# Eiropas Savienības L 317/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.317.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 317 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 28. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.317.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 317

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 28. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1207/2013 (2013. gada 22. novembris), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fourme d’Ambert (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1208/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto di Parma (ACVN)) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1209/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Camembert de Normandie (ACVN)] | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1210/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Melocotón de Calanda (ACVN)] | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1211/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Banon (ACVN)) | 21 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1212/2013 (2013. gada 26. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 30 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1213/2013 (2013. gada 27. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 33 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/687/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 26. novembris) par Grieķijas Republikas paziņojumu par valsts pārejas plānu, kas paredzēts 32. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8133) | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1207/2013 (2013. gada 22. novembris), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fourme d’Ambert (ACVN))

Fourme d’Ambert

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1208/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto di Parma (ACVN))

Prosciutto di Parma

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1209/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Camembert de Normandie (ACVN)]

17

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1210/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Melocotón de Calanda (ACVN)]

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1211/2013 (2013. gada 25. novembris), ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Banon (ACVN))

Banon

21

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1212/2013 (2013. gada 26. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

30

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1213/2013 (2013. gada 27. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

33

LĒMUMI

2013/687/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 26. novembris) par Grieķijas Republikas paziņojumu par valsts pārejas plānu, kas paredzēts 32. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8133)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8133)

35

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 258A/13/COL (2013. gada 25. jūnijs) apmierināt lūgumu piešķirt atkāpi, pamatojoties uz 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiesību aktā, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma I nodaļas 13.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem), lai atļautu pārvadāt bīstamus atkritumus, kā aprakstīts 12. pantā Norvēģijas 2009. gada 1. aprīļa noteikumos Nr. 384 par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (Forskrift om landtransport av farlig gods, turpmāk Norvēģijas noteikumi), ja transporta uzņēmumam ir ADR drošības konsultants; un ja personas, kas rīkojas ar bīstamiem atkritumiem un pārvadā tos, apmeklē īpašas apmācības, lai saņemtu atļauju veikt iepriekš minētās darbības | 38 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 258A/13/COL (2013. gada 25. jūnijs) apmierināt lūgumu piešķirt atkāpi, pamatojoties uz 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiesību aktā, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma I nodaļas 13.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem), lai atļautu pārvadāt bīstamus atkritumus, kā aprakstīts 12. pantā Norvēģijas 2009. gada 1. aprīļa noteikumos Nr. 384 par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (Forskrift om landtransport av farlig gods, turpmāk Norvēģijas noteikumi), ja transporta uzņēmumam ir ADR drošības konsultants; un ja personas, kas rīkojas ar bīstamiem atkritumiem un pārvadā tos, apmeklē īpašas apmācības, lai saņemtu atļauju veikt iepriekš minētās darbības

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem

Forskrift om landtransport av farlig gods

ADR

38

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1207/2013

(2013. gada 22. novembris),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Fourme d’Ambert (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Fourme d’Ambert, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Fourme d’Ambert, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1263/96 (2).

| (2) | Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un attiecīgo pārbaudes struktūru kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un attiecīgo pārbaudes struktūru kontaktinformāciju.

| (3) | Komisija ir izvērtējusi minēto grozījumu un nolēmusi, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru, |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir izvērtējusi minēto grozījumu un nolēmusi, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Fourme d’Ambert apzīmētā produkta specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Konsolidēts vienotais dokuments, kurā apkopoti galvenie specifikācijas elementi, sniegts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 163, 2.7.1996., 19. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Fourme d’Ambert apzīmētā produkta specifikācijā apstiprina šādus grozījumus:

1.   IV.2. pozīcija. “Produkta apraksts”

| — | Produkta apraksts papildināts ar šādu organoleptisko aprakstu: “Fourme d’Ambert konsistence ir elastīga un krēmīga. Sieram ir patīkama un izsmalcināta garša ar piena piegaršu, kuru izceļ Penicillium roqueforti sēņu kultūru iedarbības rezultātā radītā garšu buķete ar tipisku augļainuma niansi. Tam var būt pavisam neliela sāļa un rūgtena piegarša.” Šis apraksts noder produkta organoleptiskajai pārbaudei tā kontroles nolūkos. |
| --- | --- |

—

Produkta apraksts papildināts ar šādu organoleptisko aprakstu: “Fourme d’Ambert konsistence ir elastīga un krēmīga. Sieram ir patīkama un izsmalcināta garša ar piena piegaršu, kuru izceļ Penicillium roqueforti sēņu kultūru iedarbības rezultātā radītā garšu buķete ar tipisku augļainuma niansi. Tam var būt pavisam neliela sāļa un rūgtena piegarša.” Šis apraksts noder produkta organoleptiskajai pārbaudei tā kontroles nolūkos.

| — | Precizēts, ka “Fourme d’Ambert sagriešana ir atļauta tikai tad, ja tā neietekmē siera konsistenci”. Ņemot vērā to, ka siera patēriņa paradumi visu laiku mainās, šā noteikuma mērķis ir nepieļaut novirzes saistībā ar siera sagriešanas veidiem. |
| --- | --- |

—

Precizēts, ka “Fourme d’Ambert sagriešana ir atļauta tikai tad, ja tā neietekmē siera konsistenci”. Ņemot vērā to, ka siera patēriņa paradumi visu laiku mainās, šā noteikuma mērķis ir nepieļaut novirzes saistībā ar siera sagriešanas veidiem.

2.   IV.4. pozīcija. “Izcelsmes apliecinājums”

2.1.   IV.4.1. apakšpozīcija “Deklarēšanas elementi”

| — | Precizēts, ka “paziņojumu ar identifikācijas datiem sniedz saskaņā ar veidlapu, ko apstiprinājis Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta direktors”. Turklāt sniegti precizējumi attiecībā uz to, kādam jābūt to deklarāciju saturam, kuras vajadzīgas produktu pazīšanai un uzraudzībai, un kādai jābūt šo deklarāciju nosūtīšanas kārtībai; šie precizējumi attiecas uz katru uzņēmēja kategoriju atsevišķi. Šie grozījumi ir saistīti ar cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmas reformu, ko īstenoja ar 2006. gada 7. decembra rīkojumu Nr. 2006-1547 par lauksaimniecības, mežsaimniecības vai pārtikas produktu un jūras velšu popularizēšanu. |
| --- | --- |

—

Precizēts, ka “paziņojumu ar identifikācijas datiem sniedz saskaņā ar veidlapu, ko apstiprinājis Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta direktors”. Turklāt sniegti precizējumi attiecībā uz to, kādam jābūt to deklarāciju saturam, kuras vajadzīgas produktu pazīšanai un uzraudzībai, un kādai jābūt šo deklarāciju nosūtīšanas kārtībai; šie precizējumi attiecas uz katru uzņēmēja kategoriju atsevišķi. Šie grozījumi ir saistīti ar cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmas reformu, ko īstenoja ar 2006. gada 7. decembra rīkojumu Nr. 2006-1547 par lauksaimniecības, mežsaimniecības vai pārtikas produktu un jūras velšu popularizēšanu.

2.2.   IV.4.2. apakšpozīcija “Reģistri”

| — | Papildināts to ierakstu saraksts, kas uzņēmējiem jāveic, lai atvieglotu specifikācijā noteikto ražošanas apstākļu kontroli. |
| --- | --- |

—

Papildināts to ierakstu saraksts, kas uzņēmējiem jāveic, lai atvieglotu specifikācijā noteikto ražošanas apstākļu kontroli.

2.3.   IV.4.3. apakšpozīcija “Kontroles pasākumi attiecībā uz produktu”

| — | Precizēts laikposms, kurā veic produkta organoleptisko pārbaudi, un noteikta paraugu ņemšanas metode. Šīs procedūras ir minētas arī cilmes vietas nosaukuma kontroles vai inspekcijas plānā, kuru izstrādājusi attiecīgā pārbaudes struktūra. |
| --- | --- |

—

Precizēts laikposms, kurā veic produkta organoleptisko pārbaudi, un noteikta paraugu ņemšanas metode. Šīs procedūras ir minētas arī cilmes vietas nosaukuma kontroles vai inspekcijas plānā, kuru izstrādājusi attiecīgā pārbaudes struktūra.

3.   IV.5. pozīcija “Ražošanas metode”

3.1.   IV.5.1. apakšpozīcija “Piena ražošana”

| — | Noteikts slaucamo govju ganāmpulks. Runa ir par “visām saimniecībā esošajām slaucamajām govīm un vaislas telēm kopumā”, ņemot vērā to, ka “slaucamās govis ir govis laktācijas periodā un cietstāvošās govis”, savukārt “teles ir nepieaugušas govis periodā no atšķiršanas līdz pirmajai atnešanās reizei”. Šīs definīcijas mērķis ir novērst jaukšanu un skaidri noteikt, uz kādiem dzīvniekiem attiecas specifikācijā turpmāk lietotie termini “slaucamo govju ganāmpulks”, “slaucamās govis” un “teles”. |
| --- | --- |

—

Noteikts slaucamo govju ganāmpulks. Runa ir par “visām saimniecībā esošajām slaucamajām govīm un vaislas telēm kopumā”, ņemot vērā to, ka “slaucamās govis ir govis laktācijas periodā un cietstāvošās govis”, savukārt “teles ir nepieaugušas govis periodā no atšķiršanas līdz pirmajai atnešanās reizei”. Šīs definīcijas mērķis ir novērst jaukšanu un skaidri noteikt, uz kādiem dzīvniekiem attiecas specifikācijā turpmāk lietotie termini “slaucamo govju ganāmpulks”, “slaucamās govis” un “teles”.

| — | Ierosināts iekļaut šādu noteikumu:

  “No 2015. gada 1. janvāra arī telēm izēdinātās lopbarības izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Vismaz vienu mēnesi pirms laktācijas perioda sākuma teles tiek nogādātas saimniecībā, kur tās tiek barotas ar lopbarību, kas paredzēta slaucamajām govīm laktācijas periodā un kas atbilst attiecīgajām šajā specifikācijā noteiktajām prasībām.” |
| --- | --- |

—

Ierosināts iekļaut šādu noteikumu:

“No 2015. gada 1. janvāra arī telēm izēdinātās lopbarības izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Vismaz vienu mēnesi pirms laktācijas perioda sākuma teles tiek nogādātas saimniecībā, kur tās tiek barotas ar lopbarību, kas paredzēta slaucamajām govīm laktācijas periodā un kas atbilst attiecīgajām šajā specifikācijā noteiktajām prasībām.”

Šā pasākuma mērķis ir izveidot ciešāku saikni starp vietējo reģionu un slaucamo govju ganāmpulka (kurā iekļautas arī teles) barību, kā arī atvieglot lopbarības kontroli (nepieļaujot apmaiņu starp slaucamo govju barību un teļu barību). Noteikts šā pasākuma piemērošanas termiņš. Lai pārietu uz lopbarības pašapgādi, iespējams, būs jāveic darbības, kuru ieviešana prasīs ilgu laiku, – izmaiņas lauksaimniecības praksē un lauku reorganizācija.

| — | Precizēts noteikums, ar ko aizliedz kāpostu dzimtas augu izmantošanu: “Ir aizliegts zaļbarībā izmantot un saimniecībā esošajiem dzīvniekiem izēdināt kāpostu dzimtas augus.” Šā noteikuma mērķis ir atvieglot kontroli un novērst jebkādu neskaidrību attiecībā uz dažiem kāpostu dzimtas augiem (piemēram, rapsi), kurus parasti izmanto gan lopbarībā, gan lopbarības piedevās. |
| --- | --- |

—

Precizēts noteikums, ar ko aizliedz kāpostu dzimtas augu izmantošanu: “Ir aizliegts zaļbarībā izmantot un saimniecībā esošajiem dzīvniekiem izēdināt kāpostu dzimtas augus.” Šā noteikuma mērķis ir atvieglot kontroli un novērst jebkādu neskaidrību attiecībā uz dažiem kāpostu dzimtas augiem (piemēram, rapsi), kurus parasti izmanto gan lopbarībā, gan lopbarības piedevās.

| — | Dzīvnieku barības pamats ir zāle; šis nosacījums ir apstiprināts, precizēts un uzsvērts turpmāk minētajos noteikumos: “Gada laikā svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens vidēji veido vismaz 50 % (izsakot sausnā) no slaucamo govju pamatbarības devas. Ikdienā svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens veido vismaz 30 % (izsakot sausnā) no slaucamo govju pamatbarības devas.” |
| --- | --- |

—

Dzīvnieku barības pamats ir zāle; šis nosacījums ir apstiprināts, precizēts un uzsvērts turpmāk minētajos noteikumos: “Gada laikā svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens vidēji veido vismaz 50 % (izsakot sausnā) no slaucamo govju pamatbarības devas. Ikdienā svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens veido vismaz 30 % (izsakot sausnā) no slaucamo govju pamatbarības devas.”

| — | Noteikums par minimālo siena daudzumu, ko slaucamajām govīm izēdina ārpus ganību perioda, ir pārfrāzēts un papildināts šādi: “Siens ir nopļauta un sakaltēta zāle, kas satur vairāk nekā 80 % sausnas.” Veicot kontroli, tika konstatēts, ka siena definīcija ir jāprecizē. |
| --- | --- |

—

Noteikums par minimālo siena daudzumu, ko slaucamajām govīm izēdina ārpus ganību perioda, ir pārfrāzēts un papildināts šādi: “Siens ir nopļauta un sakaltēta zāle, kas satur vairāk nekā 80 % sausnas.” Veicot kontroli, tika konstatēts, ka siena definīcija ir jāprecizē.

| — | Lopbarības uzglabāšanas nosacījumi precizēti šādi: “No 2015. gada 1. janvāra sienu, ko izēdina slaucamo govju ganāmpulkam, uzglabā sausā vietā zem pastāvīgas nojumes, kurai ir grīda. Skābsienu uzglabā betonētās vai stabilizētās glabātavās.” Šo noteikumu mērķis ir nodrošināt lopbarības kvalitāti. Pirmā noteikuma piemērošanas termiņš ir pagarināts, lai uzņēmēji varētu veikt nepieciešamos ieguldījumus. |
| --- | --- |

—

Lopbarības uzglabāšanas nosacījumi precizēti šādi: “No 2015. gada 1. janvāra sienu, ko izēdina slaucamo govju ganāmpulkam, uzglabā sausā vietā zem pastāvīgas nojumes, kurai ir grīda. Skābsienu uzglabā betonētās vai stabilizētās glabātavās.” Šo noteikumu mērķis ir nodrošināt lopbarības kvalitāti. Pirmā noteikuma piemērošanas termiņš ir pagarināts, lai uzņēmēji varētu veikt nepieciešamos ieguldījumus.

| — | Skaidrības labad norādīts, ka aizliegums pastāvīgi turēt dzīvniekus tikai kūtī attiecas uz slaucamajām govīm. Noteikums par to, ka laikā, kad pieejama svaiga ganību zāle, slaucamajām govīm (laktācijas periodā) ir obligāti jāuzturas ganībās, tiklīdz to atļauj laika apstākļi, ir papildināts ar šādiem nosacījumiem: Ganību periods nedrīkst būt īsāks par 150 dienām gadā. Šajā periodā katrai slaucamajai govij (laktācijas periodā) ir paredzēti vidēji vismaz 30 āri ganību. Dzīvnieki var piekļūt ganībām patstāvīgi. Šo nosacījumu mērķis ir nostiprināt ganību nozīmi slaucamo govju ēdināšanā. |
| --- | --- |

—

Skaidrības labad norādīts, ka aizliegums pastāvīgi turēt dzīvniekus tikai kūtī attiecas uz slaucamajām govīm. Noteikums par to, ka laikā, kad pieejama svaiga ganību zāle, slaucamajām govīm (laktācijas periodā) ir obligāti jāuzturas ganībās, tiklīdz to atļauj laika apstākļi, ir papildināts ar šādiem nosacījumiem: Ganību periods nedrīkst būt īsāks par 150 dienām gadā. Šajā periodā katrai slaucamajai govij (laktācijas periodā) ir paredzēti vidēji vismaz 30 āri ganību. Dzīvnieki var piekļūt ganībām patstāvīgi. Šo nosacījumu mērķis ir nostiprināt ganību nozīmi slaucamo govju ēdināšanā.

| — | Skaidrības labad izveidoti divi atsevišķi saraksti, kuros uzskaitītas izejvielas, ko atļauts izmantot slaucamajām govīm paredzētajā papildbarībā un barības piedevās. |
| --- | --- |

—

Skaidrības labad izveidoti divi atsevišķi saraksti, kuros uzskaitītas izejvielas, ko atļauts izmantot slaucamajām govīm paredzētajā papildbarībā un barības piedevās.

To izejvielu sarakstā, ko atļauts izmantot slaucamo govju papildbarībā, ir iekļauti labības graudu produkti, mitri kukurūzas graudi, eļļasaugu un pākšaugu sēklu produkti, pākšaugu sēklu blakusprodukti, aminoskābju ražošanai izmantoto fermentatīvo procesu blakusprodukti un amonija sāļi. Termini “proteīnaugu sēklas”, “visu veidu lopbarības rauši bez urīnvielas piedevas” un “sāls, minerālvielas” ir aizstāti attiecīgi ar terminiem “pākšaugu sēklas”, “eļļasaugu sēklu vai augļu blakusprodukti bez urīnvielas piedevas” un “minerālvielas”. Turklāt precizēts, ka kukurūzas vālīšu konservēšanas veids var būt sausais vai mitrais. Minētās izejvielas neietekmē produkta kvalitāti.

Labību un tās blakusproduktus nedrīkst apstrādāt ar kaustisko sodu (nātrija hidroksīdu), jo šāda apstrāde neatbilst tradicionālajai praksei.

Frāze “aizliegts izbarot jebkādu piedevu, lai tieši mainītu piena sastāvu” ir aizstāta ar barības piedevu sarakstu, kurā, lietojot tiesību aktos minēto terminoloģiju, ir uzskaitītas visas atļauto barības piedevu kategorijas un funkcionālās grupas. Šā grozījuma mērķis ir novērst neskaidrību vai interpretācijas, kas var rasties kontroles gaitā.

| — | Lai saglabātu tradicionālo uzturu, pievienots noteikums, kas aizliedz dzīvnieku barībā un saimniecības augkopībā izmantot ĢMO. |
| --- | --- |

—

Lai saglabātu tradicionālo uzturu, pievienots noteikums, kas aizliedz dzīvnieku barībā un saimniecības augkopībā izmantot ĢMO.

| — | Kārtība, kādā slaucamo govju ganāmpulkā iekļauj ārpus saimniecības teritorijas nopirktos dzīvniekus, precizēta šādi: “Vismaz vienu mēnesi pirms laktācijas perioda sākuma nopirktās teles un cietstāvošās govis tiek nogādātas saimniecībā, kur tiek barotas ar lopbarību, kas paredzēta slaucamajām govīm (laktācijas periodā) un kas atbilst attiecīgajām šajā specifikācijā noteiktajām prasībām.” Tādējādi ārpus saimniecības teritorijas nopirktajiem dzīvniekiem ir paredzēts vismaz vienu mēnesi ilgs adaptācijas periods, pēc kura šo dzīvnieku pienu sāk izmantot Fourme d’Ambert ražošanā. |
| --- | --- |

—

Kārtība, kādā slaucamo govju ganāmpulkā iekļauj ārpus saimniecības teritorijas nopirktos dzīvniekus, precizēta šādi: “Vismaz vienu mēnesi pirms laktācijas perioda sākuma nopirktās teles un cietstāvošās govis tiek nogādātas saimniecībā, kur tiek barotas ar lopbarību, kas paredzēta slaucamajām govīm (laktācijas periodā) un kas atbilst attiecīgajām šajā specifikācijā noteiktajām prasībām.” Tādējādi ārpus saimniecības teritorijas nopirktajiem dzīvniekiem ir paredzēts vismaz vienu mēnesi ilgs adaptācijas periods, pēc kura šo dzīvnieku pienu sāk izmantot Fourme d’Ambert ražošanā.

Fourme d’Ambert

Slaucamās govis (laktācijas periodā) var iekļaut ganāmpulkā ar zināmiem nosacījumiem. Slaucamās govis, kurām ir laktācijas periods un kuras ir nopirktas no lopkopjiem, kas neievēro cilmes vietas nosaukuma Fourme d’Ambert ražošanas nosacījumus, attiecīgajā gadā un attiecīgajā slaucamo govju ganāmpulkā drīkst veidot ne vairāk kā 10 % no visu saimniecībā esošo slaucamo govju (laktācijas periodā) kopuma; tas nozīmē, ka saimniecībās, kuru ganāmpulkā ir mazāk par 10 slaucamajām govīm, drīkst būt ne vairāk kā viena slaucamā govs, kurai ir laktācijas periods.

Fourme d’Ambert

| — | Lai stiprinātu piena izsekojamību un atvieglotu kontroli, ir precizēts, ka “piena nogādāšanai cisternās uz stacionāriem piena rezervuāriem jānotiek cilmes vietas nosaukuma ģeogrāfiskajā apgabalā”. |
| --- | --- |

—

Lai stiprinātu piena izsekojamību un atvieglotu kontroli, ir precizēts, ka “piena nogādāšanai cisternās uz stacionāriem piena rezervuāriem jānotiek cilmes vietas nosaukuma ģeogrāfiskajā apgabalā”.

3.2.   IV.5.5. apakšpozīcija “Saimniecībā izgatavotā produkcija”

IV.5.5. apakšpozīcija “Saimniecībā izgatavotā produkcija”

| — | Attiecībā uz siera izgatavošanu saimniecībā uz vietas svītrota frāze “drīkst izmantot ne vairāk kā divu secīgu slaukumu pienu, turklāt pirmā slaukuma pienu uzglabāšanai atdzesē”. Šī frāze tika uzskatīta par lieku, ņemot vērā noteikumu, kas paredz, ka šādā ražošanā “sarecināšanu ar himozīnu veic ne vēlāk kā 16 stundas pēc pirmā slaukuma”. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz siera izgatavošanu saimniecībā uz vietas svītrota frāze “drīkst izmantot ne vairāk kā divu secīgu slaukumu pienu, turklāt pirmā slaukuma pienu uzglabāšanai atdzesē”. Šī frāze tika uzskatīta par lieku, ņemot vērā noteikumu, kas paredz, ka šādā ražošanā “sarecināšanu ar himozīnu veic ne vēlāk kā 16 stundas pēc pirmā slaukuma”.

3.3.   IV.5.3. apakšpozīcija “Pārstrāde”

IV.5.3. apakšpozīcija “Pārstrāde”

| — | Lai novērstu neviennozīmīgumu kontroles laikā un ievērotu siera ražošanas nozarē ierasto praksi, precizēts, ka siera masas sadurstīšanu veic, nevis sākot no ceturtās dienas pēc sarecināšanas, bet gan sākot ar ceturto dienu, skaitot no sarecināšanas dienas. |
| --- | --- |

—

Lai novērstu neviennozīmīgumu kontroles laikā un ievērotu siera ražošanas nozarē ierasto praksi, precizēts, ka siera masas sadurstīšanu veic, nevis sākot no ceturtās dienas pēc sarecināšanas, bet gan sākot ar ceturto dienu, skaitot no sarecināšanas dienas.

4.   IV.8. pozīcija “Marķēšana”

IV.8. pozīcija “Marķēšana”

Lai nodrošinātu uztveramību un sekmētu ACVN produktu popularizēšanai veikto informatīvo pasākumu sinerģiju, pienākums marķējumā iekļaut norādi “appellation d’origine contrôlée” (“kontrolēts cilmes vietas nosaukums”) ir svītrots un aizstāts ar pienākumu marķējumā iekļaut Eiropas Savienības aizsargāta cilmes vietas nosaukuma simbolu.

appellation d’origine contrôlée

5.   IV.9. pozīcija “Valsts prasības”

IV.9. pozīcija “Valsts prasības”

Ņemot vērā iepriekš minēto valsts reformu cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmā, ir pievienota tabula, kurā uzskaitīti galvenie parametri, kas jāpārbauda kontroles gaitā, un to izvērtēšanas metode.

---

II PIELIKUMS

KONSOLIDĒTS VIENOTAIS DOKUMENTS

Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

FOURME D’AMBERT

EK Nr.: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012.

AĢIN ( ) ACVN (X)

1.   Nosaukums

Fourme d’Ambert

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Siers, kam piešķirts cilmes vietas nosaukums Fourme d’Ambert, pagatavots no govs piena, kas sarecināts ar himozīnu; tas ir cilindriskas formas siers 17 līdz 21 cm augstumā un 12,5 līdz 14 cm diametrā, tas sver no 1,9 līdz 2,5 kg, sieram ir pelējuma sēņu caurausta masa, tas ir nepresēts, termiski neapstrādāts, fermentēts un sālīts.

Tauku saturs ir vismaz 50 grami uz 100 gramiem siera pēc pilnīgas izžāvēšanas, un sausnas svars tajā nedrīkst būt mazāks par 50 gramiem uz 100 gramiem nogatavināta siera.

Sieru var apzīmēt ar cilmes vietas nosaukumu Fourme d’Ambert, tikai sākot no divdesmit astotās dienas, skaitot no sarecināšanas dienas.

Sieram ir sausa gaiši pelēka vai pelēka garoza ar pelējuma sēņu veidotu kārtu, uz kuras var būt baltas, dzeltenas un sarkanas krāsas appelējumi, kā arī zilgani pelējuma iekrāsojumi. Baltas krāsas vai krēmkrāsas siera masā ir acojums, un masu caurauž vienmērīgi izkliedēts gaiši zilas vai zaļas krāsas pelējums.

Fourme d’Ambert konsistence ir elastīga un krēmīga. Sieram ir patīkama un izsmalcināta garša ar piena piegaršu, kuru izceļ Penicillium roqueforti sēņu kultūru iedarbības rezultātā radītā garšu buķete ar tipisku augļainuma niansi. Sieram pieļaujama pavisam nedaudz sāļa un rūgtena piegarša.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Visa gada garumā slaucamo govju pamatbarības devu veido vienīgi lopbarība, kas iegūta tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Aizliegts zaļbarībā izmantot un saimniecībā esošajiem dzīvniekiem izēdināt kāpostu dzimtas augus.

Svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens vidēji gadā veido vismaz 50 % (izsakot sausnā) no slaucamo govju pamatbarības devas. Svaiga ganību zāle, vītināta zāle, vālos apkaltēta zāle vai skābsiens ikdienā veido vismaz 30 % (izsakot sausnā) no slaucamo govju pamatbarības devas.

Laikā, kad dzīvniekus nelaiž ganībās, viena slaucamā govs ikdienā saņem vismaz 3 kg siena (izsakot sausnā).

Laikā, kad pieejama svaiga ganību zāle, obligāta ir slaucamo govju (laktācijas periodā) ganīšana ganībās, tiklīdz to atļauj laika apstākļi. Ganību periods nedrīkst būt īsāks par 150 dienām gadā.

Slaucamo govju ganāmpulkā katrai govij vidēji gadā papildbarības un barības piedevu veidā nedrīkst izēdināt vairāk kā 1 800 kg barības sausnas.

Slaucamajam govīm paredzētajā papildbarībā un barības piedevās atļauts izmantot tikai tās izejvielas un piedevas, kas ir minētas attiecīgajā sarakstā.

Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai augu izcelsmes barības līdzekļus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošana, siera izgatavošana, nogatavināšana un uzglabāšana līdz pat 28 dienām, skaitot no sarecināšanas dienas, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Fourme d’Ambert sagriešana ir atļauta tikai tad, ja tā neietekmē siera konsistenci.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Fourme d’Ambert marķējumā ietilpst produkta nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem, un Eiropas Savienības ACVN simbols.

Aizliegts tieši blakus cilmes vietas nosaukumam iekļaut citus apzīmējumus, izņemot ražotāju vai tirgotāju zīmolus.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Fourme d’Ambert ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorijas:

Puy-de-Dôme departamentā

Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-d’Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d’Auvergne, Viverols kantonā – visu pašvaldību teritorija.

Aydat, Bansat, Blot-l’Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable un Volvic.

Cantal departamentā

Allanche, Condat, Murat, Saint-Flour – Nord, Saint-Flour – Sud kantonā – visu pašvaldību teritorija.

Loire departamentā

Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau un Sauvain.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Fourme d’Ambert ģeogrāfiskais apgabals atrodas kalnu teritorijā, un tajā ietilpst:

| — | apgabals, ko veido Hautes Chaumes du Forez – Forēzas kalnu augšējā daļa, kas atrodas Luāras (Loire) un Pijdedomas (Puy de Dôme) departamentā. Hautes Chaumes ir plaši un kaili klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža un ko norobežo ar skujkoku mežiem apaugušas nogāzes; šiem klajumiem ir raksturīgas regulāras lietusgāzes (vidējais nokrišņu daudzums pārsniedz 1 000 mm gadā); klimatu tajos ietekmē gan kontinents, gan okeāns (gada vidējā temperatūra ir zemāka par 10 °C), |
| --- | --- |

—

apgabals, ko veido Hautes Chaumes du Forez – Forēzas kalnu augšējā daļa, kas atrodas Luāras (Loire) un Pijdedomas (Puy de Dôme) departamentā. Hautes Chaumes ir plaši un kaili klajumi, kas atrodas uz granīta pamatieža un ko norobežo ar skujkoku mežiem apaugušas nogāzes; šiem klajumiem ir raksturīgas regulāras lietusgāzes (vidējais nokrišņu daudzums pārsniedz 1 000 mm gadā); klimatu tajos ietekmē gan kontinents, gan okeāns (gada vidējā temperatūra ir zemāka par 10 °C),

| — | apgabals, ko galvenokārt veido kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kurām lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ ir kalniem raksturīgās īpašības, un apgabals, ko veido Limagnes līdzenums ar zemu un plakanu reljefu, kaļķaino māla augsni un sausāku klimatu. |
| --- | --- |

—

apgabals, ko galvenokārt veido kristālisko vai vulkānisko iežu plakankalnes, kas mijas ar kalnu ielejām, kurām lielā augstuma virs jūras līmeņa un nogāžu slīpuma dēļ ir kalniem raksturīgās īpašības, un apgabals, ko veido Limagnes līdzenums ar zemu un plakanu reljefu, kaļķaino māla augsni un sausāku klimatu.

Augstums virs jūras līmeņa un lietains klimats ģeogrāfiskajā apgabalā rada zāles augšanai labvēlīgu vidi.

Cilvēkfaktori

Droši zināms, ka Fourme d’Ambert izgatavošana aizsākusies agrajos viduslaikos, un šo faktu apliecina rotājums uz akmens, kas iemūrēts senā feodāļa kapelā, kura atrodas Forēzas kalnos. Hautes Chaumes ir apvidus, kur sastopamas jasseries (alpīnajām pļavām raksturīgās ganu būdiņas tādā augstumā virs jūras līmeņa (vairāk nekā 1 200 m), kādā pastāvīgos mitekļus nebūvē) – ar seno Fourme d’Ambert izgatavošanas tradīciju saistītās ganību saimniecības liecinieces. Līdz XX gadsimta vidum Fourme d’Ambert izgatavošana bija saistīta ar īpašu saimniecisko un sociālo iekārtu. Pavasarī un vasarā nelieli ganāmpulki tika pārdzīti uz vasaras ganībām, ciematu pļavas atbrīvojot siena sagatavošanai ziemas periodam. Ar dzīvnieku aprūpi, siera gatavošanu un ganāmpulku uzraudzīšanu ganībās nodarbojās tikai un vienīgi sievietes, kuras katru gadu daļu laika pavadīja kalnos, savukārt vīrieši palika ciematos, lai nodarbotos ar siena novākšanas un sējas darbiem. Pēc siera jeb furmas (fourmes) izņemšanas no veidnēm to lika uz skujkoku plauktiem (uz pusēm gareniski pārzāģētiem dobiem koka stumbriem, kuri bija pielāgoti siera gabalu formai), lai veiktu notecināšanu.

Mūsdienās slaucamo govju barībā lopkopji turpina izmantot galvenokārt zāli. Siera gatavošanas metodes ir attīstījušās līdzās ražošanas attīstībai, kas notika XX gadsimta sākumā, savukārt siernieku vispārpieņemtie paņēmieni un īpašās prasmes ir saglabājušās. Arī šodien Fourme d’Ambert ražošanā nevar iztikt bez šīm īpašajām prasmēm. Recekli sagraiza graudos, veidojot tā sauktos “kukurūzas graudus”, tad šos graudus apmaisa, lai tie pārklātos ar ļoti plānu plēvīti un nesaliptu kopā, kad siera masu iepilda veidnē. Pirms siera masas iepildīšanas veidnē tiek veikta pirmā notecināšana uz audekla, kura palīdz daļēji atdalīt recekli no sūkalām, nesaspiežot recekļa graudus. Pēc iepildīšanas veidnē notecināšanu veic bez presēšanas un masu pastāvīgi apvēršot, lai notecinātu atlikušās sūkalas; apvēršana tiek veikta akurāti, lai saglabātu acojumu, kas sierā ir izveidojies iepriekšējā posmā. Siera sālīšana palīdz pabeigt notecināšanas procesu. Vismaz četras dienas vēlāk, kad siers ir ieguvis pietiekami stabilu formu, tiek veikta siera masas sadurstīšana, lai izveidotu iedobumus, kas palīdz skābeklim iekļūt siera masā. Temperatūras un mitruma regulēšana nogatavināšanas posmā palīdz izveidoties siera mizai un ļauj kontrolēt Penicillium roqueforti sēnes attīstību.

5.2.   Produkta specifika

Fourme d’Ambert ir izgatavots no govs piena; tam ir cilindriska, garena un regulāra forma 17 līdz 21 cm augstumā un 12,5 līdz 14 cm diametrā.

Siera masā ir acojums, un masu caurauž vienmērīgi izkliedēts pelējums, kas rodas Penicillium roqueforti sēnes attīstības rezultātā.

Siera konsistence ir elastīga un krēmīga.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Fourme d’Ambert izmērs ir saistīts ar saimniecisko un sociālo iekārtu, kas vēsturiski izveidojusies ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā savukārt ir tādi dabas apstākļi, kas veicina zāles augšanu un liellopu audzēšanu.

Siera izmērs ir saistīts ar to, ka ganāmpulki bija nelieli un ka sieru izgatavoja sievietes, proti, siera izgatavošanai nevajadzēja lielus piena apjomus, turklāt sievietēm bija ērti izgatavot tieši nelielus siera gabalus. Tipiskā Fourme d’Ambert forma – garena un regulāra – bija pielāgota skujkoku plauktiem, kuros tajā laikā notecināja siera masu.

Vienmērīgi izkliedēts pelējums, kas caurauž Fourme d’Ambert masu, ir saistīts ar siera izgatavošanas procesā izmantotajām prasmēm. Recekļa graudu lielums un to maisīšana nosaka siera masas sarecēšanu un veicina iedobumu veidošanos, kas nepieciešama Penicillium roqueforti sēnes attīstībai. Sēnes attīstībai palīdz arī siera masas pirmā notecināšana uz audekla, ko veic bez presēšanas un masu pastāvīgi apvēršot, kā arī sadurstīšana, kas ļauj skābeklim iekļūt siera masā. Sēnes attīstības pēdējais posms notiek nogatavināšanas laikā.

Pateicoties tam, ka siernieki atteikušies no recekļa malšanas, un tam, ka siera masas notecināšanas, sālīšanas un nogatavināšanas metodes ir īpaši pielāgotas, Fourme d’Ambert ir ieguvis elastīgu un krēmīgu konsistenci.

Fourme d’Ambert ir produkts, kas radies dabas vides, cilvēku dzīves veida un īpašo sierniecības paņēmienu izmantošanas rezultātā, un siers ir vidēji augstu kalnu apvidu dabas vidē dzīvojošu cilvēku saimnieciskās darbības izpausme.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDAmbert.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

---

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1208/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto di Parma (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regulu (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regulu (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (2).

| (2) | Pieteikuma mērķis ir specifikācijas grozīšana šādā veidā. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma mērķis ir specifikācijas grozīšana šādā veidā.

| (3) | Pēc ieteikumiem attiecībā uz uzturu, kuri tagad ir apstiprināti Pasaules Veselības organizācijas galvenajā mītnē, maksimālā sāls satura vidējā vērtība no 6,9 % ir samazināta līdz 6,2 %, bet minimālā sāls satura vidējā vērtība – no 4,5 % līdz 4,2 %. |
| --- | --- |

(3)

Pēc ieteikumiem attiecībā uz uzturu, kuri tagad ir apstiprināti Pasaules Veselības organizācijas galvenajā mītnē, maksimālā sāls satura vidējā vērtība no 6,9 % ir samazināta līdz 6,2 %, bet minimālā sāls satura vidējā vērtība – no 4,5 % līdz 4,2 %.

| (4) | Attiecībā uz šķēlēs un iepriekšējā iesaiņojumā piedāvājama Prosciutto di Parma marķēšanu paredzēts, ka ražotāja akronīma vietā zem konsorcija simbola jābūt iepakošanas vai griešanas uzņēmuma arkronīmam. Turklāt ražotāja [vārda un] uzvārda vai – jebkurā gadījumā – aizsargātā cilmes vietas nosaukuma kontroles sistēmā reģistrētas un visām sistēmas paredzētajām kontroles un sertifikācijas procedūrām pakļautas personas [vārda un] uzvārda norādīšana uz šķēlēs sagriezta un iepriekšējā iesaiņojumā esoša Prosciutto di Parma iepakojuma ir padarīta par obligātu. Vienotajā dokumentā ietilpstošie īpašie noteikumi attiecībā uz grafisko atveidi uz iepakojuma ir aizstāti ar formulējumu, kas nav tik detalizēts. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz šķēlēs un iepriekšējā iesaiņojumā piedāvājama Prosciutto di Parma marķēšanu paredzēts, ka ražotāja akronīma vietā zem konsorcija simbola jābūt iepakošanas vai griešanas uzņēmuma arkronīmam. Turklāt ražotāja [vārda un] uzvārda vai – jebkurā gadījumā – aizsargātā cilmes vietas nosaukuma kontroles sistēmā reģistrētas un visām sistēmas paredzētajām kontroles un sertifikācijas procedūrām pakļautas personas [vārda un] uzvārda norādīšana uz šķēlēs sagriezta un iepriekšējā iesaiņojumā esoša Prosciutto di Parma iepakojuma ir padarīta par obligātu. Vienotajā dokumentā ietilpstošie īpašie noteikumi attiecībā uz grafisko atveidi uz iepakojuma ir aizstāti ar formulējumu, kas nav tik detalizēts.

| (5) | Grozīta tabula, ar kuru paredzēti minimālie derīguma termiņi dažādu kategoriju produktiem atkarībā no dažādu veidu iepakošanas tehnoloģijas, ko izmanto attiecībā uz šķēlēs sagrieztu un iepriekšējā iesaiņojumā esošu Prosciutto di Parma, lai šie termiņi būtu saskaņā ar dažu jaunāko pētījumu rezultātiem šajā jomā. |
| --- | --- |

(5)

Grozīta tabula, ar kuru paredzēti minimālie derīguma termiņi dažādu kategoriju produktiem atkarībā no dažādu veidu iepakošanas tehnoloģijas, ko izmanto attiecībā uz šķēlēs sagrieztu un iepriekšējā iesaiņojumā esošu Prosciutto di Parma, lai šie termiņi būtu saskaņā ar dažu jaunāko pētījumu rezultātiem šajā jomā.

| (6) | Ieviests precizējums, lai varētu nekļūdīgi identificēt attiecīgo kategoriju cūkas ciskas, kas ir derīgas šā produkta pagatavošanai, patlaban izmantotajai frāzei “catégories centrales du classement CEE” (“EEK klasifikācijas centrālās kategorijas”) pievienojot īpašu norādi par to, ka attiecīgās ciskas pieder pie kategorijām, ko apzīmē ar burtiem “U”, “R” un “O”. |
| --- | --- |

(6)

Ieviests precizējums, lai varētu nekļūdīgi identificēt attiecīgo kategoriju cūkas ciskas, kas ir derīgas šā produkta pagatavošanai, patlaban izmantotajai frāzei “catégories centrales du classement CEE” (“EEK klasifikācijas centrālās kategorijas”) pievienojot īpašu norādi par to, ka attiecīgās ciskas pieder pie kategorijām, ko apzīmē ar burtiem “U”, “R” un “O”.

| (7) | Komisija izvērtēja minēto grozījumu un secināja, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru, |
| --- | --- |

(7)

Komisija izvērtēja minēto grozījumu un secināja, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto di Parma specifikāciju groza atbilstīgi šīs regulas I pielikumam.

2. pants

Konsolidēts vienotais dokuments, kurā sniegti galvenie specifikācijas elementi, sniegts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma apzīmētā produkta specifikācijā apstiprina šādus grozījumus:

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

PROSCIUTTO DI PARMA

EK Nr. IT-PDO-0317-01028-9.8.2012.

AĢIN ( ) ACVN (X)

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

| — | Produkta apraksts |
| --- | --- |

—

Produkta apraksts

| — | Ražošanas metode |
| --- | --- |

—

Ražošanas metode

| — | Marķēšana |
| --- | --- |

—

Marķēšana

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- |

—

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

3.   Grozījums(-i):

Vienotajā dokumentā un specifikācijā veikto grozījumu kopsavilkums sniegts šeit turpmāk.

Pirmais grozījums attiecas uz specifikācijas B daļu un vienotā dokumenta 5.2. punktu un skar produktu raksturojošos parametrus – mitruma un sāls saturu. Vispārējā kārtā standarts ir vienkāršots, lai atvieglotu tā piemērošanu. Būtiski grozīta vidējā sāls satura minimālā un maksimālā vērtība. Šā parametra maksimālā vērtība no 6,9 % samazināta līdz 6,2 %, bet minimālā vērtība – no 4,5 % līdz 4,2 %, tā, lai vidējais sāls saturs produktā būtu ievērojami zemāks nekā iepriekš. Šāds lēmums ir pieņemts, atsaucoties uz uzturvērtības ieteikumiem, kas tagad ir apstiprināti Pasaules Veselības organizācijas galvenajā mītnē.

Arī otrais labojums attiecas uz B daļu (pēdējais punkts par marķēšanu), kā arī uz specifikācijas H daļu un vienotā dokumenta 3.7. punktu un skar šķēlēs sagrieztu un iepriekš safasētu Prosciutto di Parma. Konkrētāk, tekstā paredzētie īpašie noteikumi aizstāti ar vispārīgāku formulējumu, kurā nav tehniska rakstura prasību. Šā grozījuma mērķis ir vienkāršot iespējamos turpmākos grozījumus attiecībā uz konkrētā iepakojuma grafisko noformējumu tādā ziņā, ka būs vienkāršāk izdarīt grozījumus, piemēram, vienīgi specifikācijā vai kādā no tās pielikumiem (minētais tiesību akts) un nevis vienlaikus grozot minētos dokumentus un vienoto dokumentu.

Trešais grozījums attiecas uz specifikācijas H daļu, bet ne uz vienoto dokumentu un arī skar šķēlēs sagriezta un iepriekš safasēta Prosciutto di Parma iepakojuma grafisko noformējumu. Skaidrākas komerciālās pārredzamības labad paredzēts arī norādīt zem hercoga kroņa nevis ražotāja, bet gan iepakošanas vai griešanas uzņēmuma arkronīmu. Iepakošanas vai griešanas uzņēmums faktiski ir pēdējais produkta gatavošanas dalībnieks pirms tā piedāvāšanas patērētājam, un šis uzņēmums ir galvenais atbildīgais patērētāja priekšā. Normatīvie akti marķēšanas jomā paredz obligāti norādīt iepakošanas uzņēmuma juridisko adresi. Saskanības labad blakus šai norādei ir vajadzīgs atveidot arī akronīmu burtu un ciparu koda veidā, lai identificētu šo ekonomikas dalībnieku ar ACVN Prosciutto di Parma aizsargātā produkta ražošanas nozares vidū.

Ar šo pēdējo grozījumu ir cieši saistīti jaunākie grozījumi attiecībā uz 13. un 14. punktu tiesību aktā par Prosciutto di Parma griešanu, lai sagatavotu to šķēlēs un [iepriekš] safasētu. Apskatīto grozījumu mērķis ir panākt to, lai uz šķēlēs sagriezta un iepriekšējā iesaiņojumā esoša Prosciutto di Parma iepakojuma būtu obligāti norādīts tāda ražotāja [vārds un] uzvārds vai tāda iepakošanas uzņēmuma nosaukums, kuri reģistrēti ACVN kontroles sistēmā un pakļauti visām ACVN Prosciutto di Parma sistēmas paredzētajām kontroles un sertifikācijas procedūrām. Lai to izdarītu, pašreizējais 13. pants ir papildināts un specifikācijā iekļauts jauns 14. pants.

Šo pēdējo grozījumu pamato šādi elementi. Specifikācijā tās pašreizējā redakcijā, attiecībā uz kuru iesniegts grozījumu pieteikums, nav paredzēts obligāti piestiprināt pie etiķetes vai iepakojuma ražotāja [vārdu un] uzvārdu vai iepakošanas uzņēmuma nosaukumu, tādējādi atstājot iespēju, kas paredzēta valsts un ES tiesību aktos, norādīt vienīgi tās personas [vārdu un] uzvārdu, kas izplata vai tirgo produktu. Tātad par šo pēdējo dalībnieku ir skaidrs, ka tas nepiedalās nekādā produkta ražošanas, kontroles vai iepakošanas darbībā un nav pakļauts kontrolei, ko veic ACVN Prosciutto di Parma sertifikācijas struktūra.

Lai pieņemtu galveno domu un dažus jaunus principus, kas noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 (2), un jo īpaši tās 8. panta un turpmāko pantu noteikumus, tad, apsteidzot regulas galīgo stāšanos spēkā, jau ir nolemts identificēt “pārtikas nozares dalībnieku, kura atbildības jomā ietilpst informācija par pārtikas produktiem” (pienākums, kas skaidri paredzēts ar iepriekš minēto regulu) un kurš būtu faktiski spējīgs garantēt atbilstību starp Prosciutto di Parma un norādēm uz etiķetes. Šādu garantiju spēj sniegt vienīgi ražotāji, kas pagatavojuši un pārbaudījuši produktus, un iepakošanas vai griešanas uzņēmumi, kas veikuši griešanu šķēlēs un iepakošanu, jo griešana un iepakošana ir vienota un nedalāma darbība, un tātad iepakošanas uzņēmums veic arī griešanu. Šie abi dalībnieki spēj sniegt būtisku garantiju attiecībā uz minēto informāciju par produktu un tātad var likumīgi tikt uzskatīti par atbildīgiem patērētāja priekšā. Šajā saistībā vienīgi ražotāja [vārda un] uzvārda norādīšana uz etiķetes var izrādīties diskriminējoša un nepamatota attiecībā pret iemeslu, kā dēļ iesniegts grozījumu pieteikums.

Turklāt šā grozījuma mērķis ir panākt, lai kā atbildīgās par informāciju attiecībā uz produktu tiktu identificētas vienīgi personas, kas ir reģistrētas ACVN Prosciutto di Parma sertifikācijas struktūras oficiālajā kontroles sistēmā. Šajā sakarā gan ražotāji, gan arī iepakošanas/griešanas uzņēmumi ir regulāri pakļauti pārbaudēm, ko veic kompetentas iestādes; arī šeit izraudzīties tikai vienu to tiem var būt pretrunā ar iepriekš izklāstīto pamatojumu.

Šo iemeslu dēļ uzskatām, ka ir vajadzīgs paredzēt abas iespējas – norādīt ražotāja [vārdu un] uzvārdu vai iepakošanas/griešanas uzņēmuma nosaukumu.

Turklāt uzņēmuma pilnas juridiskās adreses norādīšana uz iepakojuma (kas aizstāj burtu un ciparu akronīmu un kodu izmantošanu) uzlabo produkta izsekojamības sistēmu un tā pārredzamību un dara šo sistēmu pieejamāku arī vidēji labi informētam patērētājam.

Kad iepakošanas/griešanas uzņēmuma nosaukums ir norādīts zem melnā trīsstūra, ražotājs līdzās citai informācijas uz etiķetes vai iepakojuma var pievienot arī savu paša zīmolu un uzņēmuma juridisko adresi.

Vispārīgākā kārtā iepriekš minēto dalībnieku juridisko adrešu pievienošanu iepakojuma virspusē veic tādēļ, lai sniegtu garantiju patērētājiem attiecībā uz produkta Prosciutto di Parma atbilstību informācijai, kura norādīta uz etiķetes, kas ar to saistīta, un par kuru atbild dalībnieki, kas pakļauti sertifikācijas iestādes kontrolei. Grozījuma mērķis ir nodrošināt tās informācijas labāku pārredzamību, kura norādīta uz produkta iepakojuma; šā grozījuma vienīgais labuma guvējs ir patērētājs, kurš iegādājas produktu.

Izdarīts vēl viens grozījums – tas attiecas arī uz tiesību aktu par griešanu šķēlēs, un ar to pārskata, racionalizē un vienkāršo minētā tiesību akta 12. pantu, ar kuru nosaka standartus attiecībā uz šķēlēs sagriezta un iepriekš safasēta Prosciutto di Parma minimālo derīguma termiņu. Pēc dažu nesenu pētījumu rezultātiem šajā saistībā ir atzīts par lietderīgu pārskatīt tabulu, ar kuru paredzēti derīguma termiņi dažādu kategoriju produktiem atkarībā no dažādu veidu iepakošanas tehnoloģijas.

Visbeidzot, pēdējais grozījums attiecas uz specifikācijas C daļu, un jo īpaši uz noteikumiem par Prosciutto di Parma ražošanai paredzētajām cūkām. Audzēšanas paņēmienu definīcijā precizēts, ka “to mērķis ir izaudzēt smaga svara cūkas, nodrošinot mērenu ikdienas svara pieaugumu, un iegūt liemeņus, kas atbilstu EEK klasifikācijas centrālajām kategorijām”. Itālijas normatīvajos aktos noteikta ne tikai atšķirība starp smaga svara cūkām (H) un viegla svara cūkām (L), bet tajos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem paredzēta arī klasifikācijas sistēma ar iedalījumu kategorijās, kuras apzīmē ar šādiem burtiem: EUROP. Kaut arī citētajā tekstā trūkst skaidras atsauces uz burtiem, sistēmā skaidri norādīts, ka Prosciutto di Parma var pagatavot vienīgi no tādām smaga svara cūku (H) ciskām, kuras pieder pie Kopienas klasifikācijas centrālajām kategorijām, ko apzīmē ar burtiem “U”, “R” un “O”, bet cūku liemeņus, kas novērtēti ar “E” un “P” kategoriju, neizmanto. Izdarot šo izvēli specifikācijas izstrādes laikā, vadījās no pārliecības, ka to cisku īpašības, kuras iegūtas no liemeņiem, kas sertificēti ar “E” un “P” kategoriju, neatbilst prasībām, kas noteiktas produktam Prosciutto di Parma.

Savienības līmenī patlaban risinās sarunas par “S” kategorijas iekļaušanu iepriekš minētajā EUROP klasifikācijas sistēmā. Likumdošanas process, kas jau ir stipri pavirzījies uz priekšu, šķiet apstiprinām, ka drīz vien Kopienas klasifikācijas sistēma varētu tikt apzīmēta ar nosaukumu SEUROP; un tad tai būtu tieša ietekme arī uz Itāliju, kurā šī klasifikācija attieksies vienlaikus gan uz smaga, gan viegla svara cūkām.

Šis jauninājums varētu radīt lielas grūtības attiecīgo specifikācijas noteikumu interpretācijā: tad būtu grūti noteikt, kuras ir “klasifikācijas centrālās kategorijas”, un rastos apdraudējums, ka tiek atļauts izmantot neatbilstīgas izejvielas vai izbrāķēt tādas, kas pilnīgi atbilst Prosciutto di Parma raksturīgajām īpašībām. Šādām bažām ir savs pamats, jo, ņemot vērā jauno sistēmas noformējumu, par šīm centrālajām kategorijām varētu tikt uzskatītas tās, kuras apzīmētas ar burtiem “E”, “U”, “R” un “O”, vai tās, kuras apzīmētas vienīgi ar burtiem “U” un “R”. Pirmajā gadījumā ar burtu “E” apzīmētās cūku ciskas varētu tikt pievienotas centrālo kategoriju ciskām – tas palielinātu apdraudējumu, ka Prosciutto di Parma ražošanai tiek izmantotas šim produktam neatbilstīgas izejvielas. Otrajā gadījumā tiktu izbrāķētas ar burtu “O” apzīmētās ciskas, kaut arī tām piemīt vislabākās īpašības.

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai novērstu šādu ar interpretāciju saistītu nenoteiktību, būtu lietderīgi precizēt specifikācijas C daļā līdz šim izmantoto formulējumu “EEK klasifikācijas centrālās kategorijas”, norādot, ka šīs centrālās kategorijas attiecas uz liemeņiem, kas novērtēti ar burtiem “U”, “R” un “O”.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

(2)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

---

II PIELIKUMS

KONSOLIDĒTS VIENOTAIS DOKUMENTS

Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

PROSCIUTTO DI PARMA

EK Nr. IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

AĢIN ( ) ACVN (X)

1.   Nosaukums

Prosciutto di Parma

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Tā produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts ir nogatavināts žāvētais šķiņķis; to identificē pēc marķējuma, kas iededzināts uz ādas; pēc ārējās formas šķiņķis ir noapaļots, bez distālās daļas (kājas), bez ārējām nepilnībām, kas var apdraudēt produkta tēlu, ar ierobežotu atvērto muskuļaudu daļu līdz maksimāli 6 centimetriem – aiz ciskas kaula galviņas (kauliņš), (īsa aplīdzināšana); svars: parasti no astoņiem līdz desmit kilogramiem, taču nekad nav mazāks par septiņiem kilogramiem; krāsa pēc sagriešanas: viendabīga no sārtas līdz sarkanai, vietumis cauraudzis speķis tīri baltā krāsā; smarža un garša: gaļas garša ir patīkama un maiga ar sāļu piegaršu un īpatnēju raksturīgu aromātu; raksturīga precīza atbilstība noteiktajām analizējamo rādītāju vērtībām (mitrums, sāļums, proteolīzes indekss); pēc produkta Prosciutto di Parma nogatavināšanas to var realizēt veselu, atkaulotu un gabalos, kuru forma un svars var atšķirties, kā arī šķēlēs atbilstošā iepakojumā.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejvielai (svaigi augšstilbi), kuru izmanto Prosciutto di Parma ražošanai, raksturīgas šādas īpašības: tauku konsistenci novērtē, nosakot joda rādītāju un/vai linolskābes koncentrāciju augšstilba zemādas iekšējā un ārējā tauku slānī. Katrā paraugā joda skaitlis nedrīkst būt lielāks par 70, bet linolskābes koncentrācija nedrīkst pārsniegt 15 %; svaiga, nodīrāta augšstilba ārējās daļas tauku slāņa biezumam, mērot vertikāli virzienā ciskas kaula galviņai (zem pamatnes), ir jābūt apmēram 20 mm – svaigiem augšstilbiem, kurus izmanto, lai ražotu Prosciutto di Parma svarā no septiņiem līdz deviņiem kilogramiem, un apmēram 30 mm – svaigiem augšstilbiem, kurus izmanto, lai ražotu Prosciutto di Parma svarā, kas pārsniedz deviņus kilogramus. Jebkurā gadījumā tauku slāņa biezums nevar būt mazāks attiecīgi par 15 mm un 20 mm abām svaigu augšstilbu kategorijām kopā ar ādu. “Kroņa” formas marķējumam ir jābūt pietiekami lielam, lai nevarētu atdalīt ādu no ciskas muskuļaudiem, kas ir zem tās. Svaigu nodīrātu augšstilbu vēlamais svars ir no 12 līdz 14 kilogramiem, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par 10 kilogramiem.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Atļautā barība, tās daudzums un lietošanas veids ir norādīts divās tabulās, no kurām pirmā attiecas uz atļauto barošanas režīmu, ja dzīvsvars nav lielāks par 80 kilogramiem, bet otra – uz atļauto ēdināšanas režīmu nobarošanas posmā. Barību vēlams dot šķidrā veidā (putra vai cūkēdiens), ko saskaņā ar tradīciju var papildināt ar sūkalām.

Pirmajā posmā labības sausās masas daļa nedrīkst būt mazāka par 45 % no kopējā uzņemtās barības daudzuma, un pirmajā posmā var izmantot šādus barības līdzekļus: kukurūzas lipekļa putraimi un/vai kukurūzas lipekļa barība, ceratonijas augļi bez kauliņiem, zivju milti, sojas ekstrakcijas milti, spirta rūpniecības blakusprodukti, paniņas, lipīdi, kuru kušanas temperatūra ir augstāka par 36 °C, proteīnu lizāti, kukurūzas skābbarība.

Otrā (nobarošanas) posma labības sausā daļa nedrīkst būt mazāka par 55 % kopējās barības devas, un tā laikā izmanto šādus barības līdzekļus: kukurūza, cūkēdiens no kukurūzas graudiem un/vai vārpām, sorgo, miežu putraimi, kvieši, tritikāle, auzas, mazpazīstamāki graudaugi, klijas, citi kviešu pārstrādes blakusprodukti, atūdeņoti kartupeļi, biešu izspaidas un no tām pagatavota skābbarība, linu lopbarības rauši, biešu skābbarība un sausā masa, ābolu un bumbieru drabiņas, vīnogu un tomātu mizas vēdera izejas stimulēšanai, piena serums, paniņas, atūdeņoti lucernas milti, melase, sojas ekstrakcijas milti, saulgriežu, sezama, kokosriekstu un kukurūzas asnu milti, zaļie zirnīši un/vai citu tauriņziežu dzimtas augu sēklas, alus raugs un/vai torulas raugs un citi raugi, lipīdi, kuru kušanas temperatūra ir augstāka par 40 °C.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Ražošanai un nogatavināšanai ir jānotiek 4. punktā minētajā ražošanas apgabalā, lai nodrošinātu produkta kvalitāti, izsekojamību un kontroli.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Pēc produkta Prosciutto di Parma marķēšanas to var pārdot veselu, atkaulotu un gabalos, kuru forma un svars var atšķirties, kā arī šķēlēs atbilstošā iepakojumā; un šādā gadījumā sagriešanai un iepakošanai ir jānotiek vienīgi 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā īpašajā ražošanas apgabalā, kā arī produktam ir obligāti jāpievieno ACVN tādā veidā, lai to nevarētu izdzēst vai noņemt, ievērojot 3.7. punktā paredzētos noteikumus, lai garantētu Prosciutto di Parma raksturīgo kvalitāti un pilnīgu produkta izsekojamību.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Pirmais Prosciutto di Parma atpazīstamības elements, kas nav saistīts ar etiķeti, taču kas atšķir to no citiem produktiem tirgū, ir marķējums “hercoga kroņa” veidā (iededzināta zīme, kas veidota kā stilizēts kronis no pieciem punktiem kopā ar vietvārdu “Parma”). Šai atšķirības zīmei ir divi uzdevumi: atšķirt produktu no citiem žāvētā šķiņķa veidiem, garantējot tā autentiskumu (identifikācijas zīme), kā arī garantēt, ka produkts ir izgājis visus paredzētos ražošanas posmus un katrā šādā posmā to ir identificējuši attiecīgie ekonomikas dalībnieki. Likumīga un juridiska izcelsmes vietas nosaukuma izmantošana nozīmē prečzīmes esamību: bez “hercoga kroņa” konkrēto cilmes vietas nosaukumu nevar izmantot produkta apzīmēšanai etiķetē, uz iepakojuma, pārdošanas dokumentos vai komercdarījuma brīdī (veselam, iepriekš iepakotam produktam šķēlēs vai mazumtirdzniecībai gabalos).

Attiecībā uz Prosciutto di Parma marķējuma raksturīgajiem elementiem marķējumā obligāti iekļauj šādas norādes:

| — | veselam neatkaulotam Prosciutto di Parma:






  — | “Prosciutto di Parma”, aiz kuras atrodas “denominazione di origine protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”), |
| --- | --- | --- |

—

veselam neatkaulotam Prosciutto di Parma:

—

“Prosciutto di Parma”, aiz kuras atrodas “denominazione di origine protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

| — | ražotnes atrašanās vieta, |
| --- | --- |

—

ražotnes atrašanās vieta,

| — | iepakotam veselam, atkaulotam vai gabalos sadalītam Prosciutto di Parma:






  — | “Prosciutto di Parma”, aiz kuras atrodas “denominazione di origine protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”), |
| --- | --- | --- |

—

iepakotam veselam, atkaulotam vai gabalos sadalītam Prosciutto di Parma:

—

“Prosciutto di Parma”, aiz kuras atrodas “denominazione di origine protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

| — | ražotnes atrašanās vieta, |
| --- | --- |

—

ražotnes atrašanās vieta,

| — | ražošanas datums, ja vairs nav redzams zīmogs, |
| --- | --- |

—

ražošanas datums, ja vairs nav redzams zīmogs,

| — | šķēlēs sagrieztam un iepriekš iepakotam Prosciutto di Parma:






  — | visiem iepakojumiem ir vienāda daļa, kura atrodas augšējā kreisajā malā un uz kuras ir kontroletiķete “hercoga kronis” un šādas norādes:






  — | “Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96” (“Prosciutto di Parma – aizsargāts cilmes vietas nosaukums saskaņā ar 1990. gada 13. februāra Likumu Nr. 26 un Regulu (EK) Nr. 1107/96”), |
| --- | --- | --- | --- |

—

šķēlēs sagrieztam un iepriekš iepakotam Prosciutto di Parma:

—

visiem iepakojumiem ir vienāda daļa, kura atrodas augšējā kreisajā malā un uz kuras ir kontroletiķete “hercoga kronis” un šādas norādes:

—

“Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96” (“Prosciutto di Parma – aizsargāts cilmes vietas nosaukums saskaņā ar 1990. gada 13. februāra Likumu Nr. 26 un Regulu (EK) Nr. 1107/96”),

| — | “confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato” (“iepakots attiecīgi apstiprinātas iestādes uzraudzībā”), |
| --- | --- |

—

“confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato” (“iepakots attiecīgi apstiprinātas iestādes uzraudzībā”),

| — | ražotnes atrašanās vieta, |
| --- | --- |

—

ražotnes atrašanās vieta,

| — | ražošanas datums (zīmogā norādītais nogatavināšanas sākuma datums). |
| --- | --- |

—

ražošanas datums (zīmogā norādītais nogatavināšanas sākuma datums).

Ir aizliegts izmantot tādus apzīmējumus kā “classico” (klasisks), “autentico” (autentisks), “extra”, “super” vai kādu citu apzīmējumu, norādi vai uzrakstu kopā ar tirdzniecības nosaukumu, izņemot terminus “disossato” (atkaulots) un “affettato” (šķēlēs), kā arī jebkādu citu norādi, kas nav konkrēti paredzēta specifikācijā.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Prosciutto di Parma ražošana notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Parmas (Parma) provincē (Emīlijas-Romanjas reģions, Itālija), kas atrodas Via Emilia dienvidos vismaz 5 km attālumā no tās, maksimālais augstums virs jūras līmeņa – 900 m, apgabalu austrumos norobežo Endzas (Enza) gultne, bet rietumos – Stironas (Stirona) straujupes gultne.

Izejvielu iegūst ģeogrāfiskajā apgabalā, kas ir daudz plašāks par pārstrādes apgabalu un ietver šādu reģionu administratīvo teritoriju: Emīlija-Romaņja, Veneto, Lombardija, Pjemonta, Molīze, Umbrija, Toskāna, Marke, Abruci, Lacija (Itālija).

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Prosciutto di Parma īpašās iezīmes un garantēta kvalitātes, higiēnas un stingru pārtikas drošuma normu ievērošana ir cieši saistīta ar vides apstākļiem, dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā unikāli, neatkārtojami apstākļi un īpaša iedzīvotāju zinātība pastāv tikai dažos retos un ierobežotos apvidos, kas ir attīstījušies kā apgabali, kuros ražo šķiņķi ar šo aizsargāto nosaukumu. Prosciutto di Parma ražošanas apgabals ir neliela Parmas provinces daļa, kas ir viena no šādām ierobežotām zonām. Pateicoties atrašanās vietai, šo mikroapgabalu raksturo unikāli ekoloģiskie, klimatiskie un vides apstākļi, kurus nosaka no Versīlijas (Versilia) ieplūstošais jūras gaiss, kas kļūst mērenāks, šķērsojot Magras (Magra) ielejas olīvkoku audzes un priežu silus, kļūst sausāks Apenīnu kalnu pārejās, uzņem kastaņu aromātu un pēc tam piesātina ar to un žāvē Prosciutto di Parma, piešķirot tam vienreizīgu maigumu.

5.2.   Produkta specifika

Prosciutto di Parma ir žāvēts šķiņķis, kas ir nogatavināts vismaz 12 mēnešus; vienīgās pieļaujamās sastāvdaļas ir cūkgaļa un sāls. Gatavam produktam ir noapaļota ārējā forma, izņemot distālo (pēdas) daļu, atvērto muskuļaudu daļa ne vairāk par sešiem centimetriem pārsniedz ciskas kaula galviņu (kauliņu) (īsa aplīdzināšana). Nogatavināta produkta svars parasti ir no astoņiem līdz desmit kilogramiem un nekad nav mazāks par septiņiem kilogramiem; krāsa griezumu vietās ir viendabīga, tās tonis mainās no sārta līdz sarkanai ar baltas krāsas tauku joslām; gaļai ir patīkama un maiga garša ar mazliet sāļu piegaršu un raksturīga patīkama smarža. Analīzēs produktam ir jāatbilst precīziem mitruma (no 59 % līdz 63,5 %), sāļuma (no 4,2 % līdz 6,2 %) un proteolīzes indeksa (no 24 līdz 31 %) rādītājiem.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ražošanas kritēriji, kas ļauj piešķirt cilmes vietas nosaukumu Prosciutto di Parma, ir lielā mērā atkarīgi no apkārtējās vides apstākļiem, dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Ir cieša saikne starp izejvielu un Prosciutto di Parma, kas, pateicoties ražošanas un ģeogrāfiskā apgabala sociāli ekonomiskajai attīstībai, nosaka produkta īpašās iezīmes. Izejvielas īpašības ir raksturīgas tikai noteiktam makroapgabalam Itālijas centrālajā un ziemeļu daļā (kā minēts 4. punkta otrajā daļā) jau kopš etrusku laikmeta līdz pat mūsdienām.

Šeit attīstījās cūkkopība, audzējot cūkas ar lielu svaru un kaujot tās lielākā vecumā, ko raksturo šādi cūkkopības procesa posmi: tiek izmantotas tikai vietējās cūku sugas, kuru audzēšana notiek saskaņā ar apkārtējās vides, sociālajiem un ekonomiskajiem apstākļiem un jo īpaši – izmantojot to barošanai labību un piena pārstrādes produktus, kā rezultātā progresīvā un dabiskā ceļā iegūst produktu, kam piešķir cilmes vietas nosaukumu. Noteiktā ģeogrāfiskā apgabala makrozonā ir ierobežots apvidus, kurā saskaņā ar unikāliem un neatkārtojamiem apkārtējās vides apstākļiem, kā arī īpašo cilvēku zinātību izveidojās Prosciutto di Parma ražošanas apgabals. Šis noteiktais apgabals atrodas nelielā Parmas provinces daļā. Pateicoties atrašanās vietai, šo mikroapgabalu raksturo unikāli ekoloģiskie, klimatiskie un vides apstākļi, kurus nosaka no Versīlijas (Versilia) ieplūstošais jūras gaiss, kas kļūst mērenāks, šķērsojot Magras (Magra) ielejas olīvkoku audzes un priežu silus, kļūst sausāks Apenīnu kalnu pārejās, uzņem kastaņu aromātu un pēc tam piesātina ar to un žāvē Prosciutto di Parma, piešķirot tam vienreizīgu maigumu.

Parma atrodas senās Šaipusalpu Gallijas teritorijas vidū, un tās iedzīvotāji audzē lielus cūku ganāmpulkus un ir jo īpaši zinoši sālīta šķiņķa ražošanā.

Atskatoties pagātnē, var atrast dažādus rakstu avotus, kuros ir atsauce uz šķiņķi un tā pagatavošanas veidu, jo īpaši Tirdzniecības palātas 1913. gada sarakstos, kuros ir minēts tā pašreizējais ražošanas reģions. Sākotnēji ar šķiņķa ražošanu nodarbojās mājražotāji, līdz mūsdienās šis process tika industrializēts, taču produkta tradicionālās īpašības ir saglabājušās gandrīz neskartas.

Produkta izcelsme ir vēsturiski dokumentēta, turklāt šis apgabals ir arī izejvielas izcelsmes vieta, un produkts ir radies, pateicoties tipiskas lauksaimnieciskās ražošanas attīstībai, kas kopēja un raksturīga visam iepriekšminētajam mikroreģionam un neatkārtojamu mikroklimata un vides apstākļu dēļ ir koncentrēta noteiktā Parmas provinces daļā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju (Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Valdība ir uzsākusi Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 5. punktā minēto valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Prosciutto di Parma reģistrācijas priekšlikumu 2012. gada 4. jūlijā publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 154. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājas lapu (www.politicheagricole.it) un uzklikšķinot uz Qualità e sicurezza (ekrāna augšējā labajā pusē) un tad – uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

---

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1209/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Camembert de Normandie (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Camembert de Normandie”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Camembert de Normandie”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV C 140, 18.5.2013., 20. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

FRANCIJA

Camembert de Normandie (ACVN)

---

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1210/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā [Melocotón de Calanda (ACVN)]

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Melocotón de Calanda”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2446/2000 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Spānijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Melocotón de Calanda”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2446/2000 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo apstiprina Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto specifikācijas grozījumu attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 281, 7.11.2000., 12. lpp.

2

(3)  OV C 179, 25.6.2013., 19. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

SPĀNIJA

Melocotón de Calanda (ACVN)

---

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1211/2013

(2013. gada 25. novembris),

ar ko apstiprina maznozīmīgu specifikācijas grozījumu attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Banon (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 53. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Banon, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 641/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Francijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Banon, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 641/2007 (2).

| (2) | Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un par nosaukuma kontroli atbildīgo pārbaudes struktūru kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot izcelsmes apliecinājumu, ražošanas metodi, marķējumu, valsts prasības un par nosaukuma kontroli atbildīgo pārbaudes struktūru kontaktinformāciju.

| (3) | Komisija ir izvērtējusi minēto grozījumu un secinājusi, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru, |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir izvērtējusi minēto grozījumu un secinājusi, ka tas ir pamatots. Grozījums Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē ir maznozīmīgs, tāpēc Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 50.–52. pantā izklāstīto procedūru,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma Banon specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Konsolidēts vienotais dokuments, kurā sniegti galvenie specifikācijas elementi, sniegts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 25. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 150, 12.6.2007., 3. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Produkta ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Banon specifikācijā ir apstiprināts šāds grozījums:

1.1.   Izcelsmes apliecinājums

Nodaļa ir papildināta ar noteikumiem par produkta izcelsmes kontroli un garantēšanu un produkta izsekojamību; šo noteikumu grozījumi ir Francijas kontroles sistēmas reformas rezultāts.

1.2.   Ražošanas metode

Par pamatu ņemot valsts tiesību aktus, nodaļa ir papildināta ar informāciju, kas attiecas uz:

| — | ganāmpulka definīciju:


  “Ganāmpulks ir tāds kazu ganāmpulks, kurā ietilpst kazas laktācijas periodā, cietstāvošas kazas, kazlēni (jaunas kazas) un āži.”


  Šis noteikums ļauj labāk definēt terminu “ganāmpulks”.

  “Līdz 2013. gada 31. decembrim Communes Provençales, Roves un Alpines šķirnes slaucamās kazas un no šo šķirņu krustojumiem izaudzētās kazas veidos vismaz 60 % no katra ganāmpulka.”

  Šis noteikums ir ganāmpulka pielāgošanas pasākums, kas ļauj lopkopjiem līdz 2014. gada 1. janvārim par 100 % īstenot mērķi. |
| --- | --- |

—

ganāmpulka definīciju:

“Ganāmpulks ir tāds kazu ganāmpulks, kurā ietilpst kazas laktācijas periodā, cietstāvošas kazas, kazlēni (jaunas kazas) un āži.”

Šis noteikums ļauj labāk definēt terminu “ganāmpulks”.

“Līdz 2013. gada 31. decembrim Communes Provençales, Roves un Alpines šķirnes slaucamās kazas un no šo šķirņu krustojumiem izaudzētās kazas veidos vismaz 60 % no katra ganāmpulka.”

Šis noteikums ir ganāmpulka pielāgošanas pasākums, kas ļauj lopkopjiem līdz 2014. gada 1. janvārim par 100 % īstenot mērķi.

| — | ganāmpulka barību:

  “Kazu pamatbarība galvenokārt iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. To veido tikai barība, ko kazas iegūst, ganoties pļavās un/vai pārvietojoties pa noganāmajām platībām, sausā lopbarība no pākšaugiem un/vai zālaugiem un/vai labvēlīgos apstākļos uzglabāti savvaļā augošu sugu augi.”

  Šī informācija ir pievienota, lai precizētu ganāmpulka barības izcelsmi un veidu.

  “Kazas ganās:







  — | pārvietojoties pa noganāmajām platībām, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi; |
| --- | --- | --- |

—

ganāmpulka barību:

“Kazu pamatbarība galvenokārt iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā. To veido tikai barība, ko kazas iegūst, ganoties pļavās un/vai pārvietojoties pa noganāmajām platībām, sausā lopbarība no pākšaugiem un/vai zālaugiem un/vai labvēlīgos apstākļos uzglabāti savvaļā augošu sugu augi.”

Šī informācija ir pievienota, lai precizētu ganāmpulka barības izcelsmi un veidu.

“Kazas ganās:

“Kazas ganās:

—

pārvietojoties pa noganāmajām platībām, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi;

pārvietojoties pa noganāmajām platībām, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi;

| — | pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās; |
| --- | --- |

—

pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās;

pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās;

| — | stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās.” |
| --- | --- |

—

stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās.”

stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās.”

Šī informācija ir pievienota, lai precizētu tās pļavas, kurās atļauts iegūt barību.

“Laikposmā, kad rupjā lopbarība jānodrošina galvenokārt no ganībām, siena daudzums nepārsniedz 1,25 kg barības izejvielas dienā vienai ganāmpulka pieaugušai kazai.

Izbarotā siena daudzums nepārsniedz 600 kg barības izejvielas vienai ganāmpulka kazai gadā.

Zaļbarības izēdināšana silē gadā atļauta tikai 30 dienas, kas neseko viena otrai.”

Šā noteikuma mērķis ir vairāk izmantot ganības.

“Papildbarības izejvielas daudzums nepārsniedz 800 g vienai pieaugušai ganāmpulka kazai dienā, ierobežojot barības izejvielas vienai pieaugušai ganāmpulka kazai līdz 270 kg gadā. Vismaz 60 % no papildbarības gadā jābūt graudaugiem. Kaltētas lucernas izbarošana nepārsniedz 400 g barības izejvielas vienai pieaugušai ganāmpulka kazai dienā vismaz divās devās, ierobežojot barības izejvielas vienai pieaugušai kazai ganāmpulkā līdz 60 kg gadā.”

Šo noteikumu mērķis ir samazināt barības devas ārpus ganībām.

“Tādas lopbarības un kaltētas lucernas daudzums, kas iegūta ārpus apgabala, kurā ražo ar šo nosaukumu apzīmēto produktu, katrai pieaugušai kazai nepārsniedz 250 kg barības izejvielas gadā.”

Šā noteikuma mērķis ir ierobežot tādas barības devas, kura nav iegūta ar šo nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabalā.

“Ir aizliegts izmantot skābbarību un plēves ietinumos sagatavotu lopbarību, krustziežu dzimtas augus un citus augus un graudus, kas pienam var piešķirt sliktu garšu.”

Šā noteikuma mērķis ir aizliegt izmantot tādu barību, kuras dēļ piens un tātad arī siers var iegūt sliktu garšu.

| — | piena ieguve ganāmpulkā:


  “No vienas kazas laktācijas periodā un vidēji gadā nedrīkst iegūt vairāk par 850 kg piena.”


  Šis jau esošais noteikums ir formulēts no jauna, lai ņemtu vērā ganāmpulka vidējo izslaukumu gadā. |
| --- | --- |

—

piena ieguve ganāmpulkā:

“No vienas kazas laktācijas periodā un vidēji gadā nedrīkst iegūt vairāk par 850 kg piena.”

Šis jau esošais noteikums ir formulēts no jauna, lai ņemtu vērā ganāmpulka vidējo izslaukumu gadā.

| — | siera ražošanas tehnoloģija:
  Teikums “No 2009. gada 1. janvāra piena savākšana fermā notiek ik dienas un piena uzglabāšana pirms savākšanas notiek 8 °C temperatūrā.” ir aizstāts ar teikumu: “Savākt drīkst ne vairāk kā divu dienu un četru slaukumu pienu. Piena uzglabāšana pirms savākšanas notiek 6 °C vai zemākā temperatūrā.”, lai ņemtu vērā ar attālumu saistītos ierobežojumus piena savākšanas laikā.


  “Fermenta doza ar koncentrāciju 520 mg himozīna litrā ir no 20 līdz 35 ml 100 litros piena.”


  Šā noteikuma mērķis ir precizēt fermenta dozu. Šī doza nepieciešama, lai iegūtu optimālu recēšanas laiku.


  “Sālīšana ilgst no 5 līdz 8 minūtēm.”


  Šā noteikuma mērķis ir precizēt sālīšanas ilgumu. |
| --- | --- |

—

siera ražošanas tehnoloģija:

Teikums “No 2009. gada 1. janvāra piena savākšana fermā notiek ik dienas un piena uzglabāšana pirms savākšanas notiek 8 °C temperatūrā.” ir aizstāts ar teikumu: “Savākt drīkst ne vairāk kā divu dienu un četru slaukumu pienu. Piena uzglabāšana pirms savākšanas notiek 6 °C vai zemākā temperatūrā.”, lai ņemtu vērā ar attālumu saistītos ierobežojumus piena savākšanas laikā.

“No 2009. gada 1. janvāra piena savākšana fermā notiek ik dienas un piena uzglabāšana pirms savākšanas notiek 8 °C temperatūrā.”

“Savākt drīkst ne vairāk kā divu dienu un četru slaukumu pienu. Piena uzglabāšana pirms savākšanas notiek 6 °C vai zemākā temperatūrā.”

“Fermenta doza ar koncentrāciju 520 mg himozīna litrā ir no 20 līdz 35 ml 100 litros piena.”

Šā noteikuma mērķis ir precizēt fermenta dozu. Šī doza nepieciešama, lai iegūtu optimālu recēšanas laiku.

“Sālīšana ilgst no 5 līdz 8 minūtēm.”

Šā noteikuma mērķis ir precizēt sālīšanas ilgumu.

| — | nogatavināšana:


  “Šā posma beigās siera virsai jābūt viendabīgai ar nostabilizējušos floru, tam jābūt ar plānu krēmkrāsas mizu un mīkstu masas viduci.”


  Šā noteikuma mērķis ir precizēt siera izskatu nogatavināšanas starpposmā. |
| --- | --- |

—

nogatavināšana:

“Šā posma beigās siera virsai jābūt viendabīgai ar nostabilizējušos floru, tam jābūt ar plānu krēmkrāsas mizu un mīkstu masas viduci.”

Šā noteikuma mērķis ir precizēt siera izskatu nogatavināšanas starpposmā.

| — | ietīšana lapās:

  “Savākšanas noteikumi


  Tiek vāktas nobrūnējušas lapas, proti, rudens lapkritī. Tās ir tīras un nebojātas.


  Glabāšanas apstākļi


  Tās uzglabā sausas.


  Apstrāde


  Lapas pirms to izmantošanas ietīšanai samitrina. Iespējami trīs paņēmieni:







  — | ar vārošu ūdeni, |
| --- | --- | --- |

—

ietīšana lapās:

“Savākšanas noteikumi

Tiek vāktas nobrūnējušas lapas, proti, rudens lapkritī. Tās ir tīras un nebojātas.

Glabāšanas apstākļi

Tās uzglabā sausas.

Apstrāde

Lapas pirms to izmantošanas ietīšanai samitrina. Iespējami trīs paņēmieni:

—

ar vārošu ūdeni,

| — | ar vārošu ūdeni, kuram pievienots 5 % etiķis, |
| --- | --- |

—

ar vārošu ūdeni, kuram pievienots 5 % etiķis,

| — | ar ūdeni, kuram pievienots 5 % etiķis. |
| --- | --- |

—

ar ūdeni, kuram pievienots 5 % etiķis.

Lapu kātiņu nogriešana nav obligāta, taču griezt drīkst tikai lapas pamatni, citas lapu daļas griezt nedrīkst.

Siera ietīšana

Siers tiek pilnībā ietīts lapās, lai nodrošinātu otro nogatavināšanu anaerobos apstākļos.

Ja sieru satin lapās, kuru kātiņi nav nogriezti, kātiņu novieto siera apakšā.”

Šā noteikuma mērķis ir precizēt kastaņkoku lapu savākšanu un izmantošanu. Šo lapu kvalitātes noteikšana ir nepieciešama, lai, ietinot lapās, panāktu optimālu siera nogatavināšanu.

1.3.   Marķēšana

Marķēšana

Lai padarītu Eiropas Savienības ACVN logotipa izmantošanu par obligātu, ir grozīti noteikumi marķēšanai. Ieviesti papildinājumi no valsts tiesību aktiem.

1.4.   Valsts prasības

Valsts prasības

Valsts prasības ir papildinātas ar Francijas tiesību aktu prasībām atbilstošu tabulu, kurā uzskaitīti galvenie pārbaudāmie parametri un pārbaudē izmantojamās metodes.

1.5.   Cits

Cits

Ir atjaunināta par šā aizsargātā nosaukuma kontroli atbildīgo pārbaudes struktūru kontaktinformācija.

---

II PIELIKUMS

KONSOLIDĒTS VIENOTAIS DOKUMENTS

Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1)

BANON

EK Nr.: FR-PDO-0105-0969 – 23.2.2012.

AĢIN ( ) ACVN (X)

1.   Nosaukums

Banon

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Banon ir mīksts siers, kas ražots no svaiga kazas pilnpiena. To iegūst straujās sarecināšanas procesā (ar himozīnu saturošu recināšanas fermentu). Nogatavinātu sieru ietin (proti, pilnīgi nosedz ar lapām) dabīgā veidā nobrūnējušās kastaņu lapās, kas saistītas savā starpā ar dabīgo rafiju, veidojot 6 līdz 12 starus.

Banon sieram pēc vismaz 15 dienu nogatavināšanas, no kurām 10 dienas tas ir ietīts lapās, ir viendabīga, krēmīga, valkana un mīksta masa. Tā miza zem lapām ir krēmīgi dzeltena. Siera Banon rituļu diametrs kopā ar lapām ir 75 līdz 85 mm, bet augstums – 20 līdz 30 mm. Banon siera neto svars bez lapām un pēc nogatavināšanas ir 90 līdz 110 g.

Pēc pilnīgas izžūšanas 100 gramos siera ir vismaz 40 gramu sausnas un 100 gramos siera ir 40 gramu tauku.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Līdz 2013. gada 31. decembrimCommunes Provençales, Roves, Alpines šķirnes slaucamās kazas un no to krustojumiem izaudzētās kazas veido vismaz 60 % no katra ganāmpulka.

No 2014. gada 1. janvāraBanon ražošanā izmantotais piens iegūts tikai no Communes Provençales, Roves un Alpines šķirnes kazām un šo šķirņu krustojumos izaudzētām kazām.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Kazu pamatbarību iegūst galvenokārt ģeogrāfiskajā apgabalā. To veido tikai barība, ko kazas iegūst, ganoties pļavās un/vai pārvietojoties pa noganāmajām platībām, sausā lopbarība no pākšaugiem un/vai zālaugiem un/vai labvēlīgos apstākļos uzglabāti savvaļā augošu sugu augi. Tiklīdz laika apstākļi un veģetācijas fāze to atļauj, kazas ganās ganībās un/vai pārvietojas pa noganāmajām platībām. Pļavās un noganāmajās platībās kazas regulāri pavada vismaz 210 dienas gadā. Vismaz četrus mēnešus gadā rupjo lopbarību tās saņem galvenokārt ganībās.

Apgabala pļavās vai noganāmajās platībās kazas ganās vismaz 210 dienas gadā.

Kazas ganās:

| — | noganāmajās platībās, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi, |
| --- | --- |

—

noganāmajās platībās, kur aug viengadīgi vai daudzgadīgi savvaļas sugu augi, kokaugi, krūmaugi vai zālaugi,

| — | pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās, |
| --- | --- |

—

pastāvīgajās vietējo augu sugu pļavās,

| — | stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās. |
| --- | --- |

—

stiebrzāļu, pākšaugu vai jauktu sugu pagaidu pļavās.

Silēs izēdināmas barības (sausā lopbarība un barības piedevas) apjomam ir noteikts gada un dienas limits. Ierobežo arī ārpus apgabala iegūtas lopbarības iegādes apjomu.

Vismaz četrus mēnešus gadā rupjā lopbarība kazām jāsaņem galvenokārt ganībās.

Laikposmā, kad rupjā lopbarība jānodrošina galvenokārt ganībās, izēdināmā siena daudzums nedrīkst pārsniegt 1,25 kg barības izejvielas dienā vienai ganāmpulka pieaugušai kazai.

Izbarotā siena daudzums nepārsniedz 600 kg barības izejvielas vienai ganāmpulka kazai gadā.

Zaļbarības izēdināšana silē gadā atļauta tikai 30 dienas, kas neseko viena otrai.

Papildbarības izejvielas daudzums nepārsniedz 800 g vienai pieaugušai ganāmpulka kazai dienā, ierobežojot barības izejvielas vienai pieaugušai ganāmpulka kazai līdz 270 kg gadā.

Vismaz 60 % no papildbarības gadā jābūt graudaugiem.

Kaltētas lucernas izbarošana nepārsniedz 400 g barības izejvielas vienai pieaugušai ganāmpulka kazai dienā vismaz divās devās, ierobežojot barības izejvielas vienai pieaugušai kazai ganāmpulkā līdz 60 kg gadā.

Tādas lopbarības un kaltētas lucernas daudzums, kas iegūta ārpus apgabala, kurā ražo ar šo nosaukumu apzīmēto produktu, katrai pieaugušai kazai nepārsniedz 250 kg barības izejvielas gadā.

Ir aizliegts izmantot skābbarību un plēves ietinumos sagatavotu lopbarību, krustziežu dzimtas augus un citus augus un graudus, kas pienam var piedot sliktu garšu.

Saimniecībā kazu ganāmpulkam faktiski atvēlēts tik daudz lopbarības platības, lai vidēji astoņu kazu rīcībā būtu vismaz 1 ha dabīgo un/vai kultivēto pļavu, bet vidēji divu kazu rīcībā – 1 ha pārstaigājamo noganāmo platību.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošanu, siera pagatavošanu un nogatavināšanu veic 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Visus sierus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu pārdod ar individuālu etiķeti, uz kuras cilmes vietas nosaukums ir norādīts ar tāda lieluma burtiem, kuri ir vismaz vienādi ar jebkādu citu burtu izmēru uz etiķetes.

Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu Banon apzīmētā siera marķējumā obligāti jāiekļauj Eiropas Savienības ACVN logotips.

Nosaukumam Banon obligāti jābūt uz rēķiniem un tirdzniecības dokumentiem.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:

Augšprovansas Alpu (Alpes-de-Haute-Provence) departamentā (04)

Pašvaldības, kuru teritorija šajā apgabalā ietilpst pilnībā

Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.

Pašvaldības, kuru teritorija šajā apgabalā ietilpst daļēji

Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.

Šo pašvaldību ģeogrāfiskā apgabala robežas norādītas plānos, kuri atrodas attiecīgo pašvaldību mērijās.

Augšalpu (Hautes-Alpes) departamentā (05)

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Châteauneuf-de-Chabre, Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux.

Voklīzas (Vaucluse) departamentā (84)

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

Dromas (Drôme) departamentā (26)

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

a)   Dabas vide

Banon šūpulis ir Aušprovansa Banonas pašvaldības apkaimē. Tas ir vidēji augstu kalnu sauss apgabals, tā ainavu veido pakalni un plato ar Vidusjūrai raksturīgo klimatu.

Apgabalu raksturo ūdens trūkums, pazemes ūdeņi atrodas lielā dziļumā, bet virszemes ūdens atkarīgs no retiem un neregulāriem nokrišņiem galvenokārt rudenī un pavasarī, bet vasarā nokrišņu ir ļoti maz.

Apgabalu, kur ražo Banon sieru, raksturo arī neauglīgas, galvenokārt kaļķainas un ūdenscaurlaidīgas augsnes, kurās lieliski iesūcas lietus ūdens.

Tā ir vide, kur mainās skraju mežu platības, kas apaugušas ar Alepo priedēm, ozoliem, irbulenēm, miltenēm, aromātiskiem augiem, pamežu platībām, izkliedētiem krūmu puduriem un Provansas vidēji augsto kalnieņu samērā bargajam klimatam (sauss, saulains, bieži vien ziemā diezgan auksts) piemērotiem kultūraugiem, un kas rada labvēlīgu vidi, pa kuru pārvietojas un kuru nogana kazu ganāmpulki.

Ar šā reģiona dabas vides apstākļiem var izskaidrot to, ka vispārējā šīs teritorijas tautsaimniecība ir labvēlīga ganību lopkopībai un kultūraugiem ar zemu ražību.

b)   Siera Banon priekšvēsture

Šā siera pirmsākumi meklējami XIX gs. beigās. Šajā zemē, kuras agronomiskais potenciāls ir zems, zemnieki meklē veidu, kā gūt vislielāko labumu no apkārtnes nabadzīgajiem resursiem: tiek praktizēta jaukta augkopība izdzīvošanai dažos auglīgākajos zemesgabalos, taču savvaļākās meža platībās iegūst koksni, gūst medījumu, lasa sēnes, ogas, trifeles vai lavandu. Katras ģimenes rīcībā līdztekus cūkām un nelielai piemājas putnu saimei ir arī neliels piemājas aitu un dažu kazu ganāmpulks; tie ir dzīvnieki, kuri viens otru papildina gan teritorijas (jo, turot šos dzīvniekus, apkārtnes meži un pameži tiek izmantoti vislietderīgāk), gan saimnieciskās funkcionalitātes ziņā. Jērus audzē gaļai, kazas kā jau “nabagu govis” tur tiek audzētas piena iegūšanai. Piens svaigā veidā ir pārtika ģimenei, bet to arī pārstrādā sierā, kas ir vienīgais veids kā saglabāt tā uzturvērtību.

Lai gan siers domāts ģimenes patēriņam, tā komerciālo vērtību rada produkcijas pārpalikums pēc tam, kad ģimene ir apmierinājusi savas vajadzības. Šis produkcijas pārpalikums tiek vests pārdošanai uz vietējiem tirgiem.

Tieši šajos tirgos Banona – kantona administratīvais un Līras (Lure) un Albionas (Albion) zemes centrs, svarīgu satiksmes ceļu sadure un gadatirgu un tirgu norises vieta – tika uzskatīta par vissvarīgāko šo gadatirgu vai siera tirgu vietu.

Pirmo reizi locītais kazas siers, kas saistīts ar Banonas nosaukumu, minēts 1886. gadā Marius MORARD darbā “Cuisinière provençale”.

Pēckara periodu raksturo pakāpeniska tehniskā progresa ieviešana siera ražošanā. Kazu ganāmpulki tiek specializēti, siera ražošana pārvar mājražošanas robežas; ja iepriekš sieru ražoja galvenokārt ģimenes uzturam un tā pārdošana bija papildu nodarbe, iestājas posms, kad galvenais ir sieru pārdot (pārpalikums ģimenes uzturēšanai).

5.2.   Produkta specifika

Banon siera oriģinalitāte izpaužas divējādi, kazas sieru nozarē tas ir ļoti īpašs, šī siera masa veidota no maiga recekļa, ko iegūst straujās sarecināšanas procesā (ar himozīnu saturošu recināšanas fermentu) un ietin kastaņkoka lapās.

Atsaucoties uz J. M. MARIOTTI pētījumu “A la Recherche d’un fromage; le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie”, Banon siers vienmēr ir ražots, pievienojot himozīnu saturošu recināšanas fermentu un joprojām ir viens no retajiem sieriem, kurus ražo atbilstoši šim paņēmienam.

Kā liecina vēsture, Provansa nepārprotami atrodas himozīna recinātāja izmantošanas kultūras teritorijā, pretēji Ziemaļfrancijai, kur pārsvarā izmanto pienskābi (lēnā koagulācija aptuveni 24 stundas). Jau XV gs. karalim Renē pasniedz “šos nelielos maigos, ar himozīnu sarecinātos siera ritulīšus” – atsauce uz recināšanu ar himozīnu ir skaidra.

Tradicionāli sietveida trauki, ko izmantoja Provansā, ir ar lieliem caurumiem, kas norāda, ka receklis ir ticis iegūts, izmantojot himozīna recinātāju (ar pienskābes baktēriju izdalītajiem fermentiem iegūts receklis caur šādiem sietiem iztecētu).

Turklāt siera locīšanai, kas raksturīga Banon sieram, ir divi mērķi: šāda locīšana ir gan siera uzglabāšanas, gan izgatavošanas paņēmiens. Tā ir svaigsiera pārstrāde, kurā ņemtas vērā rūpes gan par siera saglabāšanu, gan uzlabošanu.

Produkta pārstrāde galvenokārt izpaužas kā tā saistība ar kastaņkoka lapām, tā locīšana. Šī formas izveide iezīmē pāreju no Tome siera uz Banon sieru. Šīs lapas pasargā no gaisa iedarbības, un tām ir arī papildu nozīme – tās veicina siera aromātisko īpašību attīstību.

Daudzi augi, izrādās, ir asociējami ar sieru (vīnogulāji, kastaņkoki, platānas, riekstkoks u. c.); vispiemērotākās ir tieši kastaņkoka lapas to izturīgās struktūras un miecvielu kvalitātes dēļ.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

a)   Dabas vide

Šā siera ražošanas apgabalu ietekmē Vidusjūra, augsne šajā apgabalā ir neauglīga, tā veidota galvenokārt no kaļķakmens, kas atrodas tuvu augsnes virskārtai un neaiztur ūdeni. Šie faktori veicina krūmāju veģetāciju, ko veido irbulenes, vilkābeles, dzeloņplūmes, klinšrozes, kadiķi, lavanda, kalnumētras, timiāns un kastaņkoki, kas atkaļķotajās zemes platībās tika ieviesti ap 1860. gadu.

Tā ir īpaši piemērota vide kazu audzēšanai un ganīšanai.

b)   Ganību lopkopības sistēma

No lopkopja viedokļa raugoties, ganību un lopbarības platības ir kazu barības pamats. Šīs platības ir iekļautas ganāmpulka barošanas stratēģijā. Lopkopji ieviesa īpašu ražošanas sistēmu, apvienojot šo dabas resursu daudzveidību.

Ganību platībā tiek apvienoti trīs resursu veidi: dabīgās ganības, meži un ar slāpekli bagāti pākšaugi. Vairums lopkopju patur kazas, kuras viņi atkarībā no barības daudzuma, ko tās gūst, pārstaigājot noganāmās platības, un no gadalaika posma var papildus laist ganīties sējas esparsetes vai lucernas pļavās.

Šī lopkopības sistēma ir lauksaimniecības prakse, kas ļoti ietekmē šim sieram raksturīgās īpašības un saikni ar zemi, kurā tas tiek ražots.

c)   Ražošanas paņēmieni

Mīkstā recekļa izmantošanu nosaka vietējie klimatiskie apstākļi (augsta temperatūra un sausums). Šajā reģionā nav iespējams bez īpašiem tehniskiem līdzekļiem atdzesēt pienu un pēc tam to uzglabāt zemā temperatūrā – tā, lai pienskābes baktērijas darbotos, nesaskābinot pienu. Tāpēc piena recēšana, proti, tā koagulācija fermentu ietekmē, ir jāaktivizē.

Siera Tome locīšana ļāva to lietot pārtikā visu gadu, un jo īpaši ziemas laikā, kad kazas nedod pienu.

Siers Banon ir visu šo faktoru (nabadzīga, kazu ekstensīvu audzēšanu sekmējoša vide, ko lietderīgi izmanto cilvēks, silts un sauss klimats, kas dabīgā veidā nosaka siera recināšanas paņēmienu un apstrādi (locīšana)) kombinēšanas rezultāts, kas nodrošina apstākļus šā siera ilgai uzglabāšanai.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBanon.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.).

---

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1212/2013

(2013. gada 26. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto[-ajiem] KN kodu[-iem] atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto[-ajiem] KN kodu[-iem] atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir [trīs] mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (2) 12. panta 6. punktu. Minētais laikposms ir [trīs] mēneši.

| (5) | Par šīs regulas pielikuma 1. punktu Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā; šīs regulas pielikuma 2. punktā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Par šīs regulas pielikuma 1. punktu Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā; šīs regulas pielikuma 2. punktā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto[-ajiem] KN kodu[-iem].

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot [trīs] mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 26. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Sirdspukstu mērīšanas iekārta, kuras sastāvdaļas ir:






  — | sirdspukstu sensors un bezvadu raidītājs, kas iekļauts krūšu jostā, |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Sirdspukstu mērīšanas iekārta, kuras sastāvdaļas ir:

—

sirdspukstu sensors un bezvadu raidītājs, kas iekļauts krūšu jostā,

| — | sirds ritma monitorēšanas ierīce, kurā ietverts bezvadu uztvērējs un pulkstenis, ar kontroles taustiņiem un optiski elektronisku displeju, kuru var uzvilkt uz plaukstas locītavas, |
| --- | --- |

—

sirds ritma monitorēšanas ierīce, kurā ietverts bezvadu uztvērējs un pulkstenis, ar kontroles taustiņiem un optiski elektronisku displeju, kuru var uzvilkt uz plaukstas locītavas,

| — | pamatne sirds ritma monitorēšanas ierīces piestiprināšanai pie divriteņa stūres. |
| --- | --- |

—

pamatne sirds ritma monitorēšanas ierīces piestiprināšanai pie divriteņa stūres.

Sensors uztver sirdspukstus, un attiecīgie dati tiek bez vadiem pārraidīti monitorēšanas ierīcei, kas aprēķina sirds ritmu (reālo, maksimālo vai vidējo) un parāda rezultātu.

Iekārta darbojas arī kā pulkstenis un hronometrs.

(1) Sk. 1. attēlu.

9031 80 38

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3.b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 3. piezīmi un KN kodu 9031, 9031 80 un 9031 80 38 aprakstu.

Sirdspukstu sensors un sirds ritma monitorēšanas ierīce ir paredzēti, lai nodrošinātu skaidri noteiktas funkcijas kopīgu izpildi 90. nodaļas 3. piezīmē minētajā nozīmē saistībā ar XVI sadaļas 4. piezīmi, jo sensors uztver sirdspukstus un nosūta signālus monitorēšanas ierīcei, lai tie tiktu apstrādāti un parādīti.

Iekārta ir salikta prece, kas sastāv no 90. nodaļā (mērierīce vai kontrolierīce) un 91. nodaļā (pulkstenis) klasificētiem elementiem. Saskaņā ar 3.b) noteikumu tā jāklasificē pēc sastāvdaļas, kas nosaka preces pamatīpašības.

Ņemot vērā iekārtas objektīvās īpašības, konkrēti, sirdspukstu mērīšanas un monitorēšanas komponentu pārsvaru, iekārtas pamatīpašības nosaka mērīšanas komponenti. Ierīces pulksteņa funkcija ir papildu funkcija tās mērīšanas aparāta funkcijai, jo aparāts, kas paredzēts mērījumu veikšanai, pamatojoties uz laiku (sirdspukstu skaits minūtē), ir saistīts ar pulksteni tālab, lai, apstrādājot mērījumus, izveidotu salīdzinājumu laikā. Tāpēc to nav iespējams klasificēt pozīcijā 9102 pie pulksteņiem.

To nav iespējams klasificēt arī pozīcijā 9018 pie medicīnas instrumentiem un aparatūras, jo aparātu parasti nelieto profesionālajā medicīnas praksē (sk. arī Harmonizētās sistēmas (HS) skaidrojumu pirmo rindkopu par pozīciju 9018).

Veicot mērījumus saistībā ar laika faktoru (sirds ritma jeb sirdspukstu skaitīšana minūtē), netiek skaitīts nekāda veida vienību kopējais skaits (sk. arī HS skaidrojumus par pozīciju 9029, A punktu). Tādējādi klasifikācija pozīcijā 9029 10 00 pie apgriezienu mērītājiem, ieguves mērītājiem, taksometriem, hodometriem, pedometriem un tamlīdzīgām ierīcēm nav iespējama.

Sirds ritma noteikšana (sirdspukstu skaits minūtē) nav apgriezienu ātruma vai lineāra ātruma mērīšana (sk. arī HS skaidrojumus par pozīciju 9029, B punktu). Tādējādi klasifikācija pozīcijā 9029 20 pie spidometriem un tahometriem arī nav iespējama.

Tāpēc iekārta ir jāklasificē ar KN kodu 9031 80 38 pie citādiem elektroniskiem mērīšanas vai kontroles instrumentiem, ierīcēm un iekārtām, kas citur 90. nodaļā nav minēti vai iekļauti.

| 2. | Sirdspukstu sensors un bezvadu raidītājs, kas iekļauts krūšu jostā, kura paredzēta aplikšanai ap krūtīm, lai uztvertu sirdspukstus.
  Izstrādājums uztver sirdspukstus un bez vadiem pārraida attiecīgos datus sirds ritma monitorēšanas ierīcei, kas netiek uzrādīta kopā ar šo izstrādājumu.

   (1) Sk. 2. attēlu. |
| --- | --- |

2.

Sirdspukstu sensors un bezvadu raidītājs, kas iekļauts krūšu jostā, kura paredzēta aplikšanai ap krūtīm, lai uztvertu sirdspukstus.

Izstrādājums uztver sirdspukstus un bez vadiem pārraida attiecīgos datus sirds ritma monitorēšanas ierīcei, kas netiek uzrādīta kopā ar šo izstrādājumu.

(1) Sk. 2. attēlu.

9031 90 85

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, 90. nodaļas 2.b) piezīmi un KN kodu 9031, 9031 90 un 9031 90 85 aprakstu.

Izstrādājums ir paredzēts vienīgi vai galvenokārt lietošanai kopā ar sirdspukstu mērīšanas iekārtu, kas minēta pozīcijā 9031. Tā ir būtiska sastāvdaļa sirdspukstu mērīšanas iekārtas darbībai, jo bez tā minētā iekārta nedarbojas.

Tāpēc izstrādājums ir jāklasificē ar KN kodu 9031 90 85 pie citādām mērīšanas vai kontroles instrumentu, ierīču un iekārtu daļām, kas citur 90. nodaļā nav minētas vai iekļautas.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Attēliem ir tikai informatīva nozīme.

---

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1213/2013

(2013. gada 27. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 27. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 41,4 |
| MK | 36,9 |
| TR | 57,9 |
| ZZ | 45,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| TR | 87,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0709 93 10 | MA | 133,7 |
| TR | 87,3 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 10 | MA | 68,3 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 70,2 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,0 |
| 0805 50 10 | TR | 68,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 139,5 |
| ZA | 134,8 |
| ZZ | 97,3 |
| 0808 30 90 | TR | 113,5 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

44,1

MA

41,4

MK

36,9

TR

57,9

ZZ

45,1

0707 00 05

AL

41,5

TR

87,1

ZZ

64,3

0709 93 10

MA

133,7

TR

87,3

ZZ

110,5

0805 20 10

MA

68,3

ZA

87,1

ZZ

77,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

70,2

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,0

0805 50 10

TR

68,0

ZZ

68,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

41,5

US

139,5

ZA

134,8

ZZ

97,3

0808 30 90

TR

113,5

ZZ

113,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/35

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 26. novembris)

par Grieķijas Republikas paziņojumu par valsts pārejas plānu, kas paredzēts 32. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 8133)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(2013/687/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 32. panta 5. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punkta pirmo daļu Grieķijas Republika iesniedza Komisijai valsts pārejas plānu (VPP) 2012. gada 19. decembrī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punkta pirmo daļu Grieķijas Republika iesniedza Komisijai valsts pārejas plānu (VPP) 2012. gada 19. decembrī (2).

| (2) | VPP pilnīguma izvērtēšanas laikā Komisija konstatēja, ka vairākām iekārtām nebija norādīts datums, kurā piešķirta pirmā atļauja. Tāpēc Komisija 2013. gada 11. jūnija vēstulē (3) lūdza Grieķijas iestādēm sniegt trūkstošo informāciju, kā arī precizēt informāciju par vienas sadedzināšanas iekārtas kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu. |
| --- | --- |

(2)

VPP pilnīguma izvērtēšanas laikā Komisija konstatēja, ka vairākām iekārtām nebija norādīts datums, kurā piešķirta pirmā atļauja. Tāpēc Komisija 2013. gada 11. jūnija vēstulē (3) lūdza Grieķijas iestādēm sniegt trūkstošo informāciju, kā arī precizēt informāciju par vienas sadedzināšanas iekārtas kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu.

| (3) | Grieķijas Republika iesniedza Komisijai papildu informāciju ar 2013. gada 25. jūnija vēstuli (4). |
| --- | --- |

(3)

Grieķijas Republika iesniedza Komisijai papildu informāciju ar 2013. gada 25. jūnija vēstuli (4).

| (4) | Pēc VPP turpmākas izvērtēšanas un papildu informācijas saņemšanas Komisija 2013. gada 8. jūlijā nosūtīja otru vēstuli (5), kurā tā atkārtoti lūdza sniegt informāciju par datumu, kurā vairākām iekārtām piešķirta pirmā atļauja, un lūdza paskaidrot vienai iekārtai piešķirto atkāpi, kas minēta pielikuma C papildinājuma C.1. tabulas 4. piezīmē Komisijas 2012. gada 10. februāra Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES, ar ko paredz noteikumus attiecībā uz valsts pārejas plāniem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (6). |
| --- | --- |

(4)

Pēc VPP turpmākas izvērtēšanas un papildu informācijas saņemšanas Komisija 2013. gada 8. jūlijā nosūtīja otru vēstuli (5), kurā tā atkārtoti lūdza sniegt informāciju par datumu, kurā vairākām iekārtām piešķirta pirmā atļauja, un lūdza paskaidrot vienai iekārtai piešķirto atkāpi, kas minēta pielikuma C papildinājuma C.1. tabulas 4. piezīmē Komisijas 2012. gada 10. februāra Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES, ar ko paredz noteikumus attiecībā uz valsts pārejas plāniem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (6).

| (5) | Grieķijas Republika 2013. gada 30. jūlija vēstulē (7) sniedza pieprasīto papildu informāciju un paskaidrojumus atbilstīgi Īstenošanas lēmumam 2012/115/ES. |
| --- | --- |

(5)

Grieķijas Republika 2013. gada 30. jūlija vēstulē (7) sniedza pieprasīto papildu informāciju un paskaidrojumus atbilstīgi Īstenošanas lēmumam 2012/115/ES.

| (6) | Tādējādi Komisija VPP ir izvērtējusi atbilstīgi Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktam un Īstenošanas lēmumam 2012/115/ES. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi Komisija VPP ir izvērtējusi atbilstīgi Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktam un Īstenošanas lēmumam 2012/115/ES.

| (7) | Proti, Komisija ir pārbaudījusi to datu, pieņēmumu un aprēķinu konsekvenci un pareizību, kas izmantoti, lai noteiktu katras VPP ietvertās sadedzināšanas iekārtas daļu maksimālajās pieļaujamajās emisijās, kuras izklāstītas VPP, un ir analizējusi, vai VPP ir paredzēti uzdevumi un saistītie mērķi, pasākumi un grafiki šo uzdevumu izpildei, kā arī uzraudzības mehānisms turpmākas atbilstības novērtēšanai. |
| --- | --- |

(7)

Proti, Komisija ir pārbaudījusi to datu, pieņēmumu un aprēķinu konsekvenci un pareizību, kas izmantoti, lai noteiktu katras VPP ietvertās sadedzināšanas iekārtas daļu maksimālajās pieļaujamajās emisijās, kuras izklāstītas VPP, un ir analizējusi, vai VPP ir paredzēti uzdevumi un saistītie mērķi, pasākumi un grafiki šo uzdevumu izpildei, kā arī uzraudzības mehānisms turpmākas atbilstības novērtēšanai.

| (8) | Komisija konstatēja, ka 2016. un 2019. gadam noteiktās maksimāli pieļaujamās emisijas ir aprēķinātas, izmantojot atbilstīgus datus un formulas, un ka aprēķini ir pareizi. Grieķijas Republika ir sniegusi pietiekamu informāciju par pasākumiem, kas tiks īstenoti, lai ievērotu maksimāli pieļaujamās emisijas, veiktu uzraudzību un ziņotu Komisijai par VPP īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija konstatēja, ka 2016. un 2019. gadam noteiktās maksimāli pieļaujamās emisijas ir aprēķinātas, izmantojot atbilstīgus datus un formulas, un ka aprēķini ir pareizi. Grieķijas Republika ir sniegusi pietiekamu informāciju par pasākumiem, kas tiks īstenoti, lai ievērotu maksimāli pieļaujamās emisijas, veiktu uzraudzību un ziņotu Komisijai par VPP īstenošanu.

| (9) | Ņemot vērā iesniegto papildu informāciju, Komisija ir pārliecinājusies, ka Grieķijas iestādes ir ņēmušas vērā noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā iesniegto papildu informāciju, Komisija ir pārliecinājusies, ka Grieķijas iestādes ir ņēmušas vērā noteikumus, kas izklāstīti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES.

| (10) | Komisija uzskata, ka VPP īstenošanai būtu jānotiek, neierobežojot citus spēkā esošus valsts un Savienības tiesību aktus. Proti, nosakot atsevišķus atļaujas nosacījumus VPP ietvertām sadedzināšanas iekārtām, Grieķijas Republika apņemas nodrošināt, ka netiks apdraudēta atbilstība prasībām, kas cita starpā izklāstītas Direktīvā 2010/75/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvā 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvā 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (9). |
| --- | --- |

(10)

Komisija uzskata, ka VPP īstenošanai būtu jānotiek, neierobežojot citus spēkā esošus valsts un Savienības tiesību aktus. Proti, nosakot atsevišķus atļaujas nosacījumus VPP ietvertām sadedzināšanas iekārtām, Grieķijas Republika apņemas nodrošināt, ka netiks apdraudēta atbilstība prasībām, kas cita starpā izklāstītas Direktīvā 2010/75/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvā 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvā 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (9).

| (11) | Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 6. punktā ir noteikts, ka Grieķijas Republikai jāinformē Komisija par jebkādām turpmākām VPP izmaiņām. Komisijai būtu jāizvērtē, vai šādas izmaiņas atbilst noteikumiem, kas paredzēti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES, |
| --- | --- |

(11)

Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 6. punktā ir noteikts, ka Grieķijas Republikai jāinformē Komisija par jebkādām turpmākām VPP izmaiņām. Komisijai būtu jāizvērtē, vai šādas izmaiņas atbilst noteikumiem, kas paredzēti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pamatojoties uz Direktīvas 2010/75/ES 32 panta 1., 3. un 4. punktu un Īstenošanas lēmumu 2012/115/ES, netiek izteikti iebildumi pret valsts pārejas plānu (VPP), kuru Grieķijas Republika iesniedza Komisijai 2012. gada 19. decembrī saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 5. punktu un kurš ir grozīts atbilstīgi papildu informācijai, kas nosūtīta 2013. gada 25. jūnijā un 2013. gada 30. jūlijā (10).

2.   VPP ietverto iekārtu nosaukumi, piesārņojuma veidi attiecībā uz plānā ietvertajām iekārtām un piemērojamās maksimālās pieļaujamās emisijas ir paredzētas šā lēmuma pielikumā.

3.   Grieķijas Republikas valsts pārejas plāna īstenošana neatbrīvo Grieķijas Republiku no pienākuma ievērot Direktīvas 2010/75/ES noteikumus par atsevišķu plānā ietverto sadedzināšanas iekārtu emisijām un citus Eiropas Savienības attiecīgos tiesību aktus vides jomā.

2. pants

Komisija novērtē, vai VPP turpmākās izmaiņas, par kurām Grieķijas Republika ziņos nākotnē, atbilst noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2010/75/ES 32. panta 1., 3. un 4. punktā un Īstenošanas lēmumā 2012/115/ES.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  Grieķijas Republikas paziņojums tika saņemts pa e-pastu 2012. gada 19. decembrī, un Eiropas Komisija tajā pašā dienā to reģistrēja ar numuru Ares(2012)1526291.

2

(3)  Ares(2013)1981975.

3

(4)  Ares(2013)2480530.

4

(5)  Ares(2013)2586817.

5

(6)  OV L 52, 24.2.2012., 12. lpp.

6

(7)  Ares(2013)2847956.

7

(8)  OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.

8

(9)  OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.

9

(10)  VPP konsolidēto versiju Komisija 2013. gada 7. augustā reģistrēja ar numuru Ares(2013)2847956.

10

---

PIELIKUMS

VPP ietverto iekārtu saraksts

| Numurs | Iekārtas nosaukums | Kopējā nominālā ievadītā siltumjauda 31.12.2010. (MW) | VPP ietvertais piesārņojuma veids |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | NOx | putekļi |
| 1 | Megalopolis 3 | 839 | √ | √ | √ |
| 2 | Megalopolis 4 | 822 | √ | √ | √ |
| 3 | Meliti 1 | 796 | √ | √ | √ |
| 4 | Agios Dimitrios 1–2 | 1 524 | √ | √ | √ |
| 5 | Agios Dimitrios 3–4 | 1 574 | √ | √ | √ |
| 6 | Agios Dimitrios 5 | 892 | √ | √ | √ |
| 7 | Kardia 3 | 812 | √ | √ | √ |
| 8 | Kardia 4 | 812 | √ | √ | √ |

Numurs

Iekārtas nosaukums

Kopējā nominālā ievadītā siltumjauda 31.12.2010. (MW)

VPP ietvertais piesārņojuma veids

SO2

NOx

putekļi

1

Megalopolis 3

839

√

√

√

2

Megalopolis 4

822

√

√

√

3

Meliti 1

796

√

√

√

4

Agios Dimitrios 1–2

1 524

√

√

√

5

Agios Dimitrios 3–4

1 574

√

√

√

6

Agios Dimitrios 5

892

√

√

√

7

Kardia 3

812

√

√

√

8

Kardia 4

812

√

√

√

Maksimāli pieļaujamās emisijas

| (tonnās) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 1.1.2020.–30.6.2020. |
| SO2 | 42 915 | 35 763 | 28 611 | 21 459 | 10 730 |
| NOx | 21 459 | 21 459 | 21 459 | 21 459 | 10 730 |
| putekļi | 8 493 | 6 378 | 4 262 | 2 147 | 1 074 |

(tonnās)

2016

2017

2018

2019

1.1.2020.–30.6.2020.

SO2

42 915

35 763

28 611

21 459

10 730

NOx

21 459

21 459

21 459

21 459

10 730

putekļi

8 493

6 378

4 262

2 147

1 074

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 28.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 317/38

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 258A/13/COL

(2013. gada 25. jūnijs)

apmierināt lūgumu piešķirt atkāpi, pamatojoties uz 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu tiesību aktā, kas minēts Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XIII pielikuma I nodaļas 13.c punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem), lai atļautu pārvadāt bīstamus atkritumus, kā aprakstīts 12. pantā Norvēģijas 2009. gada 1. aprīļa noteikumos Nr. 384 par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (Forskrift om landtransport av farlig gods, turpmāk “Norvēģijas noteikumi”), ja transporta uzņēmumam ir ADR drošības konsultants; un ja personas, kas rīkojas ar bīstamiem atkritumiem un pārvadā tos, apmeklē īpašas apmācības, lai saņemtu atļauju veikt iepriekš minētās darbības

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā EEZ līguma XIII pielikuma I nodaļas 13.c punktā minēto tiesību aktu –

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīvu 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (turpmāk “akts”),

kas pielāgots ar EEZ līguma 1. protokolu,

ņemot vērā akta 9. pantu un Pastāvīgās komitejas lēmumus Nr. 3/12/SC un Nr. 4/12/SC,

ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes 2013. gada 27. februāra Lēmumu Nr. 88/13/COL (notikums Nr. 661691) iesniegt EBTA Transporta komitejai tādu pasākumu projektu, kas EBTA Uzraudzības iestādei jāveic attiecībā uz Norvēģijas lūgumu, un ar kuru pilnvaro kompetento kolēģijas locekli pieņemt galīgo lēmumu, ja EBTA Transporta komiteja vienbalsīgi apstiprina lēmuma projektu,

tā kā:

Norvēģijas valdība ar 2011. gada 17. oktobra vēstuli Iestādei (notikums Nr. 611939) lūdza piešķirt četras atkāpes un atļauju ieviest ierobežojošu pasākumu, pamatojoties uz akta 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 5. panta 2. punktu. Lūgumā paskaidrots, ka atkāpes atbilst pašlaik spēkā esošajiem valsts tiesiskā regulējuma noteikumiem, kā paredzēts Norvēģijas noteikumu 12., 13., 16., 21. un 28. pantā.

Norvēģijas valdība 2012. gada 24. augusta paziņojumā informēja Iestādi, ka tā atsauc lūgumu piešķirt atkāpi saistībā ar Norvēģijas noteikumu 21. pantu (pirotehnikas avārijas iekārtas).

Saskaņā ar Direktīvas 2008/68 9. pantu un Pastāvīgās komitejas lēmumiem Nr. 3/12/SC un Nr. 4/12/SC Iestāde 2012. gada 5. oktobrī iesniedza EBTA Transporta komitejai (turpmāk “komiteja”) veicamo pasākumu pirmo projektu (notikumi Nr. 648711 un 643174).

Minēto pasākumu projekts bija balstīts uz 2012. gada 14. jūnija riska novērtējuma ziņojumu, ko Iestādes uzdevumā veikusi Det Norske Veritas (DNV) (notikums Nr. 640432).

Komitejas sēde notika 2012. gada 8. novembrī, un tajā apsprieda pasākumu pirmo projektu (notikums Nr. 652659, sanāksmes protokols).

Ar 2012. gada 26. novembra vēstuli (notikums Nr. 654691) Norvēģijas valdība atsauca lūgumu piešķirt atkāpi saistībā ar 13. pantu (lidostu autocisternas), 16. pantu (drošības vārsti) un 28. pantu (EX/II/III transporta vienības), bet paturēja spēkā lūgumu piešķirt atkāpi saistībā ar 12. pantu (bīstamu atkritumu pārvadājumi).

Attiecīgi atlikušais lūgums piešķirt atkāpi saskaņā ar akta 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu attiecas uz Norvēģijas noteikumu 12. pantu, saskaņā ar kuru Norvēģijā ir atļauts pārvadāt bīstamus atkritumus. Minētā panta teksts ir šāds.

“12. pants. Bīstamu atkritumu pārvadājumi

1.   Pārvadājot līdz 500 kg neto bīstamas kravas transporta vienībā / dzelzceļa vagonā, kas saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas noteikumiem klasificējama kā bīstami atkritumi, ir piemērojami vienīgi ADR un RID noteikumi par iepakojumu, tvertnēm, marķējumu, jaukta tipa iepakojumu un pārvadājumu dokumentiem.

2.   Savācot šķidros atkritumus, kas piegādāti kārbās, kastēs u. c., var izmantot ārējo iepakojumu, kā ANO apstiprinātas mucas, cietus konteinerus kravu pārvadāšanai bez taras (IBC) vai lielu iepakojumu. Līmes, krāsas, sveķu šķīdumu vai citu līdzīgu vielu paliekas iepakojumā, kura tilpums nav lielāks par 10 litriem, var pārvadāt uz paletēm ar palešu malām, ja tas ir pienācīgi nodrošināts pret noplūdi.

3.   Bīstamus mājsaimniecības atkritumus var pārvadāt īpašās kastēs ar noslēgtiem vākiem. Šādas kastes var marķēt ar uzrakstu “Bīstami atkritumi”. ADR/RID paredzētās prasības par jaukta tipa iepakojumu nav jāizpilda, ja ir veikti pietiekami pasākumi, lai novērstu bīstamas reakcijas.

4.   Kā pārvadājumu dokumentu var izmantot deklarāciju atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas noteikumiem.”

Šajā sakarā pasākumu projekta, kas komitejai iesniegts 2012. gada 5. oktobrī, teksts ir šāds:

“[L]ūgums piešķirt atkāpi saistībā ar Norvēģijas noteikumu 12. pantu attiecībā uz bīstamu atkritumu pārvadājumiem būtu jāapmierina, ja transporta uzņēmumam ir ADR drošības konsultants un ja transportlīdzekļu vadītājiem ir paplašinātā transportlīdzekļa vadītāja apliecība (C vai D kategorija). Pārējos gadījumos lūgums būtu jānoraida.”

Norvēģijas valdība 2012. gada 26. novembra vēstulē norādīja šādu informāciju:

“12. pants. Bīstamu atkritumu pārvadājumi

Norvēģijas valdība patur spēkā lūgumu Iestādei piešķirt valsts atkāpi saistībā ar minēto pantu, izdarot dažus pielāgojumus.

Norvēģija vēlētos norādīt, ka paplašinātā transportlīdzekļa vadītāja apliecība (C vai D kategorija) nav būtiska bīstamu kravu pārvadāšanas drošībai.

Atkāpe attieksies vienīgi uz ADR. Turklāt uzņēmumiem ir jābūt ADR/RID drošības konsultantam. Privātpersonām, kas rīkojas ar bīstamiem atkritumiem un pārvadā tos, ir jāapmeklē īpašas apmācības, lai saņemtu atļauju.”

Pēc Iestādes pieprasījuma Norvēģijas valdība 2012. gada 13. decembra e-pastā (notikums Nr. 656664) sniedza šādu paskaidrojumu par ierosinātajiem grozījumiem.

“Šis alternatīvais priekšlikums attiecībā uz prasībām par apmācībām attieksies vienīgi uz autotransportu, un tas nozīmē, ka transportlīdzekļu vadītāji, kas pārvadā bīstamus atkritumus, apmeklēs apmācības šādās jomās:

| — | vispārējās prasības par bīstamu mājsaimniecību atkritumu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

vispārējās prasības par bīstamu mājsaimniecību atkritumu pārvadājumiem,

| — | galvenie apdraudējuma veidi, tostarp to marķēšana un etiķetēšana, |
| --- | --- |

—

galvenie apdraudējuma veidi, tostarp to marķēšana un etiķetēšana,

| — | preventīvie un drošības pasākumi attiecībā uz dažādiem apdraudējuma veidiem, |
| --- | --- |

—

preventīvie un drošības pasākumi attiecībā uz dažādiem apdraudējuma veidiem,

| — | bīstamu mājsaimniecības atkritumu droša iekraušana, izkraušana un pārvadāšana, |
| --- | --- |

—

bīstamu mājsaimniecības atkritumu droša iekraušana, izkraušana un pārvadāšana,

| — | transportlīdzekļu tehniskā aprīkojuma mērķis un darbības metodes, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu tehniskā aprīkojuma mērķis un darbības metodes,

| — | pamatinformācija negadījuma varbūtības samazināšanai līdz minimumam, |
| --- | --- |

—

pamatinformācija negadījuma varbūtības samazināšanai līdz minimumam,

| — | procedūra reaģēšanai ārkārtas situācijās, tostarp pasākumi, kas var būt nepieciešami personīgai, kā arī sabiedrības un vides drošībai, ja notiek negadījums, |
| --- | --- |

—

procedūra reaģēšanai ārkārtas situācijās, tostarp pasākumi, kas var būt nepieciešami personīgai, kā arī sabiedrības un vides drošībai, ja notiek negadījums,

| — | informētība drošības jomā. |
| --- | --- |

—

informētība drošības jomā.

Darba devējs veic transportlīdzekļu vadītāju apmācību uzskaiti un pēc pieprasījuma dara to pieejamu transportlīdzekļa vadītājam vai kompetentajai iestādei.

Pārskatītā 12. panta precīzs formulējums vēl nav pilnībā sagatavots, taču priekšlikumā ir ietverta pārskatīto noteikumu būtība.”

DNV2013. gada 16. janvārī (notikums Nr. 659861) pauda savu viedokli, ka Norvēģijas valdības ierosinātie pasākumi attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju īpašo apmācību atbilst mērķim vairāk nekā DNV sākotnējais priekšlikums par C vai D kategorijas transportlīdzekļa vadītāja apliecību.

DNV

DNV

Norvēģijas valdība 2013. gada 18. janvārī un 2013. gada 1. februārī (notikumi Nr. 659983 un Nr. 661423) veica turpmākus šādus grozījumus savā priekšlikumā, pievienojot šādas prasības par apmācībām.

“Noteikumi par bīstamu kravu pārvadājumiem ceļu tuneļos un piemērotiem riska mazināšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanu ārkārtas situācijās, veicot šādus pārvadājumus.”

“Apmācības ilgst vismaz 6 mācību vienības. Darba devējs veic transportlīdzekļu vadītāju apmācību uzskaiti un pēc pieprasījuma dara to pieejamu transportlīdzekļa vadītājam vai kompetentajai iestādei.”

Iestāde 2013. gada 27. februārī nolēma iesniegt komitejai attiecīgi grozīto to pasākumu projektu, kas Iestādei jāveic saistībā ar Norvēģijas atlikušo lūgumu piešķirt atkāpi, pamatojoties uz akta 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saistībā ar bīstamu atkritumu pārvadājumiem (Lēmums Nr. 88/13/COL); un pilnvarot kompetento kolēģijas locekli pieņemt galīgo lēmumu, ja komiteja vienbalsīgi apstiprina pasākumu projektu.

EBTA Transporta komitejas locekļi attiecīgi 2013. gada 1. un 13. marta e-pastos vienbalsīgi apstiprināja minēto pasākumu projektu (notikumi Nr. 666005, 665893 un 664435).

Attiecīgi Iestāde var apmierināt Norvēģijas atlikušo lūgumu piešķirt atkāpi, pamatojoties uz akta 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lūgums piešķirt atkāpi, kas ietver Norvēģijas noteikumu 12. pantu par bīstamu atkritumu pārvadājumiem, pamatojoties uz akta 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka gadījumā “[j]a netiek nodarīts kaitējums drošumam, dalībvalstis var lūgt atļaut atkāpes no I pielikuma I.1. iedaļas...”, proti no pielikuma, kurā iekļauts Eiropas valstu nolīgums par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR nolīgums), ir jāapmierina, ja transporta uzņēmumam ir ADR drošības konsultants un ja personas, kas rīkojas ar bīstamiem atkritumiem un pārvadā tos, apmeklē īpašas apmācības, lai saņemtu atļauju veikt iepriekš minētās darbības (1).

ADR

ADR

1

Transportlīdzekļu vadītāji, kas veic bīstamu mājsaimniecību atkritumu pārvadājumus, ir jāapmāca šādās jomās:

| — | vispārējās prasības par bīstamu mājsaimniecību atkritumu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

vispārējās prasības par bīstamu mājsaimniecību atkritumu pārvadājumiem,

| — | galvenie apdraudējuma veidi, tostarp to marķēšana un etiķetēšana, |
| --- | --- |

—

galvenie apdraudējuma veidi, tostarp to marķēšana un etiķetēšana,

| — | preventīvie un drošības pasākumi attiecībā uz dažādiem apdraudējuma veidiem, |
| --- | --- |

—

preventīvie un drošības pasākumi attiecībā uz dažādiem apdraudējuma veidiem,

| — | bīstamu mājsaimniecības atkritumu droša iekraušana, izkraušana un pārvadāšana, |
| --- | --- |

—

bīstamu mājsaimniecības atkritumu droša iekraušana, izkraušana un pārvadāšana,

| — | transportlīdzekļu tehniskā aprīkojuma mērķis un darbības metodes, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu tehniskā aprīkojuma mērķis un darbības metodes,

| — | pamatinformācija negadījuma varbūtības samazināšanai līdz minimumam, |
| --- | --- |

—

pamatinformācija negadījuma varbūtības samazināšanai līdz minimumam,

| — | procedūra reaģēšanai ārkārtas situācijās, tostarp pasākumi, kas var būt nepieciešami personīgajai, kā arī sabiedrības un vides drošībai, ja notiek negadījums, |
| --- | --- |

—

procedūra reaģēšanai ārkārtas situācijās, tostarp pasākumi, kas var būt nepieciešami personīgajai, kā arī sabiedrības un vides drošībai, ja notiek negadījums,

| — | noteikumi par bīstamu kravu pārvadājumiem ceļu tuneļos un piemērotiem riska mazināšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanu ārkārtas situācijās, veicot šādus pārvadājumus, |
| --- | --- |

—

noteikumi par bīstamu kravu pārvadājumiem ceļu tuneļos un piemērotiem riska mazināšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanu ārkārtas situācijās, veicot šādus pārvadājumus,

| — | informētība drošības jomā. |
| --- | --- |

—

informētība drošības jomā.

Apmācības ilgst vismaz 6 mācību vienības. Darba devējs veic transportlīdzekļu vadītāju apmācību uzskaiti un pēc pieprasījuma dara to pieejamu transportlīdzekļa vadītājam vai kompetentajai iestādei.

2. pants

Šā lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe zaudē spēku 2015. gada 26. septembrī.

3. pants

Šā lēmuma 1. pantā paredzēto atkāpi publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā atbilstoši EEZ līguma 1. protokola 6. punktam.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei un stājas spēkā pēc paziņošanas minētajai valstij.

5. pants

Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

Briselē, 2013. gada 25. jūnijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Direktors

Xavier LEWIS

---

(1)  12. pants attiecas vienīgi uz autotransportu.

1

---