym på 4–5 ml och överför resterande lösning till det tidigare vägda 10 ml provröret (punkt 3.9), låt indunsta fullständigt under lätt uppvärmning, i svagt kväveflöde, fyll på nytt genom att använda några droppar aceton (punkt 4.8) och indunsta till torrhet.

Återstoden i provröret består av sterol- och triterpendialkoholfraktionerna.

5.3.   Preparering av trimetylsilyletrarna

5.3.1.   Tillsätt silyleringsreagensen (punkt 4.25) (Anmärkning 6), i förhållandet 50 μl för varje mg steroler och triterpendialkoholer, i provröret som innehåller sterol- och triterpenfraktionen. Undvik upptag av fuktighet (Anmärkning 7).

| Anmärkning 6: | Lösningar som är klara för användning finns i handeln. Andra silyleringsreagensen, såsom bistrimethylsilyltrifluoracetamid + 1 % trimetylklorosilan, som måste spädas med lika stor volym vattenfri pyridin finns också i handeln. |
| --- | --- |

Anmärkning 6:

Lösningar som är klara för användning finns i handeln. Andra silyleringsreagensen, såsom bistrimethylsilyltrifluoracetamid + 1 % trimetylklorosilan, som måste spädas med lika stor volym vattenfri pyridin finns också i handeln.

Pyridinet kan ersättas med samma mängd acetonitril.

5.3.2.   Sätt proppen i provröret, skaka försiktigt (utan att vända på det) tills föreningarna är helt lösta. Låt stå i minst 15 minuter i rumstemperatur och centrifugera sedan i ett par minuter. Den klara lösningen är nu färdig för analys med gaskromatografi.

| Anmärkning 7: | Eventuell bildning av en svag opalescens är normal och inverkar inte. Bildandet av en vit flockning eller rosafärgning är tecken på närvaro av fukt och sönderfall hos reagensen. Om detta inträffar ska testet upprepas (endast om hexametyldisilazan/trimetylklorsilan används). |
| --- | --- |

Anmärkning 7:

Eventuell bildning av en svag opalescens är normal och inverkar inte. Bildandet av en vit flockning eller rosafärgning är tecken på närvaro av fukt och sönderfall hos reagensen. Om detta inträffar ska testet upprepas (endast om hexametyldisilazan/trimetylklorsilan används).

5.4.   Analys med gaskromatografi

5.4.1.   Förberedelser, iordningställande av kapillärkolonn.

| 5.4.1.1. | Montera kolonnen (punkt 3.11) i gaskromatografen genom att kolonnens inlopp ansluts till splitinjektorn och kolonnens utlopp till detektorn.
  En allmän kontroll av gaskromatografen genomförs (gasanslutningarna ska vara täta, detektorn i fullgott skick, splitsystem och registreringssystem fungerarande etc). |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Montera kolonnen (punkt 3.11) i gaskromatografen genom att kolonnens inlopp ansluts till splitinjektorn och kolonnens utlopp till detektorn.

En allmän kontroll av gaskromatografen genomförs (gasanslutningarna ska vara täta, detektorn i fullgott skick, splitsystem och registreringssystem fungerarande etc).

| 5.4.1.2. | Om kolonnen används för första gången rekommenderas det att den först prepareras: En liten mängd gas får flyta genom kolonnen och sedan kopplas gaskromatografen på och en gradvis upphettning genomförs tills temperaturen är minst 20 °C över drifttemperaturen (Anmärkning 8). Denna temperatur bibehålls i minst två timmar och sedan ställs kromatografen iordning för driftförhållanden (inställning av gasflöde och splittning, tändning av flamman, anslutning till databehandlingssystemet, inställning av temperaturen i kolonnen, detektorn och injektorn), och registrera signalen med en känslighet som är minst två gånger högre än den som beräknas för analysen. Baslinjen ska vara linjär, utan några toppar av något slag, och får inte visa tecken på drift.
  Negativ rak drift av linjen är tecken på otäta kolonnanslutningar, medan en positivt drift tyder på otillräcklig preparering av kolonnen.







  Anmärkning 8: | Temperaturen vid prepareringen ska vara minst 20 °C lägre än den maximitemperatur som specificeras för den stationära fas som används. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.

Om kolonnen används för första gången rekommenderas det att den först prepareras: En liten mängd gas får flyta genom kolonnen och sedan kopplas gaskromatografen på och en gradvis upphettning genomförs tills temperaturen är minst 20 °C över drifttemperaturen (Anmärkning 8). Denna temperatur bibehålls i minst två timmar och sedan ställs kromatografen iordning för driftförhållanden (inställning av gasflöde och splittning, tändning av flamman, anslutning till databehandlingssystemet, inställning av temperaturen i kolonnen, detektorn och injektorn), och registrera signalen med en känslighet som är minst två gånger högre än den som beräknas för analysen. Baslinjen ska vara linjär, utan några toppar av något slag, och får inte visa tecken på drift.

Negativ rak drift av linjen är tecken på otäta kolonnanslutningar, medan en positivt drift tyder på otillräcklig preparering av kolonnen.

Anmärkning 8:

Temperaturen vid prepareringen ska vara minst 20 °C lägre än den maximitemperatur som specificeras för den stationära fas som används.

5.4.2.   5.4.2 Val av analysparametrar.

| 5.4.2.1. | Analysparametrarna väljs enligt följande:






  — | Kolonntemperatur: 260 ± 5 °C. |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Analysparametrarna väljs enligt följande:

—

Kolonntemperatur: 260 ± 5 °C.

| — | Injektortemperatur: 280–300 °C. |
| --- | --- |

—

Injektortemperatur: 280–300 °C.

| — | Detektortemperatur: 280–300 °C. |
| --- | --- |

—

Detektortemperatur: 280–300 °C.

| — | Linjär hastighet för bärgasen: helium 20–35 cm/s, väte 30–50 cm/s. |
| --- | --- |

—

Linjär hastighet för bärgasen: helium 20–35 cm/s, väte 30–50 cm/s.

| — | Splitförhållande 1:50–1:100. |
| --- | --- |

—

Splitförhållande 1:50–1:100.

| — | Instrumentets känslighet: 4–16 gånger högre än minimikänsligheten. |
| --- | --- |

—

Instrumentets känslighet: 4–16 gånger högre än minimikänsligheten.

| — | Registreringskänslighet: 1–2 mV fullt skalutslag. |
| --- | --- |

—

Registreringskänslighet: 1–2 mV fullt skalutslag.

| — | Kvantitet av det injicerade ämnet: 0,5–1 μl TMSE-lösning. |
| --- | --- |

—

Kvantitet av det injicerade ämnet: 0,5–1 μl TMSE-lösning.

Dessa parametrar kan ändras beroende på egenskaperna hos kolonnen och gaskromatografen för att få kromatogram som uppfyller följande krav:

| — | Retentionstiden för ß-sitosteroltoppen bör vara 20 ± 5 minuter. |
| --- | --- |

—

Retentionstiden för ß-sitosteroltoppen bör vara 20 ± 5 minuter.

| — | Kampesteroltoppen bör vara följande: för olivolja (medelhalt 3 %) 20 ± 5 % av fullt utslag, för sojaolja (medelhalt 20 %) 80 ± 10 % av fullt utslag. |
| --- | --- |

—

Kampesteroltoppen bör vara följande: för olivolja (medelhalt 3 %) 20 ± 5 % av fullt utslag, för sojaolja (medelhalt 20 %) 80 ± 10 % av fullt utslag.

| — | Alla närvarande steroler måste separeras. Förutom att separeras måste alla toppar vara helt och hållet synliga, dvs varje toppkurva ska återvända till baslinjen innan nästa topp ritas. Ofullständig upplösning kan emellertid tolereras under förutsättning att toppen vid RRT 1,02 (sitostanol) kan kvantifieras med hjälp av topphöjden. |
| --- | --- |

—

Alla närvarande steroler måste separeras. Förutom att separeras måste alla toppar vara helt och hållet synliga, dvs varje toppkurva ska återvända till baslinjen innan nästa topp ritas. Ofullständig upplösning kan emellertid tolereras under förutsättning att toppen vid RRT 1,02 (sitostanol) kan kvantifieras med hjälp av topphöjden.

5.4.3.   Analysförfarande

| 5.4.3.1. | Sug med hjälp av en 10 μl mikrospruta upp 1 μl hexan, sug in 0,5 μl luft och sedan 0,5–1 μl av provlösningen. Dra ut kolven ur sprutan ytterligare så att kanylen töms. Stick in kanylen genom membranet i injektorn och spruta snabbt efter en till två sekunder in innehållet och drag sedan sakta ut kanylen efter ca fem sekunder.
  En automatisk injektor kan även användas. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Sug med hjälp av en 10 μl mikrospruta upp 1 μl hexan, sug in 0,5 μl luft och sedan 0,5–1 μl av provlösningen. Dra ut kolven ur sprutan ytterligare så att kanylen töms. Stick in kanylen genom membranet i injektorn och spruta snabbt efter en till två sekunder in innehållet och drag sedan sakta ut kanylen efter ca fem sekunder.

En automatisk injektor kan även användas.

| 5.4.3.2. | Genomför registreringen tills de närvarande triterpendialkoholernas TMSE har eluerats fullständigt. Baslinjen måste fortsätta att uppfylla kraven (punkt 5.4.1.2). |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Genomför registreringen tills de närvarande triterpendialkoholernas TMSE har eluerats fullständigt. Baslinjen måste fortsätta att uppfylla kraven (punkt 5.4.1.2).

5.4.4.   Identifiering av toppar

Identifiera individuella toppar på grundval av retentionstiderna och genom jämförelse med blandningen av sterol- och triterpendialkohol-TMSE, som analyseras med samma parametrar (se tillägget).

Sterolerna och triterpendialkoholerna elueras i följande ordning: kolesterol, brassikasterol, ergosterol, 24-metylenkolesterol, kampesterol, kampestanol, stigmasterol, Δ7-kampesterol, Δ5,23-stigmastadienol, klerosterol, ß-sistosterol, sitostanol, Δ5-avenasterol, Δ5,24-stigmastadienol, Δ7-stigmastenol, Δ7-avenasterol, erytrodiol och uvaol.

Retentionstiderna för sitosterol för SE-52- och SE-54-kolonner framgår av tabell 1.

Figurerna 1 och 2 visar typiska kromatogram för en del oljor.

5.4.5.   Kvantitativ utvärdering

| 5.4.5.1. | Beräkna areorna för α-kolestanol- och sterol- och triterpendialkoholtopparna med hjälp av databehandlingssystemet. Bortse från toppar för föreningar som inte finns med (ergosterol ska inte beräknas) bland de som är upptagna i tabell 1. Responsen för α-kolestanol ska vara lika med 1. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Beräkna areorna för α-kolestanol- och sterol- och triterpendialkoholtopparna med hjälp av databehandlingssystemet. Bortse från toppar för föreningar som inte finns med (ergosterol ska inte beräknas) bland de som är upptagna i tabell 1. Responsen för α-kolestanol ska vara lika med 1.

| 5.4.5.2. | Beräkna koncentrationen för varje sterol i mg/100 g fett enligt följande:



  där







  Ax | = | arean av sterol x, enligt beräkning av databehandlingssystemet |
| --- | --- | --- | --- |
| As | = | arean av toppen för α-kolestanol, enligt beräkning av databehandlingssystemet |
| ms | = | massan av tillsatt α-kolestanol i milligram |
| m | = | massan av det prov som använts för bestämningen, i gram. |

5.4.5.2.

Beräkna koncentrationen för varje sterol i mg/100 g fett enligt följande:

Formula

där

Ax

=

arean av sterol x, enligt beräkning av databehandlingssystemet

As

=

arean av toppen för α-kolestanol, enligt beräkning av databehandlingssystemet

ms

=

massan av tillsatt α-kolestanol i milligram

m

=

massan av det prov som använts för bestämningen, i gram.

6.   RESULTAT

| 6.1. | Ange de enskilda sterolkoncentrationerna i milligram per 100 g fett och summan av dem som "summan av sterolerna".
  Sammansättningen av var och en av de enskilda sterolerna och av erytrodiol och uvaol bör uttryckas med en decimals noggrannhet.
  Sammansättningen av summan av sterolerna ska anges utan decimal. |
| --- | --- |

6.1.

Ange de enskilda sterolkoncentrationerna i milligram per 100 g fett och summan av dem som "summan av sterolerna".

Sammansättningen av var och en av de enskilda sterolerna och av erytrodiol och uvaol bör uttryckas med en decimals noggrannhet.

Sammansättningen av summan av sterolerna ska anges utan decimal.

| 6.2. | Beräkna procentandelen av varje enskild sterol som förhållandet mellan arean av den aktuella toppen och summan av areorna av topparna för sterolerna och erytrodiol och uvaol:



  där:







  Ax | = | topparea för x |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | total topparea för sterolerna |

6.2.

Beräkna procentandelen av varje enskild sterol som förhållandet mellan arean av den aktuella toppen och summan av areorna av topparna för sterolerna och erytrodiol och uvaol:

Formula

där:

Ax

=

topparea för x

ΣA

=

total topparea för sterolerna

| 6.3. | Apparent β-sitosterol: Δ5-23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + Δ5-avenasterol + Δ5-24-stigmastadienol. |
| --- | --- |

6.3.

Apparent β-sitosterol: Δ5-23-stigmastadienol + klerosterol + β-sitosterol + sitostanol + Δ5-avenasterol + Δ5-24-stigmastadienol.

| 6.4. | Beräkna den procentuella andelen erytrodiol och uvaol:



  där







  ΣA | = | summan av areorna för sterol enligt beräkning av databehandlingssystemet |
| --- | --- | --- | --- |
| Er | = | arean för erytrodiol enligt beräkning av databehandlingssystemet |
| Uv | = | arean för uvaol enligt beräkning av databehandlingssystemet |

6.4.

Beräkna den procentuella andelen erytrodiol och uvaol:

Formula

där

ΣA

=

summan av areorna för sterol enligt beräkning av databehandlingssystemet

Er

=

arean för erytrodiol enligt beräkning av databehandlingssystemet

Uv

=

arean för uvaol enligt beräkning av databehandlingssystemet

Tillägg

Bestämning av den linjära hastigheten hos gasen

Spruta in 1–3 μl metan (eller propan) i gaskromatografen under vanliga ???analysparametrar??? och mät den tid det tar för gasen att passera kolonnen från insprutningsögonblicket till den tidpunkt då toppen framträder (tM).

Den linjära hastigheten i cm/s erhålls genom L/tM där L är kolonnens längd i cm och tM är den uppmätta tiden i sekunder.

Tabell 1

Relativa retentionstiden för steroler

| Topp | Identifiering | Relativ retentionstid |
| --- | --- | --- |
| SE 54 kolumn | SE 52 kolumn |
| 1 | Kolesterol | Δ-5-kolesten-3ß-ol | 0,67 | 0,63 |
| 2 | Kolestanol | 5α-kolestan-3ß-ol | 0,68 | 0,64 |
| 3 | Brassikasterol | [24S]-24-metyl-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol | 0,73 | 0,71 |
| * | Ergosterol | [24S] 24 metyl Δ5-7-22 kolestatrien 3ß-ol | 0,78 | 0,76 |
| 4 | 24-metylenkolesterol | 24-metylen-Δ-5,24-kolestadien-3ß-o1 | 0,82 | 0,80 |
| 5 | Kampesterol | [24R]-24-metyl-Δ-5-kolesten-3ß-ol | 0,83 | 0,81 |
| 6 | Kampestanol | [24R]-24-metylkolestan-3ß-ol | 0,85 | 0,82 |
| 7 | Stigmasterol | [24S]-24-etyl-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol | 0,88 | 0,87 |
| 8 | Δ-7-kampesterol | [24R]-24-metyl-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 0,93 | 0,92 |
| 9 | Δ-5,23-stigmastadienol | [24R,S]-24-etyl-Δ-5,23-koIestadien-3ß-ol | 0,95 | 0,95 |
| 10 | Klerosterol | [24S]-24-etyl-Δ-5,25-kolestadien-3ß-ol | 0,96 | 0,96 |
| 11 | ß-sitosterol | [24R]-24-etyl-Δ-5-kolesten-3ß-ol | 1,00 | 1,00 |
| 12 | Sitostanol | 24-etyl-kolestan-3ß-ol | 1,02 | 1,02 |
| 13 | Δ-5-avenasterol | [24Z]-24-etyliden-Δ-5-kolesten-3ß-ol | 1,03 | 1,03 |
| 14 | Δ-5-24-stigmastadienol | [24R,S]-24-etyl-Δ-5,24-kolestadien-3ß-ol | 1,08 | 1,08 |
| 15 | Δ-7-stigmastenol | [24R,S]-24-etyl-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 1,12 | 1,12 |
| 16 | Δ-7-avenasterol | [24Z]-24-etyliden-Δ-7-kolesten-3ß-ol | 1,16 | 1,16 |
| 17 | Erytrodiol | 5α olean-12en-3ß28-diol | 1,41 | 1,41 |
| 18 | Uvaol | Δ12-ursen-3ß28-diol | 1,52 | 1,52 |

Topp

Identifiering

Relativ retentionstid

SE 54 kolumn

SE 52 kolumn

1

Kolesterol

Δ-5-kolesten-3ß-ol

0,67

0,63

2

Kolestanol

5α-kolestan-3ß-ol

0,68

0,64

3

Brassikasterol

[24S]-24-metyl-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol

0,73

0,71

*

Ergosterol

[24S] 24 metyl Δ5-7-22 kolestatrien 3ß-ol

0,78

0,76

4

24-metylenkolesterol

24-metylen-Δ-5,24-kolestadien-3ß-o1

0,82

0,80

5

Kampesterol

[24R]-24-metyl-Δ-5-kolesten-3ß-ol

0,83

0,81

6

Kampestanol

[24R]-24-metylkolestan-3ß-ol

0,85

0,82

7

Stigmasterol

[24S]-24-etyl-Δ-5,22-kolestadien-3ß-ol

0,88

0,87

8

Δ-7-kampesterol

[24R]-24-metyl-Δ-7-kolesten-3ß-ol

0,93

0,92

9

Δ-5,23-stigmastadienol

[24R,S]-24-etyl-Δ-5,23-koIestadien-3ß-ol

0,95

0,95

10

Klerosterol

[24S]-24-etyl-Δ-5,25-kolestadien-3ß-ol

0,96

0,96

11

ß-sitosterol

[24R]-24-etyl-Δ-5-kolesten-3ß-ol

1,00

1,00

12

Sitostanol

24-etyl-kolestan-3ß-ol

1,02

1,02

13

Δ-5-avenasterol

[24Z]-24-etyliden-Δ-5-kolesten-3ß-ol

1,03

1,03

14

Δ-5-24-stigmastadienol

[24R,S]-24-etyl-Δ-5,24-kolestadien-3ß-ol

1,08

1,08

15

Δ-7-stigmastenol

[24R,S]-24-etyl-Δ-7-kolesten-3ß-ol

1,12

1,12

16

Δ-7-avenasterol

[24Z]-24-etyliden-Δ-7-kolesten-3ß-ol

1,16

1,16

17

Erytrodiol

5α olean-12en-3ß28-diol

1,41

1,41

18

Uvaol

Δ12-ursen-3ß28-diol

1,52

1,52

Figur 1

Gaskromatogram för sterol- och triterpendialkoholfranktionen av raffinerad olivolja (som tillsatts intern standard)

Figur 2

Gaskromatogram för sterol- och triterpendialkoholfranktionen av en bomolja (som tillsatts intern standard)

Figur 3

TLC-platta av olivolja av pressrester med det område som måste skrapas för att bestämma förekomsten av steroler och triterpendialkoholer

---

BILAGA V

BILAGA XII

INTERNATIONELLA OLIVOLJERÅDETS METOD FÖR ORGANOLEPTISK BEDÖMNING AV JUNGFRUOLJA

1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Avsikten med denna internationella metod är att fastställa ett förfarande för att bedöma organoleptiska egenskaper hos jungfruolja i enlighet med punkt 1 i bilaga XVI till förordning (EG) nr 1234/2007 och en metod för att klassificera jungfruolja på grundval av dessa egenskaper. Metoden innehåller dessutom anvisningar för en frivillig märkning.

Den angivna metoden är bara tillämplig på jungfruoljor och deras klassificering eller märkning med avseende på hur intensiva de uppfattade defekterna är och med avseende på fruktighet och övriga positiva egenskaper, vilket fastställs av en utvald grupp utbildade provsmakare, som utgör en panel.

Metoden innehåller dessutom anvisningar för en frivillig märkning.

Den senaste tillgängliga versionen av Olivoljerådets standarder, som nämns i denna bilaga.

2.   ALLMÄN GRUNDLÄGGANDE TERMINOLOGI FÖR SENSORISK ANALYS

Se standard IOC/T.20/Doc. Nr 4 ”Sensorisk analys: Allmän grundläggande terminologi”

3.   SÄRSKILD TERMINOLOGI

3.1.   Negativa egenskaper

| | Unken/Gyttjig fällning Karakteristisk doft och smak hos olja från oliver som lagts på hög eller lagrats under sådana förhållanden att de är i långt framskriden anaerob jäsning, eller hos olja som varit i kontakt med ”gyttjig” fällning i fat eller tankar och som också har genomgått en process av anaerob jäsning. |
| --- | --- |

Unken/Gyttjig fällning Karakteristisk doft och smak hos olja från oliver som lagts på hög eller lagrats under sådana förhållanden att de är i långt framskriden anaerob jäsning, eller hos olja som varit i kontakt med ”gyttjig” fällning i fat eller tankar och som också har genomgått en process av anaerob jäsning.

| | Möglig - fuktig - jordig Karaktäristisk doft och smak hos oljor som framställts av frukt där svamp och jäst har utvecklats, beroende på att de lagrats under fuktiga förhållanden i flera dagar eller av olja som framställts av oliver som har samlats in utan att jord eller gyttja tvättats bort. |
| --- | --- |

Möglig - fuktig - jordig Karaktäristisk doft och smak hos oljor som framställts av frukt där svamp och jäst har utvecklats, beroende på att de lagrats under fuktiga förhållanden i flera dagar eller av olja som framställts av oliver som har samlats in utan att jord eller gyttja tvättats bort.

| | Vin–vinäger–sur–syrlig Karaktäristisk doft och smak hos vissa oljor som påminner om vin eller vinäger. Detta beror i första hand på en process av anaerob jäsning i oliverna eller i rester av olivmassa i mattor som inte har rengjorts ordentligt, som leder till att det bildas ättiksyra, etylacetat och etanol. |
| --- | --- |

Vin–vinäger–sur–syrlig Karaktäristisk doft och smak hos vissa oljor som påminner om vin eller vinäger. Detta beror i första hand på en process av anaerob jäsning i oliverna eller i rester av olivmassa i mattor som inte har rengjorts ordentligt, som leder till att det bildas ättiksyra, etylacetat och etanol.

| | Härsken Doft och smak hos oljor som har genomgått en intensiv oxideringsprocess. |
| --- | --- |

Härsken Doft och smak hos oljor som har genomgått en intensiv oxideringsprocess.

| | Frostskadade oliver (fuktigt trä) Karaktäristisk doft och smak hos oljor som framställts av oliver som har utsatts för frost på trädet. |
| --- | --- |

Frostskadade oliver (fuktigt trä) Karaktäristisk doft och smak hos oljor som framställts av oliver som har utsatts för frost på trädet.

3.2.   Andra negativa egenskaper

| | Värmd eller Karakteristisk doft och smak hos oljor, som orsakats av för hög eller för långvarig uppvärmning. |
| --- | --- |

Värmd eller Karakteristisk doft och smak hos oljor, som orsakats av för hög eller för långvarig uppvärmning.

| | Bränd Uppvärmning under bearbetningen, i synnerhet när massan blandas termiskt, om detta sker under olämpliga förhållanden. |
| --- | --- |

Bränd Uppvärmning under bearbetningen, i synnerhet när massan blandas termiskt, om detta sker under olämpliga förhållanden.

| | Hö–trä Karaktäristisk doft och smak hos vissa oljor som framställts av oliver som har torkats. |
| --- | --- |

Hö–trä Karaktäristisk doft och smak hos vissa oljor som framställts av oliver som har torkats.

| | Rå: En tjock, degliknande förnimmelse i munnen som vissa gamla oljor kan ge. |
| --- | --- |

Rå: En tjock, degliknande förnimmelse i munnen som vissa gamla oljor kan ge.

| | Fet Doft och smak av olja som påminner om dieselolja, fett eller mineralolja. |
| --- | --- |

Fet Doft och smak av olja som påminner om dieselolja, fett eller mineralolja.

| | Växtvatten Doft och smak som uppstått på grund av längre kontakt med växtvatten som har genomgått en jäsningsprocess. |
| --- | --- |

Växtvatten Doft och smak som uppstått på grund av längre kontakt med växtvatten som har genomgått en jäsningsprocess.

| | Saltlake Doft och smak av olja som framställts av oliver som konserverats i saltlösning. |
| --- | --- |

Saltlake Doft och smak av olja som framställts av oliver som konserverats i saltlösning.

| | Metallisk Doft och smak som påminner om metall. Den är karaktäristisk för oljor som har varit i längre kontakt med metalliska ytor under krossning, blandning, pressning eller förvaring. |
| --- | --- |

Metallisk Doft och smak som påminner om metall. Den är karaktäristisk för oljor som har varit i längre kontakt med metalliska ytor under krossning, blandning, pressning eller förvaring.

| | Esparto Karakteristisk doft och smak hos olja som framställts av oliver som pressats i nya espartomattor. Doften och smaken kan variera beroende på om mattorna är tillverkade av färskt eller torkat espartogräs. |
| --- | --- |

Esparto Karakteristisk doft och smak hos olja som framställts av oliver som pressats i nya espartomattor. Doften och smaken kan variera beroende på om mattorna är tillverkade av färskt eller torkat espartogräs.

| | Maskig Doft och smak av olja som framställts av oliver som har varit utsatta för kraftiga attacker av larver från olivflugan (Bactrocera Oleae). |
| --- | --- |

Maskig Doft och smak av olja som framställts av oliver som har varit utsatta för kraftiga attacker av larver från olivflugan (Bactrocera Oleae).

| | Gurka Doft och smak som uppstår när en olja är hermetiskt förpackad under alltför lång tid, särskilt i bleckbehållare, och som anses bero på att 2,6 nonadienal bildats. |
| --- | --- |

Gurka Doft och smak som uppstår när en olja är hermetiskt förpackad under alltför lång tid, särskilt i bleckbehållare, och som anses bero på att 2,6 nonadienal bildats.

3.3.   Positiva egenskaper

| | Fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver, antingen mogna eller omogna. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| --- | --- |

Fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver, antingen mogna eller omogna. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

| | Bitter Karaktäristisk primär smak hos oljor som framställts av gröna oliver eller oliver som börjar ändra färg. Den uppfattas med vallgravspapillerna som ligger i V-form på tungan. |
| --- | --- |

Bitter Karaktäristisk primär smak hos oljor som framställts av gröna oliver eller oliver som börjar ändra färg. Den uppfattas med vallgravspapillerna som ligger i V-form på tungan.

| | Skarp Stickande intryck som är karakteristisk för olja som framställts i början av säsongen, i huvudsak av oliver som fortfarande är omogna. Det kan förnimmas i hela munhålan, i synnerhet i halsen. |
| --- | --- |

Skarp Stickande intryck som är karakteristisk för olja som framställts i början av säsongen, i huvudsak av oliver som fortfarande är omogna. Det kan förnimmas i hela munhålan, i synnerhet i halsen.

3.4.   Frivillig terminologi att använda vid märkning

Den som leder panelen får på begäran intyga att de oljor som bedömts överensstämmer med de definitioner och intervall som motsvarar följande adjektiv med avseende på egenskapernas intensitet och förnimmelsen av dem.

| | Positiva egenskaper (fruktig, bitter och stark): Enligt förnimmelsens intensitet:






  — | Intensiv, om medianvärdet för egenskapen är över 6. |
| --- | --- | --- |

Positiva egenskaper (fruktig, bitter och stark): Enligt förnimmelsens intensitet:

—

Intensiv, om medianvärdet för egenskapen är över 6.

| — | Medelstark, om medianvärdet för egenskapen är mellan 3 och 6. |
| --- | --- |

—

Medelstark, om medianvärdet för egenskapen är mellan 3 och 6.

| — | Svag, om medianvärdet för egenskapen är under 3. |
| --- | --- |

—

Svag, om medianvärdet för egenskapen är under 3.

| | Fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja, som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver i vilka varken grön eller mogen fruktighet dominerar. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| --- | --- |

Fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja, som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver i vilka varken grön eller mogen fruktighet dominerar. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

| | Grönt fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja som påminner om gröna frukter och som beror på sorten och kommer från gröna, friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| --- | --- |

Grönt fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja som påminner om gröna frukter och som beror på sorten och kommer från gröna, friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

| | Moget fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja som påminner om mogna frukter och som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| --- | --- |

Moget fruktig Uppsättning olfaktoriska smaksensationer karakteristisk för olja som påminner om mogna frukter och som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

| | Välbalanserad Olja som inte är obalanserad, med vilket avses de olifaktoriska-gustatoriska och taktila intrycken där medianvärdet för egenskaperna bitter och/eller stark är två poäng högre än medianvärdet för fruktighet. |
| --- | --- |

Välbalanserad Olja som inte är obalanserad, med vilket avses de olifaktoriska-gustatoriska och taktila intrycken där medianvärdet för egenskaperna bitter och/eller stark är två poäng högre än medianvärdet för fruktighet.

| | Mild olja Olja för vilken medianvärdet för egenskaperna bitter och stark är 2 eller lägre. |
| --- | --- |

Mild olja Olja för vilken medianvärdet för egenskaperna bitter och stark är 2 eller lägre.

4.   GLAS FÖR PROVSMAKNING AV OLJA

Se standard IOC/T.20/Doc. Nr 5, ”Glas för provsmakning olja”.

5.   PROVNINGSRUM

Se standard IOC/T.20/Doc. Nr 6, ”Anvisningar för installation av ett provningsrum”.

6.   TILLBEHÖR

Följande tillbehör, som krävs för att provsmakare ska kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt, ska tillhandahållas i varje bås och måste ligga inom räckhåll:

| — | Glas (standardiserade) innehållande proverna, numrerade med en kod, täckta med ett urglas och förvarade vid 28 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

—

Glas (standardiserade) innehållande proverna, numrerade med en kod, täckta med ett urglas och förvarade vid 28 °C ± 2 °C.

| — | Profilformulär (se figur 1) i pappersformat eller i digital form under förutsättning att villkoren för profilformuläret är uppfyllda, samt anvisningar för användningen vid behov. |
| --- | --- |

—

Profilformulär (se figur 1) i pappersformat eller i digital form under förutsättning att villkoren för profilformuläret är uppfyllda, samt anvisningar för användningen vid behov.

| — | Kulspetspenna eller outplånligt bläck. |
| --- | --- |

—

Kulspetspenna eller outplånligt bläck.

| — | Brickor med äppelskivor och/eller vatten, kolsyrehaltigt vatten och/eller skorpor. |
| --- | --- |

—

Brickor med äppelskivor och/eller vatten, kolsyrehaltigt vatten och/eller skorpor.

| — | Glas med rumstempererat vatten. |
| --- | --- |

—

Glas med rumstempererat vatten.

| — | Ett formulär med de allmänna reglerna enligt avsnitt 8.4 och 9.1.1. |
| --- | --- |

—

Ett formulär med de allmänna reglerna enligt avsnitt 8.4 och 9.1.1.

| — | Spottkoppar. |
| --- | --- |

—

Spottkoppar.

7.   PANELLEDARE OCH PROVSMAKARE

7.1.   Panelledare

Panelledaren måste vara en person med lämplig utbildning och expertkunskaper om de typer av oljor som han eller hon kommer att stöta på i samband med sitt arbete. Panelledaren är en nyckelfigur i panelen och ansvarar för dess organisation och drift.

Panelledarens arbete kräver grundläggande utbildning om verktyg för sensorisk analys, sensorisk skicklighet, noggrannhet vid förberedelse, organisation och utförande av proven, samt skicklighet och tålamod då det gäller att planera och utföra proverna på ett vetenskapligt sätt.

Panelledaren är den enda ansvariga personen för urval, utbildning och övervakning av provsmakarna för att fastställa deras nivå av skicklighet. Panelledarna är således ansvariga för bedömningen av provsmakarna, som alltid måste vara objektiva och för vilka de måste utarbeta särskilda förfaranden som bygger på provningar och solida kriterier för godkännande och avvisande. Se standard IOC/T.20/Doc. Nr 14, ”Anvisningar för urval, utbildning och kontroll av kvalificerade provsmakare av jungfruolja”.

Panelledaren ansvarar för panelens resultat och därmed även för utvärderingen av den, där de måste presentera tillförlitliga, objektiva bevis. De måste hur som helst visa att metoden och provsmakarna står under kontroll. Periodisk kalibrering av panelen rekommenderas (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 5).

Panelledarna har det yttersta ansvaret för att föra panelens protokoll. Dessa protokoll måste alltid vara spårbara. De måste överensstämma med de revisionsförklaringar och kvalitetskrav som fastställs i internationella standarder för sensorisk analys och säkerställa anonymitet hos exemplaren vid alla tidpunkter.

De ska ansvara för inventering och se till att den utrustning och det material som krävs för att uppfylla specifikationerna för denna metod är ordentligt rengjorda och underhålls och ska bevara skriftliga bevis på detta, samt ansvara för överensstämmelsen med testvillkoren.

De ska ansvara för att ta emot och förvara proverna vid ankomsten till laboratoriet samt ansvara för deras förvaring efter proven. De ska då vid varje tidpunkt säkerställa att proverna förblir anonyma och är förvarade på rätt sätt, och de måste för detta syfte utarbeta skriftliga förfaranden för att säkerställa att hela processen är spårbar och ger garantier.

Vidare ansvarar de för att förbereda, koda och presentera proverna för provsmakarna i enlighet med en lämplig försöksplan i enlighet med på förhand fastställda protokoll samt för sammanställning och statistisk bearbetning av de uppgifter som erhållits av provsmakarna.

De ska ansvara för utveckling och utarbetande av alla andra förfaranden som kan krävas för att komplettera denna standard och att se till att panelen fungerar väl.

De måste hitta metoder för att jämföra resultaten från panelen med resultaten från andra paneler som analyserar jungfruolja, för att ta reda på om panelen fungerar väl.

Det åligger panelledaren att motivera panelmedlemmarna genom att uppmuntra deras intresse, nyfikenhet och tävlingslust. Därför rekommenderas de starkt att säkerställa en smidig tvåvägskommunikation med panelmedlemmarna genom att hålla dem informerade om alla uppgifter som de utför och de resultat som erhålls. De ska också se till att deras yttrande inte är känt och ska förhindra eventuella ledare från att hävda sina kriterier framför övriga provsmakare.

De ska kalla provsmakarna i tillräckligt god tid och besvara alla frågor om utförandet av proven, men avstå från att antyda några åsikter om provet.

7.2.   Provsmakarna

De personer som fungerar som provsmakare i organoleptiska analyser av olivoljor måste göra detta frivilligt, dvs. godta konsekvenserna av en sådan frivillig handling i form av förpliktelser och avsaknaden av finansiell ersättning. Det är därför tillrådligt att den som önskar delta inkommer med en skriftlig ansökan. Kandidaterna ska väljas ut, utbildas och kontrolleras av panelledaren i enlighet med deras skicklighet när det gäller att skilja mellan likartade prov. Det bör hållas i minnet att deras tillförlitlighet ökar med utbildning.

Provsmakare måste fungera som verkliga sensoriska observatörer och åsidosättta sin personliga smak och endast rapportera om sina sinnesintryck. Därför måste de alltid arbeta under tystnad, på ett avslappnat och ostressat sätt, med största möjliga sensoriska uppmärksamhet riktad mot det prov som de provsmakar.

Mellan 8 och 12 provsmakare krävs för varje provning, men det är klokt att ha några reservprovsmakare för att täcka eventuell frånvaro.

8.   PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

8.1.   Presentation av provet

Det oljeprov som ska analyseras ska presenteras i standardiserade provsmakningsglas som överensstämmer med standarden IOC/T.20/Doc. Nr 5, ”Glas för provsmakning olja”.

Glaset ska innehålla 14-16 ml olja, eller mellan 12,8 och 14,6 g om proverna ska vägas, och det ska vara täckt med ett urglas.

Varje glas ska märkas med en kod bestående av siffror eller en kombination av bokstäver och siffror som slumpmässigt valts ut. Koden kommer att märkas med hjälp av ett luktlöst system.

8.2.   Provtagningstemperatur och oljeprovets temperatur

Oljeprover för provsmakning ska förvaras i glas vid 28 °C ± 2 °C under hela provningen. Denna temperatur har valts eftersom den gör det lättare att följa organoleptiska skillnader än vid rumstemperatur och eftersom de aromatiska föreningar som är typiska för dessa oljor förångas dåligt vid lägre temperaturer, medan högre temperaturer leder till att det bildas flyktiga föreningar som är typiska för uppvärmda oljor. Se standard IOC/T.20/Doc. nr 5 ”Glas för provsmakning av olja” för den metod som måste användas för uppvärmning av proven i glaset.

Provningsrummet måste ha en temperatur på mellan 20 ° och 25 °C (se IOC/T.20/Doc. nr 6.

8.3.   Provningstid

Morgonen är bästa tiden provsmakning oljor. Det har bevisats att det finns optimala perioder under dagen när det gäller perceptionen av smak och lukt. Måltider föregås av en period under vilken den olfaktoriska-gustatoriska känsligheten ökar, medan perceptionen därefter minskar.

Detta kriterium bör dock inte överdrivas så att hunger distraherar provsmakarna och därmed minskar deras förmåga till urskiljning. Därför rekommenderas att provsmakningssessionerna hålls mellan 10.00 på morgonen och 12 på dagen.

8.4.   Provsmakare: allmänna förhållningsregler

Följande rekommendationer gäller för provsmakarnas uppförande under arbetet.

När panelledaren kallar provsmakarna till att delta i en organoleptisk provning bör de kunna delta vid den i förväg fastställda tidpunkten och de ska iaktta följande:

| — | De får inte röka eller dricka kaffe minst 30 minuter före den tidpunkt som är fastställd för provningen. |
| --- | --- |

—

De får inte röka eller dricka kaffe minst 30 minuter före den tidpunkt som är fastställd för provningen.

| — | De får inte ha använt några dofter, någon kosmetika eller någon tvål vars lukt kan dröja sig kvar till tidpunkten för provningen. De måste använda en oparfymerad tvål för att tvätta händerna, som ska skölja och torka så ofta som är nödvändigt för att eliminera alla lukter. |
| --- | --- |

—

De får inte ha använt några dofter, någon kosmetika eller någon tvål vars lukt kan dröja sig kvar till tidpunkten för provningen. De måste använda en oparfymerad tvål för att tvätta händerna, som ska skölja och torka så ofta som är nödvändigt för att eliminera alla lukter.

| — | De ska fasta i minst en timme innan provsmakningen genomförs. |
| --- | --- |

—

De ska fasta i minst en timme innan provsmakningen genomförs.

| — | Om de känner sig fysiskt opassliga, och i synnerhet om deras lukt- eller smaksinne är påverkat, eller om de är under någon psykologisk verkan som hindrar dem från att koncentrera sig på sitt arbete, ska provsmakarna avstå från att provsmaka och ska vederbörligen underrätta panelledaren. |
| --- | --- |

—

Om de känner sig fysiskt opassliga, och i synnerhet om deras lukt- eller smaksinne är påverkat, eller om de är under någon psykologisk verkan som hindrar dem från att koncentrera sig på sitt arbete, ska provsmakarna avstå från att provsmaka och ska vederbörligen underrätta panelledaren.

| — | När de har uppfyllt ovanstående ska de provsmakarna tyst och under ordnade former inta sin plats i det bås som de tilldelats. |
| --- | --- |

—

När de har uppfyllt ovanstående ska de provsmakarna tyst och under ordnade former inta sin plats i det bås som de tilldelats.

| — | De ska noggrant läsa anvisningarna på profilformuläret och inte börja undersöka provet förrän de är fullständigt förberedda på de uppgifter de ska utföra (avslappnade och ostressade). Vid eventuellt tvivel ska de rådfråga panelledaren i enrum. |
| --- | --- |

—

De ska noggrant läsa anvisningarna på profilformuläret och inte börja undersöka provet förrän de är fullständigt förberedda på de uppgifter de ska utföra (avslappnade och ostressade). Vid eventuellt tvivel ska de rådfråga panelledaren i enrum.

| — | De måste vara tysta när de utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

—

De måste vara tysta när de utför sina uppgifter.

| — | De måste hela tiden ha sina mobiltelefoner avstängda för att inte inkräkta på sina kollegors koncentration och arbete. |
| --- | --- |

—

De måste hela tiden ha sina mobiltelefoner avstängda för att inte inkräkta på sina kollegors koncentration och arbete.

9.   FÖRFARANDE FÖR ORGANOLEPTISK BEDÖMNING OCH KLASSIFICERING AV JUNGFRUOLJA

9.1.   Provsmakningsteknik

| 9.1.1. | Provsmakaren ska ta upp glaset och hålla det täckt med urglaset, luta det försiktigt och sedan rotera glaset i detta läge för att väta insidan så mycket som möjligt. När denna fas är genomförd ska provsmakaren ta bort urglaset och lukta på provet med djupa, långsamma andetag för att bedöma oljan. Luktandet får inte överskrida 30 sekunder. Om ingen slutsats dras under den tiden ska de ta en kort paus innan de försöker igen.
  När det olfaktoriska provet har utförts ska provsmakarna bedöma förnimmelserna som framkallas i gommen (totala, retronasala, gustatoriska och taktila förnimmelser). För att göra detta ska de ta en liten klunk på ca 3 ml olja. Det är mycket viktigt att fördela oljan över hela munhålan från främre delen av munnen och tungan längs sidorna till bakre delen och gomfästet, eftersom det är ett känt faktum att uppfattningen av smaker och taktila förnimmelser varierar i intensitet beroende på området på tungan och gommen.
  Det bör särskilt påpekas att det är viktigt att en tillräcklig mängd olja sprids mycket sakta över bakre delen av tungan mot strupen medan provsmakaren koncentrerar sig på i vilken ordning de bittra och skarpa upplevelserna förnims. Om inte detta sker kan båda dessa upplevelser missas i en del oljor eller också kan upplevelsen av den bittra smaken döljas av den skarpa.
  Genom att ta korta, upprepade andetag och dra in luften genom munnen kan provsmakaren inte bara sprida provet ordentligt över hela munhålan utan också uppleva de flyktiga, aromatiska komponenterna via näsans bakre gångar.
  Den taktila förnimmelsen av skarphet bör beaktas. Därför är det lämpligt att svälja oljan. |
| --- | --- |

9.1.1.

Provsmakaren ska ta upp glaset och hålla det täckt med urglaset, luta det försiktigt och sedan rotera glaset i detta läge för att väta insidan så mycket som möjligt. När denna fas är genomförd ska provsmakaren ta bort urglaset och lukta på provet med djupa, långsamma andetag för att bedöma oljan. Luktandet får inte överskrida 30 sekunder. Om ingen slutsats dras under den tiden ska de ta en kort paus innan de försöker igen.

När det olfaktoriska provet har utförts ska provsmakarna bedöma förnimmelserna som framkallas i gommen (totala, retronasala, gustatoriska och taktila förnimmelser). För att göra detta ska de ta en liten klunk på ca 3 ml olja. Det är mycket viktigt att fördela oljan över hela munhålan från främre delen av munnen och tungan längs sidorna till bakre delen och gomfästet, eftersom det är ett känt faktum att uppfattningen av smaker och taktila förnimmelser varierar i intensitet beroende på området på tungan och gommen.

Det bör särskilt påpekas att det är viktigt att en tillräcklig mängd olja sprids mycket sakta över bakre delen av tungan mot strupen medan provsmakaren koncentrerar sig på i vilken ordning de bittra och skarpa upplevelserna förnims. Om inte detta sker kan båda dessa upplevelser missas i en del oljor eller också kan upplevelsen av den bittra smaken döljas av den skarpa.

Genom att ta korta, upprepade andetag och dra in luften genom munnen kan provsmakaren inte bara sprida provet ordentligt över hela munhålan utan också uppleva de flyktiga, aromatiska komponenterna via näsans bakre gångar.

Den taktila förnimmelsen av skarphet bör beaktas. Därför är det lämpligt att svälja oljan.

| 9.1.2. | När en jungfruolja ska bedömas organoleptiskt rekommenderas att högst FYRA PROV utvärderas vid samma tillfälle och att högst tre provningssessioner genomförs per dag, för att undvika de kontraster som kan uppstå vid en omedelbar provning av andra prover.
  Eftersom efterföljande provningar skapar trötthet eller brist på känslighet är det viktigt att använda en produkt som kan ta bort resterna av oljan i munnen från den föregående provningen.
  Användning av en liten bit äpple rekommenderas, som efter tuggning kan spottas ut i spottkoppen. Sedan sköljs munnen med litet vatten vid rumstemperatur. Minst 15 minuter ska gå mellan slutet av en provning och början av nästa. |
| --- | --- |

9.1.2.

När en jungfruolja ska bedömas organoleptiskt rekommenderas att högst FYRA PROV utvärderas vid samma tillfälle och att högst tre provningssessioner genomförs per dag, för att undvika de kontraster som kan uppstå vid en omedelbar provning av andra prover.

Eftersom efterföljande provningar skapar trötthet eller brist på känslighet är det viktigt att använda en produkt som kan ta bort resterna av oljan i munnen från den föregående provningen.

Användning av en liten bit äpple rekommenderas, som efter tuggning kan spottas ut i spottkoppen. Sedan sköljs munnen med litet vatten vid rumstemperatur. Minst 15 minuter ska gå mellan slutet av en provning och början av nästa.

9.2.   Provsmakarnas användande av profilformuläret.

Det profilformulär som är avsett att användas av provsmakarna redovisas närmare i figur 1 i denna bilaga.

Varje provsmakare i panelen ska först lukta på och därefter provsmaka (1) den berörda oljan. De ska sedan ange med vilken intensitet som de uppfattar var och en av de negativa och positiva egenskaperna på 10 cm-skalan i det profilformulär som tillhandahålls.

Om provsmakaren upplever negativa egenskaper som inte återfinns i avsnitt 4 ska de anteckna dessa under rubriken "övrigt" och använda det eller de begrepp som bäst beskriver dessa egenskaper.

9.3.   Panelledarnas användning av data

Panelledarna ska samla in de profilformulär som fyllts i av varje provsmakare och kontrollera de intensiteter som angivits för de olika egenskaperna. Om panelledarnas påträffar någon avvikelse ska de uppmana provsmakaren att se över sitt profilformulär, och vid behov upprepa provet.

Panelledaren ska föra in varje panelmedlems bedömningsdata i ett datorprogram som motsvarar standarden IOC/T.20/Doc. Nr 15) för statistisk beräkning av resultaten av analysen, på grundval av en beräkning av deras medianvärde. Se avsnitt 9.4 och tillägget till denna bilaga. Uppgifterna för ett visst prov ska registreras med hjälp av en matris som består av 9 kolumner vilka motsvarar 9 sensoriella egenskaper och av n rader som motsvarar de n panelmedlemmar som använts.

När en defekt uppfattas och förs in under rubriken ”övrigt” av minst 50 % av panelen ska panelledaren beräkna medianvärdet för defekten för att få fram motsvarande klassificering.

Värdet av den robusta variationskoefficient som definierar klassificeringen (defekt med största intensitet och fruktig egenskap) får inte överstiga 20 %.

I annat fall måste panelledaren göra om bedömningen av detta specifika prov vid ett annat provsmakningstillfälle.

Om denna situation uppkommer ofta rekommenderas panelledaren att ge provsmakarna särskild kompletterande utbildning (IOC/T.20/Doc. No 14, § 5) och att använda repeterbarhetsindex och avvikelseindex för att kontrollera panelens resultat (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 6).

9.4.   Klassificering av oljan

Oljan ska klassificeras enligt följande kategorier, med defekternas medianvärde och fruktighetens medianvärde som utgångspunkt. Defekternas medianvärde definieras som medianvärdet för den defekt som upplevs mest intensivt. Defekternas medianvärde och medianvärdet för egenskapen fruktighet anges med en decimal.

Klassificeringen av oljan sker genom att jämföra defekternas medianvärde och medianvärdet för egenskapen fruktighet med de referensintervall som anges nedan. Då gränsvärdena för dessa intervall har fastställt med beaktande av metodens felmarginal anses de vara absoluta. Genom programvaran kan klassificeringen visas grafiskt eller i en tabell med statistiska uppgifter.

| (a) | Extrajungfruolja: defekternas medianvärde är lika med 0 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0. |
| --- | --- |

(a)

Extrajungfruolja: defekternas medianvärde är lika med 0 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0.

| (b) | Jungfruolja: defekternas medianvärde är större än 0 men inte större än 3,5 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0. |
| --- | --- |

(b)

Jungfruolja: defekternas medianvärde är större än 0 men inte större än 3,5 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0.

| (c) | Bomolja: defektens medianvärde är större än 3,5 eller defektens medianvärde är 3,5 eller mindre och medianvärdet för fruktighet är 0. |
| --- | --- |

(c)

Bomolja: defektens medianvärde är större än 3,5 eller defektens medianvärde är 3,5 eller mindre och medianvärdet för fruktighet är 0.

Not 1:

När medianvärdet för egenskapen bitter och/eller skarp är större än 5,0 ska panelledaren ange detta på provningsintyget.

Figur 1

PROFILFORMULÄR FÖR JUNGFRUOLJA

| Intensitet med vilken defekterna förnimms |
| --- |
| Unken/gyttjig fällning (2) | | |
| Möglig/fuktig/jordig (2) | | |
| Vin-vinäger
  Sur/syrlig (2) | | |
| Frostskadade oliver
  (fuktigt trä) | | |
| Härsken | | |
| Andra negativa egenskaper: | | |
| Beskrivande egenskap: | Metallisk  Hö  Maskig  Rå 
  Saltlake  Värmd eller bränd  Växtvatten 
  Esparto  Gurka  Fet  |
| Intensitet med vilken de positiva egenskaperna förnimms |
| Fruktig | | |
| | Grön  | Mogen  |
| Bitter | | |
| Skarp | | |
| | | |
| Provsmakarens namn: | | Provsmakarens kod: |
| Provets kod: | Underskrift: |

Intensitet med vilken defekterna förnimms

Unken/gyttjig fällning (2)

Möglig/fuktig/jordig (2)

Vin-vinäger

Sur/syrlig (2)

Frostskadade oliver

(fuktigt trä)

Härsken

Andra negativa egenskaper:

Beskrivande egenskap:

Metallisk  Hö  Maskig  Rå 

Saltlake  Värmd eller bränd  Växtvatten 

Esparto  Gurka  Fet 

Intensitet med vilken de positiva egenskaperna förnimms

Fruktig

Grön 

Mogen 

Bitter

Skarp

Provsmakarens namn:

Provsmakarens kod:

Provets kod:

Underskrift:

Tillägg

Metod för beräkning av medianvärde och konfidensintervall

Medianvärde

Formula

Medianen definieras som det reella talet Xm som kännetecknas av att sannolikheten (p) att värdena inom fördelningen (X) är lägre än talet (Xm), är mindre än eller lika med 0,5, samtidigt som sannolikheten (p) att värdena inom fördelningen (X) är mindre än eller lika med Xm är större än eller lika med 0,5. En mer praktisk definition är att medianvärdet är den 50:e percentilen av en uppsättning tal som ordnats i stigande ordning. Enkelt uttryckt är det mittpunkten i en ordnad serie om antalet tal är ojämnt, eller medelvärdet av de två mittpunkterna i en ordnad serie om antalet tal är jämnt.

Robust standardavvikelse

För att få en tillförlitlig uppskattning av spridningen kring medianen används Stuarts och Kendalls metod för uppskattning av robust standardavvikelse (4). Med följande formel beräknas den robusta asymptotiska standardavvikelsen, dvs. den robusta uppskattningen av spridningen hos uppgifterna i fråga, varvid N är antalet observationer och IQR är kvartilavståndet, som omfattar exakt 50 % av elementen i en given sannolikhetsfördelning.

Formula

Kvartilavståndet beräknas genom beräkning av skillnaden mellan den 75:e och den 25:e percentilen.

Formula

Om percentilen är värdet Xm, som kännetecknas av att sannolikheten (p) att värdena inom fördelningen är lägre än Xpc är mindre än eller lika med ett specifikt hundradelsvärde, samtidigt som sannolikheten (p) att värdena inom fördelningen är mindre än eller lika med Xpc är större än eller lika detta specifika hundradelsvärde. Hundradelsvärdet anger vilken fraktil det rör sig om. När det gäller medianen är detta värde lika med 50/100.

Formula

Percentilen är i praktiken det värde i fördelningen som motsvarar ett givet område som avgränsas av fördelningskurvan eller frekvenskurvan. Den 25:e percentilen utgör exempelvis det värde i fördelningen som motsvarar ett område lika med 0,25 eller 25/100.

I denna metod beräknas percentilen på grundval av de verkliga värden som förekommer i datamatrisen (beräkningsmetod för percentiler).

Robust variationskoefficient (%)

CVr% motsvarar ett rent tal som utgör ett mått på den analyserade talseriens spridning. Denna koefficient är därför mycket användbar som ett mått på panelmedlemmarnas tillförlitlighet.

Formula

Konfidensintervall på 95 % kring medianvärdet

Konfidensintervall (KI) på 95 % (risken för fel av första slaget uppgår till 0,05 eller 5 %) utgör det intervall inom vilket medianvärdet skulle kunna variera, om det vore möjligt att upprepa försöket ett oändligt antal gånger. I praktiken anger konfidensintervallet hur stor försökets variabilitet är under rådande förhållanden, om man antar att försöket kan upprepas ett flertal gånger. I likhet med CVr% ger konfidensintervallet ett mått på hur tillförlitligt försöket är.

Formula

Formula

där C = 1,96 för konfidensintervall på 95 %.

Ett exempel på beräkningsbladet finns i bilaga I till standard IOC/T 20/Doc. No 15.

Referenser

| (1) | Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc. |
| --- | --- |

(1)

Wilkinson, L. 1990. Systat: The system for statistics. Evanston, IL.SYSTAT Inc.

| (2) | Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini. |
| --- | --- |

(2)

Cicchitelli, G. 1984. Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini.

| (3) | Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam. |
| --- | --- |

(3)

Massart, D.L.; Vandeginste, B.G.M.; Deming, Y.; Michotte, L. 1988. Chemometrics. A textbook. Elsevier. Amsterdam.

| (4) | Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co. |
| --- | --- |

(4)

Kendall, M.G.; Stuart, A. 1967. The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co.

| (5) | McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12-16. |
| --- | --- |

(5)

McGill, R.; Tukey, J.W.; Larsen, W.A. 1978. Variation of Box Plots. The American Statistician, 32, (2), 12-16.

| (6) | IOC/T.28/Doc. No 1 September 2007, Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005. |
| --- | --- |

(6)

IOC/T.28/Doc. No 1 September 2007, Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005.

| (7) | IOC/T.20/Doc. No 14. |
| --- | --- |

(7)

IOC/T.20/Doc. No 14.

| (8) | IOC/T.20/Doc. No 15. |
| --- | --- |

(8)

IOC/T.20/Doc. No 15.

| (9) | ISO/IEC 17025:05. |
| --- | --- |

(9)

ISO/IEC 17025:05.

---

(1)  De får avstå från att provsmaka en olja om de noterar någon extremt negativ och direkt olfaktoriskt förnimbar egenskap och ska då anteckna detta exceptionella förhållande i profilformuläret.

1

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt

2

Stryk det som inte är tillämpligt

---

BILAGA VI

”BILAGA XXa

METOD FÖR ATT PÅVISA FÖREKOMST AV FRÄMMANDE OLJOR I OLIVOLJA

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod används för att påvisa förekomst av främmande vegetabiliska oljor i olivolja. Förekomsten av vegetabiliska oljor med en hög halt av linolsyra (sojaolja, rapsolja, solrosolja m.fl.), och vissa vegetabiliska oljor med en hög halt av oljesyra – t.ex. hasselnötsolja, solrosolja med en hög halt av oljesyra och olivolja av pressrester – kan påvisas i olivolja. Den påvisade halten beror på vilken typ av olja och vilken olivsort det rör sig om. För hasselnötsolja kan det ofta påvisas en halt på 5–15 %. Det är med denna metod inte möjligt att fastställa vilken typ av främmande olja som påvisats, utan endast om olivoljan är äkta eller inte.

2.   PRINCIP

Oljan renas genom fastfasextraktion (SPE) på kiselgelpatroner. Triglyceridsammansättningen bestäms med hjälp av högupplösande vätskekromatografi (med omvänd fas), med en refraktionsindexdetektor och med propionitril som mobil fas. Fettsyrametylestrar bereds från renad olja genom metylering med en kall lösning av KOH i metanol (bilaga X B). Estrarna analyseras sedan genom kapillärgaskromatografi med användning av högpolära kolonner (bilaga X A). Den teoretiska triglyceridsammansättningen beräknas med ett datorprogram utifrån fettsyrasammansättningen genom att anta en slumpmässig 1,3- och 2-fördelning av fettsyror i triglyceriden, med restriktioner för mättade fettsyror i 2-ställning. Beräkningsmetoden är en variant av det förfarande som beskrivs i bilaga XVIII. En rad matematiska algoritmer beräknas utifrån teoretiska och experimentella (HPLC) sammansättningar av triglycerid, och de erhållna värdena jämförs med värden i en databas med data från äkta olivolja.

3.   MATERIAL OCH REAGENS

3.1.   Rening av olja

| 3.1.1. | E-kolvar (25 ml). |
| --- | --- |

3.1.1.

E-kolvar (25 ml).

| 3.1.2. | Glasrör (5 ml) med skruvlock försett med teflonpackning. |
| --- | --- |

3.1.2.

Glasrör (5 ml) med skruvlock försett med teflonpackning.

| 3.1.3. | Kiselgelpatroner, 1 g (6 ml), för fastfasextraktion (t.ex. Waters, Massachusetts, USA). |
| --- | --- |

3.1.3.

Kiselgelpatroner, 1 g (6 ml), för fastfasextraktion (t.ex. Waters, Massachusetts, USA).

| 3.1.4. | n-hexan, analyskvalitet. |
| --- | --- |

3.1.4.

n-hexan, analyskvalitet.

| 3.1.5. | Lösningsmedelsblandning av hexan/dietyleter (87:13, v/v). |
| --- | --- |

3.1.5.

Lösningsmedelsblandning av hexan/dietyleter (87:13, v/v).

| 3.1.6. | N-heptan, analyskvalitet. |
| --- | --- |

3.1.6.

N-heptan, analyskvalitet.

| 3.1.7. | Aceton, analyskvalitet. |
| --- | --- |

3.1.7.

Aceton, analyskvalitet.

3.2.   HPLC-analys av triglycerider

| 3.2.1. | Mikrosprutor (50 μl) och kanyler för HPLC-injicering. |
| --- | --- |

3.2.1.

Mikrosprutor (50 μl) och kanyler för HPLC-injicering.

| 3.2.2. | Propionitril, super renhet eller HPLC-kvalitet (t.ex. ROMIL, Cambridge, Storbritannien), som används som mobil fas. |
| --- | --- |

3.2.2.

Propionitril, super renhet eller HPLC-kvalitet (t.ex. ROMIL, Cambridge, Storbritannien), som används som mobil fas.

| 3.2.3. | HPLC-kolonner (25 cm x 4 mm innerdiameter), packade med RP-18 fas (partikelstorlek 4 μm). |
| --- | --- |

3.2.3.

HPLC-kolonner (25 cm x 4 mm innerdiameter), packade med RP-18 fas (partikelstorlek 4 μm).

3.3.   Beredning av fettsyrametylestrar

(se bilaga X B)

| 3.3.1. | Metanol med en vattenhalt på högst 0,5 %. |
| --- | --- |

3.3.1.

Metanol med en vattenhalt på högst 0,5 %.

| 3.3.2. | Heptan, analyskvalitet. |
| --- | --- |

3.3.2.

Heptan, analyskvalitet.

| 3.3.3. | En 2N-lösning av kaliumhydroxid i metanol. 1,1 g kaliumhydroxid upplöses i 10 ml metanol. |
| --- | --- |

3.3.3.

En 2N-lösning av kaliumhydroxid i metanol. 1,1 g kaliumhydroxid upplöses i 10 ml metanol.

| 3.3.4. | Glasrör (5 ml) med skruvlock försett med teflonpackning. |
| --- | --- |

3.3.4.

Glasrör (5 ml) med skruvlock försett med teflonpackning.

3.4.   GC-analys av fettsyremetylestrar

(Se metoden för bestämning av omättade transfettsyror med hjälp av gaskromatografi på kapillärkolonn i bilaga X A.)

| 3.4.1 | Mikrosprutor (5 μl) och kanyler för GC-injektion. |
| --- | --- |

3.4.1

Mikrosprutor (5 μl) och kanyler för GC-injektion.

| 3.4.2 | Väte eller helium som bärgas. |
| --- | --- |

3.4.2

Väte eller helium som bärgas.

| 3.4.3 | Väte och syre för flamjoniseringsdetektor (FID). |
| --- | --- |

3.4.3

Väte och syre för flamjoniseringsdetektor (FID).

| 3.4.4 | Kväve eller helium som bärgas. |
| --- | --- |

3.4.4

Kväve eller helium som bärgas.

| 3.4.5. | Kapillärkolonn av kvarts (innerdiameter 50-60 m x 0,25–0,30 mm), belagd med cyanopropylpolysiloxan- eller cyanopropylfenylsiloxanfaser (SP-2380 eller liknande) med en filmtjocklek av 0,20–0,25 μm. |
| --- | --- |

3.4.5.

Kapillärkolonn av kvarts (innerdiameter 50-60 m x 0,25–0,30 mm), belagd med cyanopropylpolysiloxan- eller cyanopropylfenylsiloxanfaser (SP-2380 eller liknande) med en filmtjocklek av 0,20–0,25 μm.

4.   UTRUSTNING

| 4.1. | Vakuumapparat för fastfasextraktion. |
| --- | --- |

4.1.

Vakuumapparat för fastfasextraktion.

| 4.2. | Rotationsindunstare. |
| --- | --- |

4.2.

Rotationsindunstare.

| 4.3. | HPLC-utrustning bestående av följande:






  4.3.1. | Avluftningsapparat för den mobila fasen. |
| --- | --- | --- |

4.3.

HPLC-utrustning bestående av följande:

4.3.1.

Avluftningsapparat för den mobila fasen.

| 4.3.2. | Rheodyninjektor med 10 μl-loop. |
| --- | --- |

4.3.2.

Rheodyninjektor med 10 μl-loop.

| 4.3.3. | Högtryckspump. |
| --- | --- |

4.3.3.

Högtryckspump.

| 4.3.4. | Termostatstyrd ugn till HPLC-kolonnen som kan hålla temperaturen under rumstemperatur (15–20 °C), (t.ex. av typen Peltier). |
| --- | --- |

4.3.4.

Termostatstyrd ugn till HPLC-kolonnen som kan hålla temperaturen under rumstemperatur (15–20 °C), (t.ex. av typen Peltier).

| 4.3.5. | Refraktionsindexdetektor. |
| --- | --- |

4.3.5.

Refraktionsindexdetektor.

| 4.3.6. | Datoriserat system för datainsamling som omfattar ett integrationsprogram. |
| --- | --- |

4.3.6.

Datoriserat system för datainsamling som omfattar ett integrationsprogram.

| 4.4 | Utrustning för kapillärgaskromatografi enligt bilaga X A, försedd med följande:






  4.4.1. | Separerad injektor. |
| --- | --- | --- |

4.4

Utrustning för kapillärgaskromatografi enligt bilaga X A, försedd med följande:

4.4.1.

Separerad injektor.

| 4.4.2. | Flamjoniseringsdetektor (FID). |
| --- | --- |

4.4.2.

Flamjoniseringsdetektor (FID).

| 4.4.3. | Ugn med programmerbar temperatur. |
| --- | --- |

4.4.3.

Ugn med programmerbar temperatur.

| 4.4.4. | Datoriserat system för datainsamling som inbegriper ett integrationsprogram. |
| --- | --- |

4.4.4.

Datoriserat system för datainsamling som inbegriper ett integrationsprogram.

| 4.5. | Dator med Microsoft Excel. |
| --- | --- |

4.5.

Dator med Microsoft Excel.

5.   ANALYSFÖRFARANDE

5.1.   Rening av olja

Placera en kiselgelpatron för fastfasextraktion i en elueringsapparat i vakuum och skölj under vakuum med 6 ml hexan. Bryt vakuumet för att undvika att kolonnen torkar och placera en E-kolv under patronen. Tillför olja (ung. 0,12 g) löst i 0,5 ml hexan i kolonnen så att lösningen tränger in i kiselgelen och eluera sedan med 10 ml av blandningen av hexan/dietyleter (87:13 v/v) under vakuum. Homogenisera den eluerade lösningen och häll ungefär hälften av volymen i en annan E-kolv. Låt lösningarna var för sig avdunsta till uttorkning i en rotationsavdunstare under undertryck och i rumstemperatur. För triglyceridanalysen löses en av restprodukterna i 1 ml aceton (se punkt 5.2 första stycket), varpå vätskan hälls i ett 5 ml glasrör med skruvlock. Lös den andra restprodukten i 1 ml n-heptan och häll den i ett annat 5 ml glasrör med skruvlock för beredning av metylestrar av fettsyror.

Anmärkning: Oljan kan renas med hjälp av en kiselgelkolonn i enlighet med IUPAC-metod 2.507.

5,2.   HPLC-analys av triglycerider

Gör i ordning HPLC-systemet. Håll kolonntemperaturen på 20 °C och använd propionitril som mobil fas med en flödeshastighet på 0,6 ml/min. När baslinjen är stabil, injicera lösningen. Om baslinjen blir oregelbunden i området mellan 12-25 min, lös provet med en annan typ av aceton eller en blandning av propionitril och aceton (25:75).

Anmärkning: Vissa typer av aceton ger upphov till oregelbundenheter i baslinjen i ovannämnda område.

Injicera 10 μl av lösningen av renad olja i aceton (5 %). Körningen tar cirka 60 min. Justera ugnstemperaturen och/eller flödeshastigheten för att få ett kromatogram som motsvarar det i figur 1, där trilinolein (topp 1) eluerar vid 15,5 min och upplösningen mellan paren LLL/OLLn (topp 1 och 2) och OLL/OOLn (topp 4 och 5) är god.

Topp 2 (OLLn+PoLL) måste nå en höjd på minst 3 % av fullt skalutslag.

5.3.   Beredning av fettsyrametylestrar

Tillsätt 0,1 ml av en 2N kaliumhydroxidlösning i metanol till lösningen av renad olja i 1 ml n-heptan. Sätt skruvlocket på röret och skruva åt ordentligt. Skaka röret kraftigt i 15 sekunder och låt det sedan stå tills det övre skiktet av lösningen klarnat (5 minuter). Lösningen av n-heptan är färdig att injiceras i gaskromatografen. Lösningen får lämnas i rumstemperatur i högst 12 timmar.

5.4.   GC-analys av metylestrar av fettsyra

Det förfarande som beskrivs i metoden för bestämning av omättade transfettsyror ska användas (se bilaga X A).

Gör i ordning GC-systemet med en ugnstemperatur på 165 °C. Den rekommenderade ugnstemperaturen är isotermisk vid 165 °C i 10 minuter, varefter den kan höjas till 200 °C med 1,5 °C/min. En injektortemperatur på mellan 220 °C och 250 °C rekommenderas för att minimera uppkomsten av transfettsyror (se bilaga X A). Detektortemperaturen ska vara 250 °C. Väte eller helium ska användas som bärgas vid ett kolonntryck på ca 130 kPa. Injektionsvolymen ska vara 1 μl vid separerad injektion.

En GC-profil motsvarande den i figur 2 ska erhållas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas upplösningen mellan C18:3 och C20:1 (toppen C18:3 måste formas före C20:1). För att åstadkomma dessa förhållanden måste ursprungstemperaturen och/eller bärgasens tryck optimeras. Justera injektionsförhållandena (temperatur, delningsförhållande och injektionsvolym) för att reducera diskriminering av palmitinsyra och palmitoleinsyra.

Höjden på C20:0-toppen ska motsvara ungefär 20 % av fullt skalutslag för att kvantifiera transisomererna. Om C18:0-toppen är oregelbunden, reducera provmängden.

6.   INTEGRERING AV KROMATOGRAFISKA TOPPAR

6,1.   HPLC-kromatogram

Figur 1 visar ett typiskt HPLC-kromatogram för triglycerider i renad olivolja. För integrering av topparna dras tre baslinjer: den första från början av topp 1 till slutet av topp 3, den andra från början av topp 4 till dalen före topp 8, och den tredje från dalen före topp 8 till slutet av topp 18.

Den totala arean är summan av arean av alla toppar (identifierade och icke identifierade) från topp 1 till topp 18. Procentandelen för varje topp beräknas på följande sätt:

Formula

Resultaten anges med två decimaler.

6,2.   GC-kromatogram

Figur 2 visar ett GC-kromatogram av fettsyraalkylestrar som utvunnits ur renad olivolja. Procentsatserna av följande fettsyror beräknas:

| Palmitinsyra: | P (C16:0) | = | metylestrar + etylestrar |
| --- | --- | --- | --- |
| Stearinsyra: | S (C18:0) | = | metylestrar |
| Palmitinoljesyra: | Po (C16:1) | = | summan av metylestrarna från de två cisisomererna |
| Oljesyra: | O (C18:1) | = | summan av metylestrarna från de två cisisomerna + etylestrar + transisomererna |
| Linolsyra: | L (C18:2) | = | metylestrar + etylestrar + transisomerer |
| Linolensyra: | L (C18:3) | = | metylestrar + etylestrar + transisomerer |
| Arakidsyra: | A (C20:0) | = | metylestrar |
| Gadoljesyra | G (C20:1) | = | metylestrar |

Palmitinsyra:

P (C16:0)

=

metylestrar + etylestrar

Stearinsyra:

S (C18:0)

=

metylestrar

Palmitinoljesyra:

Po (C16:1)

=

summan av metylestrarna från de två cisisomererna

Oljesyra:

O (C18:1)

=

summan av metylestrarna från de två cisisomerna + etylestrar + transisomererna

Linolsyra:

L (C18:2)

=

metylestrar + etylestrar + transisomerer

Linolensyra:

L (C18:3)

=

metylestrar + etylestrar + transisomerer

Arakidsyra:

A (C20:0)

=

metylestrar

Gadoljesyra

G (C20:1)

=

metylestrar

Etylestrar och transisomerer kan saknas i GC-kromatogrammet.

Den totala arean (AT) är summan av alla toppar i kromatogrammet från C14:0 till C24:0, utom den topp som motsvarar skvalen. Procentandelen för varje topp beräknas på följande sätt:

Formula

Resultaten uttrycks med två decimaler.

Vid beräkningar med hjälp av dator är det inte nödvändigt att normalisera till 100, då detta sker automatiskt.

Figur 1

HPLC-kromatogram av triglycerider i en jungfruolja av märket Chamlali. Viktigaste komponenter i de kromatografiska topparna

Tabell 1

Repeterbarhetsdata vid bestämning av triglycerider i jungfruolja genom HPLC vid en kolonntemperatur på 20 °C och propionitril som mobil fas

| ECN | HPLC-toppar | Triglycerider | Prov 1 | Prov 2 | Prov 3 | Prov 4 | Prov 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Medelvärde (%) | RSDr (%) | Medelvärde (%) | RSDr (%) | Medelvärde (%) | RSDr (%) | Medelvärde (%) | RSDr (%) | Medelvärde (%) | RSDr (%) |
| 42 | 1 | LLL | 0,020 | 7,23 | 0,066 | 5,18 | 0,095 | 4,10 | 0,113 | 0,95 | 0,34 | 1,05 |
| 2 | OLLn+ PoLL | 0,085 | 7,44 | 0,24 | 1,78 | 0,26 | 2,25 | 0,35 | 2,02 | 0,50 | 2,83 |
| 3 | PLLn | 0,023 | 15,74 | 0,039 | 5,51 | 0,057 | 5,62 | 0,082 | 4,35 | 0,12 | 6,15 |
| 44 | 4 | OLL | 0,47 | 1,52 | 1,53 | 0,42 | 2,62 | 0,98 | 3,35 | 1,05 | 4,37 | 1,13 |
| 5 | OOLn+ PoOL | 1,07 | 2,01 | 1,54 | 0,46 | 1,61 | 0,71 | 1,72 | 1,07 | 1,77 | 2,40 |
| 6 | PLL+ PoPoO | 0,11 | 12,86 | 0,24 | 4,37 | 0,65 | 1,32 | 1,35 | 0,73 | 2,28 | 1,24 |
| 7 | POLn+ PpoPo+ PpoL | 0,42 | 5,11 | 0,49 | 2,89 | 0,55 | 2,01 | 0,85 | 1,83 | 1,09 | 1,96 |
| 46 | 8 | OOL+ LnPP | 6,72 | 0,63 | 8,79 | 0,31 | 11,21 | 0,42 | 13,25 | 0,33 | 15,24 | 0,23 |
| 9 | PoOO | 1,24 | 2,86 | 1,49 | 0,95 | 1,63 | 0,85 | 2,12 | 0,45 | 2,52 | 0,56 |
| 10 | SLL+ PLO | 2,70 | 0,65 | 4,05 | 0,70 | 6,02 | 0,65 | 9,86 | 0,53 | 11,53 | 0,31 |
| 11 | PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo | 0,64 | 4,42 | 0,69 | 3,02 | 0,79 | 1,23 | 1,53 | 0,89 | 1,70 | 1,66 |
| 48 | 12+13 | OOO+ PLP+ PoPP | 49,60 | 0,07 | 48,15 | 0,06 | 42,93 | 0,06 | 33,25 | 0,10 | 24,16 | 0,06 |
| 14 | SOL | 0,82 | 1,72 | 0,92 | 1,56 | 1,05 | 1,32 | 1,25 | 1,05 | 1,60 | 1,77 |
| 15 | POO | 22,75 | 0,25 | 21,80 | 0,20 | 21,05 | 0,30 | 20,36 | 0,35 | 20,17 | 0,14 |
| 50 | 16 | POP | 3,05 | 0,46 | 4,56 | 0,42 | 4,98 | 0,52 | 5,26 | 0,41 | 5,57 | 0,38 |
| 17 | SOO | 6,87 | 0,21 | 5,56 | 0,33 | 4,86 | 0,43 | 4,12 | 0,72 | 3,09 | 0,69 |
| 18 | POS+ SLS | 1,73 | 1,23 | 1,65 | 1,10 | 1,54 | 0,99 | 1,49 | 1,10 | 1,41 | 1,00 |
| n | = | 3 replikat |
| RSDr | = | Relativ standardavvikelse för repeterbarheten |

ECN

HPLC-toppar

Triglycerider

Prov 1

Prov 2

Prov 3

Prov 4

Prov 5

Medelvärde (%)

RSDr (%)

Medelvärde (%)

RSDr (%)

Medelvärde (%)

RSDr (%)

Medelvärde (%)

RSDr (%)

Medelvärde (%)

RSDr (%)

42

1

LLL

0,020

7,23

0,066

5,18

0,095

4,10

0,113

0,95

0,34

1,05

2

OLLn+ PoLL

0,085

7,44

0,24

1,78

0,26

2,25

0,35

2,02

0,50

2,83

3

PLLn

0,023

15,74

0,039

5,51

0,057

5,62

0,082

4,35

0,12

6,15

44

4

OLL

0,47

1,52

1,53

0,42

2,62

0,98

3,35

1,05

4,37

1,13

5

OOLn+ PoOL

1,07

2,01

1,54

0,46

1,61

0,71

1,72

1,07

1,77

2,40

6

PLL+ PoPoO

0,11

12,86

0,24

4,37

0,65

1,32

1,35

0,73

2,28

1,24

7

POLn+ PpoPo+ PpoL

0,42

5,11

0,49

2,89

0,55

2,01

0,85

1,83

1,09

1,96

46

8

OOL+ LnPP

6,72

0,63

8,79

0,31

11,21

0,42

13,25

0,33

15,24

0,23

9

PoOO

1,24

2,86

1,49

0,95

1,63

0,85

2,12

0,45

2,52

0,56

10

SLL+ PLO

2,70

0,65

4,05

0,70

6,02

0,65

9,86

0,53

11,53

0,31

11

PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo

0,64

4,42

0,69

3,02

0,79

1,23

1,53

0,89

1,70

1,66

48

12+13

OOO+ PLP+ PoPP

49,60

0,07

48,15

0,06

42,93

0,06

33,25

0,10

24,16

0,06

14

SOL

0,82

1,72

0,92

1,56

1,05

1,32

1,25

1,05

1,60

1,77

15

POO

22,75

0,25

21,80

0,20

21,05

0,30

20,36

0,35

20,17

0,14

50

16

POP

3,05

0,46

4,56

0,42

4,98

0,52

5,26

0,41

5,57

0,38

17

SOO

6,87

0,21

5,56

0,33

4,86

0,43

4,12

0,72

3,09

0,69

18

POS+ SLS

1,73

1,23

1,65

1,10

1,54

0,99

1,49

1,10

1,41

1,00

n

=

3 replikat

RSDr

=

Relativ standardavvikelse för repeterbarheten

Figur 2

GC-kromatogram av fettsyraalkylestrar som utvunnits ur olivolja av pressrester genom transesterifiering med en kall lösning av KOH i metanol

7.   METOD FÖR ATT PÅVISA FÖREKOMST AV FRÄMMANDE OLJOR I OLIVOLJA

Den beräkningsmetod för påvisande av främmande oljor i olivolja där matematiska algoritmer jämförs med värden i en databas med data från äkta olivolja beskrivs i bilaga I till standard IOC/T.20/Doc. Nr 25.”

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1349/2013

av den 16 december 2013

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2013.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 200,7 |
| MA | 78,3 |
| TN | 115,1 |
| TR | 97,6 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 154,0 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 133,9 |
| 0709 93 10 | MA | 147,4 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 146,3 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 33,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 20 10 | MA | 63,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 108,1 |
| JM | 139,0 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 50 10 | TR | 58,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| CN | 77,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 114,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 137,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

55,3

IL

200,7

MA

78,3

TN

115,1

TR

97,6

ZZ

109,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

154,0

TR

141,2

ZZ

133,9

0709 93 10

MA

147,4

TR

145,2

ZZ

146,3

0805 10 20

AR

26,3

TR

57,0

UY

27,9

ZA

33,1

ZZ

36,1

0805 20 10

MA

63,8

ZZ

63,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

108,1

JM

139,0

TR

70,6

ZZ

105,9

0805 50 10

TR

58,8

ZZ

58,8

0808 10 80

BA

78,8

CN

77,6

MK

32,3

NZ

153,0

US

114,5

ZZ

91,2

0808 30 90

TR

120,5

US

154,6

ZZ

137,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/70

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 9 december 2013

om ett kompletterande ekonomiskt bidrag till medlemsstaternas program för fiskerikontroll för 2013

[delgivet med nr C(2013) 8576]

(Endast de bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, spanska och svenska texterna är giltiga)

(2013/762/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 861/2006 av den 22 maj 2006 om unionens finansieringsåtgärder för genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken och havsrättsligt arbete (1), särskilt artikel 21, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av de ansökningar om medfinansiering från unionen som medlemsstaterna har lämnat in inom ramen för sina program för fiskerikontroll för 2013 har kommissionen antagit genomförandebeslut 2013/410/EU av den 10 juli 2013 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll för 2013 (2); därefter kvarstår en del av 2013 års budget som inte utnyttjats. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av de ansökningar om medfinansiering från unionen som medlemsstaterna har lämnat in inom ramen för sina program för fiskerikontroll för 2013 har kommissionen antagit genomförandebeslut 2013/410/EU av den 10 juli 2013 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till medlemsstaternas program för fiskerikontroll för 2013 (2); därefter kvarstår en del av 2013 års budget som inte utnyttjats.

| (2) | Den outnyttjade delen av 2013 års budget bör nu fördelas genom ett nytt beslut. |
| --- | --- |

(2)

Den outnyttjade delen av 2013 års budget bör nu fördelas genom ett nytt beslut.

| (3) | I enlighet med artikel 21.2 i förordning (EG) nr 861/2006 har medlemsstaterna ombetts att lägga fram program avseende kompletterande finansiering inom de prioriterade områden som anges i kommissionens skrivelse till medlemsstaterna av den 7 juni 2013, dvs. projekt som syftar till att anpassa de elektroniska registrerings- och rapporteringssystemen i medlemsstaterna med hänsyn till de framtida skyldigheterna att landa alla fångster, bland annat projekt för en anpassning av medlemsstaternas databaser, de elektroniska registrerings- och rapporteringssystemens kompatibilitet, mätning av motoreffekt och spårbarhet för fiskeriprodukter. I sin skrivelse till medlemsstaterna av den 14 maj 2012 fastställer kommissionen de krav som de operatörer och/eller de medlemsstater som genomför investeringar i spårbarhetsprojekt måste uppfylla. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 21.2 i förordning (EG) nr 861/2006 har medlemsstaterna ombetts att lägga fram program avseende kompletterande finansiering inom de prioriterade områden som anges i kommissionens skrivelse till medlemsstaterna av den 7 juni 2013, dvs. projekt som syftar till att anpassa de elektroniska registrerings- och rapporteringssystemen i medlemsstaterna med hänsyn till de framtida skyldigheterna att landa alla fångster, bland annat projekt för en anpassning av medlemsstaternas databaser, de elektroniska registrerings- och rapporteringssystemens kompatibilitet, mätning av motoreffekt och spårbarhet för fiskeriprodukter. I sin skrivelse till medlemsstaterna av den 14 maj 2012 fastställer kommissionen de krav som de operatörer och/eller de medlemsstater som genomför investeringar i spårbarhetsprojekt måste uppfylla.

| (4) | Mot bakgrund av detta och på grund av budgetbegränsningar har ansökningar inom programmen om stöd från unionen för åtgärder såsom utbildning och initiativ för att öka medvetenheten om den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser avslagits, eftersom de inte avsett de prioriterade områden som anges ovan. På grund av budgetbegränsningar kunde inte alla projekt godkännas inom programmen på de prioriterade områden som angetts av kommissionen. Kommissionen var tvungen att välja ut projekt för medfinansiering efter en bedömning av deras överensstämmelse med fastställda prioriteringar. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av detta och på grund av budgetbegränsningar har ansökningar inom programmen om stöd från unionen för åtgärder såsom utbildning och initiativ för att öka medvetenheten om den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser avslagits, eftersom de inte avsett de prioriterade områden som anges ovan. På grund av budgetbegränsningar kunde inte alla projekt godkännas inom programmen på de prioriterade områden som angetts av kommissionen. Kommissionen var tvungen att välja ut projekt för medfinansiering efter en bedömning av deras överensstämmelse med fastställda prioriteringar.

| (5) | När det gäller spårbarhetsprojekt är det viktigt att de utarbetats enligt internationellt erkända standarder, i enlighet med artikel 67.8 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (3). |
| --- | --- |

(5)

När det gäller spårbarhetsprojekt är det viktigt att de utarbetats enligt internationellt erkända standarder, i enlighet med artikel 67.8 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (3).

| (6) | Ansökningarna om unionsfinansiering har bedömts med hänsyn till i vilken mån de uppfyller kraven i kommissionens förordning (EG) nr 391/2007 av den 11 april 2007 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 när det gäller utgifter som medlemsstaterna har för att genomföra övervaknings- och kontrollsystemen för den gemensamma fiskeripolitiken (4). |
| --- | --- |

(6)

Ansökningarna om unionsfinansiering har bedömts med hänsyn till i vilken mån de uppfyller kraven i kommissionens förordning (EG) nr 391/2007 av den 11 april 2007 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG) nr 861/2006 när det gäller utgifter som medlemsstaterna har för att genomföra övervaknings- och kontrollsystemen för den gemensamma fiskeripolitiken (4).

| (7) | Det är lämpligt att fastställa de högsta beloppen för unionens ekonomiska bidrag liksom stödnivån inom de gränser som anges i artikel 15 i förordning (EG) nr 861/2006 samt att fastställa på vilka villkor sådana bidrag får beviljas. |
| --- | --- |

(7)

Det är lämpligt att fastställa de högsta beloppen för unionens ekonomiska bidrag liksom stödnivån inom de gränser som anges i artikel 15 i förordning (EG) nr 861/2006 samt att fastställa på vilka villkor sådana bidrag får beviljas.

| (8) | För att uppmuntra till investeringar i åtgärder som kommissionen prioriterar och mot bakgrund av finanskrisens negativa effekter på medlemsstaternas budgetar, bör en hög medfinansieringsnivå gälla för utgifter på ovannämnda prioriterade områden, inom de gränser som fastställs i artikel 15 i förordning (EG) nr 861/2006. |
| --- | --- |

(8)

För att uppmuntra till investeringar i åtgärder som kommissionen prioriterar och mot bakgrund av finanskrisens negativa effekter på medlemsstaternas budgetar, bör en hög medfinansieringsnivå gälla för utgifter på ovannämnda prioriterade områden, inom de gränser som fastställs i artikel 15 i förordning (EG) nr 861/2006.

| (9) | För att berättiga till bidrag bör projekt som medfinansieras på grundval av detta beslut uppfylla alla tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning, i synnerhet genomförandeförordning (EU) nr 404/2011. |
| --- | --- |

(9)

För att berättiga till bidrag bör projekt som medfinansieras på grundval av detta beslut uppfylla alla tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning, i synnerhet genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut föreskrivs ett kompletterande ekonomiskt bidrag från unionen för 2013 för medlemsstaternas utgifter för införandet av de övervaknings- och kontrollsystem inom den gemensamma fiskeripolitiken som avses i artikel 8.1 a i förordning (EG) nr 861/2006. I beslutet fastställs beloppet avseende unionens ekonomiska bidrag till varje medlemsstat, nivån på unionens ekonomiska bidrag och de villkor på vilka bidraget får beviljas.

Artikel 2

Avslutande av utestående åtaganden

Alla utbetalningar för vilka ersättning begärs ska göras av den berörda medlemsstaten senast den 30 juni 2017. Utbetalningar som görs av en medlemsstat efter det datumet ska inte berättiga till ersättning. Oanvända budgetanslag knutna till detta beslut ska frigöras senast den 31 december 2018.

Artikel 3

Ny teknik och IT-nät

1.   Utgifter för projekt enligt bilaga I som avser införande av ny teknik och IT-nät för att möjliggöra en effektiv och säker insamling och hantering av data i samband med övervakning och kontroll av fisket ska berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 90 % av de stödberättigande utgifterna, inom de gränser som anges i den bilagan.

2.   När det gäller spårbarhetsprojekt ska EU:s bidrag begränsas till 1 000 000 euro i fråga om investeringar som görs av medlemsstaternas myndigheter, och till 250 000 euro i fråga om privata investeringar. Det totala antalet spårbarhetsprojekt som genomförs av privata aktörer ska begränsas till åtta per medlemsstat och finansieringsbeslut.

3.   För att berättiga till den ekonomiska ersättning som avses i punkt 2 ska alla projekt som medfinansieras enligt detta beslut uppfylla de tillämpliga kraven i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (5) och genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

4.   Projekten BG/13/02 avseende mätverktyg för maskor (Omega), EL/13/10 avseende datorplattor som ska användas i samband med inspektioner och PT/13/08 avseende vägningsutrustning, vilka anges i bilaga I, ska berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 50 % av de stödberättigande utgifterna, inom de gränser som anges i den bilagan.

Artikel 4

Automatisk utrustning för lokalisering

1.   Utgifter för projekt enligt bilaga II som avser inköp och installation på fiskefartyg av automatisk utrustning för lokalisering, som gör det möjligt för ett centrum för fiskerikontroll att övervaka fartyg på avstånd med hjälp av ett kontrollsystem för fartyg (VMS), ska berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 90 % av de stödberättigande utgifterna, inom de gränser som anges i den bilagan.

2.   För att berättiga till det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 ska den automatiska utrustningen för lokalisering uppfylla kraven i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011.

Artikel 5

Elektroniska registrerings- och rapporteringssystem

Utgifter för projekt enligt bilaga III som avser utveckling, inköp och installation av komponenter för elektroniska registrerings- och rapporteringssystem, och tekniskt stöd för sådana, för att göra medlemsstaternas elektroniska registrerings- och rapporteringssystem kompatibla och möjliggöra fullgörandet av skyldigheten att landa alla fångster (förbud mot utkast), ska berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 90 % av de stödberättigande utgifterna, inom de gränser som anges i den bilagan.

Artikel 6

Pilotprojekt

När det gäller projekt enligt bilaga V ska utgifter för pilotprojekt för ny kontrollteknik berättiga till ett ekonomiskt bidrag på 50 % av de stödberättigande utgifterna, inom de gränser som anges i den bilagan.

Artikel 7

Högsta totala bidrag från unionen per medlemsstat

De planerade utgifterna, den stödberättigande andelen därav och det högsta bidraget från unionen per medlemsstat ska vara följande:

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll | Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut | Högsta bidrag från unionen |
| Belgien | 430 000 | 280 000 | 252 000 |
| Bulgarien | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Danmark | 4 195 144 | 1 251 235 | 876 285 |
| Estland | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Irland | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Grekland | 228 500 | 78 500 | 50 650 |
| Spanien | 2 989 879 | 1 037 300 | 769 570 |
| Frankrike | 2 058 585 | 1 356 145 | 631 082 |
| Kroatien | 267 490 | 267 490 | 227 400 |
| Italien | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Cypern | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Lettland | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litauen | 99 919 | 99 919 | 89 927 |
| Malta | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Polen | 1 487 812 | 1 389 812 | 1 090 831 |
| Portugal | 443 954 | 161 500 | 143 150 |
| Rumänien | 40 000 | 0 | 0 |
| Finland | 1 800 000 | 1 050 000 | 945 000 |
| Sverige | 2 450 000 | 1 150 000 | 1 035 000 |
| Förenade kungariket | 31 553 | 25 710 | 23 140 |
| Totalt | 20 703 175 | 10 044 440 | 7 833 000 |

(euro)

Medlemsstat

Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll

Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut

Högsta bidrag från unionen

Belgien

430 000

280 000

252 000

Bulgarien

35 791

35 791

24 031

Danmark

4 195 144

1 251 235

876 285

Estland

400 000

400 000

360 000

Irland

200 000

200 000

180 000

Grekland

228 500

78 500

50 650

Spanien

2 989 879

1 037 300

769 570

Frankrike

2 058 585

1 356 145

631 082

Kroatien

267 490

267 490

227 400

Italien

1 850 000

422 000

379 800

Cypern

100 000

100 000

90 000

Lettland

124 038

124 038

111 634

Litauen

99 919

99 919

89 927

Malta

1 470 510

615 000

553 500

Polen

1 487 812

1 389 812

1 090 831

Portugal

443 954

161 500

143 150

Rumänien

40 000

0

0

Finland

1 800 000

1 050 000

945 000

Sverige

2 450 000

1 150 000

1 035 000

Förenade kungariket

31 553

25 710

23 140

Totalt

20 703 175

10 044 440

7 833 000

Artikel 8

Adressater

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Konungariket Danmark, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Kroatien, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2013.

På kommissionens vägnar

Maria DAMANAKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 160, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 204, 31.7.2013, s. 54.

2

(3)  EUT L 112, 30.4.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 97, 12.4.2007, s. 30.

4

(5)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

5

---

BILAGA I

NY TEKNIK OCH IT-NÄT

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat och projektkod | Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll | Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut | Högsta bidrag från unionen |
| Bulgarien: |
| BG/13/02 | 20 452 | 20 452 | 10 226 |
| BG/13/03 | 15 339 | 15 339 | 13 805 |
| Delsumma | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Danmark: |
| DK/13/21 | 469 509 | 469 509 | 172 731 |
| DK/13/23 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| DK/13/24 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/26 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/27 | 278 000 | 0 | 0 |
| DK/13/28 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/29 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/30 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/31 | 275 000 | 111 000 | 99 900 |
| DK/13/32 | 300 000 | 0 | 0 |
| DK/13/33 | 403 423 | 0 | 0 |
| DK/13/34 | 221 340 | 0 | 0 |
| DK/13/35 | 2 146 | 0 | 0 |
| Delsumma | 3 859 781 | 915 872 | 574 458 |
| Irland: |
| IE/13/04 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Delsumma | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Grekland: |
| EL/13/10 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| EL/13/11 | 28 500 | 28 500 | 25 650 |
| Delsumma | 78 500 | 78 500 | 50 650 |
| Spanien: |
| EL/13/42 | 718 632 | 0 | 0 |
| ES/13/45 | 454 090 | 0 | 0 |
| ES/13/50 | 365 000 | 365 000 | 328 500 |
| ES/13/54 | 33 900 | 0 | 0 |
| ES/13/55 | 50 000 | 0 | 0 |
| ES/13/56 | 16 000 | 16 000 | 14 400 |
| ES/13/57 | 72 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 1 709 622 | 381 000 | 342 900 |
| Frankrike: |
| FR/13/14 | 498 798 | 498 798 | 250 000 |
| FR/13/15 | 711 700 | 711 700 | 250 000 |
| FR/13/16 | 276 000 | 0 | 0 |
| FR/13/17 | 115 647 | 115 647 | 104 082 |
| FR/13/18 | 176 440 | 0 | 0 |
| Delsumma | 1 778 585 | 1 326 145 | 604 082 |
| Kroatien: |
| HR/13/08 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| HR/13/10 | 247 490 | 247 490 | 209 400 |
| Delsumma | 257 490 | 257 490 | 218 400 |
| Italien: |
| IT/13/10 | 450 000 | 422 000 | 379 800 |
| IT/13/11 | 1 400 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Lettland: |
| LV/13/04 | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Delsumma | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Litauen: |
| LT/13/06 | 15 929 | 15 929 | 14 336 |
| LT/13/05 | 26 066 | 26 066 | 23 459 |
| Delsumma | 41 995 | 41 995 | 37 795 |
| Malta: |
| MT/13/04 | 55 510 | 0 | 0 |
| MT/13/05 | 1 400 000 | 600 000 | 540 000 |
| MT/13/06 | 15 000 | 15 000 | 13 500 |
| Delsumma | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Polen: |
| PL/13/16 | 250 000 | 152 000 | 136 800 |
| PL/13/17 | 147 512 | 147 512 | 132 761 |
| PL/13/18 | 240 300 | 240 300 | 216 270 |
| Delsumma | 637 812 | 539 812 | 485 831 |
| Portugal: |
| PT/13/06 | 129 200 | 111 100 | 99 990 |
| PT/13/08 | 5 500 | 5 500 | 2 750 |
| PT/13/09 | 264 354 | 0 | 0 |
| Delsumma | 399 054 | 116 600 | 102 740 |
| Rumänien: |
| RO/13/18 | 40 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 40 000 | 0 | 0 |
| Finland: |
| FI/13/11 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/14 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| FI/13/15 | 750 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 1 250 000 | 500 000 | 450 000 |
| Sverige: |
| SE/13/04 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/13/05 | 350 000 | 0 | 0 |
| SE/13/06 | 450 000 | 0 | 0 |
| SE/13/07 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| SE/13/08 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Delsumma | 1 950 000 | 650 000 | 585 000 |
| Förenade kungariket: |
| UK/13/05 | 9 933 | 9 933 | 8 940 |
| UK/13/06 | 1 753 | 1 753 | 1 578 |
| UK/13/07 | 5 843 | 0 | 0 |
| Delsumma | 17 529 | 11 686 | 10 518 |
| Totalt | 15 700 707 | 6 215 929 | 4 711 339 |

(euro)

Medlemsstat och projektkod

Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll

Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut

Högsta bidrag från unionen

Bulgarien:

BG/13/02

20 452

20 452

10 226

BG/13/03

15 339

15 339

13 805

Delsumma

35 791

35 791

24 031

Danmark:

DK/13/21

469 509

469 509

172 731

DK/13/23

335 363

335 363

301 827

DK/13/24

250 000

0

0

DK/13/25

250 000

0

0

DK/13/26

250 000

0

0

DK/13/27

278 000

0

0

DK/13/28

275 000

0

0

DK/13/29

275 000

0

0

DK/13/30

275 000

0

0

DK/13/31

275 000

111 000

99 900

DK/13/32

300 000

0

0

DK/13/33

403 423

0

0

DK/13/34

221 340

0

0

DK/13/35

2 146

0

0

Delsumma

3 859 781

915 872

574 458

Irland:

IE/13/04

200 000

200 000

180 000

Delsumma

200 000

200 000

180 000

Grekland:

EL/13/10

50 000

50 000

25 000

EL/13/11

28 500

28 500

25 650

Delsumma

78 500

78 500

50 650

Spanien:

EL/13/42

718 632

0

0

ES/13/45

454 090

0

0

ES/13/50

365 000

365 000

328 500

ES/13/54

33 900

0

0

ES/13/55

50 000

0

0

ES/13/56

16 000

16 000

14 400

ES/13/57

72 000

0

0

Delsumma

1 709 622

381 000

342 900

Frankrike:

FR/13/14

498 798

498 798

250 000

FR/13/15

711 700

711 700

250 000

FR/13/16

276 000

0

0

FR/13/17

115 647

115 647

104 082

FR/13/18

176 440

0

0

Delsumma

1 778 585

1 326 145

604 082

Kroatien:

HR/13/08

10 000

10 000

9 000

HR/13/10

247 490

247 490

209 400

Delsumma

257 490

257 490

218 400

Italien:

IT/13/10

450 000

422 000

379 800

IT/13/11

1 400 000

0

0

Delsumma

1 850 000

422 000

379 800

Lettland:

LV/13/04

124 038

124 038

111 634

Delsumma

124 038

124 038

111 634

Litauen:

LT/13/06

15 929

15 929

14 336

LT/13/05

26 066

26 066

23 459

Delsumma

41 995

41 995

37 795

Malta:

MT/13/04

55 510

0

0

MT/13/05

1 400 000

600 000

540 000

MT/13/06

15 000

15 000

13 500

Delsumma

1 470 510

615 000

553 500

Polen:

PL/13/16

250 000

152 000

136 800

PL/13/17

147 512

147 512

132 761

PL/13/18

240 300

240 300

216 270

Delsumma

637 812

539 812

485 831

Portugal:

PT/13/06

129 200

111 100

99 990

PT/13/08

5 500

5 500

2 750

PT/13/09

264 354

0

0

Delsumma

399 054

116 600

102 740

Rumänien:

RO/13/18

40 000

0

0

Delsumma

40 000

0

0

Finland:

FI/13/11

350 000

350 000

315 000

FI/13/14

150 000

150 000

135 000

FI/13/15

750 000

0

0

Delsumma

1 250 000

500 000

450 000

Sverige:

SE/13/04

500 000

0

0

SE/13/05

350 000

0

0

SE/13/06

450 000

0

0

SE/13/07

450 000

450 000

405 000

SE/13/08

200 000

200 000

180 000

Delsumma

1 950 000

650 000

585 000

Förenade kungariket:

UK/13/05

9 933

9 933

8 940

UK/13/06

1 753

1 753

1 578

UK/13/07

5 843

0

0

Delsumma

17 529

11 686

10 518

Totalt

15 700 707

6 215 929

4 711 339

---

BILAGA II

AUTOMATISK UTRUSTNING FÖR LOKALISERING

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat och projektkod | Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll | Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut | Högsta bidrag från unionen |
| Frankrike: |
| FR/13/12 | 250 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 250 000 | 0 | 0 |
| Förenade kungariket: |
| UK/13/04 | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Delsumma | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Totalt | 264 024 | 14 024 | 12 622 |

(euro)

Medlemsstat och projektkod

Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll

Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut

Högsta bidrag från unionen

Frankrike:

FR/13/12

250 000

0

0

Delsumma

250 000

0

0

Förenade kungariket:

UK/13/04

14 024

14 024

12 622

Delsumma

14 024

14 024

12 622

Totalt

264 024

14 024

12 622

---

BILAGA III

ELEKTRONISKA REGISTRERINGS- OCH RAPPORTERINGSSYSTEM

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat och projektkod | Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll | Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut | Högsta bidrag från unionen |
| Belgien: |
| BE/13/10 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| BE/13/11 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| BE/13/12 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| Delsumma | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| Danmark: |
| DK/13/22 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Delsumma | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Estland: |
| EE/13/04 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| EE/13/05 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Delsumma | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Spanien: |
| ES/13/43 | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Delsumma | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Frankrike: |
| FR/13/13 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Delsumma | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Kroatien: |
| HR/13/09 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Delsumma | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Cypern: |
| CY/13/04 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Delsumma | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Litauen: |
| LT/13/04 | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Delsumma | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Polen: |
| PL/13/14 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| PL/13/15 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Delsumma | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| Portugal: |
| PT/13/07 | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Delsumma | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Finland: |
| FI/13/10 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/12 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Delsumma | 550 000 | 550 000 | 495 000 |
| Sverige: |
| SE/13/09 | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Delsumma | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Total | 3 004 487 | 3 004 487 | 2 704 039 |

(euro)

Medlemsstat och projektkod

Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll

Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut

Högsta bidrag från unionen

Belgien:

BE/13/10

40 000

40 000

36 000

BE/13/11

200 000

200 000

180 000

BE/13/12

40 000

40 000

36 000

Delsumma

280 000

280 000

252 000

Danmark:

DK/13/22

335 363

335 363

301 827

Delsumma

335 363

335 363

301 827

Estland:

EE/13/04

300 000

300 000

270 000

EE/13/05

100 000

100 000

90 000

Delsumma

400 000

400 000

360 000

Spanien:

ES/13/43

246 300

246 300

221 670

Delsumma

246 300

246 300

221 670

Frankrike:

FR/13/13

30 000

30 000

27 000

Delsumma

30 000

30 000

27 000

Kroatien:

HR/13/09

10 000

10 000

9 000

Delsumma

10 000

10 000

9 000

Cypern:

CY/13/04

100 000

100 000

90 000

Delsumma

100 000

100 000

90 000

Litauen:

LT/13/04

57 924

57 924

52 132

Delsumma

57 924

57 924

52 132

Polen:

PL/13/14

350 000

350 000

315 000

PL/13/15

100 000

100 000

90 000

Delsumma

450 000

450 000

405 000

Portugal:

PT/13/07

44 900

44 900

40 410

Delsumma

44 900

44 900

40 410

Finland:

FI/13/10

350 000

350 000

315 000

FI/13/12

200 000

200 000

180 000

Delsumma

550 000

550 000

495 000

Sverige:

SE/13/09

500 000

500 000

450 000

Delsumma

500 000

500 000

450 000

Total

3 004 487

3 004 487

2 704 039

---

BILAGA V

PILOTPROJEKT

| (euro) |
| --- |
| Typ av utgifter | Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll | Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut | Högsta bidrag från unionen |
| Belgien: |
| BE/13/13 | 150 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Spanien: |
| ES/13/44 | 471 074 | 0 | 0 |
| ES/13/46 | 250 000 | 250 000 | 125 000 |
| ES/13/48 | 160 000 | 160 000 | 80 000 |
| ES/13/49 | 100 000 | 0 | 0 |
| ES/13/51 | 2 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 983 074 | 410 000 | 205 000 |
| Polen: |
| PL/13/13 | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Delsumma | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Totalt | 1 533 074 | 810 000 | 405 000 |

(euro)

Typ av utgifter

Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll

Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut

Högsta bidrag från unionen

Belgien:

BE/13/13

150 000

0

0

Delsumma

150 000

0

0

Spanien:

ES/13/44

471 074

0

0

ES/13/46

250 000

250 000

125 000

ES/13/48

160 000

160 000

80 000

ES/13/49

100 000

0

0

ES/13/51

2 000

0

0

Delsumma

983 074

410 000

205 000

Polen:

PL/13/13

400 000

400 000

200 000

Delsumma

400 000

400 000

200 000

Totalt

1 533 074

810 000

405 000

---

BILAGA VI

BELOPP FÖR UTBILDNINGS- & UTBYTESPROGRAM OCH INITIATIV FÖR ATT ÖKA MEDVETENHETEN OM DEN GEMENSAMMA FISKERIPOLITIKENS BESTÄMMELSER SOM HAR AVSLAGITS

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat och projektkod | Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll | Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut | Högsta bidrag från unionen |
| Grekland: |
| EL/13/12 | 150 000 | 0 | 0 |
| Delsumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Spanien: |
| ES/13/47 | 40 000 | 0 | 0 |
| ES/13/52 | 8 082 | 0 | 0 |
| ES/13/53 | 2 800 | 0 | 0 |
| Delsumma | 50 882 | 0 | 0 |
| Totalt | 200 882 | 0 | 0 |

(euro)

Medlemsstat och projektkod

Planerade utgifter i medlemsstatens kompletterande program för fiskerikontroll

Utgifter för projekt som valts ut enligt detta beslut

Högsta bidrag från unionen

Grekland:

EL/13/12

150 000

0

0

Delsumma

150 000

0

0

Spanien:

ES/13/47

40 000

0

0

ES/13/52

8 082

0

0

ES/13/53

2 800

0

0

Delsumma

50 882

0

0

Totalt

200 882

0

0

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/81

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 12 december 2013

om undantagande från EU-finansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

[delgivet med nr C(2013) 8743]

(Endast de engelska, finska, franska, grekiska, lettiska, nederländska, portugisiska, rumänska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

(2013/763/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 7.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (2), särskilt artikel 31,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 och artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska kommissionen genomföra nödvändiga undersökningar, meddela de berörda medlemsstaterna sina iakttagelser, beakta medlemsstaternas synpunkter, kalla till bilaterala förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dessa om sina slutsatser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1258/1999 och artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska kommissionen genomföra nödvändiga undersökningar, meddela de berörda medlemsstaterna sina iakttagelser, beakta medlemsstaternas synpunkter, kalla till bilaterala förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dessa om sina slutsatser.

| (2) | Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporterna från förlikningsförfarandena i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporterna från förlikningsförfarandena i fråga.

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 1258/1999 och förordning (EG) nr 1290/2005 får jordbruksutgifter finansieras endast om de har verkställts i överensstämmelse med Europeiska unionens bestämmelser. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 1258/1999 och förordning (EG) nr 1290/2005 får jordbruksutgifter finansieras endast om de har verkställts i överensstämmelse med Europeiska unionens bestämmelser.

| (4) | De utförda kontrollerna, resultaten av de bilaterala diskussionerna och förlikningsförfarandena har visat att en del av de betalningar som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller dessa villkor och följaktligen varken får finansieras av garantisektionen vid EUGFJ, av EGFJ eller av EJFLU. |
| --- | --- |

(4)

De utförda kontrollerna, resultaten av de bilaterala diskussionerna och förlikningsförfarandena har visat att en del av de betalningar som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller dessa villkor och följaktligen varken får finansieras av garantisektionen vid EUGFJ, av EGFJ eller av EJFLU.

| (5) | Det bör anges vilka belopp som inte tillåts belasta garantisektionen vid EUGFJ, EGFJ och EJFLU. Dessa belopp avser inte betalningar som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna. |
| --- | --- |

(5)

Det bör anges vilka belopp som inte tillåts belasta garantisektionen vid EUGFJ, EGFJ och EJFLU. Dessa belopp avser inte betalningar som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna.

| (6) | För de fall som avses i detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som enligt uppskattningar ska undantas därför att de inte verkställts enligt EU-bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

För de fall som avses i detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som enligt uppskattningar ska undantas därför att de inte verkställts enligt EU-bestämmelser.

| (7) | Detta beslut påverkar inte de finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av domstolens domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 1 september 2013 och som gäller frågor som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut påverkar inte de finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av domstolens domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 1 september 2013 och som gäller frågor som omfattas av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De betalningar som anges i bilagan, och som har verkställts av medlemsstaternas godkända utbetalningsställen och deklarerats inom ramen för garantisektionen vid EUGFJ, inom ramen för EGFJ eller inom ramen för EJFLU, ska undantas från EU-finansiering eftersom de inte har verkställts i överensstämmelse med Europeiska unionens bestämmelser.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Lettland, Storhertigdömet Luxemburg, Ungern, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Finland och Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 12 december 2013.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOȘ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

---

BILAGA

| MS | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | % | Valuta | Belopp | Avdrag | Finansiella konsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BUDGETPOST: 6500 |
| CZ | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2011 | Administrativa fel | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| CZ TOTALT | euro | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| 6500 TOTALT | euro | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| BUDGETPOST: 6701 |
| AT | Frikopplat direktstöd (systemet med samlat gårdsstöd – SPS) | 2007 | Brister i LPIS-GIS, i administrativa dubbelkontroller, i genomförandet av kontroller på plats som tillämpning av sanktioner och betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 542 856,98 | 0,00 | –1 542 856,98 |
| AT | Frikopplat direktstöd (systemet med samlat gårdsstöd – SPS) | 2008 | Brister i LPIS-GIS, i administrativa dubbelkontroller, i genomförandet av kontroller på plats som tillämpning av sanktioner och betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 362 356,33 | 0,00 | – 362 356,33 |
| AT | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i LPIS-GIS, i administrativa dubbelkontroller, i genomförandet av kontroller på plats som tillämpning av sanktioner och betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 322 005,10 | 0,00 | – 322 005,10 |
| AT TOTALT | euro | –2 227 218,41 | 0,00 | –2 227 218,41 |
| BE | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –8 448,26 | –8 448,26 | 0,00 |
| BE | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 827 309,72 | – 827 309,72 | 0,00 |
| BE TOTALT | euro | – 835 757,98 | – 835 757,98 | 0,00 |
| DE | Frikopplat direktstöd (systemet med samlat gårdsstöd – SPS) | 2008 | Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –51 726,31 | 0,00 | –51 726,31 |
| DE | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –83 286,41 | 0,00 | –83 286,41 |
| DE | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2012 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –10 670,90 | –10 670,90 | 0,00 |
| DE TOTALT | euro | – 145 683,62 | –10 670,90 | – 135 012,72 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2007 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 365 658,89 | 0,00 | – 365 658,89 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2007 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 737 372,81 | 0,00 | – 737 372,81 |
| ES | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2007 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 787,28 | 0,00 | –1 787,28 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2007 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | – 145 740,74 | 0,00 | – 145 740,74 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2007 | Specifika ej stödberättigande utgifter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 919 365,27 | 0,00 | – 919 365,27 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2008 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 538 517,00 | 0,00 | – 538 517,00 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2008 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 875 633,57 | 0,00 | – 875 633,57 |
| ES | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2008 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –3 135,65 | 0,00 | –3 135,65 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2008 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –65 004,15 | 0,00 | –65 004,15 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2008 | Specifika ej stödberättigande utgifter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 143 982,20 | 0,00 | –1 143 982,20 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2009 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –2 121,76 | 0,00 | –2 121,76 |
| ES | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2009 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 807,57 | 0,00 | –1 807,57 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2009 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 984 848,39 | 0,00 | – 984 848,39 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2009 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –26 937,72 | 0,00 | –26 937,72 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2010 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | 1 259,51 | 0,00 | 1 259,51 |
| ES | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2010 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 629,62 | 0,00 | –1 629,62 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2010 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 990 175,71 | 0,00 | – 990 175,71 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2010 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | 169,58 | 0,00 | 169,58 |
| ES | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2011 | Bristfälliga grundläggande kontroller | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 979 171,01 | 0,00 | – 979 171,01 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2007 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 800 115,89 | – 506,88 | – 799 609,01 |
| ES | Annat direktstöd | 2007 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 000 522,12 | 0,00 | –1 000 522,12 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –5 160,91 | –0,21 | –5 160,70 |
| ES | Annat direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 338 164,02 | 0,00 | – 338 164,02 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 771 505,81 | –31,70 | – 771 474,11 |
| ES | Annat direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –14 378,54 | 0,00 | –14 378,54 |
| ES | Annat direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –63 773,71 | 0,00 | –63 773,71 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –78,16 | 0,00 | –78,16 |
| ES | Annat direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –2 318,23 | 0,00 | –2 318,23 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | 186,40 | 0,00 | 186,40 |
| ES | Annat direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 727,03 | 0,00 | – 727,03 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –2 293,81 | 0,00 | –2 293,81 |
| ES | Annat direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 468,08 | 0,00 | – 468,08 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | 233,66 | 0,00 | 233,66 |
| ES | Annat direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –6 934,44 | 0,00 | –6 934,44 |
| ES | Annat direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 181,82 | 0,00 | – 181,82 |
| ES | Annat direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –88 770,49 | 0,00 | –88 770,49 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 526 475,63 | –73,61 | – 526 402,02 |
| ES | Annat direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –25,72 | 0,00 | –25,72 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 493,99 | 0,00 | – 493,99 |
| ES | Annat direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –92 270,35 | 0,00 | –92 270,35 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 525 914,47 | 0,00 | – 525 914,47 |
| ES | Annat direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 236,54 | 0,00 | – 236,54 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 457,10 | 0,00 | – 457,10 |
| ES | Annat direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 210,66 | 0,00 | – 210,66 |
| ES | Frikopplade direktstöd | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 803,64 | 0,00 | – 803,64 |
| ES | Stödrättigheter | 2009 | Återkrav | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 152,70 | –0,10 | – 152,60 |
| ES | Stödrättigheter | 2009 | Felaktig tilldelning av särskilda stödrättigheter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 316 791,79 | – 838,16 | –1 315 953,63 |
| ES | Stödrättigheter | 2010 | Foderproduktion omfattas inte | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –2 796 719,30 | 0,00 | –2 796 719,30 |
| ES | Stödrättigheter | 2010 | Nationella reserven, olivsektorn | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 467 764,48 | 0,00 | –1 467 764,48 |
| ES | Stödrättigheter | 2010 | Force majeure i sockersektorn | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 169 495,55 | 0,00 | – 169 495,55 |
| ES | Stödrättigheter | 2010 | Återkrav | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 259,91 | 0,00 | – 259,91 |
| ES | Stödrättigheter | 2010 | Särskilda handjursbidraget frikoppling | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 648 647,61 | 0,00 | – 648 647,61 |
| ES | Stödrättigheter | 2010 | Felaktig tilldelning av särskilda stödrättigheter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 334 718,15 | 0,00 | –1 334 718,15 |
| ES | Finansiell revision – överskridande | 2011 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 474 315,16 | – 474 315,16 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – överskridande | 2011 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 116 322,42 | –1 301 665,74 | 1 185 343,32 |
| ES | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2011 | Ej stödberättigande utgifter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –18 632,33 | –18 632,33 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2011 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –42 228,78 | –42 228,78 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2011 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –3 043 215,34 | –3 043 215,34 | 0,00 |
| ES | Mjölkkvoter | 2011 | Uttag av tilläggsavgiften för mjölk | ENGÅNGSBELOPP | | euro | 135 786,22 | 135 786,22 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av finansiella tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –51 193,89 | –51 193,89 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av finansiella tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –12 288,65 | –12 288,65 | 0,00 |
| ES | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2012 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 226 009,53 | – 226 009,53 | 0,00 |
| ES TOTALT | euro | –23 606 290,72 | –5 035 213,86 | –18 571 076,86 |
| FI | Övrigt direktstöd – nötkreatur | 2009 | Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (djur som inte hittats vid kontroller på plats under djurhållningsperioden) | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 455,57 | 0,00 | –2 455,57 |
| FI | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2009 | Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (potentiellt stödberättigande djur, djur som saknar öronmärken) | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –85 467,41 | 0,00 | –85 467,41 |
| FI | Övrigt direktstöd – nötkreatur | 2010 | Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (djur som inte hittats vid kontroller på plats under djurhållningsperioden) | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –4 103,67 | 0,00 | –4 103,67 |
| FI | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2010 | Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (potentiellt stödberättigande djur, djur som saknar öronmärken) | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 130 869,20 | 0,00 | – 130 869,20 |
| FI | Övrigt direktstöd — artikel 68–72 i förordning (EG) nr 73/2009 | 2011 | Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (potentiellt stödberättigande djur, djur som saknar öronmärken) | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –87 599,21 | 0,00 | –87 599,21 |
| FI | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –73 951,98 | –73 951,98 | 0,00 |
| FI TOTALT | euro | – 384 447,04 | –73 951,98 | – 310 495,06 |
| FR | Frukt och grönsaker – bearbetning av persikor och päron | 2007 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –28 022,33 | 0,00 | –28 022,33 |
| FR | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2007 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –38 019,88 | 0,00 | –38 019,88 |
| FR | Frukt och grönsaker – nötter | 2007 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –14 675,50 | 0,00 | –14 675,50 |
| FR | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2007 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –10 143 429,40 | –4 402 146,54 | –5 741 282,86 |
| FR | Frukt och grönsaker – återtagande | 2007 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 254 741,35 | 0,00 | – 254 741,35 |
| FR | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2008 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –7 013 519,75 | –2 358 665,31 | –4 654 854,44 |
| FR | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2009 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –93 897,24 | 0,00 | –93 897,24 |
| FR | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2010 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –83 200,09 | 0,00 | –83 200,09 |
| FR | Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram | 2011 | Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –30 320,94 | 0,00 | –30 320,94 |
| FR | Tvärvillkor | 2008 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –40 391 474,89 | –11 821,04 | –40 379 653,85 |
| FR | Tvärvillkor | 2008 | Brister i påföljdssystemet, sena anmälningar, ansökningsår 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –11 039 706,01 | –55 198,55 | –10 984 507,46 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 157 245,53 | 0,00 | – 157 245,53 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –9 493,60 | –0,28 | –9 493,32 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –40 818 770,14 | –10 787,66 | –40 807 982,48 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | Brister i påföljdssystemet, sena anmälningar, ansökningsår 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –13 381 038,70 | –66 906,21 | –13 314 132,49 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –26 673,71 | 0,00 | –26 673,71 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –16 163 000,23 | –2 669,27 | –16 160 330,96 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 689,23 | 0,01 | –1 689,24 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –9 628,52 | –0,56 | –9 627,96 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i påföljdssystemet, sena anmälningar, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –15 761 783,07 | –31 523,60 | –15 730 259,47 |
| FR | Tvärvillkor | 2011 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –9 551,86 | – 276,81 | –9 275,05 |
| FR | Tvärvillkor | 2011 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | 1 881,20 | 0,00 | 1 881,20 |
| FR | Tvärvillkor | 2011 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –8 515,33 | 0,00 | –8 515,33 |
| FR | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2012 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 361 229,20 | – 361 229,20 | 0,00 |
| FR | Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse | 2009 | Fel i tilldelningen av budgetmedel: inkomster ej deklarerade i gemenskapens budget | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –35 069,07 | 0,00 | –35 069,07 |
| FR | Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse | 2009 | Oegentlighet eller försummelse i samband med indrivningsförfarandet | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –21 037,96 | 0,00 | –21 037,96 |
| FR TOTALT | euro | – 155 893 852,33 | –7 301 225,02 | – 148 592 627,31 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2007 | Brister i kontroller av kontrollräkningar, fysiska kontroller av de områden och administrativa kontroller och revisionskontroller av producenterna och färdiga produkter, fysiska kontroller och kontroller av bokföringen av bestånd | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 241 950,67 | 0,00 | –1 241 950,67 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2008 | Brister i kontroller av kontrollräkningar, fysiska kontroller av de områden och administrativa kontroller och revisionskontroller av producenterna och färdiga produkter, fysiska kontroller och kontroller av bokföringen av bestånd | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –2 115 555,01 | 0,00 | –2 115 555,01 |
| GR | Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater | 2009 | Brister i kontroller av kontrollräkningar, fysiska kontroller av de områden och administrativa kontroller och revisionskontroller av producenterna och färdiga produkter, fysiska kontroller och kontroller av bokföringen av bestånd | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –3 219,00 | 0,00 | –3 219,00 |
| GR | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2009 | Nötkreatur artikel 69: Brister i påföljdssystemet och tillsynskontroller – ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 162 625,79 | – 325,25 | – 162 300,54 |
| GR | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2009 | Nötkreatur artikel 69: Brister i kontroller på plats – djurhållningsplats ej kontrollerad – ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 589 848,52 | –1 179,70 | – 588 668,82 |
| GR | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2009 | Nötkreatur artikel 69 – felaktiga utbetalningar till enskilda sökande – ansökningsåret 2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –49 324,00 | – 986,48 | –48 337,52 |
| GR | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2010 | Nötkreatur artikel 69: Brister i påföljdssystemet och tillsynskontroller – ansökningsåret 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 159 662,41 | – 660,12 | – 159 002,29 |
| GR | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2010 | Nötkreatur artikel 69: Brister i kontroller på plats – djurhållningsplats ej kontrollerad – ansökningsåret 2009 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 626 203,65 | –29 339,23 | – 596 864,42 |
| GR | Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur | 2011 | Nötkreatur artikel 69: Brister i kontroller på plats – djurhållningsplats ej kontrollerad – ansökningsåret 2009 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | 2 003,17 | 0,00 | 2 003,17 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –7 020 040,97 | –7 020 040,97 | 0,00 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –3 982 096,46 | 0,00 | –3 982 096,46 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Brister i den nationella reservens kriterier för tilldelning under 2006 | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –9 935 755,68 | –4 967 877,84 | –4 967 877,84 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Icke stödberättigande stödmottagare från nationella reserven 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 524 628,25 | 0,00 | – 524 628,25 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Felaktig beräkning av genomsnittliga regionala rättigheter 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 674 004,06 | 0,00 | – 674 004,06 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Felaktig beräkning av genomsnittsvärdet av regionala rättigheter 2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 786 983,22 | 0,00 | –2 786 983,22 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Delvis tilldelning av särskilda stödrättigheter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 482 230,85 | 0,00 | –1 482 230,85 |
| GR | Stödrättigheter | 2008 | Ersättning på grund av överlappningen med korrigering enligt utredning AA/2007/007/GR | ENGÅNGSBELOPP | | euro | 0,00 | – 199 280,78 | 199 280,78 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –7 017 232,96 | 0,00 | –7 017 232,96 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –3 947 400,93 | 0,00 | –3 947 400,93 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Brister i den nationella reservens kriterier för tilldelning under 2006 | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –9 739 243,02 | 0,00 | –9 739 243,02 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Icke stödberättigande stödmottagare från nationella reserven 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 396 672,82 | 0,00 | – 396 672,82 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Felaktig beräkning av genomsnittliga regionala rättigheter 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 599 310,06 | 0,00 | – 599 310,06 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Felaktig beräkning av genomsnittsvärdet av regionala rättigheter 2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 730 858,30 | 0,00 | –2 730 858,30 |
| GR | Stödrättigheter | 2009 | Delvis tilldelning av särskilda stödrättigheter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 847 858,89 | 0,00 | –1 847 858,89 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –7 020 040,97 | 0,00 | –7 020 040,97 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –3 885 929,66 | 0,00 | –3 885 929,66 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Brister i den nationella reservens kriterier för tilldelning under 2006 | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –9 691 976,36 | 0,00 | –9 691 976,36 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Icke stödberättigande stödmottagare från nationella reserven 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 365 638,75 | 0,00 | – 365 638,75 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Felaktig beräkning av genomsnittliga regionala rättigheter 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 565 616,36 | 0,00 | – 565 616,36 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Felaktig beräkning av genomsnittsvärdet av regionala rättigheter 2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 716 046,60 | 0,00 | –2 716 046,60 |
| GR | Stödrättigheter | 2010 | Delvis tilldelning av särskilda stödrättigheter | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 884 218,70 | 0,00 | –1 884 218,70 |
| GR | Tvärvillkor | 2007 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –5 325 926,19 | – 484 087,90 | –4 841 838,29 |
| GR | Tvärvillkor | 2008 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –29 319,70 | –46,06 | –29 273,64 |
| GR | Tvärvillkor | 2008 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –11 421 885,77 | – 624 482,52 | –10 797 403,25 |
| GR | Tvärvillkor | 2009 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –4 936 572,90 | –55 807,14 | –4 880 765,76 |
| GR | Tvärvillkor | 2009 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –20 694,01 | –14 620,62 | –6 073,39 |
| GR | Tvärvillkor | 2009 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 107 029,89 | –14 138,96 | –92 890,93 |
| GR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 547,38 | – 751,51 | 204,13 |
| GR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –57,69 | 0,00 | –57,69 |
| GR | Mjölkkvoter | 2008 | Justering av tilläggsavgiften för mjölk | ENGÅNGSBELOPP | | euro | 347,11 | 347,11 | 0,00 |
| GR | Finansiell revision – överskridande | 2008 | Överskridande av finansiella tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 737 200,95 | – 825 060,11 | 87 859,16 |
| GR | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2008 | Onormalt många försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 174 948,49 | – 174 948,49 | 0,00 |
| GR | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2008 | Onormalt många betalningsfrister | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 448 650,32 | –2 448 650,32 | 0,00 |
| GR TOTALT | euro | – 108 962 655,93 | –16 861 936,89 | –92 100 719,04 |
| HU | Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse | 2011 | Känt fel | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 336 450,00 | 0,00 | – 336 450,00 |
| HU | Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse | 2011 | Känt fel | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 781,00 | 0,00 | – 781,00 |
| HU TOTALT | euro | – 337 231,00 | 0,00 | – 337 231,00 |
| IE | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av finansiella tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| IE TOTALT | euro | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| LU | Frikopplade direktstöd | 2009 | Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 161 186,50 | 0,00 | – 161 186,50 |
| LU | Frikopplade direktstöd | 2010 | Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –12 003,27 | 0,00 | –12 003,27 |
| LU | Frikopplade direktstöd | 2011 | Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2010 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –15 096,97 | 0,00 | –15 096,97 |
| LU | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 597,78 | –2 597,78 | 0,00 |
| TOTALT LU | euro | – 190 884,52 | –2 597,78 | – 188 286,74 |
| LV | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| TOTALT LV | euro | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| NL | Annat direktstöd | 2009 | Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 3,00 % | euro | –15 979,71 | 0,00 | –15 979,71 |
| NL | Frikopplade direktstöd | 2009 | Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 3,00 % | euro | –20 461 767,83 | – 209,47 | –20 461 558,36 |
| NL | Frikopplade direktstöd | 2010 | Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 3,00 % | euro | –31 702,54 | 0,00 | –31 702,54 |
| NL | Annat direktstöd | 2010 | Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 3,00 % | euro | –42,24 | 0,00 | –42,24 |
| NL | Frikopplade direktstöd | 2011 | Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 3,00 % | euro | –1 678,57 | 0,00 | –1 678,57 |
| NL | Frikopplade direktstöd | 2010 | Felaktigheter i LPIS-GIS, ansökningsår 2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –5 047 207,00 | 0,00 | –5 047 207,00 |
| NL | Frikopplade direktstöd | 2011 | Felaktigheter i LPIS-GIS, ansökningsår 2010 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 750 000,00 | 0,00 | – 750 000,00 |
| NL | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2012 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –33 831,72 | –33 831,72 | 0,00 |
| NL | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2012 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –91 159,06 | –91 159,06 | 0,00 |
| NL | Oegentligheter | 2007 | Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –4 890 879,11 | 0,00 | –4 890 879,11 |
| NL | Oegentligheter | 2009 | Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –5 346,88 | 0,00 | –5 346,88 |
| NL | Oegentligheter | 2009 | Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –10 459,54 | 0,00 | –10 459,54 |
| NL | Oegentligheter | 2010 | Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 310 112,90 | 0,00 | – 310 112,90 |
| NL | Oegentligheter | 2011 | Ingen ränta har beräknats för de belopp som återkrävts under budgetåren 2006–2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –60 779,00 | 0,00 | –60 779,00 |
| NL TOTALT | euro | –31 710 946,10 | – 125 200,25 | –31 585 745,85 |
| RO | Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister | 2012 | Försenade betalningar | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| RO TOTALT | euro | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SE | Finansiell revision – överskridande | 2012 | Överskridande av tak | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| SE TOTALT | euro | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| 6701 TOTALT | euro | – 324 427 377,34 | –30 378 964,35 | – 294 048 412,99 |
| BUDGETPOST: 05070107 |
| PT | POSEI | 2006 | Återbetalning efter dom i mål T-2/11 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | 239 045,63 | 0,00 | 239 045,63 |
| PT | Övrigt direktstöd – växtprodukter (POSEI) | 2007 | Återbetalning efter dom i mål T-2/11 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | 266 137,96 | 0,00 | 266 137,96 |
| TOTALT PT | euro | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| 05070107 TOTALT | euro | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| BUDGETPOST: 6711 |
| AT | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2007 | Brister i LPIS-GIS och i kontroller på plats | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –1 349 639,44 | 0,00 | –1 349 639,44 |
| AT | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2008 | Brister i LPIS-GIS och i kontroller på plats | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –24 535,35 | 0,00 | –24 535,35 |
| AT | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i LPIS-GIS och i kontroller på plats | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –24 349,54 | 0,00 | –24 349,54 |
| AT TOTALT | euro | –1 398 524,33 | 0,00 | –1 398 524,33 |
| DE | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2008 | Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2007 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –9 971,25 | 0,00 | –9 971,25 |
| DE | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –6 630,34 | 0,00 | –6 630,34 |
| DE | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2009 | Mest troligt fel | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 138 837,34 | 0,00 | – 138 837,34 |
| DE TOTALT | euro | – 155 438,93 | 0,00 | – 155 438,93 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2007 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –11 246,42 | 0,00 | –11 246,42 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –65 926,15 | 0,00 | –65 926,15 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –46 397,27 | 0,00 | –46 397,27 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –3 290,19 | 0,00 | –3 290,19 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 287,56 | 0,00 | – 287,56 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 303,12 | 0,00 | – 303,12 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | 18,30 | 0,00 | 18,30 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –12 901,26 | 0,00 | –12 901,26 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2008 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –1 720,07 | 0,00 | –1 720,07 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –3 376,04 | 0,00 | –3 376,04 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –18 020,14 | 0,00 | –18 020,14 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 222,49 | 0,00 | – 222,49 |
| ES | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –61,33 | 0,00 | –61,33 |
| ES TOTALT | euro | – 163 733,74 | 0,00 | – 163 733,74 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2009 | Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | – 504,30 | – 504,30 | 0,00 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2009 | Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –32 799,76 | 0,00 | –32 799,76 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2010 | Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –4 953,65 | –4 953,65 | 0,00 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2010 | Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 255 575,05 | 0,00 | – 255 575,05 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2011 | Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –3 752,32 | –3 752,32 | 0,00 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2011 | Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 301 891,12 | 0,00 | – 301 891,12 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet | SCHABLONBELOPP | 10,00 % | euro | –4 998,04 | –4 998,04 | 0,00 |
| FI | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | – 337 561,65 | 0,00 | – 337 561,65 |
| FI TOTALT | euro | – 942 035,89 | –14 208,31 | – 927 827,58 |
| FR | Tvärvillkor | 2008 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 900 274,20 | – 105 512,31 | – 794 761,89 |
| FR | Tvärvillkor | 2008 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –1 375 559,77 | 0,00 | –1 375 559,77 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 597 967,90 | 0,00 | – 597 967,90 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –13 298,28 | 0,00 | –13 298,28 |
| FR | Tvärvillkor | 2009 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 840 454,15 | –39 517,83 | – 800 936,32 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 293 991,73 | 0,00 | – 293 991,73 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –9 888,16 | 0,00 | –9 888,16 |
| FR | Tvärvillkor | 2010 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –7 095,86 | 0,00 | –7 095,86 |
| FR | Tvärvillkor | 2011 | Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | –1 266,06 | 0,00 | –1 266,06 |
| FR | Tvärvillkor | 2011 | 2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | –2 174,86 | 0,00 | –2 174,86 |
| FR | Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse | 2009 | Oegentlighet eller försummelse i samband med indrivningsförfarandet | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –4 751,99 | 0,00 | –4 751,99 |
| FR TOTALT | euro | –4 046 722,96 | – 145 030,14 | –3 901 692,82 |
| GR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2008 | SCHABLONBELOPP | 2,00 % | euro | – 201 962,44 | 0,00 | – 201 962,44 |
| GR | Tvärvillkor | 2010 | Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007 | SCHABLONBELOPP | 5,00 % | euro | – 186 826,13 | 0,00 | – 186 826,13 |
| GR TOTALT | euro | – 388 788,57 | 0,00 | – 388 788,57 |
| LU | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –24 894,97 | 0,00 | –24 894,97 |
| LU | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2009 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 068,61 | 0,00 | –2 068,61 |
| LU | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2011 | Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2010 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –2 293,52 | 0,00 | –2 293,52 |
| TOTALT LU | euro | –29 257,10 | 0,00 | –29 257,10 |
| NL | Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2009 | Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008 | ENGÅNGSBELOPP | | euro | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| NL TOTALT | euro | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| 6711 TOTALT | euro | –10 941 189,52 | – 342 899,18 | –10 598 290,34 |

MS

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

%

Valuta

Belopp

Avdrag

Finansiella konsekvenser

BUDGETPOST: 6500

CZ

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2011

Administrativa fel

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

CZ TOTALT

euro

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

6500 TOTALT

euro

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

BUDGETPOST: 6701

AT

Frikopplat direktstöd (systemet med samlat gårdsstöd – SPS)

2007

Brister i LPIS-GIS, i administrativa dubbelkontroller, i genomförandet av kontroller på plats som tillämpning av sanktioner och betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 542 856,98

0,00

–1 542 856,98

AT

Frikopplat direktstöd (systemet med samlat gårdsstöd – SPS)

2008

Brister i LPIS-GIS, i administrativa dubbelkontroller, i genomförandet av kontroller på plats som tillämpning av sanktioner och betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 362 356,33

0,00

– 362 356,33

AT

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i LPIS-GIS, i administrativa dubbelkontroller, i genomförandet av kontroller på plats som tillämpning av sanktioner och betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 322 005,10

0,00

– 322 005,10

AT TOTALT

euro

–2 227 218,41

0,00

–2 227 218,41

BE

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–8 448,26

–8 448,26

0,00

BE

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 827 309,72

– 827 309,72

0,00

BE TOTALT

euro

– 835 757,98

– 835 757,98

0,00

DE

Frikopplat direktstöd (systemet med samlat gårdsstöd – SPS)

2008

Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

–51 726,31

0,00

–51 726,31

DE

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

–83 286,41

0,00

–83 286,41

DE

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2012

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–10 670,90

–10 670,90

0,00

DE TOTALT

euro

– 145 683,62

–10 670,90

– 135 012,72

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2007

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 365 658,89

0,00

– 365 658,89

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2007

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 737 372,81

0,00

– 737 372,81

ES

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2007

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 787,28

0,00

–1 787,28

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2007

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

– 145 740,74

0,00

– 145 740,74

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2007

Specifika ej stödberättigande utgifter

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 919 365,27

0,00

– 919 365,27

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2008

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 538 517,00

0,00

– 538 517,00

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2008

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 875 633,57

0,00

– 875 633,57

ES

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2008

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–3 135,65

0,00

–3 135,65

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2008

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–65 004,15

0,00

–65 004,15

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2008

Specifika ej stödberättigande utgifter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 143 982,20

0,00

–1 143 982,20

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2009

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–2 121,76

0,00

–2 121,76

ES

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2009

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 807,57

0,00

–1 807,57

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2009

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 984 848,39

0,00

– 984 848,39

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2009

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–26 937,72

0,00

–26 937,72

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2010

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

1 259,51

0,00

1 259,51

ES

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2010

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 629,62

0,00

–1 629,62

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2010

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 990 175,71

0,00

– 990 175,71

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2010

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

169,58

0,00

169,58

ES

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2011

Bristfälliga grundläggande kontroller

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 979 171,01

0,00

– 979 171,01

ES

Frikopplade direktstöd

2007

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 800 115,89

– 506,88

– 799 609,01

ES

Annat direktstöd

2007

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 000 522,12

0,00

–1 000 522,12

ES

Frikopplade direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–5 160,91

–0,21

–5 160,70

ES

Annat direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 338 164,02

0,00

– 338 164,02

ES

Frikopplade direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 771 505,81

–31,70

– 771 474,11

ES

Annat direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–14 378,54

0,00

–14 378,54

ES

Annat direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–63 773,71

0,00

–63 773,71

ES

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–78,16

0,00

–78,16

ES

Annat direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–2 318,23

0,00

–2 318,23

ES

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

186,40

0,00

186,40

ES

Annat direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 727,03

0,00

– 727,03

ES

Frikopplade direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–2 293,81

0,00

–2 293,81

ES

Annat direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 468,08

0,00

– 468,08

ES

Frikopplade direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

233,66

0,00

233,66

ES

Annat direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–6 934,44

0,00

–6 934,44

ES

Annat direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 181,82

0,00

– 181,82

ES

Annat direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–88 770,49

0,00

–88 770,49

ES

Frikopplade direktstöd

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 526 475,63

–73,61

– 526 402,02

ES

Annat direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–25,72

0,00

–25,72

ES

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 493,99

0,00

– 493,99

ES

Annat direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–92 270,35

0,00

–92 270,35

ES

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 525 914,47

0,00

– 525 914,47

ES

Annat direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 236,54

0,00

– 236,54

ES

Frikopplade direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 457,10

0,00

– 457,10

ES

Annat direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 210,66

0,00

– 210,66

ES

Frikopplade direktstöd

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 803,64

0,00

– 803,64

ES

Stödrättigheter

2009

Återkrav

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 152,70

–0,10

– 152,60

ES

Stödrättigheter

2009

Felaktig tilldelning av särskilda stödrättigheter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 316 791,79

– 838,16

–1 315 953,63

ES

Stödrättigheter

2010

Foderproduktion omfattas inte

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–2 796 719,30

0,00

–2 796 719,30

ES

Stödrättigheter

2010

Nationella reserven, olivsektorn

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 467 764,48

0,00

–1 467 764,48

ES

Stödrättigheter

2010

Force majeure i sockersektorn

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 169 495,55

0,00

– 169 495,55

ES

Stödrättigheter

2010

Återkrav

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 259,91

0,00

– 259,91

ES

Stödrättigheter

2010

Särskilda handjursbidraget frikoppling

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 648 647,61

0,00

– 648 647,61

ES

Stödrättigheter

2010

Felaktig tilldelning av särskilda stödrättigheter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 334 718,15

0,00

–1 334 718,15

ES

Finansiell revision – överskridande

2011

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 474 315,16

– 474 315,16

0,00

ES

Finansiell revision – överskridande

2011

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 116 322,42

–1 301 665,74

1 185 343,32

ES

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2011

Ej stödberättigande utgifter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–18 632,33

–18 632,33

0,00

ES

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2011

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–42 228,78

–42 228,78

0,00

ES

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2011

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–3 043 215,34

–3 043 215,34

0,00

ES

Mjölkkvoter

2011

Uttag av tilläggsavgiften för mjölk

ENGÅNGSBELOPP

euro

135 786,22

135 786,22

0,00

ES

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av finansiella tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–51 193,89

–51 193,89

0,00

ES

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av finansiella tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–12 288,65

–12 288,65

0,00

ES

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2012

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 226 009,53

– 226 009,53

0,00

ES TOTALT

euro

–23 606 290,72

–5 035 213,86

–18 571 076,86

FI

Övrigt direktstöd – nötkreatur

2009

Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (djur som inte hittats vid kontroller på plats under djurhållningsperioden)

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 455,57

0,00

–2 455,57

FI

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2009

Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (potentiellt stödberättigande djur, djur som saknar öronmärken)

ENGÅNGSBELOPP

euro

–85 467,41

0,00

–85 467,41

FI

Övrigt direktstöd – nötkreatur

2010

Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (djur som inte hittats vid kontroller på plats under djurhållningsperioden)

ENGÅNGSBELOPP

euro

–4 103,67

0,00

–4 103,67

FI

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2010

Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (potentiellt stödberättigande djur, djur som saknar öronmärken)

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 130 869,20

0,00

– 130 869,20

FI

Övrigt direktstöd — artikel 68–72 i förordning (EG) nr 73/2009

2011

Minskning och uteslutning ska inte tillämpas (potentiellt stödberättigande djur, djur som saknar öronmärken)

ENGÅNGSBELOPP

euro

–87 599,21

0,00

–87 599,21

FI

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–73 951,98

–73 951,98

0,00

FI TOTALT

euro

– 384 447,04

–73 951,98

– 310 495,06

FR

Frukt och grönsaker – bearbetning av persikor och päron

2007

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–28 022,33

0,00

–28 022,33

FR

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2007

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–38 019,88

0,00

–38 019,88

FR

Frukt och grönsaker – nötter

2007

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

–14 675,50

0,00

–14 675,50

FR

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2007

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

–10 143 429,40

–4 402 146,54

–5 741 282,86

FR

Frukt och grönsaker – återtagande

2007

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 254 741,35

0,00

– 254 741,35

FR

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2008

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

–7 013 519,75

–2 358 665,31

–4 654 854,44

FR

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2009

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

–93 897,24

0,00

–93 897,24

FR

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2010

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

–83 200,09

0,00

–83 200,09

FR

Frukt och grönsaker – åtgärdsprogram

2011

Brister i tillhandahållandet av tekniska hjälpmedel till medlemmar i producentorganisationer

ENGÅNGSBELOPP

euro

–30 320,94

0,00

–30 320,94

FR

Tvärvillkor

2008

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–40 391 474,89

–11 821,04

–40 379 653,85

FR

Tvärvillkor

2008

Brister i påföljdssystemet, sena anmälningar, ansökningsår 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

–11 039 706,01

–55 198,55

–10 984 507,46

FR

Tvärvillkor

2009

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 157 245,53

0,00

– 157 245,53

FR

Tvärvillkor

2009

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–9 493,60

–0,28

–9 493,32

FR

Tvärvillkor

2009

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–40 818 770,14

–10 787,66

–40 807 982,48

FR

Tvärvillkor

2009

Brister i påföljdssystemet, sena anmälningar, ansökningsår 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

–13 381 038,70

–66 906,21

–13 314 132,49

FR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–26 673,71

0,00

–26 673,71

FR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–16 163 000,23

–2 669,27

–16 160 330,96

FR

Tvärvillkor

2010

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 689,23

0,01

–1 689,24

FR

Tvärvillkor

2010

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–9 628,52

–0,56

–9 627,96

FR

Tvärvillkor

2010

Brister i påföljdssystemet, sena anmälningar, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

–15 761 783,07

–31 523,60

–15 730 259,47

FR

Tvärvillkor

2011

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–9 551,86

– 276,81

–9 275,05

FR

Tvärvillkor

2011

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

1 881,20

0,00

1 881,20

FR

Tvärvillkor

2011

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–8 515,33

0,00

–8 515,33

FR

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2012

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 361 229,20

– 361 229,20

0,00

FR

Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse

2009

Fel i tilldelningen av budgetmedel: inkomster ej deklarerade i gemenskapens budget

ENGÅNGSBELOPP

euro

–35 069,07

0,00

–35 069,07

FR

Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse

2009

Oegentlighet eller försummelse i samband med indrivningsförfarandet

ENGÅNGSBELOPP

euro

–21 037,96

0,00

–21 037,96

FR TOTALT

euro

– 155 893 852,33

–7 301 225,02

– 148 592 627,31

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2007

Brister i kontroller av kontrollräkningar, fysiska kontroller av de områden och administrativa kontroller och revisionskontroller av producenterna och färdiga produkter, fysiska kontroller och kontroller av bokföringen av bestånd

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 241 950,67

0,00

–1 241 950,67

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2008

Brister i kontroller av kontrollräkningar, fysiska kontroller av de områden och administrativa kontroller och revisionskontroller av producenterna och färdiga produkter, fysiska kontroller och kontroller av bokföringen av bestånd

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–2 115 555,01

0,00

–2 115 555,01

GR

Frukt och grönsaker – bearbetning av tomater

2009

Brister i kontroller av kontrollräkningar, fysiska kontroller av de områden och administrativa kontroller och revisionskontroller av producenterna och färdiga produkter, fysiska kontroller och kontroller av bokföringen av bestånd

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–3 219,00

0,00

–3 219,00

GR

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2009

Nötkreatur artikel 69: Brister i påföljdssystemet och tillsynskontroller – ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 162 625,79

– 325,25

– 162 300,54

GR

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2009

Nötkreatur artikel 69: Brister i kontroller på plats – djurhållningsplats ej kontrollerad – ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 589 848,52

–1 179,70

– 588 668,82

GR

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2009

Nötkreatur artikel 69 – felaktiga utbetalningar till enskilda sökande – ansökningsåret 2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

–49 324,00

– 986,48

–48 337,52

GR

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2010

Nötkreatur artikel 69: Brister i påföljdssystemet och tillsynskontroller – ansökningsåret 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 159 662,41

– 660,12

– 159 002,29

GR

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2010

Nötkreatur artikel 69: Brister i kontroller på plats – djurhållningsplats ej kontrollerad – ansökningsåret 2009

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 626 203,65

–29 339,23

– 596 864,42

GR

Övrigt direktstöd – artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 – endast får och nötkreatur

2011

Nötkreatur artikel 69: Brister i kontroller på plats – djurhållningsplats ej kontrollerad – ansökningsåret 2009

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

2 003,17

0,00

2 003,17

GR

Stödrättigheter

2008

Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–7 020 040,97

–7 020 040,97

0,00

GR

Stödrättigheter

2008

Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–3 982 096,46

0,00

–3 982 096,46

GR

Stödrättigheter

2008

Brister i den nationella reservens kriterier för tilldelning under 2006

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–9 935 755,68

–4 967 877,84

–4 967 877,84

GR

Stödrättigheter

2008

Icke stödberättigande stödmottagare från nationella reserven 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 524 628,25

0,00

– 524 628,25

GR

Stödrättigheter

2008

Felaktig beräkning av genomsnittliga regionala rättigheter 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 674 004,06

0,00

– 674 004,06

GR

Stödrättigheter

2008

Felaktig beräkning av genomsnittsvärdet av regionala rättigheter 2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 786 983,22

0,00

–2 786 983,22

GR

Stödrättigheter

2008

Delvis tilldelning av särskilda stödrättigheter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 482 230,85

0,00

–1 482 230,85

GR

Stödrättigheter

2008

Ersättning på grund av överlappningen med korrigering enligt utredning AA/2007/007/GR

ENGÅNGSBELOPP

euro

0,00

– 199 280,78

199 280,78

GR

Stödrättigheter

2009

Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–7 017 232,96

0,00

–7 017 232,96

GR

Stödrättigheter

2009

Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–3 947 400,93

0,00

–3 947 400,93

GR

Stödrättigheter

2009

Brister i den nationella reservens kriterier för tilldelning under 2006

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–9 739 243,02

0,00

–9 739 243,02

GR

Stödrättigheter

2009

Icke stödberättigande stödmottagare från nationella reserven 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 396 672,82

0,00

– 396 672,82

GR

Stödrättigheter

2009

Felaktig beräkning av genomsnittliga regionala rättigheter 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 599 310,06

0,00

– 599 310,06

GR

Stödrättigheter

2009

Felaktig beräkning av genomsnittsvärdet av regionala rättigheter 2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 730 858,30

0,00

–2 730 858,30

GR

Stödrättigheter

2009

Delvis tilldelning av särskilda stödrättigheter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 847 858,89

0,00

–1 847 858,89

GR

Stödrättigheter

2010

Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–7 020 040,97

0,00

–7 020 040,97

GR

Stödrättigheter

2010

Grovfoderareal har inte införts 2006 – normala stödrättigheter

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–3 885 929,66

0,00

–3 885 929,66

GR

Stödrättigheter

2010

Brister i den nationella reservens kriterier för tilldelning under 2006

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–9 691 976,36

0,00

–9 691 976,36

GR

Stödrättigheter

2010

Icke stödberättigande stödmottagare från nationella reserven 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 365 638,75

0,00

– 365 638,75

GR

Stödrättigheter

2010

Felaktig beräkning av genomsnittliga regionala rättigheter 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 565 616,36

0,00

– 565 616,36

GR

Stödrättigheter

2010

Felaktig beräkning av genomsnittsvärdet av regionala rättigheter 2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 716 046,60

0,00

–2 716 046,60

GR

Stödrättigheter

2010

Delvis tilldelning av särskilda stödrättigheter

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 884 218,70

0,00

–1 884 218,70

GR

Tvärvillkor

2007

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–5 325 926,19

– 484 087,90

–4 841 838,29

GR

Tvärvillkor

2008

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–29 319,70

–46,06

–29 273,64

GR

Tvärvillkor

2008

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–11 421 885,77

– 624 482,52

–10 797 403,25

GR

Tvärvillkor

2009

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–4 936 572,90

–55 807,14

–4 880 765,76

GR

Tvärvillkor

2009

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–20 694,01

–14 620,62

–6 073,39

GR

Tvärvillkor

2009

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 107 029,89

–14 138,96

–92 890,93

GR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 547,38

– 751,51

204,13

GR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–57,69

0,00

–57,69

GR

Mjölkkvoter

2008

Justering av tilläggsavgiften för mjölk

ENGÅNGSBELOPP

euro

347,11

347,11

0,00

GR

Finansiell revision – överskridande

2008

Överskridande av finansiella tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 737 200,95

– 825 060,11

87 859,16

GR

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2008

Onormalt många försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 174 948,49

– 174 948,49

0,00

GR

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2008

Onormalt många betalningsfrister

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 448 650,32

–2 448 650,32

0,00

GR TOTALT

euro

– 108 962 655,93

–16 861 936,89

–92 100 719,04

HU

Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse

2011

Känt fel

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 336 450,00

0,00

– 336 450,00

HU

Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse

2011

Känt fel

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 781,00

0,00

– 781,00

HU TOTALT

euro

– 337 231,00

0,00

– 337 231,00

IE

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av finansiella tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–41 641,57

–41 641,57

0,00

IE TOTALT

euro

–41 641,57

–41 641,57

0,00

LU

Frikopplade direktstöd

2009

Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 161 186,50

0,00

– 161 186,50

LU

Frikopplade direktstöd

2010

Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

–12 003,27

0,00

–12 003,27

LU

Frikopplade direktstöd

2011

Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2010

ENGÅNGSBELOPP

euro

–15 096,97

0,00

–15 096,97

LU

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 597,78

–2 597,78

0,00

TOTALT LU

euro

– 190 884,52

–2 597,78

– 188 286,74

LV

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–95,96

–95,96

0,00

TOTALT LV

euro

–95,96

–95,96

0,00

NL

Annat direktstöd

2009

Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

3,00 %

euro

–15 979,71

0,00

–15 979,71

NL

Frikopplade direktstöd

2009

Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

3,00 %

euro

–20 461 767,83

– 209,47

–20 461 558,36

NL

Frikopplade direktstöd

2010

Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

3,00 %

euro

–31 702,54

0,00

–31 702,54

NL

Annat direktstöd

2010

Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

3,00 %

euro

–42,24

0,00

–42,24

NL

Frikopplade direktstöd

2011

Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

3,00 %

euro

–1 678,57

0,00

–1 678,57

NL

Frikopplade direktstöd

2010

Felaktigheter i LPIS-GIS, ansökningsår 2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

–5 047 207,00

0,00

–5 047 207,00

NL

Frikopplade direktstöd

2011

Felaktigheter i LPIS-GIS, ansökningsår 2010

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 750 000,00

0,00

– 750 000,00

NL

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2012

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–33 831,72

–33 831,72

0,00

NL

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2012

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–91 159,06

–91 159,06

0,00

NL

Oegentligheter

2007

Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

–4 890 879,11

0,00

–4 890 879,11

NL

Oegentligheter

2009

Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

–5 346,88

0,00

–5 346,88

NL

Oegentligheter

2009

Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

–10 459,54

0,00

–10 459,54

NL

Oegentligheter

2010

Underlåtelse att deklarera ränta i bilaga III-tabellen för ansökningsåret 2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 310 112,90

0,00

– 310 112,90

NL

Oegentligheter

2011

Ingen ränta har beräknats för de belopp som återkrävts under budgetåren 2006–2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

–60 779,00

0,00

–60 779,00

NL TOTALT

euro

–31 710 946,10

– 125 200,25

–31 585 745,85

RO

Finansiell revision – försenade betalningar och ej iakttagna betalningsfrister

2012

Försenade betalningar

ENGÅNGSBELOPP

euro

–65 967,69

–65 967,69

0,00

RO TOTALT

euro

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SE

Finansiell revision – överskridande

2012

Överskridande av tak

ENGÅNGSBELOPP

euro

–24 704,47

–24 704,47

0,00

SE TOTALT

euro

–24 704,47

–24 704,47

0,00

6701 TOTALT

euro

– 324 427 377,34

–30 378 964,35

– 294 048 412,99

BUDGETPOST: 05070107

PT

POSEI

2006

Återbetalning efter dom i mål T-2/11

ENGÅNGSBELOPP

euro

239 045,63

0,00

239 045,63

PT

Övrigt direktstöd – växtprodukter (POSEI)

2007

Återbetalning efter dom i mål T-2/11

ENGÅNGSBELOPP

euro

266 137,96

0,00

266 137,96

TOTALT PT

euro

505 183,59

0,00

505 183,59

05070107 TOTALT

euro

505 183,59

0,00

505 183,59

BUDGETPOST: 6711

AT

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2007

Brister i LPIS-GIS och i kontroller på plats

ENGÅNGSBELOPP

euro

–1 349 639,44

0,00

–1 349 639,44

AT

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2008

Brister i LPIS-GIS och i kontroller på plats

ENGÅNGSBELOPP

euro

–24 535,35

0,00

–24 535,35

AT

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i LPIS-GIS och i kontroller på plats

ENGÅNGSBELOPP

euro

–24 349,54

0,00

–24 349,54

AT TOTALT

euro

–1 398 524,33

0,00

–1 398 524,33

DE

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2008

Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2007

ENGÅNGSBELOPP

euro

–9 971,25

0,00

–9 971,25

DE

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i LPIS-dubbelkontroller och toleransgränsen för kontroller på plats, ansökningsår 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

–6 630,34

0,00

–6 630,34

DE

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2009

Mest troligt fel

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 138 837,34

0,00

– 138 837,34

DE TOTALT

euro

– 155 438,93

0,00

– 155 438,93

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2007

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–11 246,42

0,00

–11 246,42

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–65 926,15

0,00

–65 926,15

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–46 397,27

0,00

–46 397,27

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–3 290,19

0,00

–3 290,19

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 287,56

0,00

– 287,56

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 303,12

0,00

– 303,12

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2006

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

18,30

0,00

18,30

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–12 901,26

0,00

–12 901,26

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2008

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–1 720,07

0,00

–1 720,07

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–3 376,04

0,00

–3 376,04

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–18 020,14

0,00

–18 020,14

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 222,49

0,00

– 222,49

ES

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Brister i kontroller på plats under ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–61,33

0,00

–61,33

ES TOTALT

euro

– 163 733,74

0,00

– 163 733,74

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2009

Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

– 504,30

– 504,30

0,00

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2009

Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

–32 799,76

0,00

–32 799,76

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2010

Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–4 953,65

–4 953,65

0,00

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2010

Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 255 575,05

0,00

– 255 575,05

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2011

Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–3 752,32

–3 752,32

0,00

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2011

Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 301 891,12

0,00

– 301 891,12

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Brister i kontroll av angivna kostnaders rimlighet

SCHABLONBELOPP

10,00 %

euro

–4 998,04

–4 998,04

0,00

FI

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Bristande överensstämmelse med artikel 55 i förordning (EG) nr 1974/2006

ENGÅNGSBELOPP

euro

– 337 561,65

0,00

– 337 561,65

FI TOTALT

euro

– 942 035,89

–14 208,31

– 927 827,58

FR

Tvärvillkor

2008

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 900 274,20

– 105 512,31

– 794 761,89

FR

Tvärvillkor

2008

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–1 375 559,77

0,00

–1 375 559,77

FR

Tvärvillkor

2009

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 597 967,90

0,00

– 597 967,90

FR

Tvärvillkor

2009

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–13 298,28

0,00

–13 298,28

FR

Tvärvillkor

2009

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 840 454,15

–39 517,83

– 800 936,32

FR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 293 991,73

0,00

– 293 991,73

FR

Tvärvillkor

2010

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–9 888,16

0,00

–9 888,16

FR

Tvärvillkor

2010

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–7 095,86

0,00

–7 095,86

FR

Tvärvillkor

2011

Brister i kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ansökningsår 2009

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

–1 266,06

0,00

–1 266,06

FR

Tvärvillkor

2011

2 god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har inte definierats, bristande kontroller av vissa föreskrivna verksamhetskrav, ackumulering av minskningar, ansökningsår 2008

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

–2 174,86

0,00

–2 174,86

FR

Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse

2009

Oegentlighet eller försummelse i samband med indrivningsförfarandet

ENGÅNGSBELOPP

euro

–4 751,99

0,00

–4 751,99

FR TOTALT

euro

–4 046 722,96

– 145 030,14

–3 901 692,82

GR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2008

SCHABLONBELOPP

2,00 %

euro

– 201 962,44

0,00

– 201 962,44

GR

Tvärvillkor

2010

Brister i kontrollsystemet för tvärvillkor – ansökningsåret 2007

SCHABLONBELOPP

5,00 %

euro

– 186 826,13

0,00

– 186 826,13

GR TOTALT

euro

– 388 788,57

0,00

– 388 788,57

LU

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

–24 894,97

0,00

–24 894,97

LU

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2009

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 068,61

0,00

–2 068,61

LU

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2011

Retroaktiv återvinning/icke stödberättigande element/avsiktlighet, ansökningsår 2010

ENGÅNGSBELOPP

euro

–2 293,52

0,00

–2 293,52

TOTALT LU

euro

–29 257,10

0,00

–29 257,10

NL

Landsbygdsutveckling EJFLU Axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2009

Brister i LPIS-dubbelkontroller, kontroller på plats och avsiktlighet, ansökningsår 2008

ENGÅNGSBELOPP

euro

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

NL TOTALT

euro

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

6711 TOTALT

euro

–10 941 189,52

– 342 899,18

–10 598 290,34

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/102

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 december 2013

om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2013) 8667]

(Text av betydelse för EES)

(2013/764/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets direktiv 2001/89/EG (3) införs minimiåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest inom unionen, inbegripet de åtgärder som ska vidtas i händelse av ett utbrott av sjukdomen. Åtgärderna omfattar bl.a. medlemsstaternas planer för utrotning av klassisk svinpest i en population av viltlevande svin och nödvaccination av viltlevande svin på vissa villkor. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 2001/89/EG (3) införs minimiåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest inom unionen, inbegripet de åtgärder som ska vidtas i händelse av ett utbrott av sjukdomen. Åtgärderna omfattar bl.a. medlemsstaternas planer för utrotning av klassisk svinpest i en population av viltlevande svin och nödvaccination av viltlevande svin på vissa villkor.

| (2) | Bestämmelserna i direktiv 2001/89/EG har genomförts genom kommissionens beslut 2008/855/EG (4) som antogs till följd av utbrott av klassisk svinpest i vissa medlemsstater. I beslutet fastställs åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest i de områden i dessa medlemsstater där sjukdomen förekommer hos viltlevande svin, för att förhindra att sjukdomen sprids till andra områden i unionen. De medlemsstater eller områden i dessa som berörs av dessa åtgärder fastställs i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Bestämmelserna i direktiv 2001/89/EG har genomförts genom kommissionens beslut 2008/855/EG (4) som antogs till följd av utbrott av klassisk svinpest i vissa medlemsstater. I beslutet fastställs åtgärder för bekämpning av klassisk svinpest i de områden i dessa medlemsstater där sjukdomen förekommer hos viltlevande svin, för att förhindra att sjukdomen sprids till andra områden i unionen. De medlemsstater eller områden i dessa som berörs av dessa åtgärder fastställs i bilagan till det beslutet.

| (3) | Beslut 2008/855/EG har ändrats flera gånger som en reaktion på utvecklingen av den epidemiologiska situationen avseende klassisk svinpest i unionen. Sjukdomssituationen i unionen har under senare år förbättrats avsevärt och man kan nu endast identifiera få områden med problem som specifikt härrör från de särskilda riskerna för klassisk svinpest. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2008/855/EG har ändrats flera gånger som en reaktion på utvecklingen av den epidemiologiska situationen avseende klassisk svinpest i unionen. Sjukdomssituationen i unionen har under senare år förbättrats avsevärt och man kan nu endast identifiera få områden med problem som specifikt härrör från de särskilda riskerna för klassisk svinpest.

| (4) | Det bör fastställas en förteckning över de områden i medlemsstaterna där den epidemiologiska situationen avseende klassisk svinpest i allmänhet är gynnsam på svinanläggningarna och där situationen också håller på att förbättras i populationen av viltlevande svin. |
| --- | --- |

(4)

Det bör fastställas en förteckning över de områden i medlemsstaterna där den epidemiologiska situationen avseende klassisk svinpest i allmänhet är gynnsam på svinanläggningarna och där situationen också håller på att förbättras i populationen av viltlevande svin.

| (5) | Eftersom förflyttning av levande svin och svinsperma samt ägg och embryon av svin från smittade områden eller från områden med en osäker epidemiologisk situation utgör en högre risk än förflyttning av färskt kött av svin samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin, bör man med hänsyn till riskerna generellt förbjuda förflyttning av levande svin och svinsperma samt ägg och embryon av svin från de områden som förtecknas. Det bör dock fastställas villkor för när levande svin undantagsvis kan sändas till slakterier eller till anläggningar som är belägna utanför de förtecknade områdena i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom förflyttning av levande svin och svinsperma samt ägg och embryon av svin från smittade områden eller från områden med en osäker epidemiologisk situation utgör en högre risk än förflyttning av färskt kött av svin samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin, bör man med hänsyn till riskerna generellt förbjuda förflyttning av levande svin och svinsperma samt ägg och embryon av svin från de områden som förtecknas. Det bör dock fastställas villkor för när levande svin undantagsvis kan sändas till slakterier eller till anläggningar som är belägna utanför de förtecknade områdena i samma medlemsstat.

| (6) | För att förhindra spridning av klassisk svinpest till andra områden i unionen bör det dessutom föreskrivas att färskt kött av svin samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som hålls på anläggningar som är belägna i de förtecknade områdena endast får avsändas på vissa villkor. Framför allt bör det kött av svin samt de köttberedningar och produkter som antingen inte kommer från svin som hålls på anläggningar som uppfyller vissa ytterligare villkor avseende förebyggande av klassisk svinpest eller som inte har behandlats på ett sätt som eliminerar risken för klassisk svinpest i enlighet med artikel 4 i rådets direktiv 2002/99/EG (5) framställas, hanteras, transporteras och lagras avskilda från eller vid andra tidpunkter än produkter som inte uppfyller samma villkor och sedan märkas med ett särskilt märke som inte kan förväxlas med det identifieringsmärke som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (6) och med det kontrollmärke för färskt kött av svin som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 (7). |
| --- | --- |

(6)

För att förhindra spridning av klassisk svinpest till andra områden i unionen bör det dessutom föreskrivas att färskt kött av svin samt köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som hålls på anläggningar som är belägna i de förtecknade områdena endast får avsändas på vissa villkor. Framför allt bör det kött av svin samt de köttberedningar och produkter som antingen inte kommer från svin som hålls på anläggningar som uppfyller vissa ytterligare villkor avseende förebyggande av klassisk svinpest eller som inte har behandlats på ett sätt som eliminerar risken för klassisk svinpest i enlighet med artikel 4 i rådets direktiv 2002/99/EG (5) framställas, hanteras, transporteras och lagras avskilda från eller vid andra tidpunkter än produkter som inte uppfyller samma villkor och sedan märkas med ett särskilt märke som inte kan förväxlas med det identifieringsmärke som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (6) och med det kontrollmärke för färskt kött av svin som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 (7).

| (7) | I enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/99/EG bör det även fastställas vissa krav på hälsointyg för avsändande av kött av svin samt av köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som hålls på anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas och som behandlats i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/99/EG. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/99/EG bör det även fastställas vissa krav på hälsointyg för avsändande av kött av svin samt av köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som hålls på anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas och som behandlats i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/99/EG.

| (8) | Beslut 2008/855/EG har ändrats flera gånger. Det beslutet bör därför upphävas och ersättas med det här beslutet. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2008/855/EG har ändrats flera gånger. Det beslutet bör därför upphävas och ersättas med det här beslutet.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta beslut fastställs vissa åtgärder för att bekämpa klassisk svinpest som ska tillämpas i de medlemsstater eller de områden i dessa medlemsstater som fastställs i bilagan (nedan kallade de berörda medlemsstaterna).

Beslutet ska inte påverka tillämpningen av de planer för utrotning av klassisk svinpest och nödvaccination mot denna sjukdom som kommissionen godkänt i enlighet med direktiv 2001/89/EG.

Artikel 2

Förbud mot att sända levande svin från de områden som förtecknas i bilagan till andra medlemsstater

1.   Den berörda medlemsstaten ska se till att inga levande svin från de områden som förtecknas i bilagan sänds till andra medlemsstater eller till andra områden inom samma medlemsstat som är belägna utanför dem som förtecknas i bilagan.

2.   Genom undantag från punkt 1 får de berörda medlemsstaterna tillåta att levande svin från anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i bilagan sänds till andra områden inom samma medlemsstat, förutsatt att den totala situationen avseende klassisk svinpest i de områden som förtecknas i bilagan är gynnsam och att

| a) | svinen förflyttas direkt till ett slakteri för omedelbar slakt, eller |
| --- | --- |

a)

svinen förflyttas direkt till ett slakteri för omedelbar slakt, eller

| b) | svinen har hållits på anläggningar som uppfyller villkoren i artikel 4 a. |
| --- | --- |

b)

svinen har hållits på anläggningar som uppfyller villkoren i artikel 4 a.

Artikel 3

Förbud mot att sända sändningar av svinsperma samt ägg och embryon av svin från de områden som förtecknas i bilagan till andra medlemsstater

De berörda medlemsstaterna ska se till att inga sändningar av följande sänds från deras territorium till andra medlemsstater:

| a) | Svinsperma, såvida den inte kommer från svin som hålls på sådana godkända seminstationer som avses i artikel 3 a i rådets direktiv 90/429/EEG (8) och som är belägna utanför de områden som förtecknas i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

a)

Svinsperma, såvida den inte kommer från svin som hålls på sådana godkända seminstationer som avses i artikel 3 a i rådets direktiv 90/429/EEG (8) och som är belägna utanför de områden som förtecknas i bilagan till detta beslut.

| b) | Ägg och embryon av svin, såvida äggen och embryona inte kommer från svin som hålls på anläggningar som är belägna utanför de områden som förtecknas i bilagan. |
| --- | --- |

b)

Ägg och embryon av svin, såvida äggen och embryona inte kommer från svin som hålls på anläggningar som är belägna utanför de områden som förtecknas i bilagan.

Artikel 4

Avsändande av färskt kött av svin och vissa köttberedningar och köttprodukter från områden som förtecknas i bilagan

De berörda medlemsstaterna ska se till att sändningar av färskt kött av svin, köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som hålls på anläggningar i de områden som förtecknas i bilagan sänds till andra medlemsstater endast om

antingen

| a) | svinen i fråga har hållits på anläggningar






  — | där ingen klassisk svinpest har dokumenterats under de senaste 12 månaderna på den berörda anläggningen, och anläggningen är belägen utanför en skydds- eller övervakningszon som upprättats enligt direktiv 2001/89/EG, |
| --- | --- | --- |

a)

svinen i fråga har hållits på anläggningar

—

där ingen klassisk svinpest har dokumenterats under de senaste 12 månaderna på den berörda anläggningen, och anläggningen är belägen utanför en skydds- eller övervakningszon som upprättats enligt direktiv 2001/89/EG,

| — | där svinen har befunnit sig i minst 90 dagar, och inga levande svin har förts in till anläggningen under de sista 30 dagarna omedelbart före avsändandet till slakteriet, |
| --- | --- |

—

där svinen har befunnit sig i minst 90 dagar, och inga levande svin har förts in till anläggningen under de sista 30 dagarna omedelbart före avsändandet till slakteriet,

| — | där det genomförs en plan för biosäkerhet som godkänts av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

—

där det genomförs en plan för biosäkerhet som godkänts av den behöriga myndigheten,

| — | som den behöriga myndigheten har inspekterat minst två gånger om året och inspektionen har






  i) | genomförts enligt riktlinjerna i kapitel III i bilagan till kommissionens beslut 2002/106/EG (9), |
| --- | --- | --- |

—

som den behöriga myndigheten har inspekterat minst två gånger om året och inspektionen har

i)

genomförts enligt riktlinjerna i kapitel III i bilagan till kommissionens beslut 2002/106/EG (9),

| ii) | omfattat en klinisk undersökning i enlighet med förfarandena för provtagning och kontroll i kapitel IV del A i bilagan till beslut 2002/106/EG, |
| --- | --- |

ii)

omfattat en klinisk undersökning i enlighet med förfarandena för provtagning och kontroll i kapitel IV del A i bilagan till beslut 2002/106/EG,

| iii) | omfattat en kontroll av den faktiska tillämpningen av bestämmelserna i artikel 15.2 b andra och fjärde till sjunde strecksatserna i direktiv 2001/89/EG, och |
| --- | --- |

iii)

omfattat en kontroll av den faktiska tillämpningen av bestämmelserna i artikel 15.2 b andra och fjärde till sjunde strecksatserna i direktiv 2001/89/EG, och

| — | som omfattas av en övervakningsplan för klassisk svinpest som genomförs av den behöriga myndigheten i enlighet med provtagningsförfarandena i kapitel IV del F punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG och där det har utförts laboratorietestning med negativt resultat minst tre månader före förflyttningen till slakteriet, eller |
| --- | --- |

—

som omfattas av en övervakningsplan för klassisk svinpest som genomförs av den behöriga myndigheten i enlighet med provtagningsförfarandena i kapitel IV del F punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG och där det har utförts laboratorietestning med negativt resultat minst tre månader före förflyttningen till slakteriet, eller

| — | som omfattas av en övervakningsplan för klassisk svinpest som genomförs av den behöriga myndigheten i enlighet med provtagningsförfarandena i kapitel IV del F punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG och där det har utförts laboratorietestning med negativt resultat minst ett år före förflyttningen till slakteriet och innan godkännande beviljades för avsändande av svinen till ett slakteri, och en klinisk undersökning med avseende på klassisk svinpest hade genomförts av en officiell veterinär i enlighet med förfarandena för provtagning och kontroll i kapitel IV del D punkterna 1 och 3 i bilagan till beslut 2002/106/EG, |
| --- | --- |

—

som omfattas av en övervakningsplan för klassisk svinpest som genomförs av den behöriga myndigheten i enlighet med provtagningsförfarandena i kapitel IV del F punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG och där det har utförts laboratorietestning med negativt resultat minst ett år före förflyttningen till slakteriet och innan godkännande beviljades för avsändande av svinen till ett slakteri, och en klinisk undersökning med avseende på klassisk svinpest hade genomförts av en officiell veterinär i enlighet med förfarandena för provtagning och kontroll i kapitel IV del D punkterna 1 och 3 i bilagan till beslut 2002/106/EG,

eller

| b) | svinköttet, köttberedningarna och produkterna i fråga






  — | har producerats och bearbetats i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2002/99/EG, |
| --- | --- | --- |

b)

svinköttet, köttberedningarna och produkterna i fråga

—

har producerats och bearbetats i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2002/99/EG,

| — | omfattas av ett veterinärintyg i enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/99/EEG, |
| --- | --- |

—

omfattas av ett veterinärintyg i enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/99/EEG,

| — | åtföljs av det relevanta hälsointyget för handel inom unionen enligt kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 (10) vilket i del II ska kompletteras med följande mening:

  ”Produkt i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2013/764/EU av den 13 december 2013 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater.” |
| --- | --- |

—

åtföljs av det relevanta hälsointyget för handel inom unionen enligt kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 (10) vilket i del II ska kompletteras med följande mening:

”Produkt i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2013/764/EU av den 13 december 2013 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater.”

Artikel 5

Särskilda kontrollmärken och krav på hälsointyg för annat färskt kött av svin samt andra köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin än vad som avses i artikel 4

De berörda medlemsstaterna ska se till att annat färskt kött av svin samt andra köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin än vad som avses i artikel 4 ska förses med ett särskilt kontrollmärke som inte får vara ovalt och som inte kan förväxlas med

| a) | det identifieringsmärke för köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som föreskrivs i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004, eller |
| --- | --- |

a)

det identifieringsmärke för köttberedningar och köttprodukter bestående av eller innehållande kött av svin som föreskrivs i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004, eller

| b) | det kontrollmärke för färskt kött av svin som föreskrivs i kapitel III avsnitt I i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004. |
| --- | --- |

b)

det kontrollmärke för färskt kött av svin som föreskrivs i kapitel III avsnitt I i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004.

Artikel 6

Krav rörande anläggningar och transportfordon i de områden som förtecknas i bilagan

De berörda medlemsstaterna ska se till att

| a) | bestämmelserna i artikel 15.2 b andra och fjärde till sjunde strecksatserna i direktiv 2001/89/EG tillämpas på de svinanläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i bilagan till detta beslut, |
| --- | --- |

a)

bestämmelserna i artikel 15.2 b andra och fjärde till sjunde strecksatserna i direktiv 2001/89/EG tillämpas på de svinanläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i bilagan till detta beslut,

| b) | fordon som har använts för att transportera svin som hållits på anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i bilagan rengörs och desinficeras omedelbart efter varje användning och att transportören lämnar bevis för att detta har skett. |
| --- | --- |

b)

fordon som har använts för att transportera svin som hållits på anläggningar som är belägna i de områden som förtecknas i bilagan rengörs och desinficeras omedelbart efter varje användning och att transportören lämnar bevis för att detta har skett.

Artikel 7

Uppgifter som de berörda medlemsstaterna ska lämna

De berörda medlemsstaterna ska, inom ramen för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, underrätta kommissionen och medlemsstaterna om resultaten av den övervakning med avseende på klassisk svinpest som genomförts i de områden som förtecknas i bilagan, i enlighet med de planer för utrotning av klassisk svinpest eller planer för nödvaccination mot sjukdomen som godkänts av kommissionen och som avses i artikel 1 andra stycket.

Artikel 8

Efterlevnad av bestämmelserna

Medlemsstaterna ska ändra de åtgärder som de tillämpar på handeln så att dessa följer detta beslut och omedelbart på lämpligt sätt offentliggöra de åtgärder som vidtagits.

De ska genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 9

Upphävande

Beslut 2008/855/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 10

Tillämpning

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2017.

Artikel 11

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2013.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (EGT L 316, 1.12.2001, s. 5).

3

(4)  Kommissionens beslut 2008/855/EG av den 3 november 2008 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 302, 13.11.2008, s. 19).

4

(5)  Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EGT L 18, 23.1.2003, s. 11).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EUT L 139, 30.4.2004, s. 206).

7

(8)  Rådets direktiv 90/429/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av svin (EGT L 224, 18.8.1990, s. 62).

8

(9)  Kommissionens beslut 2002/106/EG av den 1 februari 2002 om godkännande av en diagnostikhandbok innehållande diagnostiska förfaranden, provtagningsmetoder och kriterier för utvärdering av laboratorietester för bekräftande av klassisk svinpest (EGT L 39, 9.2.2002, s. 71).

9

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004 om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung (EUT L 94, 31.3.2004, s. 44)

10

---

BILAGA

1.   Bulgarien

Hela Bulgarien.

2.   Kroatien

Länen Karlovac, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina och Vukovar-Srijem.

3.   Lettland

I Alūksnes novads: Pededzes och Liepnas pagasti.

I Rēzeknes novads: Pušas, Mākoņkalna och Kaunatas pagasti.

I Daugavpils novads: Dubnas, Višķu, Ambeļu, Biķernieku, Maļinovas, Naujenes, Tabores, Vecsalienas, Salienas, Skrudalienas, Demenes och Laucesas pagasti.

I Balvu novads: Vīksnas, Kubuļu, Balvu, Bērzkalnes, Lazdulejas, Briežuciema, Vectilžas, Tilžas, Krišjāņu och Bērzpils pagasti.

I Rugāju novads: Rugāju och Lazdukalna pagasti. I Viļakas novads: Žiguru, Vecumu, Kupravas, Susāju, Medņevas och Šķilbēnu pagasti.

I Baltinavas novads: Baltinavas pagasts.

I Kārsavas novads: Salnavas, Malnavas, Goliševas, Mērdzenes och Mežvidu pagasti. I Ciblas novads: Pušmucovas, Līdumnieku, Ciblas, Zvirgzdenes och Blontu pagasti.

I Ludzas novads: Ņukšu, Briģu, Isnaudas, Nirzas, Pildas, Rundēnu och Istras pagasti.

I Zilupes novads: Zaļesjes, Lauderu och Pasienes pagasti.

I Dagdas novads: Andzeļu, Ezernieku, Šķaunes, Svariņu, Bērziņu, Ķepovas, Asūnes, Dagdas, Konstantinovas och Andrupenes pagasti.

I Aglonas novads: Kastuļinas, Grāveru, Šķeltovas och Aglonas pagasti.

I Krāslavas novads: Aulejas, Kombuļu, Skaistas, Robežnieku, Indras, Piedrujas, Kalniešu, Krāslavas, Kaplavas, Ūdrīšu och Izvaltas pagasti.

4.   Rumänien

Hela Rumänien.

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/107

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 december 2013

om ändring av erkännandet av Det Norske Veritas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg

[delgivet med nr C(2013) 8876]

(Text av betydelse för EES)

(2013/765/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (1), särskilt artiklarna 4.1 och 16, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 16.1 i förordning (EG) nr 391/2009 ska kommissionen kontrollera att den som erkännandet är ställt till i enlighet med artiklarna 2 c och 4.3 i den förordningen är den relevanta rättsliga enheten inom den organisation på vilken bestämmelserna i förordningen är tillämpliga. Om så inte är fallet ska kommissionen fatta beslut om att ändra det erkännandet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 16.1 i förordning (EG) nr 391/2009 ska kommissionen kontrollera att den som erkännandet är ställt till i enlighet med artiklarna 2 c och 4.3 i den förordningen är den relevanta rättsliga enheten inom den organisation på vilken bestämmelserna i förordningen är tillämpliga. Om så inte är fallet ska kommissionen fatta beslut om att ändra det erkännandet.

| (2) | Två organisationer, Det Norske Veritas och Germanischer Lloyd (nedan kallade parterna), beviljades erkännande 1995 genom rådets direktiv 94/57/EG (2). |
| --- | --- |

(2)

Två organisationer, Det Norske Veritas och Germanischer Lloyd (nedan kallade parterna), beviljades erkännande 1995 genom rådets direktiv 94/57/EG (2).

| (3) | I enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 391/2009 behöll parterna sitt respektive erkännande när den förordningen trädde i kraft. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 15.1 i förordning (EG) nr 391/2009 behöll parterna sitt respektive erkännande när den förordningen trädde i kraft.

| (4) | Det ursprungliga erkännandet av Det Norske Veritas beviljades den rättsliga enheten DNV Classification AS, senare omdöpt till DNV AS, som var verksam under den icke-operativa enheten DNV Group AS, vilken finansiellt kontrollerades av Stiftelsen Det Norske Veritas (SDNV), etablerad i Norge. |
| --- | --- |

(4)

Det ursprungliga erkännandet av Det Norske Veritas beviljades den rättsliga enheten DNV Classification AS, senare omdöpt till DNV AS, som var verksam under den icke-operativa enheten DNV Group AS, vilken finansiellt kontrollerades av Stiftelsen Det Norske Veritas (SDNV), etablerad i Norge.

| (5) | Det ursprungliga erkännandet av Germanischer Lloyd beviljades den rättsliga enheten Germanischer Lloyd AG, senare etablerad som Germanischer Lloyd SE (GL SE), som var verksam inom ramen för den icke-operativa stiftelsen GL Group, vilken finansiellt kontrollerades av holdingbolaget Mayfair, etablerat i Tyskland. |
| --- | --- |

(5)

Det ursprungliga erkännandet av Germanischer Lloyd beviljades den rättsliga enheten Germanischer Lloyd AG, senare etablerad som Germanischer Lloyd SE (GL SE), som var verksam inom ramen för den icke-operativa stiftelsen GL Group, vilken finansiellt kontrollerades av holdingbolaget Mayfair, etablerat i Tyskland.

| (6) | Den 10 juni 2013 erhöll kommissionen en anmälan om en föreslagen koncentration i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (3), genom vilken SDNV i den mening som avses i artikel 3.1 b i den förordningen förvärvar ensam kontroll över enheten GL SE och slår samman den med sitt dotterbolag DNV Group AS, samt döper om det sammanslagna bolaget till DNV GL Group AS. |
| --- | --- |

(6)

Den 10 juni 2013 erhöll kommissionen en anmälan om en föreslagen koncentration i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (3), genom vilken SDNV i den mening som avses i artikel 3.1 b i den förordningen förvärvar ensam kontroll över enheten GL SE och slår samman den med sitt dotterbolag DNV Group AS, samt döper om det sammanslagna bolaget till DNV GL Group AS.

| (7) | Den 15 juli 2013 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 6.1 b i koncentrationsförordningen att inte motsätta sig koncentrationen, som fick referensen ”Ärende COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd”, och att förklara att den var förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Den 15 juli 2013 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 6.1 b i koncentrationsförordningen att inte motsätta sig koncentrationen, som fick referensen ”Ärende COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd”, och att förklara att den var förenlig med den inre marknaden.

| (8) | Den icke-operativa enheten DNV GL Group AS, etablerad i Norge, togs i drift den 12 september 2013. Parterna underrättade kommissionen om att de tidigare organisationerna DNV AS och GL SE till dess att den gemensamma verksamheten inleddes skulle fortsätta att existera och verka självständigt inom ramen för DNV GL Group AS, i enlighet med sina tidigare regler, förfaranden och system. |
| --- | --- |

(8)

Den icke-operativa enheten DNV GL Group AS, etablerad i Norge, togs i drift den 12 september 2013. Parterna underrättade kommissionen om att de tidigare organisationerna DNV AS och GL SE till dess att den gemensamma verksamheten inleddes skulle fortsätta att existera och verka självständigt inom ramen för DNV GL Group AS, i enlighet med sina tidigare regler, förfaranden och system.

| (9) | Äganderätten till GL SE överfördes till DNV AS, som därefter döptes om till DNV GL AS. Från och med denna tidpunkt, som markerar startpunkten för den gemensamma verksamheten, är DNV GL AS tillsammans med sina dotterbolag ansvarigt för all klassificerings- och certifieringsverksamhet som faller inom tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 391/2009. DNV GL AS är därför den relevanta moderenheten för alla rättsliga enheter som utgör den erkända organisationen, och den enhet till vilken erkännandet bör ställas. |
| --- | --- |

(9)

Äganderätten till GL SE överfördes till DNV AS, som därefter döptes om till DNV GL AS. Från och med denna tidpunkt, som markerar startpunkten för den gemensamma verksamheten, är DNV GL AS tillsammans med sina dotterbolag ansvarigt för all klassificerings- och certifieringsverksamhet som faller inom tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 391/2009. DNV GL AS är därför den relevanta moderenheten för alla rättsliga enheter som utgör den erkända organisationen, och den enhet till vilken erkännandet bör ställas.

| (10) | GL SE är däremot inte längre den relevanta moderenheten för organisationen, för vilken bestämmelserna i förordning (EG) nr 391/2009 bör gälla. Erkännandet enligt artikel 4 i den förordningen bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(10)

GL SE är däremot inte längre den relevanta moderenheten för organisationen, för vilken bestämmelserna i förordning (EG) nr 391/2009 bör gälla. Erkännandet enligt artikel 4 i den förordningen bör därför upphöra att gälla.

| (11) | Enligt de uppgifter som parterna har lämnat till kommissionen bör, från det att den gemensamma verksamheten inleds till dess att ett gemensamt produktionssystem finns på plats, befintliga fartyg och pågående projekt hanteras separat i enlighet med DNV AS respektive GL SE:s tidigare regler, förfaranden och system. Funktionerna och systemen bör integreras stegvis för att garantera kontinuerlig förenlighet med skyldigheterna och kriterierna i förordning (EG) nr 391/2009. |
| --- | --- |

(11)

Enligt de uppgifter som parterna har lämnat till kommissionen bör, från det att den gemensamma verksamheten inleds till dess att ett gemensamt produktionssystem finns på plats, befintliga fartyg och pågående projekt hanteras separat i enlighet med DNV AS respektive GL SE:s tidigare regler, förfaranden och system. Funktionerna och systemen bör integreras stegvis för att garantera kontinuerlig förenlighet med skyldigheterna och kriterierna i förordning (EG) nr 391/2009.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med yttrandet från den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg som inrättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (4). |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med yttrandet från den kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg som inrättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det erkännande som beviljats Det Norske Veritas ska från och med ikraftträdandet av detta beslut vara ställt till DNV GL AS, som är moderenhet för alla rättsliga enheter som utgör den erkända organisationen i enlighet med vad som avses i förordning (EG) nr 391/2009.

Eftersom äganderätten till GL SE har överförts till DNV GL AS ska erkännandet av Germanischer Lloyd, som ursprungligen beviljades GL SE, upphöra att gälla.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2013.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 131, 28.5.2009, s. 11.

1

(2)  Rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (EGT L 319, 12.12.1994, s. 20).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) och om ändring av förordningarna om sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (EGT L 324, 29.11.2002, s. 1).

4

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/109

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 13 december 2013

om godkännande av vissa ändrade program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser för år 2013, om ändring av beslut 2008/897/EG om godkännande av årliga och fleråriga program för år 2009 och om ändring av genomförandebeslut 2012/761/EU vad gäller unionens finansiella stöd till vissa program som godkänts genom det beslutet

[delgivet med nr C(2013) 8891]

(2013/766/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2009/470/EG av den 25 maj 2009 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 27.5 och 27.6, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som gäller för unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 2009/470/EG fastställs de förfaranden som gäller för unionens finansiella stöd till program för utrotning, bekämpning och kontroll av djursjukdomar och zoonoser.

| (2) | För att godkännas i enlighet med den finansiella unionsåtgärd som anges i artikel 27.1 i beslut 2009/470/EG ska de program som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen rörande utrotning, bekämpning och kontroll av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilaga I till det beslutet enligt kommissionens beslut 2008/341/EG (2) åtminstone uppfylla kraven i bilagan till beslut 2008/341/EG. |
| --- | --- |

(2)

För att godkännas i enlighet med den finansiella unionsåtgärd som anges i artikel 27.1 i beslut 2009/470/EG ska de program som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen rörande utrotning, bekämpning och kontroll av de djursjukdomar och zoonoser som förtecknas i bilaga I till det beslutet enligt kommissionens beslut 2008/341/EG (2) åtminstone uppfylla kraven i bilagan till beslut 2008/341/EG.

| (3) | Genom kommissionens beslut 2008/897/EG (3) godkändes Tysklands program för utrotning av koiherpesvirus för perioden 1 januari 2009–31 december 2013. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens beslut 2008/897/EG (3) godkändes Tysklands program för utrotning av koiherpesvirus för perioden 1 januari 2009–31 december 2013.

| (4) | Genom kommissionens genomförandebeslut 2012/761/EU (4) godkänns vissa nationella program för år 2013 och i beslutet fastställs även procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd till varje program som medlemsstaterna lagt fram. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens genomförandebeslut 2012/761/EU (4) godkänns vissa nationella program för år 2013 och i beslutet fastställs även procentsatser och högsta belopp för unionens finansiella stöd till varje program som medlemsstaterna lagt fram.

| (5) | Spanien och Grekland har lagt fram ett ändrat program för bekämpning av vissa zoonotiska salmonellastammar hos fjäderfäpopulationer. Tyskland har lagt fram ett ändrat program för utrotning av koiherpesvirus. Grekland har lagt fram ett ändrat program för utrotning av ovin och kaprin brucellos. Ungern och Rumänien har lagt fram ett ändrat program för utrotning av rabies. |
| --- | --- |

(5)

Spanien och Grekland har lagt fram ett ändrat program för bekämpning av vissa zoonotiska salmonellastammar hos fjäderfäpopulationer. Tyskland har lagt fram ett ändrat program för utrotning av koiherpesvirus. Grekland har lagt fram ett ändrat program för utrotning av ovin och kaprin brucellos. Ungern och Rumänien har lagt fram ett ändrat program för utrotning av rabies.

| (6) | Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De uppfyller kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG. De bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har bedömt dessa ändrade program ur både veterinär och finansiell synvinkel. De uppfyller kraven i relevant unionslagstiftning på veterinärområdet, särskilt kriterierna i bilagan till beslut 2008/341/EG. De bör därför godkännas.

| (7) | Kommissionen har också bedömt de tekniska och finansiella delrapporter om utgifterna för dessa program som medlemsstaterna lagt fram i enlighet med artikel 27.7 i beslut 2009/470/EG. Bedömningen visar att vissa medlemsstater inte kommer att utnyttja anslagen för 2013 fullt ut, medan andra kommer att lägga ut mer än det anslagna beloppet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har också bedömt de tekniska och finansiella delrapporter om utgifterna för dessa program som medlemsstaterna lagt fram i enlighet med artikel 27.7 i beslut 2009/470/EG. Bedömningen visar att vissa medlemsstater inte kommer att utnyttja anslagen för 2013 fullt ut, medan andra kommer att lägga ut mer än det anslagna beloppet.

| (8) | Unionens finansiella stöd till vissa nationella program behöver därför anpassas. För att de öronmärkta medlen ska användas optimalt bör stöd som beviljats nationella program som inte kommer att utnyttja hela anslaget omfördelas till de program där anslagen inte kommer att räcka till på grund av en oförutsedd djurhälsosituation i medlemsstaterna i fråga. Omfördelningen bör grunda sig på de senaste uppgifterna om de berörda medlemsstaternas faktiska utgifter. |
| --- | --- |

(8)

Unionens finansiella stöd till vissa nationella program behöver därför anpassas. För att de öronmärkta medlen ska användas optimalt bör stöd som beviljats nationella program som inte kommer att utnyttja hela anslaget omfördelas till de program där anslagen inte kommer att räcka till på grund av en oförutsedd djurhälsosituation i medlemsstaterna i fråga. Omfördelningen bör grunda sig på de senaste uppgifterna om de berörda medlemsstaternas faktiska utgifter.

| (9) | Denna omfördelning kräver många ändringar i vissa av de fall där finansiellt stöd från unionen har fastställts i genomförandebeslut 2012/761/EU. För öppenhetens skull bör allt finansiellt stöd från unionen till de godkända program för 2013 som berörs av ändringarna fastställas. |
| --- | --- |

(9)

Denna omfördelning kräver många ändringar i vissa av de fall där finansiellt stöd från unionen har fastställts i genomförandebeslut 2012/761/EU. För öppenhetens skull bör allt finansiellt stöd från unionen till de godkända program för 2013 som berörs av ändringarna fastställas.

| (10) | Vidare har erfarenheterna under senare tid visat att en bokstavlig tillämpning av artikel 13.3 i genomförandebeslut 2012/761/EU skulle kunna leda till orimliga resultat. Denna bestämmelse bör därför utgå. |
| --- | --- |

(10)

Vidare har erfarenheterna under senare tid visat att en bokstavlig tillämpning av artikel 13.3 i genomförandebeslut 2012/761/EU skulle kunna leda till orimliga resultat. Denna bestämmelse bör därför utgå.

| (11) | Genomförandebeslut 2012/761/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandebeslut 2012/761/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av Spaniens och Greklands ändrade program för bekämpning av vissa zoonotiska salmonellastammar

Det ändrade program för bekämpning av vissa zoonotiska salmonellastammar hos fjäderfäpopulationer som Spanien lade fram den 26 december 2012 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2013.

Det ändrade program för bekämpning av vissa zoonotiska salmonellastammar hos fjäderfäpopulationer som Grekland lade fram den 24 oktober 2013 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2013.

Artikel 2

Godkännande av Greklands ändrade program för utrotning av ovin och kaprin brucellos

Det ändrade program för utrotning av ovin och kaprin brucellos som Grekland lade fram den 29 juli 2013 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2013.

Artikel 3

Godkännande av Ungerns och Rumäniens ändrade program för utrotning av rabies

De ändrade program för utrotning av rabies som Ungern lade fram den 1 oktober 2013 och Rumänien den 30 oktober 2013 godkänns härmed för perioden 1 januari–31 december 2013.

Artikel 4

Ändring av genomförandebeslut 2008/897/EG

Artikel 16 i beslut 2008/897/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 16

Sjukdomar hos vattenbruksdjur

Det fleråriga program för utrotning av viral hemorragisk septikemi (VHS) som Danmark har lagt fram godkänns härmed för perioden 1 januari 2009–31 december 2013.

Det fleråriga program för utrotning av koiherpesvirus (KHV) som Tyskland har lagt fram godkänns härmed för perioden 1 januari 2009–31 december 2014.”

Artikel 5

Ändringar av genomförandebeslut 2012/761/EU

Genomförandebeslut 2012/761/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 3 440 000 euro för Spanien, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

3 440 000 euro för Spanien,

| ii) | 100 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

ii)

100 000 euro för Kroatien,

| iii) | 2 000 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iii)

2 000 000 euro för Italien,

| iv) | 940 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

iv)

940 000 euro för Portugal,

| v) | 800 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

v)

800 000 euro för Förenade kungariket.”

| 2. | I artikel 2.2 a ska led i ersättas med följande:






  ”i) | 0,5 euro per husdjur som provtagits för gammainterferontest och som på slakteriet misstänkts vara positivt,” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 2.2 a ska led i ersättas med följande:

”i)

0,5 euro per husdjur som provtagits för gammainterferontest och som på slakteriet misstänkts vara positivt,”

| 3. | I artikel 2.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 12 000 000 euro för Irland, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

I artikel 2.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

12 000 000 euro för Irland,

| ii) | 13 390 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

ii)

13 390 000 euro för Spanien,

| iii) | 400 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

iii)

400 000 euro för Kroatien,

| iv) | 4 000 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iv)

4 000 000 euro för Italien,

| v) | 2 230 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

v)

2 230 000 euro för Portugal,

| vi) | 31 900 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

vi)

31 900 000 euro för Förenade kungariket.”

| 4. | I artikel 3.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 8 200 000 euro för Spanien, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I artikel 3.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

8 200 000 euro för Spanien,

| ii) | 3 380 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

ii)

3 380 000 euro för Italien,

| iii) | 170 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

iii)

170 000 euro för Cypern,

| iv) | 1 760 000 euro för Portugal.” |
| --- | --- |

iv)

1 760 000 euro för Portugal.”

| 5. | I artikel 3.3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | får inte överstiga 1 740 000 euro.” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 3.3 ska led b ersättas med följande:

”b)

får inte överstiga 1 740 000 euro.”

| 6. | I artikel 4.2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 9 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

I artikel 4.2 ska led b ersättas med följande:

”b)

får inte överstiga följande belopp:

i)

9 000 euro för Belgien,

| ii) | 11 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

11 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 5 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

iii)

5 000 euro för Tjeckien,

| iv) | 86 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

iv)

86 000 euro för Tyskland,

| v) | 10 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

v)

10 000 euro för Irland,

| vi) | 78 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

vi)

78 000 euro för Grekland,

| vii) | 1 200 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

vii)

1 200 000 euro för Spanien,

| viii) | 650 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

viii)

650 000 euro för Italien,

| ix) | 10 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

ix)

10 000 euro för Lettland,

| x) | 10 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

x)

10 000 euro för Litauen,

| xi) | 2 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xi)

2 000 euro för Luxemburg,

| xii) | 3 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xii)

3 000 euro för Ungern,

| xiii) | 10 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xiii)

10 000 euro för Malta,

| xiv) | 10 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xiv)

10 000 euro för Nederländerna,

| xv) | 10 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xv)

10 000 euro för Österrike,

| xvi) | 50 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xvi)

50 000 euro för Polen,

| xvii) | 145 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xvii)

145 000 euro för Portugal,

| xviii) | 130 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xviii)

130 000 euro för Rumänien,

| xix) | 18 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xix)

18 000 euro för Slovenien,

| xx) | 40 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xx)

40 000 euro för Slovakien,

| xxi) | 10 000 euro för Finland.” |
| --- | --- |

xxi)

10 000 euro för Finland.”

| 7. | I artikel 5.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 910 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

I artikel 5.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

910 000 euro för Belgien,

| ii) | 30 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

30 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 810 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

iii)

810 000 euro för Tjeckien,

| iv) | 90 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

iv)

90 000 euro för Danmark,

| v) | 790 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

v)

790 000 euro för Tyskland,

| vi) | 10 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

vi)

10 000 euro för Estland,

| vii) | 160 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

vii)

160 000 euro för Irland,

| viii) | 970 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

viii)

970 000 euro för Grekland,

| ix) | 1 760 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

ix)

1 760 000 euro för Spanien,

| x) | 1 210 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

x)

1 210 000 euro för Frankrike,

| xi) | 200 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

xi)

200 000 euro för Kroatien,

| xii) | 3 520 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

xii)

3 520 000 euro för Italien,

| xiii) | 60 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

xiii)

60 000 euro för Cypern,

| xiv) | 200 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

xiv)

200 000 euro för Lettland,

| xv) | 10 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xv)

10 000 euro för Luxemburg,

| xvi) | 950 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xvi)

950 000 euro för Ungern,

| xvii) | 40 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xvii)

40 000 euro för Malta,

| xviii) | 2 940 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xviii)

2 940 000 euro för Nederländerna,

| xix) | 640 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xix)

640 000 euro för Österrike,

| xx) | 2 900 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xx)

2 900 000 euro för Polen,

| xxi) | 25 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xxi)

25 000 euro för Portugal,

| xxii) | 460 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xxii)

460 000 euro för Rumänien,

| xxiii) | 10 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xxiii)

10 000 euro för Slovenien,

| xxiv) | 450 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xxiv)

450 000 euro för Slovakien,

| xxv) | 60 000 euro för Förenade kungariket,” |
| --- | --- |

xxv)

60 000 euro för Förenade kungariket,”

| 8. | I artikel 6.2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 200 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- | --- | --- |

8.

I artikel 6.2 ska led b ersättas med följande:

”b)

får inte överstiga följande belopp:

i)

200 000 euro för Bulgarien,

| ii) | 950 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

ii)

950 000 euro för Tyskland,

| iii) | 100 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

iii)

100 000 euro för Kroatien,

| iv) | 224 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

iv)

224 000 euro för Ungern,

| v) | 1 100 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

v)

1 100 000 euro för Rumänien,

| vi) | 25 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

vi)

25 000 euro för Slovenien,

| vii) | 400 000 euro för Slovakien.” |
| --- | --- |

vii)

400 000 euro för Slovakien.”

| 9. | I artikel 7.2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | får inte överstiga 1 060 000 euro.” |
| --- | --- | --- |

9.

I artikel 7.2 ska led b ersättas med följande:

”b)

får inte överstiga 1 060 000 euro.”

| 10. | I artikel 8.2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | får inte överstiga 1 400 000 euro.” |
| --- | --- | --- |

10.

I artikel 8.2 ska led b ersättas med följande:

”b)

får inte överstiga 1 400 000 euro.”

| 11. | I artikel 9.2 a ska led i ersättas med följande:






  ”i) | 0,5 euro per tamfågel som provtagits,” |
| --- | --- | --- |

11.

I artikel 9.2 a ska led i ersättas med följande:

”i)

0,5 euro per tamfågel som provtagits,”

| 12. | I artikel 9.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 24 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

12.

I artikel 9.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

24 000 euro för Belgien,

| ii) | 9 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

9 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 14 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

iii)

14 000 euro för Tjeckien,

| iv) | 53 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

iv)

53 000 euro för Danmark,

| v) | 135 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

v)

135 000 euro för Tyskland,

| vi) | 62 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

vi)

62 000 euro för Irland,

| vii) | 8 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

vii)

8 000 euro för Grekland,

| viii) | 67 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

viii)

67 000 euro för Spanien,

| ix) | 108 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

ix)

108 000 euro för Frankrike,

| x) | 40 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

x)

40 000 euro för Kroatien,

| xi) | 1 300 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

xi)

1 300 000 euro för Italien,

| xii) | 4 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

xii)

4 000 euro för Cypern,

| xiii) | 13 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

xiii)

13 000 euro för Lettland,

| xiv) | 5 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

xiv)

5 000 euro för Litauen,

| xv) | 6 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xv)

6 000 euro för Luxemburg,

| xvi) | 61 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xvi)

61 000 euro för Ungern,

| xvii) | 8 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xvii)

8 000 euro för Malta,

| xviii) | 154 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xviii)

154 000 euro för Nederländerna,

| xix) | 30 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xix)

30 000 euro för Österrike,

| xx) | 70 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xx)

70 000 euro för Polen,

| xxi) | 14 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xxi)

14 000 euro för Portugal,

| xxii) | 350 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xxii)

350 000 euro för Rumänien,

| xxiii) | 29 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xxiii)

29 000 euro för Slovenien,

| xxiv) | 16 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xxiv)

16 000 euro för Slovakien,

| xxv) | 25 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

xxv)

25 000 euro för Finland,

| xxvi) | 30 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

xxvi)

30 000 euro för Sverige,

| xxvii) | 100 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

xxvii)

100 000 euro för Förenade kungariket.”

| 13. | I artikel 10.2 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 290 000 euro för Belgien, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

I artikel 10.2 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

290 000 euro för Belgien,

| ii) | 360 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- |

ii)

360 000 euro för Bulgarien,

| iii) | 380 000 euro för Tjeckien, |
| --- | --- |

iii)

380 000 euro för Tjeckien,

| iv) | 300 000 euro för Danmark, |
| --- | --- |

iv)

300 000 euro för Danmark,

| v) | 4 700 000 euro för Tyskland, |
| --- | --- |

v)

4 700 000 euro för Tyskland,

| vi) | 60 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

vi)

60 000 euro för Estland,

| vii) | 1 300 000 euro för Irland, |
| --- | --- |

vii)

1 300 000 euro för Irland,

| viii) | 1 700 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

viii)

1 700 000 euro för Grekland,

| ix) | 3 000 000 euro för Spanien, |
| --- | --- |

ix)

3 000 000 euro för Spanien,

| x) | 10 900 000 euro för Frankrike, |
| --- | --- |

x)

10 900 000 euro för Frankrike,

| xi) | 3 600 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

xi)

3 600 000 euro för Italien,

| xii) | 230 000 euro för Kroatien, |
| --- | --- |

xii)

230 000 euro för Kroatien,

| xiii) | 950 000 euro för Cypern, |
| --- | --- |

xiii)

950 000 euro för Cypern,

| xiv) | 80 000 euro för Lettland, |
| --- | --- |

xiv)

80 000 euro för Lettland,

| xv) | 435 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

xv)

435 000 euro för Litauen,

| xvi) | 50 000 euro för Luxemburg, |
| --- | --- |

xvi)

50 000 euro för Luxemburg,

| xvii) | 790 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

xvii)

790 000 euro för Ungern,

| xviii) | 25 000 euro för Malta, |
| --- | --- |

xviii)

25 000 euro för Malta,

| xix) | 1 000 000 euro för Nederländerna, |
| --- | --- |

xix)

1 000 000 euro för Nederländerna,

| xx) | 500 000 euro för Österrike, |
| --- | --- |

xx)

500 000 euro för Österrike,

| xxi) | 2 600 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

xxi)

2 600 000 euro för Polen,

| xxii) | 1 000 000 euro för Portugal, |
| --- | --- |

xxii)

1 000 000 euro för Portugal,

| xxiii) | 1 400 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

xxiii)

1 400 000 euro för Rumänien,

| xxiv) | 160 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

xxiv)

160 000 euro för Slovenien,

| xxv) | 220 000 euro för Slovakien, |
| --- | --- |

xxv)

220 000 euro för Slovakien,

| xxvi) | 160 000 euro för Finland, |
| --- | --- |

xxvi)

160 000 euro för Finland,

| xxvii) | 210 000 euro för Sverige, |
| --- | --- |

xxvii)

210 000 euro för Sverige,

| xxviii) | 2 520 000 euro för Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

xxviii)

2 520 000 euro för Förenade kungariket.”

| 14. | I artikel 11.2 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 1 650 000 euro för Bulgarien, |
| --- | --- | --- | --- |

14.

I artikel 11.2 ska led d ersättas med följande:

”d)

får inte överstiga följande belopp:

i)

1 650 000 euro för Bulgarien,

| ii) | 1 500 000 euro för Grekland, |
| --- | --- |

ii)

1 500 000 euro för Grekland,

| iii) | 620 000 euro för Estland, |
| --- | --- |

iii)

620 000 euro för Estland,

| iv) | 190 000 euro för Italien, |
| --- | --- |

iv)

190 000 euro för Italien,

| v) | 2 200 000 euro för Litauen, |
| --- | --- |

v)

2 200 000 euro för Litauen,

| vi) | 1 080 000 euro för Ungern, |
| --- | --- |

vi)

1 080 000 euro för Ungern,

| vii) | 7 240 000 euro för Polen, |
| --- | --- |

vii)

7 240 000 euro för Polen,

| viii) | 2 300 000 euro för Rumänien, |
| --- | --- |

viii)

2 300 000 euro för Rumänien,

| ix) | 810 000 euro för Slovenien, |
| --- | --- |

ix)

810 000 euro för Slovenien,

| x) | 380 000 euro för Slovakien.” |
| --- | --- |

x)

380 000 euro för Slovakien.”

| 15. | I artikel 12.3 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | får inte överstiga följande belopp:






  i) | 1 500 000 euro för Lettland, |
| --- | --- | --- | --- |

15.

I artikel 12.3 ska led c ersättas med följande:

”c)

får inte överstiga följande belopp:

i)

1 500 000 euro för Lettland,

| ii) | 400 000 euro för Finland.” |
| --- | --- |

ii)

400 000 euro för Finland.”

| 16. | I artikel 13 ska punkt 3 utgå. |
| --- | --- |

16.

I artikel 13 ska punkt 3 utgå.

Artikel 6

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 december 2013.

På kommissionens vägnar

Tonio BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Kommissionens beslut 2008/341/EG av den 25 april 2008 om fastställande av gemenskapskriterier för nationella program för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser (EUT L 115, 29.4.2008, s. 44).

2

(3)  Kommissionens beslut 2008/897/EG av den 28 november 2008 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2009 och följande år för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt gemenskapens finansiella stöd till dessa program (EUT L 322, 2.12.2008, s. 39).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/761/EU av den 30 november 2012 om godkännande av årliga och fleråriga program som medlemsstaterna lagt fram för år 2013 för utrotning, bekämpning och övervakning av vissa djursjukdomar och zoonoser samt unionens finansiella stöd till dessa program (EUT L 336, 8.12.2012, s. 83).

4

---

| 17.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 338/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 338/115

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 december 2013

om inrättande av en ram för den civila dialogen i frågor som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av beslut 2004/391/EG

(2013/767/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

av följande skäl:

| (1) | I artikel 38 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen ska fastställa och genomföra en gemensam jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 38 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen ska fastställa och genomföra en gemensam jordbrukspolitik.

| (2) | I enlighet med artikel 11.2 i fördraget om Europeiska unionen, ska EU:s institutioner föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället. En ram för dialog som behandlar frågor som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken har funnits sedan 1962. I kommissionens beslut 2004/391/EG (1) anges ramen för den nuvarande dialogen. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 11.2 i fördraget om Europeiska unionen, ska EU:s institutioner föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället. En ram för dialog som behandlar frågor som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken har funnits sedan 1962. I kommissionens beslut 2004/391/EG (1) anges ramen för den nuvarande dialogen.

| (3) | I syfte att öka öppenheten och skapa en bättre balans mellan företrädda intressen, är det nödvändigt att se över dialogen i de rådgivande grupper som ansvarar för jordbruksfrågor och att fastställa ramen för en civil dialog på området jordbruk och landsbygdsutveckling, inbegripet internationella aspekter, och att fastställa gruppernas uppgifter och sammansättning. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att öka öppenheten och skapa en bättre balans mellan företrädda intressen, är det nödvändigt att se över dialogen i de rådgivande grupper som ansvarar för jordbruksfrågor och att fastställa ramen för en civil dialog på området jordbruk och landsbygdsutveckling, inbegripet internationella aspekter, och att fastställa gruppernas uppgifter och sammansättning.

| (4) | Grupperna för civil dialog bör bistå kommissionen och bidra till att föra en regelbunden dialog om alla frågor som rör den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive landsbygdsutveckling och dess genomförande, särskilt de åtgärder som kommissionen bör vidta i det sammanhanget, till exempel internationella aspekter av jordbruk. De bör även få till stånd ett utbyte av erfarenheter och god praxis, ge råd om policystrategier, avge yttranden om särskilda frågor på begäran av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling eller på eget initiativ, och övervaka den politiska utvecklingen. |
| --- | --- |

(4)

Grupperna för civil dialog bör bistå kommissionen och bidra till att föra en regelbunden dialog om alla frågor som rör den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive landsbygdsutveckling och dess genomförande, särskilt de åtgärder som kommissionen bör vidta i det sammanhanget, till exempel internationella aspekter av jordbruk. De bör även få till stånd ett utbyte av erfarenheter och god praxis, ge råd om policystrategier, avge yttranden om särskilda frågor på begäran av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling eller på eget initiativ, och övervaka den politiska utvecklingen.

| (5) | Grupperna för civil dialog bör minst bestå av icke-statliga organisationer på europeisk nivå, inbegripet intresseorganisationer, socioekonomiska intressegrupper, det civila samhällets organisationer och fackföreningar som är registrerade i det gemensamma europeiska öppenhetsregistret. |
| --- | --- |

(5)

Grupperna för civil dialog bör minst bestå av icke-statliga organisationer på europeisk nivå, inbegripet intresseorganisationer, socioekonomiska intressegrupper, det civila samhällets organisationer och fackföreningar som är registrerade i det gemensamma europeiska öppenhetsregistret.

| (6) | För att underlätta utarbetandet av de uppgifter som grupperna kommer att tilldelas, är det nödvändigt att införa bestämmelser om gruppernas verksamhet och funktion. |
| --- | --- |

(6)

För att underlätta utarbetandet av de uppgifter som grupperna kommer att tilldelas, är det nödvändigt att införa bestämmelser om gruppernas verksamhet och funktion.

| (7) | Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(7)

Personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2).

| (8) | Beslut 2004/391/EG bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2004/391/EG bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Detta beslut utgör ramen för de grupper för civil dialog som arbetar med frågor som omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallade grupper) som inrättats av generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (generaldirektören) inom ramen för kommissionens expertgrupper (3).

Artikel 2

Uppgifter

Grupperna ska ha till uppgift att

| a) | föra en regelbunden dialog om alla frågor som rör den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive landsbygdsutveckling, och dess genomförande, särskilt de åtgärder som kommissionen behöver vidta i detta sammanhang, inbegripet internationella jordbruksaspekter, |
| --- | --- |

a)

föra en regelbunden dialog om alla frågor som rör den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive landsbygdsutveckling, och dess genomförande, särskilt de åtgärder som kommissionen behöver vidta i detta sammanhang, inbegripet internationella jordbruksaspekter,

| b) | inleda utbyte av erfarenheter och bästa praxis inom de områden som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

inleda utbyte av erfarenheter och bästa praxis inom de områden som avses i led a,

| c) | bistå kommissionen och ge råd om policystrategier på de områden som avses i led a, |
| --- | --- |

c)

bistå kommissionen och ge råd om policystrategier på de områden som avses i led a,

| d) | avge yttranden om särskilda frågor antingen på begäran av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (nedan kallat generaldirektoratet) och inom den tidsfrist som har fastställts i begäran, eller på eget initiativ, |
| --- | --- |

d)

avge yttranden om särskilda frågor antingen på begäran av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (nedan kallat generaldirektoratet) och inom den tidsfrist som har fastställts i begäran, eller på eget initiativ,

| e) | övervaka den politiska utvecklingen på de områden som avses i led a. |
| --- | --- |

e)

övervaka den politiska utvecklingen på de områden som avses i led a.

Artikel 3

Samråd

1.   Generaldirektoratet kan rådgöra med grupperna om alla frågor som avses i artikel 2 a.

2.   Ordföranden i en grupp kan, i nära samarbete med vice ordförande, råda kommissionen att höra gruppen i en viss fråga.

Artikel 4

Medlemskap – utnämning

1.   Generaldirektören ska besluta om sammansättningen av grupperna, på grundval av en inbjudan att lämna ansökan.

2.   Grupperna ska bestå av icke-statliga organisationer på europeisk nivå, inbegripet intresseorganisationer, socioekonomiska intressegrupper, det civila samhällets organisationer och fackföreningar som är registrerade i öppenhetsregistret. Medlemskap i grupperna ska stå öppet för organisationer som företräder något slag av relevant intresse.

3.   Generaldirektören ska besluta om antalet grupper och deras storlek med beaktande av det civila samhällets intresse i den gemensamma jordbrukspolitiken. Förteckningen över grupperna ska offentliggöras i registret över kommissionens expertgrupper och liknande organ (nedan kallat registret). Generaldirektören ska säkerställa en balanserad representation av alla intressen som avses i punkt 2. Framför allt ska han/hon säkerställa en balans mellan ekonomiska och icke-ekonomiska intressen.

4.   Medlemsorganisationer ska utses av generaldirektören bland organisationer som har svarat på inbjudan att lämna ansökan. Generaldirektören får också utse en medlemsorganisation när platser inte fylls eller blir vakanta.

5.   Medlemsorganisationerna utses för sju år. En medlemsorganisation kan ersättas i en grupp före slutet av det sjuåriga mandat i något av följande fall:

| a) | Den kan inte längre bidra effektivt till gruppens överläggningar. |
| --- | --- |

a)

Den kan inte längre bidra effektivt till gruppens överläggningar.

| b) | Den drar sig ur gruppen. |
| --- | --- |

b)

Den drar sig ur gruppen.

| c) | Den utser inte regelbundet experter till gruppens möten, |
| --- | --- |

c)

Den utser inte regelbundet experter till gruppens möten,

| d) | Den uppfyller inte de villkor som fastställs i punkt 2. |
| --- | --- |

d)

Den uppfyller inte de villkor som fastställs i punkt 2.

| e) | Den har inte iakttagit kravet om att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt i enlighet med artikel 339 i fördraget. |
| --- | --- |

e)

Den har inte iakttagit kravet om att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt i enlighet med artikel 339 i fördraget.

6.   Medlemsorganisationerna ska utse de experter som ska delta i gruppernas möten med utgångspunkt i punkterna på dagordningen och informera generaldirektoratet om de utsedda experternas identitet minst tre arbetsdagar före mötet.

7.   Generaldirektoratet ska bjuda in de experter som utsetts av medlemsorganisationerna att delta i gruppernas möten. Om medlemsorganisationen inte har informerat generaldirektoratet om experternas identitet inom den tidsfrist som anges i punkt 6, kan generaldirektoratet vägra att bjuda in de experterna till det aktuella mötet.

8.   Medlemsorganisationernas namn ska offentliggöras i registret över kommissionens expertgrupper och liknande organ på en särskild webbplats.

9.   Personuppgifter ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 5

Verksamhet

1.   Varje grupp ska vid sitt första möte välja en ordförande och två vice ordförande bland sina medlemmar med två tredjedelars majoritet bland närvarande experter vid den första omröstningen och med enkel majoritet bland närvarande experter om det blir fler omröstningar. De vice ordförandena ska väljas bland företrädare för andra organisationer än den som ordföranden tillhör. De två vice ordförandena ska komma från två olika organisationer. Valen ska hållas under ledning av en företrädare för kommissionen genom sluten omröstning, såvida inte alla närvarande experter uttryckligen beslutar något annat.

2.   Ordföranden och de två vice ordförandena ska väljas för en period på ett år som kan förnyas. Ordföranden ska inte sitta kvar längre än två på varandra följande perioder. Vid val av nya ordförande ska gruppen se till att dessa inte kommer från samma organisation som föregångarna.

3.   Ordföranden ska i överenskommelse med generaldirektoratet, i nära samråd med de vice ordförandena och i samråd med de organisationer som är företrädda i gruppen, fastställa vilka frågor som ska tas upp på dagordningen för gruppens möten minst 25 dagar före varje möte. Generaldirektoratet ska som regel skicka ut dagordningen till organisationen 20 arbetsdagar före mötet, och helst elektroniskt.

4.   Med undantag för de val som avses i punkt 1, ska ingen omröstning äga rum i slutet av en grupps diskussion. Om en grupp når samförstånd om det yttrande som begärts av generaldirektoratet eller en resolution på eget initiativ, ska den utarbeta gemensamma slutsatser och foga dem till den sammanfattande rapporten. Kommissionen ska överlämna resultaten av gruppens diskussioner till övriga EU-institutioner i de fall gruppen rekommenderar detta.

5.   Ordföranden ansvarar för att sammanställa en rapport med en korrekt sammanfattning av varje möte och för att sända utkastet till denna rapport till generaldirektoratet inom 20 arbetsdagar efter mötet. Generaldirektoratet får ändra ordförandens utkast till rapport innan denna sänds ut till gruppmedlemmarna för godkännande.

6.   Med generaldirektoratets samtycke får expertgruppen inrätta arbetsgrupper som ska granska särskilda frågor på grundval av direktiv från expertgruppen. Kommissionens företrädare ska leda sammanträdena i arbetsgrupperna. Arbetsgrupperna ska upplösas så snart de fullgjort sitt uppdrag.

7.   Generaldirektoratet får bjuda in externa experter med specialkompetens i en fråga på dagordningen, för att tillfälligt delta i gruppens eller arbetsgruppens arbete. Dessutom får kommissionens företrädare ge observatörsstatus till enskilda personer eller organisationer i enlighet med artikel 4.2, i den mån de inte hotar gruppernas eller arbetsgruppernas jämvikt. De ska ha rätt att yttra sig på uppmaning av ordföranden och med samtycke från den närvarande företrädare för kommissionen som har högst grad. Enskilda personer eller organisationer med observatörsstatus ska inte delta i val som avses i punkt 1.

8.   Gruppmedlemmarna och deras företrädare, liksom inbjudna experter och enskilda personer eller organisationer med observatörstatus enligt punkt 7, ska vara underkastade tystnadsplikt enligt fördragen och deras genomförandebestämmelser, liksom kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter enligt bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (4). Vid överträdelse av dessa bestämmelser får kommissionen vidta lämpliga åtgärder.

9.   Gruppernas och arbetsgruppernas möten ska som princip hållas i kommissionens lokaler. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster. Gruppernas och arbetsgruppernas möten ska sammankallas av generaldirektoratet. Andra kommissionstjänstemän med intresse av överläggningarna får närvara vid gruppernas och arbetsgruppernas möten.

10.   Alla relevanta dokument, t.ex. dagordningar, protokoll, slutsatser, delslutsatser samt arbetsdokument om den verksamhet som bedrivs av grupperna, offentliggörs av kommissionen via en länk från registret över kommissionens expertgrupper och andra liknande organ till en särskild webbplats. Undantag från systematisk publikation bör göras om utlämnande av en handling skulle undergräva skyddet för det allmänna eller privata samhällsintresset i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (5).

Artikel 6

Möteskostnader

1.   Deltagare i gruppernas och arbetsgruppernas arbete ska inte ersättas för sina tjänster.

2.   Experter med utgifter för resor och uppehälle i anknytning till arbetet i grupper och arbetsgrupper ska få dessa ersatta av kommissionen i enlighet med kommissionens interna regler.

3.   De utgifter som avses i punkt 2 ska ersättas inom ramen för de tillgängliga anslag som fördelats genom det årliga förfarandet för fördelning av medel.

Artikel 7

Upphävande

Beslut 2004/391/EG ska upphöra att gälla den 1 juli 2014.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 juli 2014.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2013.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Kommissionens beslut 2004/391/EG av den 23 april 2004 om rådgivande kommittéers verksamhet och funktion på den gemensamma jordbrukspolitikens område (EUT L 120, 24.4.2004, s. 50).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

2

(3)  K (2010) 7649.

3

(4)  Kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (EGT L 317, 3.12.2001, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

---