# Euroopan unionin L 309/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.309.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 309 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta19. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.309.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 309

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta19. marraskuuta 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1159/2013, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2013, Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 911/2010 täydentämisestä vahvistamalla GMES-käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehdot ja määrittelemällä GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoittamista koskevat kriteerit (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1160/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Rigotte de Condrieu (SAN)] | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1161/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Pecorino di Picinisco (SAN)] | 9 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1162/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (SAN)] | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1163/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Mohant (SAN)] | 13 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1164/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Waterford Blaa/Blaa (SMM)] | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1165/2013, annettu 18 päivänä marraskuuta 2013, tehoaineen appelsiiniöljy hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1166/2013, annettu 18 päivänä marraskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen diklorproppi-P hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  ) | 22 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1167/2013, annettu 18 päivänä marraskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 25 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/664/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012, toimenpiteestä SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Suomi Finavia, Airpro ja Ryanair – Tampere-Pirkkalan lentoasema
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5036)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2013/665/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013, Italian myöntämästä valtiontuesta SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] – Maidon lisämaksun maksamisen lykkääminen Italiassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4046) | 40 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | | 2013/666/EU |
| | * | AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen hallintoneuvoston jäsenten nimittämisestä | 49 |
| | | 2013/667/EU |
| | * | AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöistä | 50 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1159/2013, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2013, Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 911/2010 täydentämisestä vahvistamalla GMES-käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehdot ja määrittelemällä GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoittamista koskevat kriteerit (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1160/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Rigotte de Condrieu (SAN)]

7

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1161/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Pecorino di Picinisco (SAN)]

9

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1162/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (SAN)]

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1163/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Mohant (SAN)]

13

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1164/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Waterford Blaa/Blaa (SMM)]

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1165/2013, annettu 18 päivänä marraskuuta 2013, tehoaineen appelsiiniöljy hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  )

1

17

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1166/2013, annettu 18 päivänä marraskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen diklorproppi-P hyväksymisedellytysten osalta (
  1
  )

1

22

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1167/2013, annettu 18 päivänä marraskuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

25

PÄÄTÖKSET

2013/664/EU

*

Komission päätös, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012, toimenpiteestä SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Suomi Finavia, Airpro ja Ryanair – Tampere-Pirkkalan lentoasema
  (tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5036)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5036)

1

27

2013/665/EU

*

Komission päätös, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013, Italian myöntämästä valtiontuesta SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] – Maidon lisämaksun maksamisen lykkääminen Italiassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4046)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4046)

40

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

2013/666/EU

*

AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen hallintoneuvoston jäsenten nimittämisestä

49

2013/667/EU

*

AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöistä

50

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 566/2012, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2012, liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 975/98 muuttamisesta (EUVL L 169, 29.6.2012) | 55 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 566/2012, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2012, liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 975/98 muuttamisesta (EUVL L 169, 29.6.2012)

(EUVL L 169, 29.6.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 1159/2013,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2013,

Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 911/2010 täydentämisestä vahvistamalla GMES-käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehdot ja määrittelemällä GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoittamista koskevat kriteerit

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) 22 päivänä syyskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 911/2010 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | GMES:n data- ja informaatiokonseptin pitäisi olla johdonmukainen muiden asiaan liittyvien unionin toimintalinjojen, välineiden ja toimien kanssa. Siinä pitäisi erityisesti noudattaa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (2) vaatimuksia. Konseptissa pitäisi noudattaa EU:n perusoikeuskirjassa tunnustettuja oikeuksia ja periaatteita, etenkin oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen, henkilötietojen suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseen, taiteen ja tutkimuksen vapauteen ja elinkeinovapauteen. |
| --- | --- |

(1)

GMES:n data- ja informaatiokonseptin pitäisi olla johdonmukainen muiden asiaan liittyvien unionin toimintalinjojen, välineiden ja toimien kanssa. Siinä pitäisi erityisesti noudattaa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY (2) vaatimuksia. Konseptissa pitäisi noudattaa EU:n perusoikeuskirjassa tunnustettuja oikeuksia ja periaatteita, etenkin oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen, henkilötietojen suojaan, teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseen, taiteen ja tutkimuksen vapauteen ja elinkeinovapauteen.

| (2) | GMES:n data- ja informaatiokonseptilla olisi edistettävä voimakkaasti unionin ajamaa avoimen datan politiikkaa, joka käynnistettiin julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/98/EY (3) ja jota vahvistettiin komission asiakirjojen uudelleenkäytöstä 12 päivänä joulukuuta 2011 annetulla komission päätöksellä 2011/833/EU (4), joka hyväksyttiin 26 päivänä elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia” (5) puitteissa. |
| --- | --- |

(2)

GMES:n data- ja informaatiokonseptilla olisi edistettävä voimakkaasti unionin ajamaa avoimen datan politiikkaa, joka käynnistettiin julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/98/EY (3) ja jota vahvistettiin komission asiakirjojen uudelleenkäytöstä 12 päivänä joulukuuta 2011 annetulla komission päätöksellä 2011/833/EU (4), joka hyväksyttiin 26 päivänä elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia” (5) puitteissa.

| (3) | Olisi vahvistettava GMES-käyttäjien rekisteröitymistä ja lisenssejä koskevat ehdot ja määritettävä GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoituksia koskevat kriteerit. GMES-palveluihin syötetyn muun datan ja informaation tarjoajien olisi määritettävä tämän datan ja informaation saantiedellytykset. |
| --- | --- |

(3)

Olisi vahvistettava GMES-käyttäjien rekisteröitymistä ja lisenssejä koskevat ehdot ja määritettävä GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoituksia koskevat kriteerit. GMES-palveluihin syötetyn muun datan ja informaation tarjoajien olisi määritettävä tämän datan ja informaation saantiedellytykset.

| (4) | Komissio ilmoitti 28 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): avaruuskomponentin haasteet ja uudet vaiheet” (6) aikeestaan jatkaa Sentinel-tietojen maksuttoman ja avoimen saantipolitiikan toteutusta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti 28 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan tiedonannossa ”Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (GMES): avaruuskomponentin haasteet ja uudet vaiheet” (6) aikeestaan jatkaa Sentinel-tietojen maksuttoman ja avoimen saantipolitiikan toteutusta.

| (5) | Sentinel-tietojen saannin pitäisi olla maksutonta, täysimääräistä ja avointa niiden Sentinel-datapolitiikkaa koskevien yhteisten periaatteiden (7) mukaisesti, jotka hyväksyttiin Euroopan avaruusviraston maanseurantaa käsittelevässä ohjelmalautakunnassa (Programme Board for Earth Observation, PB-EO). |
| --- | --- |

(5)

Sentinel-tietojen saannin pitäisi olla maksutonta, täysimääräistä ja avointa niiden Sentinel-datapolitiikkaa koskevien yhteisten periaatteiden (7) mukaisesti, jotka hyväksyttiin Euroopan avaruusviraston maanseurantaa käsittelevässä ohjelmalautakunnassa (Programme Board for Earth Observation, PB-EO).

| (6) | Kolmansien maiden tai kansainvälisten organisaatioiden, jotka osallistuvat asetuksen (EU) N:o 911/2010 7 artiklan nojalla GMES-toimintaan, pitäisi saada GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota samoin ehdoin kuin jäsenvaltioiden. |
| --- | --- |

(6)

Kolmansien maiden tai kansainvälisten organisaatioiden, jotka osallistuvat asetuksen (EU) N:o 911/2010 7 artiklan nojalla GMES-toimintaan, pitäisi saada GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota samoin ehdoin kuin jäsenvaltioiden.

| (7) | Kuten asetuksen (EU) N:o 911/2010 johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, GMES:ää olisi pidettävä Euroopan panoksena maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) rakentamiseen. Sen vuoksi GMES:n avoimen tiedonjakelun olisi oltava täysin yhteensopiva GEOSSin tiedonjakoperiaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Kuten asetuksen (EU) N:o 911/2010 johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, GMES:ää olisi pidettävä Euroopan panoksena maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (GEOSS) rakentamiseen. Sen vuoksi GMES:n avoimen tiedonjakelun olisi oltava täysin yhteensopiva GEOSSin tiedonjakoperiaatteiden kanssa.

| (8) | Asetuksen (EU) N:o 911/2010 9 artiklassa esitettyjen GMES:n data- ja informaatiokonseptin tavoitteiden mukaisesti käyttäjille olisi annettava tarvittavat luvat käyttää GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota mahdollisimman täysimääräisesti. Käyttäjien pitäisi myös voida jakaa edelleen GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota joko muokattuna tai muokkaamattomana. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EU) N:o 911/2010 9 artiklassa esitettyjen GMES:n data- ja informaatiokonseptin tavoitteiden mukaisesti käyttäjille olisi annettava tarvittavat luvat käyttää GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota mahdollisimman täysimääräisesti. Käyttäjien pitäisi myös voida jakaa edelleen GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota joko muokattuna tai muokkaamattomana.

| (9) | GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation olisi oltava maksutonta käyttäjille, jotta saadaan etua GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation lisääntyneestä käytöstä koituvista sosiaalisista hyödyistä. |
| --- | --- |

(9)

GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation olisi oltava maksutonta käyttäjille, jotta saadaan etua GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation lisääntyneestä käytöstä koituvista sosiaalisista hyödyistä.

| (10) | GMES-tietojen avoimen jakelun politiikkaa voidaan tarkastella uudelleen ja mukauttaa tarvittaessa ottaen huomioon käyttäjien ja maanhavainnointialan yritysten tarpeet sekä tekniikan kehittyminen. |
| --- | --- |

(10)

GMES-tietojen avoimen jakelun politiikkaa voidaan tarkastella uudelleen ja mukauttaa tarvittaessa ottaen huomioon käyttäjien ja maanhavainnointialan yritysten tarpeet sekä tekniikan kehittyminen.

| (11) | GMES-datan ja -informaation laajemman jakelun edistämiseksi on asianmukaista olla säätämättä nimenomaisesta tai implisiittisestä takuusta, mukaan luettuna laadun ja soveltuvuuden osalta. |
| --- | --- |

(11)

GMES-datan ja -informaation laajemman jakelun edistämiseksi on asianmukaista olla säätämättä nimenomaisesta tai implisiittisestä takuusta, mukaan luettuna laadun ja soveltuvuuden osalta.

| (12) | Komission olisi sovellettava rajoituksia GMES-tietojen avoimeen jakeluun, kun GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation maksuton, täysimääräinen ja avoin saanti vaikuttaisi EU:n perusoikeuskirjaan sisältyviin oikeuksiin ja periaatteisiin, kuten yksityiselämän kunnioittamista ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen tai sellaisten tietojen teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseen, joita käytetään syöttötietoina GMES-palvelujen tuotantoprosessissa. |
| --- | --- |

(12)

Komission olisi sovellettava rajoituksia GMES-tietojen avoimeen jakeluun, kun GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation maksuton, täysimääräinen ja avoin saanti vaikuttaisi EU:n perusoikeuskirjaan sisältyviin oikeuksiin ja periaatteisiin, kuten yksityiselämän kunnioittamista ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen tai sellaisten tietojen teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseen, joita käytetään syöttötietoina GMES-palvelujen tuotantoprosessissa.

| (13) | Rajoituksilla olisi tarpeen mukaan suojattava unionin turvallisuusintressejä samoin kuin jäsenvaltioiden kansallisia turvallisuusintressejä. Kansallisten turvallisuusintressien osalta tällaisissa rajoituksissa olisi noudatettava niiden jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka kuuluvat johonkin yhteiseen puolustusorganisaatioon kansainvälisen sopimuksen mukaisesti. GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation jakelun rajoittamiseksi tehtävällä arkaluonteisuutta koskevien kriteereiden arvioimisella pitäisi varmistaa ennalta turvallisuuskysymysten selvittäminen, jotta mahdollistetaan GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation keskeytymätön tarjoaminen. |
| --- | --- |

(13)

Rajoituksilla olisi tarpeen mukaan suojattava unionin turvallisuusintressejä samoin kuin jäsenvaltioiden kansallisia turvallisuusintressejä. Kansallisten turvallisuusintressien osalta tällaisissa rajoituksissa olisi noudatettava niiden jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka kuuluvat johonkin yhteiseen puolustusorganisaatioon kansainvälisen sopimuksen mukaisesti. GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation jakelun rajoittamiseksi tehtävällä arkaluonteisuutta koskevien kriteereiden arvioimisella pitäisi varmistaa ennalta turvallisuuskysymysten selvittäminen, jotta mahdollistetaan GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation keskeytymätön tarjoaminen.

| (14) | Arkaluonteisuutta koskevissa kriteereissä olisi otettava huomioon eri seikat, jotka todennäköisesti muodostavat riskin unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista, 8 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/114/EY (8) 2 artiklan a alakohdassa määritettyyn elintärkeään infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat olisi otettava huomioon tärkeänä arkaluonteisuuden kriteerinä. |
| --- | --- |

(14)

Arkaluonteisuutta koskevissa kriteereissä olisi otettava huomioon eri seikat, jotka todennäköisesti muodostavat riskin unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista, 8 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/114/EY (8) 2 artiklan a alakohdassa määritettyyn elintärkeään infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat olisi otettava huomioon tärkeänä arkaluonteisuuden kriteerinä.

| (15) | Jäsenvaltioiden olisi voitava tarpeen mukaan pyytää, että tietyn GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation tarjoamiseen sovelletaan rajoituksia. Tarkastellessaan tällaisia pyyntöjä tai toimiessaan omasta aloitteestaan komission olisi varmistettava, että se reagoi tehokkaasti ja vaikuttavasti suojatakseen unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuusintressejä, ja pyrittävä samalla aiheuttamaan mahdollisimman vähäisiä häiriöitä käyttäjien data- ja informaatiovirtaan. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioiden olisi voitava tarpeen mukaan pyytää, että tietyn GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation tarjoamiseen sovelletaan rajoituksia. Tarkastellessaan tällaisia pyyntöjä tai toimiessaan omasta aloitteestaan komission olisi varmistettava, että se reagoi tehokkaasti ja vaikuttavasti suojatakseen unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuusintressejä, ja pyrittävä samalla aiheuttamaan mahdollisimman vähäisiä häiriöitä käyttäjien data- ja informaatiovirtaan.

| (16) | GMES-tietojen jakelufoorumeihin voi kohdistua teknisiä rajoituksia, joiden vuoksi niiden on mahdotonta täyttää kaikkia data- tai informaatiopyyntöjä. Tällaisissa poikkeustapauksissa GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation tekninen saatavuus olisi palvelun jatkuvuuden turvaamiseksi varattava käyttäjille maista ja kansainvälisistä organisaatioista, jotka osallistuvat GMES-toimintaan. Tapauksen mukaan palvelujen varaamisen ehdoksi olisi asetettava jonkinlainen rekisteröityminen. Tällainen varaaminen ei saisi estää niitä käyttäjiä, jotka ovat saaneet dataa tai informaatiota varaamisen ansiosta, harjoittamasta tällä asetuksella myönnettyjä oikeuksiaan, mukaan luettuna oikeus jakaa edelleen tällaista dataa tai informaatiota. |
| --- | --- |

(16)

GMES-tietojen jakelufoorumeihin voi kohdistua teknisiä rajoituksia, joiden vuoksi niiden on mahdotonta täyttää kaikkia data- tai informaatiopyyntöjä. Tällaisissa poikkeustapauksissa GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation tekninen saatavuus olisi palvelun jatkuvuuden turvaamiseksi varattava käyttäjille maista ja kansainvälisistä organisaatioista, jotka osallistuvat GMES-toimintaan. Tapauksen mukaan palvelujen varaamisen ehdoksi olisi asetettava jonkinlainen rekisteröityminen. Tällainen varaaminen ei saisi estää niitä käyttäjiä, jotka ovat saaneet dataa tai informaatiota varaamisen ansiosta, harjoittamasta tällä asetuksella myönnettyjä oikeuksiaan, mukaan luettuna oikeus jakaa edelleen tällaista dataa tai informaatiota.

| (17) | Olisi säädettävä käyttäjien rekisteröitymisen neljästä tasosta GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saamisen osalta. Ensinnäkin GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation laajemman käytön edistämiseksi direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaiset haku- ja katselupalvelut olisi tarjottava ilman rekisteröitymistä. Toiseksi pitäisi olla mahdollista edellyttää kevyempää rekisteröitymistä direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisten latauspalvelujen osalta. Rekisteröitymisprosessin ei pitäisi estää käyttäjiä saamasta dataa ja informaatiota, mutta sitä pitäisi voida käyttää käyttäjätilastojen keräämiseen. Kolmanneksi välitason rekisteröitymisen pitäisi mahdollistaa tiedonsaannin varaamisen soveltaminen tiettyihin käyttäjäryhmiin. Neljänneksi olisi käytettävä tiukkaa rekisteröitymisprosessia, jos on tarpeen rajoittaa tiedonsaantia turvallisuussyistä, jotka edellyttävät käyttäjän yksiselitteistä tunnistamista, |
| --- | --- |

(17)

Olisi säädettävä käyttäjien rekisteröitymisen neljästä tasosta GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saamisen osalta. Ensinnäkin GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation laajemman käytön edistämiseksi direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaiset haku- ja katselupalvelut olisi tarjottava ilman rekisteröitymistä. Toiseksi pitäisi olla mahdollista edellyttää kevyempää rekisteröitymistä direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisten latauspalvelujen osalta. Rekisteröitymisprosessin ei pitäisi estää käyttäjiä saamasta dataa ja informaatiota, mutta sitä pitäisi voida käyttää käyttäjätilastojen keräämiseen. Kolmanneksi välitason rekisteröitymisen pitäisi mahdollistaa tiedonsaannin varaamisen soveltaminen tiettyihin käyttäjäryhmiin. Neljänneksi olisi käytettävä tiukkaa rekisteröitymisprosessia, jos on tarpeen rajoittaa tiedonsaantia turvallisuussyistä, jotka edellyttävät käyttäjän yksiselitteistä tunnistamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Aihe

Tässä asetuksessa vahvistetaan

| a) | edellytykset, jotka koskevat GMES-palvelujen tuottaman ja GMES-erityisinfrastruktuurin kautta kerätyn informaation ja datan täysimääräistä ja avointa saantia; |
| --- | --- |

a)

edellytykset, jotka koskevat GMES-palvelujen tuottaman ja GMES-erityisinfrastruktuurin kautta kerätyn informaation ja datan täysimääräistä ja avointa saantia;

| b) | kriteerit, jotka koskevat kyseisen informaation ja datan saannin rajoittamista; |
| --- | --- |

b)

kriteerit, jotka koskevat kyseisen informaation ja datan saannin rajoittamista;

| c) | edellytykset, jotka koskevat GMES-käyttäjien rekisteröitymistä. |
| --- | --- |

c)

edellytykset, jotka koskevat GMES-käyttäjien rekisteröitymistä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’GMES-palveluilla’ asetuksen (EU) N:o 911/2010 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua palvelukomponenttia; |
| --- | --- |

a)

’GMES-palveluilla’ asetuksen (EU) N:o 911/2010 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua palvelukomponenttia;

| b) | ’GMES-palveluinformaatiolla’ GMES-palvelujen tuottamaa informaatiota ja metadataa; |
| --- | --- |

b)

’GMES-palveluinformaatiolla’ GMES-palvelujen tuottamaa informaatiota ja metadataa;

| c) | ’GMES-erityisdatalla’ GMES-erityisinfrastruktuurin kautta kerättyä dataa ja sen metadataa; |
| --- | --- |

c)

’GMES-erityisdatalla’ GMES-erityisinfrastruktuurin kautta kerättyä dataa ja sen metadataa;

| d) | ’metadatalla’ dataa koskevaa jäsennettyä informaatiota tai datan haun, luetteloinnin ja käytön mahdollistavaa informaatiota; |
| --- | --- |

d)

’metadatalla’ dataa koskevaa jäsennettyä informaatiota tai datan haun, luetteloinnin ja käytön mahdollistavaa informaatiota;

| e) | ’GMES-jakelufoorumilla’ teknisiä järjestelmiä, joita käytetään GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation jakamiseen käyttäjille; |
| --- | --- |

e)

’GMES-jakelufoorumilla’ teknisiä järjestelmiä, joita käytetään GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation jakamiseen käyttäjille;

| f) | ’hakupalveluilla’ direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjä hakupalveluita; |
| --- | --- |

f)

’hakupalveluilla’ direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyjä hakupalveluita;

| g) | ’katselupalveluilla’ direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyjä katselupalveluita; |
| --- | --- |

g)

’katselupalveluilla’ direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määriteltyjä katselupalveluita;

| h) | ’latauspalveluilla’ direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määriteltyjä latauspalveluita. |
| --- | --- |

h)

’latauspalveluilla’ direktiivin 2007/2/EY 11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määriteltyjä latauspalveluita.

2   LUKU

GMES-ERITYISDATAN JA GMES-PALVELUINFORMAATION AVOIN JAKELU – LISENSSEJÄ KOSKEVAT EHDOT

3 artikla

Avointa jakelua koskevat periaatteet

Käyttäjien on saatava GMES-erityisdata ja GMES-palveluinformaatio maksutta, täysimääräisesti ja avoimesti 4–10 artiklassa säädetyin edellytyksin, ottaen huomioon 11–16 artiklassa säädetyt rajoitukset.

4 artikla

Rahoitusta koskevat ehdot

GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation, joka on asetettu saataville GMES-jakelufoorumeiden kautta 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ennalta määritettyjen teknisten edellytysten mukaisesti, saannin on oltava maksutonta.

5 artikla

Datan ja informaation ominaisuuksia, muotoa ja jakelukanavaa koskevat ehdot

1.   Kunkintyyppisen GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation osalta tämän datan ja informaation toimittajat määrittävät ainakin yhden ominaisuuksien joukon, muodon ja jakelukanavan komission valvonnassa ja ilmoittavat tämän määritelmän GMES-jakelufoorumeilla.

2.   GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation on oltava direktiivin 2007/2/EY vaatimusten mukaista sikäli kuin tämä data ja informaatio kuuluu direktiivin säännösten soveltamisalaan.

6 artikla

GMES-jakelufoorumeita koskevat ehdot

GMES-erityisdata ja GMES-palveluinformaatio jaetaan käyttäjille GMES-jakelufoorumeiden kautta, jotka komissio tarjoaa tai jotka ovat komission valvonnassa.

7 artikla

Käyttöä koskevat ehdot

1.   GMES-erityisdata ja GMES-palveluinformaatio annetaan seuraaviin käyttötarkoituksiin, sikäli kuin ne eivät ole laittomia:

| a) | jäljentäminen; |
| --- | --- |

a)

jäljentäminen;

| b) | jakelu; |
| --- | --- |

b)

jakelu;

| c) | tiedottaminen kansalaisille; |
| --- | --- |

c)

tiedottaminen kansalaisille;

| d) | mukauttaminen, muuttaminen ja yhdistäminen muun datan ja informaation kanssa; |
| --- | --- |

d)

mukauttaminen, muuttaminen ja yhdistäminen muun datan ja informaation kanssa;

| e) | mikä tahansa a–d alakohtien yhdistelmä. |
| --- | --- |

e)

mikä tahansa a–d alakohtien yhdistelmä.

2.   GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota voidaan käyttää maailmanlaajuisesti ilman ajallisia rajoituksia.

8 artikla

Käyttäjien antamaa informaatiota koskevat ehdot

1.   Jakaessaan tai välittäessään GMES-erityisdataa ja GMES-palveluinformaatiota kansalaisille käyttäjien on tiedotettava kansalaisille datan ja informaation lähteestä.

2.   Käyttäjien on varmistettava, että ne eivät anna kansalaisille sellaista käsitystä, että unioni on virallisesti hyväksynyt käyttäjien toiminnan.

3.   Jos dataa tai informaatiota on mukautettu tai muutettu, käyttäjän on selvästi ilmoitettava tämä.

9 artikla

Takuun puute

GMES-erityisdata ja GMES-palveluinformaatio toimitetaan käyttäjille ilman nimenomaista tai implisiittistä takuuta, mukaan luettuna laadun ja soveltuvuuden osalta.

10 artikla

Avointa jakelua koskevien rajoitusten tapauksessa sovellettavat ehdot

Jos komissio rajoittaa GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin tiettyihin käyttäjiin 12 artiklan mukaisesti, kyseisten käyttäjien on rekisteröidyttävä sellaisen menettelyn mukaisesti, joka mahdollistaa yksiselitteisen tunnistamisen, ennen kuin ne saavat dataa ja informaatiota.

3   LUKU

RAJOITUKSET

11 artikla

Ristiriitaiset oikeudet

Jos tietyn GMES-erityisdatan tai GMES-palveluinformaation avoin jakaminen on ristiriidassa kansainvälisten sopimusten tai sellaisen datan ja informaation teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisen kanssa, joita käytetään syöttötietoina GMES-palveluinformaation tuotantoprosessissa, tai vaikuttaisi kohtuuttomalla tavalla EU:n perusoikeuskirjassa tunnustettuihin oikeuksiin ja periaatteisiin, kuten yksityiselämän kunnioittamista tai henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen, komissio toteuttaa asetuksen (EU) N:o 911/2010 13 artiklan 1 kohdan nojalla tarvittavat toimenpiteet välttääkseen tällaisen ristiriidan tai rajoittaakseen kyseisen GMES-erityisdatan tai GMES-palveluinformaation jakamista.

12 artikla

Turvallisuusintressien suojaaminen

1.   Jos GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation avoimesta jakamisesta aiheutuu kohtuuton riski unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuusintressien kannalta datan ja informaation arkaluonteisuuden vuoksi, komissio rajoittaa tämän datan ja informaation jakamista asetuksen (EU) N:o 911/2010 13 artiklan 1 kohdan nojalla.

2.   Komissio arvioi GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation arkaluonteisuuden käyttäen 13–16 artiklassa vahvistettuja arkaluonteisuutta koskevia kriteereitä.

13 artikla

GMES-erityisdatan arkaluonteisuutta koskevat kriteerit

1.   Jos GMES-erityistiedot on tuotettu avaruussijoitteisella seurantajärjestelmällä, jolla on vähintään yksi liitteessä luetelluista ominaisuuksista, komissio arvioi datan arkaluonteisuuden seuraavien kriteerien perusteella:

| a) | datan tekniset ominaisuudet, mukaan luettuna spatiaalinen erottelukyky ja spektrikaistat; |
| --- | --- |

a)

datan tekniset ominaisuudet, mukaan luettuna spatiaalinen erottelukyky ja spektrikaistat;

| b) | datan hankinnan ja jakelun välinen aika; |
| --- | --- |

b)

datan hankinnan ja jakelun välinen aika;

| c) | aseellisten konfliktien esiintyminen, kansainväliseen tai alueelliseen rauhaan taikka direktiivin 2008/114/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun elintärkeään infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat alueella, johon GMES-erityisdata liittyy; |
| --- | --- |

c)

aseellisten konfliktien esiintyminen, kansainväliseen tai alueelliseen rauhaan taikka direktiivin 2008/114/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun elintärkeään infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat alueella, johon GMES-erityisdata liittyy;

| d) | turvallisuutta vaarantavien tekijöiden esiintyminen tai GMES-erityisdatan todennäköinen käyttö taktisiin tai operatiivisiin toimiin, jotka vahingoittavat unionin, sen jäsenvaltioiden tai kansainvälisten kumppaneiden turvallisuusintressejä. |
| --- | --- |

d)

turvallisuutta vaarantavien tekijöiden esiintyminen tai GMES-erityisdatan todennäköinen käyttö taktisiin tai operatiivisiin toimiin, jotka vahingoittavat unionin, sen jäsenvaltioiden tai kansainvälisten kumppaneiden turvallisuusintressejä.

2.   Jos GMES-erityisdata on tuotettu avaruussijoitteisella seurantajärjestelmällä, jolla ei ole yhtään liitteessä luetelluista ominaisuuksista, GMES-erityisdatan ei oleteta olevan arkaluonteista.

14 artikla

GMES-palveluinformaation arkaluonteisuutta koskevat kriteerit

Komissio arvioi GMES-palveluinformaation arkaluonteisuutta seuraavien kriteereiden perusteella:

| a) | GMES-palveluinformaation tuottamisessa käytettyjen syöttötietojen arkaluonteisuus; |
| --- | --- |

a)

GMES-palveluinformaation tuottamisessa käytettyjen syöttötietojen arkaluonteisuus;

| b) | GMES-palveluinformaation syöttötietojen hankinnan ja jakelun välinen aika; |
| --- | --- |

b)

GMES-palveluinformaation syöttötietojen hankinnan ja jakelun välinen aika;

| c) | aseellisten konfliktien esiintyminen, kansainväliseen tai alueelliseen rauhaan taikka direktiivin 2008/114/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun elintärkeään infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat alueella, johon GMES-palveluinformaatio liittyy; |
| --- | --- |

c)

aseellisten konfliktien esiintyminen, kansainväliseen tai alueelliseen rauhaan taikka direktiivin 2008/114/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun elintärkeään infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat alueella, johon GMES-palveluinformaatio liittyy;

| d) | turvallisuutta vaarantavien tekijöiden esiintyminen tai GMES-palveluinformaation todennäköinen käyttö taktisiin tai operatiivisiin toimiin, jotka vahingoittavat unionin, sen jäsenvaltioiden tai kansainvälisten kumppaneiden turvallisuusintressejä. |
| --- | --- |

d)

turvallisuutta vaarantavien tekijöiden esiintyminen tai GMES-palveluinformaation todennäköinen käyttö taktisiin tai operatiivisiin toimiin, jotka vahingoittavat unionin, sen jäsenvaltioiden tai kansainvälisten kumppaneiden turvallisuusintressejä.

15 artikla

Arkaluonteisuuden uudelleenarviointia koskeva pyyntö

Jos olosuhteet, joissa 13 tai 14 artiklan mukainen arviointi tehtiin, ovat muuttuneet, komissio voi arvioida uudelleen GMES-erityisdatan tai GMES-palveluinformaation arkaluonteisuuden omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä GMES-erityisdatan hankkimisen tai GMES-palveluinformaation jakelun rajoittamiseksi, keskeyttämiseksi tai sallimiseksi. Jos jäsenvaltio on toimittanut pyynnön, komissio ottaa huomioon pyydetyn rajoituksen rajat ajan ja laajuuden osalta.

16 artikla

Intressien tasapaino

1.   Arvioitaessa GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation arkaluonteisuutta 12 artiklan mukaisesti turvallisuusintressejä on punnittava suhteessa käyttäjien intresseihin ja ympäristöllisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin etuihin, joita saadaan kyseisen datan ja informaation keruusta, tuottamisesta ja avoimesta jakelusta.

2.   Turvallisuusarviointia tehdessään komissio ottaa huomioon, ovatko rajoitukset tehokkaita, jos samanlaisia tietoja on joka tapauksessa saatavilla muista lähteistä.

4   LUKU

TIEDONSAANNIN VARAAMINEN JA REKISTERÖITYMINEN

17 artikla

Tiedonsaannin varaaminen

1.   Jos tiedonsaantipyynnöt ylittävät GMES-jakelufoorumien kapasiteetin, GMES-resursseihin pääsy voidaan varata seuraaville käyttäjille:

| a) | viranomaiset, alan yritykset, tutkimusorganisaatiot ja kansalaiset unionissa; |
| --- | --- |

a)

viranomaiset, alan yritykset, tutkimusorganisaatiot ja kansalaiset unionissa;

| b) | viranomaiset, alan yritykset, tutkimusorganisaatiot ja kansalaiset niissä kolmansissa maissa, jotka osallistuvat GMES-toimintaan; |
| --- | --- |

b)

viranomaiset, alan yritykset, tutkimusorganisaatiot ja kansalaiset niissä kolmansissa maissa, jotka osallistuvat GMES-toimintaan;

| c) | kansainväliset organisaatiot, jotka osallistuvat GMES-toimintaan. |
| --- | --- |

c)

kansainväliset organisaatiot, jotka osallistuvat GMES-toimintaan.

2.   Käyttäjien, joille tiedonsaanti on 1 kohdan mukaisesti varattu, on rekisteröidyttävä saadakseen pääsyn tietoihin, ja ilmoitettava henkilöllisyytensä, yhteystietonsa, toiminta-alueensa ja sijoittautumismaansa.

18 artikla

Rekisteröityminen

1.   Voidakseen käyttää latauspalveluja käyttäjien on rekisteröidyttävä verkossa GMES-jakelufoorumilla. Rekisteröitymisen on oltava maksutonta. Käyttäjiä edellytetään rekisteröitymään vain kerran, ja heidät hyväksytään automaattisesti. Rekisteröitymisprosessissa on vaadittava seuraavaa:

| a) | käyttäjän on luotava käyttäjätili ja salasana; |
| --- | --- |

a)

käyttäjän on luotava käyttäjätili ja salasana;

| b) | tilastotiedot, jotka käyttäjän on annettava, on rajoitettava enintään 10 tietokohtaan. |
| --- | --- |

b)

tilastotiedot, jotka käyttäjän on annettava, on rajoitettava enintään 10 tietokohtaan.

2.   Rekisteröitymistä ei saa edellyttää hakupalveluista ja katselupalveluista.

5   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

19 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1.

1

(2)  EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1.

2

(3)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90.

3

(4)  EUVL L 330, 14.12.2011, s. 39.

4

(5)  KOM(2010) 245 lopullinen/2, 26.8.2010.

5

(6)  KOM(2009) 589 lopullinen.

6

(7)  ESA/PB-EO(2009)98, rev. 1.

7

(8)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75.

8

---

LIITE

Avaruussijoitteisen seurantajärjestelmän 13 artiklassa tarkoitetut ominaisuudet

| a) | Järjestelmä kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 2,5 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa. |
| --- | --- |

a)

Järjestelmä kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 2,5 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa.

| b) | Järjestelmä kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 5 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa 8–12 mikronin spektrialueella (lämpöinfrapuna). |
| --- | --- |

b)

Järjestelmä kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 5 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa 8–12 mikronin spektrialueella (lämpöinfrapuna).

| c) | Järjestelmä kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 3 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa 1 mm:n–1 m:n spektrialueella (mikroaalto). |
| --- | --- |

c)

Järjestelmä kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 3 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa 1 mm:n–1 m:n spektrialueella (mikroaalto).

| d) | Järjestelmällä on yli 49 spektrikanavaa, ja se kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 10 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa vähintään yhdellä spektrikanavalla. |
| --- | --- |

d)

Järjestelmällä on yli 49 spektrikanavaa, ja se kykenee teknisesti tuottamaan tietoa, jonka geometrinen resoluutio on enintään 10 metriä, vähintään yhdessä horisontaalisessa suunnassa vähintään yhdellä spektrikanavalla.

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1160/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Rigotte de Condrieu (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan hakemus nimityksen ”Rigotte de Condrieu” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan hakemus nimityksen ”Rigotte de Condrieu” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Rigotte de Condrieu” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Rigotte de Condrieu” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 130, 7.5.2013, s. 15.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3   Juustot

RANSKA

Rigotte de Condrieu (SAN)

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1161/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Pecorino di Picinisco (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Pecorino di Picinisco” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Pecorino di Picinisco” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Pecorino di Picinisco” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Pecorino di Picinisco” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 57, 27.2.2013, s. 28.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3 –   Juustot

ITALIA

Pecorino di Picinisco (SAN)

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1162/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Puzzone di Moena”/”Spretz Tzaorì” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Puzzone di Moena”/”Spretz Tzaorì” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Puzzone di Moena”/”Spretz Tzaorì” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Puzzone di Moena”/”Spretz Tzaorì” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 77, 15.3.2013, s. 21.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3 –   Juustot

ITALIA

Puzzone di Moena/Spretz Tzaorì (SAN)

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/13

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1163/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Mohant (SAN)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Slovenian hakemus nimityksen ”Mohant” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Slovenian hakemus nimityksen ”Mohant” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 160, 6.6.2013, s. 7.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3.   Juustot

SLOVENIA

Mohant (SAN)

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1164/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Waterford Blaa/Blaa (SMM)]

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Irlannin hakemus nimityksen ”Waterford Blaa”/”Blaa” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (2) (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Irlannin hakemus nimityksen ”Waterford Blaa”/”Blaa” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (2) (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Waterford Blaa”/”Blaa” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Waterford Blaa”/”Blaa” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 134, 14.5.2013, s. 49.

2

---

LIITE

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 liitteessä I olevassa I kohdassa luetellut maataloustuotteet ja elintarvikkeet:

Luokka 2.4.   Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

IRLANTI

Waterford Blaa/Blaa (SMM)

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/17

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1165/2013,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2013,

tehoaineen appelsiiniöljy hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) säännöksiä sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, joista on tehty päätös kyseisen direktiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennen 14 päivää kesäkuuta 2011. Appelsiiniöljyn osalta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät komission päätöksellä 2009/438/EY (3). |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) säännöksiä sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, joista on tehty päätös kyseisen direktiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennen 14 päivää kesäkuuta 2011. Appelsiiniöljyn osalta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät komission päätöksellä 2009/438/EY (3).

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Ranska vastaanotti 22 päivänä helmikuuta 2008 hakemuksen yritykseltä Oro Agri tehoaineen appelsiiniöljy sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Päätöksessä 2009/438/EY vahvistettiin, että asiakirja-aineisto oli täydellinen, eli sen voitiin periaatteessa katsoa täyttävän direktiivin 91/414/ETY liitteissä II ja III asetetut tietovaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Ranska vastaanotti 22 päivänä helmikuuta 2008 hakemuksen yritykseltä Oro Agri tehoaineen appelsiiniöljy sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Päätöksessä 2009/438/EY vahvistettiin, että asiakirja-aineisto oli täydellinen, eli sen voitiin periaatteessa katsoa täyttävän direktiivin 91/414/ETY liitteissä II ja III asetetut tietovaatimukset.

| (3) | Kyseisen tehoaineen vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti hakijan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Esittelevä jäsenvaltio toimitti arviointikertomuksen luonnoksen 12 päivänä elokuuta 2009. Hakijalta pyydettiin komission asetuksen (EU) N:o 188/2011 (4) 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisätietoja 13 päivänä kesäkuuta 2012. Ranskan näistä lisätiedoista tekemä arviointi toimitettiin päivitetyn arviointikertomuksen luonnoksen muodossa marraskuussa 2012. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen tehoaineen vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 ja 4 kohdan säännösten mukaisesti hakijan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Esittelevä jäsenvaltio toimitti arviointikertomuksen luonnoksen 12 päivänä elokuuta 2009. Hakijalta pyydettiin komission asetuksen (EU) N:o 188/2011 (4) 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisätietoja 13 päivänä kesäkuuta 2012. Ranskan näistä lisätiedoista tekemä arviointi toimitettiin päivitetyn arviointikertomuksen luonnoksen muodossa marraskuussa 2012.

| (4) | Jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti komissiolle päätelmänsä (5) appelsiiniöljy-tehoainetta sisältävien torjunta-aineiden riskinarviointia koskevasta tarkastelusta 1 päivänä maaliskuuta 2013. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomuksen luonnosta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja appelsiiniöljyä koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 3 päivänä lokakuuta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti komissiolle päätelmänsä (5) appelsiiniöljy-tehoainetta sisältävien torjunta-aineiden riskinarviointia koskevasta tarkastelusta 1 päivänä maaliskuuta 2013. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomuksen luonnosta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja appelsiiniöljyä koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 3 päivänä lokakuuta 2013.

| (5) | Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että appelsiiniöljyä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 5 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen appelsiiniöljy on aiheellista hyväksyä. |
| --- | --- |

(5)

Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että appelsiiniöljyä sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 5 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen appelsiiniöljy on aiheellista hyväksyä.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyinen tieteellinen ja tekninen tietämys hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia. Erityisesti on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyinen tieteellinen ja tekninen tietämys hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia. Erityisesti on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja.

| (7) | Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin.

| (8) | Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjen hyväksynnästä johtuvien velvoitteiden soveltamista ja ottaen huomioon direktiivistä 91/414/ETY asetukseen (EY) N:o 1107/2009 siirtymisestä aiheutuva erityistilanne olisi kuitenkin sovellettava seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa appelsiiniöljyä sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava lupia taikka korvattava tai peruutettava ne. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston toimittamista ja arviointia varten. |
| --- | --- |

(8)

Rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädettyjen hyväksynnästä johtuvien velvoitteiden soveltamista ja ottaen huomioon direktiivistä 91/414/ETY asetukseen (EY) N:o 1107/2009 siirtymisestä aiheutuva erityistilanne olisi kuitenkin sovellettava seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa appelsiiniöljyä sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava lupia taikka korvattava tai peruutettava ne. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston toimittamista ja arviointia varten.

| (9) | Komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 (6) puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I saatu aiempi kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä nykyisten lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(9)

Komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 (6) puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I saatu aiempi kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä nykyisten lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä.

| (10) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (7) liitettä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (7) liitettä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksyminen

Hyväksytään liitteessä I määritetty tehoaine appelsiiniöljy kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Kasvinsuojeluaineiden uudelleenarviointi

1.   Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava appelsiiniöljyä tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden voimassa olevat luvat viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2014.

Jäsenvaltioiden on kyseiseen päivämäärään mennessä erityisesti tarkistettava, että tämän asetuksen liitteen I edellytykset täyttyvät, mainitussa liitteessä olevassa erityisiä säännöksiä koskevassa sarakkeessa mainittuja edellytyksiä lukuun ottamatta, ja että luvanhaltijalla tai luvanhaltijan saatavilla on direktiivin 91/414/ETY liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto mainitun direktiivin 13 artiklan 1–4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 62 artiklan edellytysten mukaisesti.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen kaikki sellaiset sallitut kasvinsuojeluaineet, jotka sisältävät appelsiiniöljyä joko ainoana tehoaineena tai yhtenä monista tehoaineista, jotka kaikki oli 30 päivään huhtikuuta 2014 mennessä sisällytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteeseen; arviointi on suoritettava asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti, direktiivin 91/414/ETY liitteessä III säädetyt vaatimukset täyttävän asiakirja-aineiston perusteella ja ottaen huomioon tämän asetuksen liitteessä I oleva erityisiä säännöksiä koskeva sarake. Jäsenvaltioiden on kyseisen arvioinnin perusteella määritettävä, täyttääkö tuote asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset.

Määrittämisen jälkeen jäsenvaltioiden on

| a) | niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät appelsiiniöljyä ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2015; tai |
| --- | --- |

a)

niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät appelsiiniöljyä ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2015; tai

| b) | niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät appelsiiniöljyä yhtenä monista tehoaineista, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisättiin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I tai joilla kyseinen aine tai kyseiset aineet hyväksyttiin, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi. |
| --- | --- |

b)

niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät appelsiiniöljyä yhtenä monista tehoaineista, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisättiin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I tai joilla kyseinen aine tai kyseiset aineet hyväksyttiin, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

3 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

4 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Komission päätös 2009/438/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 2009, yksityiskohtaista tutkimusta varten toimitetun asiakirja-aineiston vaatimustenmukaisuuden periaatteellisesta hyväksymisestä appelsiiniöljyn mahdolliseksi sisällyttämiseksi neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I (EUVL L 145, 10.6.2009, s. 47).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 188/2011, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011, neuvoston direktiivin 91/414/ETY täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siltä osin kuin on kyse sellaisten tehoaineiden arviointimenettelystä, joita ei ollut markkinoilla kahtena kyseisen direktiivin tiedoksi antamista seuraavana vuonna (EUVL L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  EFSA Journal (2013) 11(2):3090. Saatavilla verkossa osoitteessa www.efsa.europa.eu

5

(6)  Komission asetus (ETY) N:o 3600/92, annettu 11 päivänä joulukuuta 1992, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

7

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Appelsiiniöljy
  CAS-numero 8028-48-6 (appelsiiniuute)
  5989-27-5 (D-limoneeni)
  CIPAC-numero 902 | (R)-4-isopropenyyli-1-metyylisyklohekseeni tai p-menta-1,8-dieeni | ≥ 945 g/kg (D-limoneenia)
  Tehoaineen on täytettävä seuraavien vaatimukset: Ph. Eur. (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) ja ISO 3140:2011(E) | 1. toukokuuta 2014 | 30. huhtikuuta 2024 | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 3. lokakuuta 2013 valmiiksi saadun appelsiiniöljyä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun, |

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

Appelsiiniöljy

CAS-numero 8028-48-6 (appelsiiniuute)

5989-27-5 (D-limoneeni)

CIPAC-numero 902

(R)-4-isopropenyyli-1-metyylisyklohekseeni tai p-menta-1,8-dieeni

≥ 945 g/kg (D-limoneenia)

Tehoaineen on täytettävä seuraavien vaatimukset: Ph. Eur. (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) ja ISO 3140:2011(E)

1. toukokuuta 2014

30. huhtikuuta 2024

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 3. lokakuuta 2013 valmiiksi saadun appelsiiniöljyä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun,

| b) | linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

b)

linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

| 1) | appelsiiniöljyn metaboliittien vaiheet ja hajoamisreitti ja -nopeus maaperässä, |
| --- | --- |

1)

appelsiiniöljyn metaboliittien vaiheet ja hajoamisreitti ja -nopeus maaperässä,

| 2) | ekotoksikologisessa riskinarvioinnissa käytettyjen tutkittavien ominaisuuksien validointi. |
| --- | --- |

2)

ekotoksikologisessa riskinarvioinnissa käytettyjen tutkittavien ominaisuuksien validointi.

Hakijan on toimitettava nämä tiedot komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 30. huhtikuuta 2016.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

LIITE II

Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevaan B osaan seuraava kohta:

| Nro | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”56 | Appelsiiniöljy
  CAS-numero 8028-48-6 (appelsiiniuute)
  5989-27-5 (D-limoneeni)
  CIPAC-numero 902 | (R)-4-isopropenyyli-1-metyylisyklohekseeni tai p-menta-1,8-dieeni | ≥ 945 g/kg (D-limoneenia)
  Tehoaineen on täytettävä seuraavien vaatimukset: Ph. Eur. (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) ja ISO 3140:2011(E) | 1. toukokuuta 2014 | 30. huhtikuuta 2024 | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 3. lokakuuta 2013 valmiiksi saadun appelsiiniöljyä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun, |

Nro

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”56

Appelsiiniöljy

CAS-numero 8028-48-6 (appelsiiniuute)

5989-27-5 (D-limoneeni)

CIPAC-numero 902

(R)-4-isopropenyyli-1-metyylisyklohekseeni tai p-menta-1,8-dieeni

≥ 945 g/kg (D-limoneenia)

Tehoaineen on täytettävä seuraavien vaatimukset: Ph. Eur. (Pharmacopoeia Europea) 5.0 (Aurantii dulcis aetheroleum) ja ISO 3140:2011(E)

1. toukokuuta 2014

30. huhtikuuta 2024

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 3. lokakuuta 2013 valmiiksi saadun appelsiiniöljyä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun,

| b) | linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

b)

linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava vahvistavat tiedot appelsiiniöljyn metaboliittien vaiheista ja hajoamisreitistä ja -nopeudesta maaperässä ja ekotoksikologisessa riskinarvioinnissa käytettyjen tutkittavien ominaisuuksien validoinnista.

Hakijan on toimitettava nämä tiedot komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 30. huhtikuuta 2016.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa

1

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/22

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1166/2013,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2013,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen diklorproppi-P hyväksymisedellytysten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan toisen vaihtoehdon ja 78 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission direktiivillä 2006/74/EY (2) lisättiin tehoaine diklorproppi-P neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I sillä edellytyksellä, että asianomaiset jäsenvaltiot varmistavat, että ilmoittaja, jonka pyynnöstä diklorproppi-P lisättiin kyseiseen liitteeseen, toimittaa lisää vahvistavia tietoja eläinten metabolismista ja lintujen akuuttia ja lyhyen aikavälin altistumista ja kasvinsyöjänisäkkäiden akuuttia altistumista koskevan riskinarvioinnin. |
| --- | --- |

(1)

Komission direktiivillä 2006/74/EY (2) lisättiin tehoaine diklorproppi-P neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I sillä edellytyksellä, että asianomaiset jäsenvaltiot varmistavat, että ilmoittaja, jonka pyynnöstä diklorproppi-P lisättiin kyseiseen liitteeseen, toimittaa lisää vahvistavia tietoja eläinten metabolismista ja lintujen akuuttia ja lyhyen aikavälin altistumista ja kasvinsyöjänisäkkäiden akuuttia altistumista koskevan riskinarvioinnin.

| (2) | Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.

| (3) | Ilmoittaja toimitti tietojen toimittamista varten asetetussa määräajassa esittelijänä olevalle jäsenvaltiolle Tanskalle lisätietoja tarkoituksena vahvistaa riskinarviointi, joka koskee linnuille ja nisäkkäille käytöstä viljoissa, laidunmaalla ja nurmisiemenissä aiheutuvaa riskiä. |
| --- | --- |

(3)

Ilmoittaja toimitti tietojen toimittamista varten asetetussa määräajassa esittelijänä olevalle jäsenvaltiolle Tanskalle lisätietoja tarkoituksena vahvistaa riskinarviointi, joka koskee linnuille ja nisäkkäille käytöstä viljoissa, laidunmaalla ja nurmisiemenissä aiheutuvaa riskiä.

| (4) | Tanska arvioi ilmoittajan toimittamat lisätiedot. Se toimitti arviointinsa arviointikertomusluonnoksen lisäyksenä muille jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, 22 päivänä heinäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(4)

Tanska arvioi ilmoittajan toimittamat lisätiedot. Se toimitti arviointinsa arviointikertomusluonnoksen lisäyksenä muille jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, 22 päivänä heinäkuuta 2011.

| (5) | Komissio kuuli elintarviketurvallisuusviranomaista, joka esitti lausuntonsa (5) diklorproppi-P:n riskinarvioinnista 13 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(5)

Komissio kuuli elintarviketurvallisuusviranomaista, joka esitti lausuntonsa (5) diklorproppi-P:n riskinarvioinnista 13 päivänä marraskuuta 2012.

| (6) | Komissio katsoi ilmoittajan toimittamien lisätietojen perusteella, että vaadittuja vahvistavia lisätietoja ei ollut toimitettu täysimääräisinä eikä lintuihin ja nisäkkäisiin kohdistuvaa suurta riskiä voida sulkea pois ilman, että määrättäisiin lisärajoituksia. |
| --- | --- |

(6)

Komissio katsoi ilmoittajan toimittamien lisätietojen perusteella, että vaadittuja vahvistavia lisätietoja ei ollut toimitettu täysimääräisinä eikä lintuihin ja nisäkkäisiin kohdistuvaa suurta riskiä voida sulkea pois ilman, että määrättäisiin lisärajoituksia.

| (7) | Komissio pyysi ilmoittajaa toimittamaan diklorproppi-P:tä käsittelevää tarkastelukertomusta koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi ilmoittajaa toimittamaan diklorproppi-P:tä käsittelevää tarkastelukertomusta koskevat huomautuksensa.

| (8) | Vahvistetaan, että tehoaine diklorproppi-P on katsottava hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla. Lintujen ja nisäkkäiden altistumisen minimoimiseksi on kuitenkin aiheellista rajoittaa lisää tämän tehoaineen käyttötarkoituksia ja säätää erityisistä riskinhallintatoimenpiteistä kyseisten lajien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Vahvistetaan, että tehoaine diklorproppi-P on katsottava hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla. Lintujen ja nisäkkäiden altistumisen minimoimiseksi on kuitenkin aiheellista rajoittaa lisää tämän tehoaineen käyttötarkoituksia ja säätää erityisistä riskinhallintatoimenpiteistä kyseisten lajien suojelemiseksi.

| (9) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitettä olisi muutettava.

| (10) | Jäsenvaltioille tulisi antaa aikaa diklorproppi-P:tä sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien peruuttamiseen. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioille tulisi antaa aikaa diklorproppi-P:tä sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien peruuttamiseen.

| (11) | Jos jäsenvaltiot myöntävät diklorproppi-P:tä sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään vuoden kuluttua kyseisten lupien peruuttamisesta tai muuttamisesta. |
| --- | --- |

(11)

Jos jäsenvaltiot myöntävät diklorproppi-P:tä sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään vuoden kuluttua kyseisten lupien peruuttamisesta tai muuttamisesta.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä oleva A osa tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava diklorproppi-P:tä tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden voimassa olevat luvat viimeistään 9 päivänä kesäkuuta 2014.

3 artikla

Siirtymäaika

Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti myöntämän siirtymäajan on oltava mahdollisimman lyhyt ja päätyttävä viimeistään 9 päivänä kesäkuuta 2015.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission direktiivi 2006/74/EY, annettu 21 päivänä elokuuta 2006, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta diklorproppi-P:n, metkonatsolin, pyrimetaniilin ja triklopyyrin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 235, 30.8.2006, s. 17).

2

(3)  Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/414/ETY (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  EFSA Journal 2012; 10(11):2950. Saatavilla internetissä osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

5

---

LIITE

Korvataan sarake ”Erityiset säännökset” täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa olevalla rivillä 133, diklorproppi-P, seuraavasti:

”A   OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön rikkakasvien torjunta-aineena.

Viljojen osalta lupa voidaan myöntää vain keväällä tapahtuvaan käyttöön määränä, joka ei ole suurempi kuin 800 g tehoainetta hehtaaria ja käyttökertaa kohti.

Käyttöä laidunmaalla ei sallita.

B   OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 23. toukokuuta 2006 valmiiksi saadun diklorproppi-P:tä koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota lintujen, nisäkkäiden, vesieliöiden ja muiden kuin torjuttavien kasvien suojeluun.

Lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.”

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1167/2013,

annettu 18 päivänä marraskuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 46,1 |
| MA | 40,6 |
| MK | 55,3 |
| TR | 116,2 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 45,1 |
| MK | 57,9 |
| TR | 126,2 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 93 10 | MA | 86,2 |
| TR | 152,0 |
| ZZ | 119,1 |
| 0805 20 10 | MA | 80,7 |
| ZZ | 80,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 78,7 |
| TR | 69,3 |
| UY | 56,3 |
| ZZ | 68,1 |
| 0805 50 10 | TR | 71,5 |
| ZZ | 71,5 |
| 0806 10 10 | BR | 245,1 |
| LB | 251,9 |
| PE | 258,8 |
| TR | 163,3 |
| US | 347,2 |
| ZZ | 253,3 |
| 0808 10 80 | BR | 93,9 |
| CL | 102,3 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 93,9 |
| US | 181,0 |
| ZA | 200,2 |
| ZZ | 118,3 |
| 0808 30 90 | CN | 57,5 |
| TR | 128,9 |
| ZZ | 93,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

46,1

MA

40,6

MK

55,3

TR

116,2

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

45,1

MK

57,9

TR

126,2

ZZ

76,4

0709 93 10

MA

86,2

TR

152,0

ZZ

119,1

0805 20 10

MA

80,7

ZZ

80,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

78,7

TR

69,3

UY

56,3

ZZ

68,1

0805 50 10

TR

71,5

ZZ

71,5

0806 10 10

BR

245,1

LB

251,9

PE

258,8

TR

163,3

US

347,2

ZZ

253,3

0808 10 80

BR

93,9

CL

102,3

MK

38,5

NZ

93,9

US

181,0

ZA

200,2

ZZ

118,3

0808 30 90

CN

57,5

TR

128,9

ZZ

93,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012,

toimenpiteestä SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Suomi Finavia, Airpro ja Ryanair – Tampere-Pirkkalan lentoasema

(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5036)

(Ainoastaan suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/664/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti helmikuussa 2005 kantelun suomalaiselta, SAS Groupiin kuuluvalta lentoyhtiöltä Blue1 Oy:ltä, jäljempänä ’Blue1’. Blue1 muun muassa väitti, että Ryanair Ltd:n, jäljempänä ’Ryanair’, hyväksi maksetaan tukea tavanomaista matalampien lentoasemamaksujen muodossa Tampere-Pirkkalan lentoasemalla, jäljempänä ’TMP:n lentoasema’ tai ”lentoasema”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti helmikuussa 2005 kantelun suomalaiselta, SAS Groupiin kuuluvalta lentoyhtiöltä Blue1 Oy:ltä, jäljempänä ’Blue1’. Blue1 muun muassa väitti, että Ryanair Ltd:n, jäljempänä ’Ryanair’, hyväksi maksetaan tukea tavanomaista matalampien lentoasemamaksujen muodossa Tampere-Pirkkalan lentoasemalla, jäljempänä ’TMP:n lentoasema’ tai ”lentoasema”.

| (2) | Komissio pyysi 2 päivänä maaliskuuta 2005 ja 23 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Suomelta kanteluun liittyviä lisätietoja, jotka Suomi toimitti 27 päivänä huhtikuuta 2005 ja 27 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi 2 päivänä maaliskuuta 2005 ja 23 päivänä toukokuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Suomelta kanteluun liittyviä lisätietoja, jotka Suomi toimitti 27 päivänä huhtikuuta 2005 ja 27 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio ilmoitti Suomelle 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Airpro Oy:n ja Ryanairin välisen sopimuksen sekä Finavian ja Airpro Oy:n TMP:n lentoasemalla toteuttaman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa (2) määrätyn menettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Suomi toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 28 päivänä marraskuuta 2007. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Suomelle 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Airpro Oy:n ja Ryanairin välisen sopimuksen sekä Finavian ja Airpro Oy:n TMP:n lentoasemalla toteuttaman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa (2) määrätyn menettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Suomi toimitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 28 päivänä marraskuuta 2007.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

| (5) | Neljä asianomaista osapuolta (Ryanair, SAS Group, Air France ja Euroopan lentoyhtiöiden liitto) toimitti huomautuksensa aiheesta komissiolle. Komissio välitti kyseiset huomautukset Suomelle 13 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Suomi toimitti huomautuksensa 15 päivänä huhtikuuta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Neljä asianomaista osapuolta (Ryanair, SAS Group, Air France ja Euroopan lentoyhtiöiden liitto) toimitti huomautuksensa aiheesta komissiolle. Komissio välitti kyseiset huomautukset Suomelle 13 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Suomi toimitti huomautuksensa 15 päivänä huhtikuuta 2008.

| (6) | Komissio pyysi 25 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Suomelta lisätietoja, jotka Suomi toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 5 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja lentoaseman rahoituksesta. Suomi toimitti tietoja 5 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Suomen vastaus oli kuitenkin puutteellinen, minkä vuoksi komissio toimitti Suomelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen muistutuksen. Suomi toimitti vastauksensa 15 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi 25 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Suomelta lisätietoja, jotka Suomi toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 5 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja lentoaseman rahoituksesta. Suomi toimitti tietoja 5 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Suomen vastaus oli kuitenkin puutteellinen, minkä vuoksi komissio toimitti Suomelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen muistutuksen. Suomi toimitti vastauksensa 15 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS JA PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE

2.1.   Tutkinnan tausta

| (7) | TMP:n lentoasema sijaitsee Etelä-Suomessa Pirkkalassa, 13 kilometriä Tampereen kaupungista lounaaseen. Lentoasema on Suomen kolmanneksi suurin (matkustajamäärillä mitattuna, ks. taulukko johdanto-osan 10 kappaleessa). Siviili-ilmailun lisäksi lentoasema toimii myös Suomen ilmavoimien tukikohtana. |
| --- | --- |

(7)

TMP:n lentoasema sijaitsee Etelä-Suomessa Pirkkalassa, 13 kilometriä Tampereen kaupungista lounaaseen. Lentoasema on Suomen kolmanneksi suurin (matkustajamäärillä mitattuna, ks. taulukko johdanto-osan 10 kappaleessa). Siviili-ilmailun lisäksi lentoasema toimii myös Suomen ilmavoimien tukikohtana.

| (8) | TMP:n lentoasemalla on kaksi säännöllisen matkustajaliikenteen terminaalia:






  — | Terminaali 1, jäljempänä myös ”T1”, valmistui vuonna 1998, ja sitä käyttävät tällä hetkellä Finnair, Flybe, SAS, Blue1 ja Air Baltic. Vuonna 2003 T1:n kapasiteetti oli 550 000 matkustajaa vuodessa. |
| --- | --- | --- |

(8)

TMP:n lentoasemalla on kaksi säännöllisen matkustajaliikenteen terminaalia:

—

Terminaali 1, jäljempänä myös ”T1”, valmistui vuonna 1998, ja sitä käyttävät tällä hetkellä Finnair, Flybe, SAS, Blue1 ja Air Baltic. Vuonna 2003 T1:n kapasiteetti oli 550 000 matkustajaa vuodessa.

| — | Terminaali 2, jäljempänä myös ”T2”, oli alun perin DHL:n käyttämä rahtiterminaali, joka muutettiin halpalentoyhtiöterminaaliksi sen jäätyä tyhjäksi vuonna 2002. T2:ta käyttää tällä hetkellä vain Ryanair. Terminaalin kapasiteetti on 425 000 matkustajaa vuodessa. |
| --- | --- |

—

Terminaali 2, jäljempänä myös ”T2”, oli alun perin DHL:n käyttämä rahtiterminaali, joka muutettiin halpalentoyhtiöterminaaliksi sen jäätyä tyhjäksi vuonna 2002. T2:ta käyttää tällä hetkellä vain Ryanair. Terminaalin kapasiteetti on 425 000 matkustajaa vuodessa.

| (9) | TMP:n lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää Finavia Oyj (5), jäljempänä ’Finavia’, T2:ta lukuun ottamatta. Finavia on vuokrannut T2:n tytäryhtiölleen Airpro Oy:lle (6), jäljempänä ’Airpro’. Airpro ylläpitää terminaalia ja vastaa sen maahuolintapalveluista. Airpro on tehnyt Ryanairin kanssa [...] (7) sopimuksen, jonka sopimuskausi alkoi 3 päivänä huhtikuuta 2003. |
| --- | --- |

(9)

TMP:n lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää Finavia Oyj (5), jäljempänä ’Finavia’, T2:ta lukuun ottamatta. Finavia on vuokrannut T2:n tytäryhtiölleen Airpro Oy:lle (6), jäljempänä ’Airpro’. Airpro ylläpitää terminaalia ja vastaa sen maahuolintapalveluista. Airpro on tehnyt Ryanairin kanssa [...] (7) sopimuksen, jonka sopimuskausi alkoi 3 päivänä huhtikuuta 2003.

| (10) | Lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 304 025 matkustajasta vuonna 2003 617 397 matkustajaan vuonna 2010. Tämä johtui T2:n matkustajamäärien kasvusta. Vuonna 2010 Ryanairin osuus TMP:n lentoaseman matkustajamäärästä oli noin [...]. Seuraavassa taulukossa kuvataan matkustajamäärän kehittymistä TMP:n lentoasemalla vuosina 2003–2010:








  Vuosi | Matkustajamäärä, T1 | Matkustajamäärä, T2 | TMP:n lentoaseman kokonaismatkustajamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | [...] | [...] | 304 025 |
| 2004 | [...] | [...] | 495 892 |
| 2005 | [...] | [...] | 597 102 |
| 2006 | [...] | [...] | 632 010 |
| 2007 | [...] | [...] | 687 711 |
| 2008 | [...] | [...] | 709 356 |
| 2009 | [...] | [...] | 628 105 |
| 2010 | [...] | [...] | 617 397 |

(10)

Lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 304 025 matkustajasta vuonna 2003 617 397 matkustajaan vuonna 2010. Tämä johtui T2:n matkustajamäärien kasvusta. Vuonna 2010 Ryanairin osuus TMP:n lentoaseman matkustajamäärästä oli noin [...]. Seuraavassa taulukossa kuvataan matkustajamäärän kehittymistä TMP:n lentoasemalla vuosina 2003–2010:

Vuosi

Matkustajamäärä, T1

Matkustajamäärä, T2

TMP:n lentoaseman kokonaismatkustajamäärä

2003

[...]

[...]

304 025

2004

[...]

[...]

495 892

2005

[...]

[...]

597 102

2006

[...]

[...]

632 010

2007

[...]

[...]

687 711

2008

[...]

[...]

709 356

2009

[...]

[...]

628 105

2010

[...]

[...]

617 397

2.2.   Tutkitut toimenpiteet ja komission alustava arviointi

| (11) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin seuraavat kysymykset:






  — | Ensiksi, toimiko Finavia markkinataloussijoittajana, kun se teki päätöksen muuttaa rahtiterminaalin halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi terminaali 2:ksi? Jos toimi, investointipäätökseen ei sisälly Airpron hyväksi myönnettyä valtiontukea. Jos ei, voidaanko kyseisen tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille? |
| --- | --- | --- |

(11)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettiin seuraavat kysymykset:

—

Ensiksi, toimiko Finavia markkinataloussijoittajana, kun se teki päätöksen muuttaa rahtiterminaalin halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi terminaali 2:ksi? Jos toimi, investointipäätökseen ei sisälly Airpron hyväksi myönnettyä valtiontukea. Jos ei, voidaanko kyseisen tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille?

| — | Toiseksi, tekisikö markkinatalouden toimija vastaavan sopimuksen kuin Airpro on tehnyt Ryanairin kanssa? Jos ei, voidaanko sopimuksen sisältämän tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille? |
| --- | --- |

—

Toiseksi, tekisikö markkinatalouden toimija vastaavan sopimuksen kuin Airpro on tehnyt Ryanairin kanssa? Jos ei, voidaanko sopimuksen sisältämän tuen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille?

| (12) | Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio esitti epäilynsä siitä, perustuiko Finavian päätös muuttaa rahtiterminaali halpalentoyhtiöterminaaliksi pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymiin. Lisäksi komissio epäili, voidaanko Finavian investointeja rahtiterminaalin muuttamiseksi halpalentoyhtiöterminaaliksi pitää Airpron hyväksi toteutettuna valikoivana etuna, jota Airpro ei olisi saanut tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa. |
| --- | --- |

(12)

Ensimmäisen kysymyksen osalta komissio esitti epäilynsä siitä, perustuiko Finavian päätös muuttaa rahtiterminaali halpalentoyhtiöterminaaliksi pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymiin. Lisäksi komissio epäili, voidaanko Finavian investointeja rahtiterminaalin muuttamiseksi halpalentoyhtiöterminaaliksi pitää Airpron hyväksi toteutettuna valikoivana etuna, jota Airpro ei olisi saanut tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa.

| (13) | Toisen kysymyksen osalta komission oli tutkittava, ohjasivatko tässä nimenomaisessa tapauksessa Airpron käyttäytymistä pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät ja onko Ryanairin saama väitetty etu sellaista, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa. Komissio erityisesti epäili, perustuuko Ryanairilta perittävä ”kokonaismaksu” Airpron Ryanairille tarjoamien palvelujen kustannuksiin. Suomi ei myöskään toimittanut komissiolle Ryanairin kanssa tehdyn sopimuksen ehtoja eikä liiketoimintasuunnitelmaa, jossa arvioitaisiin kyseisen sopimuksen tuottavuutta Airpron kannalta. Näin ollen komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilynsä, ohjasivatko Airpron käyttäytymistä pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät. Siten komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että sopimus antaa Ryanairille sellaista etua, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa. |
| --- | --- |

(13)

Toisen kysymyksen osalta komission oli tutkittava, ohjasivatko tässä nimenomaisessa tapauksessa Airpron käyttäytymistä pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät ja onko Ryanairin saama väitetty etu sellaista, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa. Komissio erityisesti epäili, perustuuko Ryanairilta perittävä ”kokonaismaksu” Airpron Ryanairille tarjoamien palvelujen kustannuksiin. Suomi ei myöskään toimittanut komissiolle Ryanairin kanssa tehdyn sopimuksen ehtoja eikä liiketoimintasuunnitelmaa, jossa arvioitaisiin kyseisen sopimuksen tuottavuutta Airpron kannalta. Näin ollen komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilynsä, ohjasivatko Airpron käyttäytymistä pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät. Siten komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että sopimus antaa Ryanairille sellaista etua, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa.

| (14) | Komissio epäili, täyttyvätkö komission tiedonannossa ”Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta” (8), jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailun suuntaviivat’, säädetyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat ehdot ja voidaanko valtiontukitoimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(14)

Komissio epäili, täyttyvätkö komission tiedonannossa ”Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta” (8), jäljempänä ’vuoden 2005 ilmailun suuntaviivat’, säädetyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat ehdot ja voidaanko valtiontukitoimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

3.   SUOMEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

3.1.   Finavian ja Airpron halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla

| (15) | Suomi esitti huomautustensa aluksi taustatietoja Finavian ja Airpron halpalentoyhtiöitä koskevasta strategiasta TMP:n lentoasemalla. Suomi selosti, että T2 rakennettiin vuonna 1979 väliaikaiseksi lentoasemarakennukseksi. Vuonna 1995 T2 muutettiin rahdin käsittelyyn soveltuvaksi terminaaliksi. DHL käytti terminaalia vuoteen 2002 saakka, jolloin se päätti vuokrasopimuksen ja terminaali jäi tyhjilleen. |
| --- | --- |

(15)

Suomi esitti huomautustensa aluksi taustatietoja Finavian ja Airpron halpalentoyhtiöitä koskevasta strategiasta TMP:n lentoasemalla. Suomi selosti, että T2 rakennettiin vuonna 1979 väliaikaiseksi lentoasemarakennukseksi. Vuonna 1995 T2 muutettiin rahdin käsittelyyn soveltuvaksi terminaaliksi. DHL käytti terminaalia vuoteen 2002 saakka, jolloin se päätti vuokrasopimuksen ja terminaali jäi tyhjilleen.

| (16) | Suomi totesi, ettei Finavia onnistunut houkuttelemaan muita rahtiyhtiöitä Tampereen alueelle ja/tai vuokraamaan terminaalia, joten se päätti muuttaa terminaalin perusmaahuolintapalvelujen tarjoamiseen soveltuvaksi halpalentoyhtiöterminaaliksi. Kyseiseen ajankohtaan mennessä T2:n alkuperäiset rakentamiskustannukset oli jo kuoletettu, ja terminaalin kunnostaminen edellytti vain pieniä kunnostustöitä (9). Seuraavassa taulukossa eritellään T2:n kunnostuskustannukset, jotka olivat yhteensä 760 612 euroa.






  Kunnostustyöt | Investointikulut (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Suunnittelu | [...] |
| Jäljennökset, luvat, matkustus | [...] |
| Rakennustekniset työt | [...] |
| Lämmitys/putkistot/ilmastointi | [...] |
| Sähkötyöt | [...] |
| Matalajännitteiset laitteistot | [...] |
| Kuljettimet | [...] |
| Turvatarkastuslaitteet | [...] |
| Yhteensä | 760 612 |

(16)

Suomi totesi, ettei Finavia onnistunut houkuttelemaan muita rahtiyhtiöitä Tampereen alueelle ja/tai vuokraamaan terminaalia, joten se päätti muuttaa terminaalin perusmaahuolintapalvelujen tarjoamiseen soveltuvaksi halpalentoyhtiöterminaaliksi. Kyseiseen ajankohtaan mennessä T2:n alkuperäiset rakentamiskustannukset oli jo kuoletettu, ja terminaalin kunnostaminen edellytti vain pieniä kunnostustöitä (9). Seuraavassa taulukossa eritellään T2:n kunnostuskustannukset, jotka olivat yhteensä 760 612 euroa.

Kunnostustyöt

Investointikulut (euroa)

Suunnittelu

[...]

Jäljennökset, luvat, matkustus

[...]

Rakennustekniset työt

[...]

Lämmitys/putkistot/ilmastointi

[...]

Sähkötyöt

[...]

Matalajännitteiset laitteistot

[...]

Kuljettimet

[...]

Turvatarkastuslaitteet

[...]

Yhteensä

760 612

| (17) | Edellä esitetyn laskelman perusteella Suomi totesi, että vaikka T2:een olisi löytynyt uusi vuokralainen, joka olisi käyttänyt terminaalia rahtitarkoitukseen, terminaalissa olisi silti pitänyt tehdä rakennusteknisiä kunnostustöitä yhteensä noin 100 000 euron edestä. Lisäksi kuljettimia olisi voitu käyttää myös Finavian muilla lentokentillä. |
| --- | --- |

(17)

Edellä esitetyn laskelman perusteella Suomi totesi, että vaikka T2:een olisi löytynyt uusi vuokralainen, joka olisi käyttänyt terminaalia rahtitarkoitukseen, terminaalissa olisi silti pitänyt tehdä rakennusteknisiä kunnostustöitä yhteensä noin 100 000 euron edestä. Lisäksi kuljettimia olisi voitu käyttää myös Finavian muilla lentokentillä.

| (18) | Suomi selitti, että Finavian pyrkimyksenä oli rakentaa uusi halpalentoyhtiöille tarkoitettu terminaali kaikkien sellaisten lentoyhtiöiden käyttöön, jotka olisivat valmiita hyväksymään palvelujen matalamman tason. Seuraavassa taulukossa vertaillaan TMP:n lentoaseman T1:n ja T2:n palvelujen ja tilojen tasoa: | Terminaali 1 (T1) | Terminaali 2 (T2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liiketoimintamalli | Perinteinen malli: Eri ammattiryhmät ja eri yritykset vastaavat lähtöselvitystoiminnoista, turvatarkastuksista ja matkatavaroiden kuljetuksesta, lajittelusta, lastauksesta ja purkamisesta. | Halpalentoyhtiömalli: Samat henkilöt vastaavat kaikista T1:n eri ammattiryhmien hoitamista tehtävistä, kuten lähtöselvityksestä, turvatarkastuksista ja matkatavaroiden lastauksesta ja purkamisesta. Toiminnot sijoittuvat rajatulle alueelle, jolloin tarvitaan vain vähän henkilökuntaa ja matkustajavirtojen käsittely nopeutuu. |
| Maahuolinnan kapasiteetti | Yhtäaikaisesti 3–5 lentoonlähtöä tai laskeutumista (konetyypistä riippuen). | Yksi lähtevä lento tunnissa. |
| Tilat | Tilat mahdollistavat tasokkaan palvelun ja kattavat muun muassa kehittyneen matkatavaroiden kuljetusjärjestelmän, viihtyisät odotustilat palveluineen ja useiden eri maahuolintapalvelutuottajien tarpeet. | Perustasoiset tilat, jotka vastaavat lähinnä varastotilojen vaatimuksia (esim. betonilattia). Vain muutama ikkuna. |

(18)

Suomi selitti, että Finavian pyrkimyksenä oli rakentaa uusi halpalentoyhtiöille tarkoitettu terminaali kaikkien sellaisten lentoyhtiöiden käyttöön, jotka olisivat valmiita hyväksymään palvelujen matalamman tason. Seuraavassa taulukossa vertaillaan TMP:n lentoaseman T1:n ja T2:n palvelujen ja tilojen tasoa:

Terminaali 1 (T1)

Terminaali 2 (T2)

Liiketoimintamalli

Perinteinen malli: Eri ammattiryhmät ja eri yritykset vastaavat lähtöselvitystoiminnoista, turvatarkastuksista ja matkatavaroiden kuljetuksesta, lajittelusta, lastauksesta ja purkamisesta.

Halpalentoyhtiömalli: Samat henkilöt vastaavat kaikista T1:n eri ammattiryhmien hoitamista tehtävistä, kuten lähtöselvityksestä, turvatarkastuksista ja matkatavaroiden lastauksesta ja purkamisesta. Toiminnot sijoittuvat rajatulle alueelle, jolloin tarvitaan vain vähän henkilökuntaa ja matkustajavirtojen käsittely nopeutuu.

Maahuolinnan kapasiteetti

Yhtäaikaisesti 3–5 lentoonlähtöä tai laskeutumista (konetyypistä riippuen).

Yksi lähtevä lento tunnissa.

Tilat

Tilat mahdollistavat tasokkaan palvelun ja kattavat muun muassa kehittyneen matkatavaroiden kuljetusjärjestelmän, viihtyisät odotustilat palveluineen ja useiden eri maahuolintapalvelutuottajien tarpeet.

Perustasoiset tilat, jotka vastaavat lähinnä varastotilojen vaatimuksia (esim. betonilattia). Vain muutama ikkuna.

| (19) | Lisäksi Suomi ilmoitti, että koska T2 voi tarjota maahuolintapalveluja vain yhdelle lähtevälle lennolle tunnissa, se soveltuu vain suoria lentoyhteyksiä (point-to-point) tarjoaville ja suuria lentokoneita käyttäville lentoyhtiöille. Jotta terminaalin pitäjä voisi optimoida henkilöstönsä käytön, sen olisi voitava tehdä pidempiaikaisia sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa sekä pystyttävä sopimaan aikatauluista, koska esimerkiksi lentoja ei voi aina suorittaa lentoyhtiöiden pyytämänä ajankohtana, kuten T1:ssä. Suomen mukaan henkilöstökulujen optimointi ja tarjottu palvelutaso tuovat noin [...] kustannussäästöt T1:n kustannuksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi Suomi ilmoitti, että koska T2 voi tarjota maahuolintapalveluja vain yhdelle lähtevälle lennolle tunnissa, se soveltuu vain suoria lentoyhteyksiä (point-to-point) tarjoaville ja suuria lentokoneita käyttäville lentoyhtiöille. Jotta terminaalin pitäjä voisi optimoida henkilöstönsä käytön, sen olisi voitava tehdä pidempiaikaisia sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa sekä pystyttävä sopimaan aikatauluista, koska esimerkiksi lentoja ei voi aina suorittaa lentoyhtiöiden pyytämänä ajankohtana, kuten T1:ssä. Suomen mukaan henkilöstökulujen optimointi ja tarjottu palvelutaso tuovat noin [...] kustannussäästöt T1:n kustannuksiin verrattuna.

| (20) | Suomi totesi, että ennen T2:n kunnostustöiden aloittamista ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian käyttöönottoa aiheesta keskusteltiin useaan otteeseen Finavian hallituksen kokouksissa. Aiheesta laadittiin myös liiketoimintasuunnitelma. Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistetysti T2:n kunnostusta ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamista koskeva liiketoimintasuunnitelma (pahimman mahdollisen tilanteen skenaario): [...] |
| --- | --- |

(20)

Suomi totesi, että ennen T2:n kunnostustöiden aloittamista ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian käyttöönottoa aiheesta keskusteltiin useaan otteeseen Finavian hallituksen kokouksissa. Aiheesta laadittiin myös liiketoimintasuunnitelma. Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistetysti T2:n kunnostusta ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamista koskeva liiketoimintasuunnitelma (pahimman mahdollisen tilanteen skenaario): [...]

| (21) | Suomi ilmoitti, että etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma perustui varovaisiin arvioihin, minkä vuoksi tarkastelujakson viimeisten vuosien liikevaihto aliarvioitiin ja odotetut kustannukset yliarvioitiin. Lisäksi Suomi osoitti, että muiden skenaarioiden mukaan halpalentoyhtiöitä koskevan strategian voitaisiin odottaa olevan vieläkin tuottavampi. Terminaali 2:ta käyttävien lentoyhtiöiden suorittamien kokonaismaksujen määrä vaihteli skenaarion mukaan [...] välillä ilma-aluksen kääntöä kohti. Suomi katsoi, että koska päätöksen halpalentoyhtiöitä koskevan strategian puolesta teki Finavian hallitus laskelmien ja tutkimusten perusteella, päätöksen ei voida katsoa johtuvan Suomen valtiosta. Suomi jatkoi, etteivät toimenpiteet johtuneet viranomaisten vaatimuksista tai määräyksistä eivätkä viranomaiset osallistuneet toimenpiteiden hyväksymiseen. |
| --- | --- |

(21)

Suomi ilmoitti, että etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma perustui varovaisiin arvioihin, minkä vuoksi tarkastelujakson viimeisten vuosien liikevaihto aliarvioitiin ja odotetut kustannukset yliarvioitiin. Lisäksi Suomi osoitti, että muiden skenaarioiden mukaan halpalentoyhtiöitä koskevan strategian voitaisiin odottaa olevan vieläkin tuottavampi. Terminaali 2:ta käyttävien lentoyhtiöiden suorittamien kokonaismaksujen määrä vaihteli skenaarion mukaan [...] välillä ilma-aluksen kääntöä kohti. Suomi katsoi, että koska päätöksen halpalentoyhtiöitä koskevan strategian puolesta teki Finavian hallitus laskelmien ja tutkimusten perusteella, päätöksen ei voida katsoa johtuvan Suomen valtiosta. Suomi jatkoi, etteivät toimenpiteet johtuneet viranomaisten vaatimuksista tai määräyksistä eivätkä viranomaiset osallistuneet toimenpiteiden hyväksymiseen.

| (22) | Suomi totesi, että Finavia ja Airpro toimivat liiketoimintaa koskevia periaatteita noudattaen ja rahoittavat toimintansa asiakkailtaan perimillään palvelumaksuilla sekä asiakkaista ja muista liiketoiminnoista saamillaan tuloilla. Suomi totesi erityisesti, ettei Finavia tai Airpro saanut rahoitusta valtion talousarviosta vaan että ne toimivat voittoa tuottaen. Lisäksi ne jakavat vuosittain osan voitoistaan valtiolle niille asetettujen tuottovaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Suomi totesi, että Finavia ja Airpro toimivat liiketoimintaa koskevia periaatteita noudattaen ja rahoittavat toimintansa asiakkailtaan perimillään palvelumaksuilla sekä asiakkaista ja muista liiketoiminnoista saamillaan tuloilla. Suomi totesi erityisesti, ettei Finavia tai Airpro saanut rahoitusta valtion talousarviosta vaan että ne toimivat voittoa tuottaen. Lisäksi ne jakavat vuosittain osan voitoistaan valtiolle niille asetettujen tuottovaatimusten mukaisesti.

| (23) | Suomi ilmoitti, että liikenne- ja viestintäministeriö vastaa Finavian suoritustavoitteiden asettamisesta. Kyseiset suoritustavoitteet kuitenkin koskevat koko konsernia, ja Finavia tekee yksittäiset liiketoimintapäätökset oman harkintansa mukaan. Muutaman viime vuoden aikana (2003–2005) Finavian tuottovaatimus oli noin 4 prosenttia sijoitetusta pääomasta. Seuraavassa taulukossa kuvataan Finavian tulosta:

  Finavian avainluvut (miljoonaa euroa; todelliset luvut)









  Vuosi | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 219 | 234 | 243 |
| Voitto | 17 | 15 | 22 |
| Valtiolle maksettu osinko | 6 | 5 | 10 |

(23)

Suomi ilmoitti, että liikenne- ja viestintäministeriö vastaa Finavian suoritustavoitteiden asettamisesta. Kyseiset suoritustavoitteet kuitenkin koskevat koko konsernia, ja Finavia tekee yksittäiset liiketoimintapäätökset oman harkintansa mukaan. Muutaman viime vuoden aikana (2003–2005) Finavian tuottovaatimus oli noin 4 prosenttia sijoitetusta pääomasta. Seuraavassa taulukossa kuvataan Finavian tulosta:

Finavian avainluvut (miljoonaa euroa; todelliset luvut)

Vuosi

2003

2004

2005

Liikevaihto

219

234

243

Voitto

17

15

22

Valtiolle maksettu osinko

6

5

10

| (24) | Suomi totesi, ettei Finavia laadi lentoasemakohtaisia tilinpäätöksiä, koska kaikki sen lentoasemat ovat saman oikeushenkilön osia. Vuodesta 2000 lähtien Finavia on kuitenkin kerännyt (todellisiin tietoihin perustuvia) lentoasemakohtaisia tietoja sisäisistä laskelmistaan. Kerätyt tiedot perustuvat lentokenttien käyttöasteen kehittymiseen ja siihen liittyviin tuottoihin sekä lentokentillä käytettävien resurssien, kuten henkilöstön, sopimuspalvelujen ja kiinteän omaisuuden poistojen, kustannuksiin. Seuraavassa taulukossa kuvataan Finavian kokonaistulos TMP:n lentoasemalla (Airpron palvelut pois lukien): [...] |
| --- | --- |

(24)

Suomi totesi, ettei Finavia laadi lentoasemakohtaisia tilinpäätöksiä, koska kaikki sen lentoasemat ovat saman oikeushenkilön osia. Vuodesta 2000 lähtien Finavia on kuitenkin kerännyt (todellisiin tietoihin perustuvia) lentoasemakohtaisia tietoja sisäisistä laskelmistaan. Kerätyt tiedot perustuvat lentokenttien käyttöasteen kehittymiseen ja siihen liittyviin tuottoihin sekä lentokentillä käytettävien resurssien, kuten henkilöstön, sopimuspalvelujen ja kiinteän omaisuuden poistojen, kustannuksiin. Seuraavassa taulukossa kuvataan Finavian kokonaistulos TMP:n lentoasemalla (Airpron palvelut pois lukien): [...]

| (25) | Finavian TMP:n lentoaseman taloudellinen tulos sisältää kaupallisten toimien lisäksi yleisen järjestyksen ylläpidon piiriin kuuluvia toimenpiteitä, kuten lennonjohtotoimet ja TMP:n lentoaseman kiitoradan käyttö sotilaallisiin tarkoituksiin. Suomi selosti, että TMP:n lentoaseman kiitoradan on oltava käytettävissä sotilaallisiin tarkoituksiin milloin tahansa. Lentoaseman kiitorataa käytetään myös todellisuudessa sotilaallisiin tarkoituksiin (vähintään 30 prosenttia todellisista ilma-alustapahtumista vuodessa). Lennonjohdon kustannukset ovat noin [...]. Edellä mainituissa luvuissa otetaan huomioon myös Airpron Finavialle maksama vuokra T2:n käytöstä sekä laskeutumismaksut ja T2:ta käyttävien lentoyhtiöiden suorittamat lentokenttämaksut muista tarjotuista palveluista. |
| --- | --- |

(25)

Finavian TMP:n lentoaseman taloudellinen tulos sisältää kaupallisten toimien lisäksi yleisen järjestyksen ylläpidon piiriin kuuluvia toimenpiteitä, kuten lennonjohtotoimet ja TMP:n lentoaseman kiitoradan käyttö sotilaallisiin tarkoituksiin. Suomi selosti, että TMP:n lentoaseman kiitoradan on oltava käytettävissä sotilaallisiin tarkoituksiin milloin tahansa. Lentoaseman kiitorataa käytetään myös todellisuudessa sotilaallisiin tarkoituksiin (vähintään 30 prosenttia todellisista ilma-alustapahtumista vuodessa). Lennonjohdon kustannukset ovat noin [...]. Edellä mainituissa luvuissa otetaan huomioon myös Airpron Finavialle maksama vuokra T2:n käytöstä sekä laskeutumismaksut ja T2:ta käyttävien lentoyhtiöiden suorittamat lentokenttämaksut muista tarjotuista palveluista.

| (26) | Airpron osalta Suomi tarkensi, että Airpro on oikeudellisesti Finaviasta täysin erillinen osakeyhtiö. Seuraavassa taulukossa kuvataan Airpron toiminnan todellinen taloudellinen tulos TMP:n lentoasemalla: [...] |
| --- | --- |

(26)

Airpron osalta Suomi tarkensi, että Airpro on oikeudellisesti Finaviasta täysin erillinen osakeyhtiö. Seuraavassa taulukossa kuvataan Airpron toiminnan todellinen taloudellinen tulos TMP:n lentoasemalla: [...]

| (27) | Airpron TMP:n lentoaseman taloudellinen tulos sisältää seuraavat kustannukset: TMP:n lentoaseman T2:n vuokra, omat henkilöstö- ja laitekulut ja Finavian tarjoamien palvelujen kustannukset. Lisäksi tilinpäätös sisältää tuloja, kuten Ryanairin suorittama kokonaismaksu, pysäköintituloja ja muita kaupallisesta toiminnasta saatavia tuloja. |
| --- | --- |

(27)

Airpron TMP:n lentoaseman taloudellinen tulos sisältää seuraavat kustannukset: TMP:n lentoaseman T2:n vuokra, omat henkilöstö- ja laitekulut ja Finavian tarjoamien palvelujen kustannukset. Lisäksi tilinpäätös sisältää tuloja, kuten Ryanairin suorittama kokonaismaksu, pysäköintituloja ja muita kaupallisesta toiminnasta saatavia tuloja.

| (28) | Näin ollen Suomi katsoi, että Finavia ja Airpro ovat toimineet markkinataloussijoittajana tehdessään päätöksen toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia ja kunnostaa rahtiterminaali halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi matkustajaterminaaliksi. |
| --- | --- |

(28)

Näin ollen Suomi katsoi, että Finavia ja Airpro ovat toimineet markkinataloussijoittajana tehdessään päätöksen toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia ja kunnostaa rahtiterminaali halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi matkustajaterminaaliksi.

| (29) | Lisäksi Suomi totesi, että vaikka T2:n kunnostukseen myönnetyn rahoituksen katsottaisiin olevan valtiontukea, tuki soveltuisi yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja on noudatettu. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi Suomi totesi, että vaikka T2:n kunnostukseen myönnetyn rahoituksen katsottaisiin olevan valtiontukea, tuki soveltuisi yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja on noudatettu.

| (30) | Suomi lisäsi, että toimenpiteiden voidaan katsoa täyttävän yleisen edun mukaiset tavoitteet, millä tarkoitetaan sen mukaan yleisen edun mukaisen lentokenttätoiminnan lisäksi alueen liikenneyhteyksien lisäämistä asukkaiden ja yhteisön tarpeisiin vastaten. Suomi katsoo näin ollen, että T2:n muutokset ovat oikeasuhteisia käyttötarkoituksiinsa ja saavutettuihin tuloksiin nähden. |
| --- | --- |

(30)

Suomi lisäsi, että toimenpiteiden voidaan katsoa täyttävän yleisen edun mukaiset tavoitteet, millä tarkoitetaan sen mukaan yleisen edun mukaisen lentokenttätoiminnan lisäksi alueen liikenneyhteyksien lisäämistä asukkaiden ja yhteisön tarpeisiin vastaten. Suomi katsoo näin ollen, että T2:n muutokset ovat oikeasuhteisia käyttötarkoituksiinsa ja saavutettuihin tuloksiin nähden.

| (31) | Lisäksi Suomi totesi, että lentokenttien toimintaan liittyy erityisiä ominaispiirteitä, jotka on otettava huomioon. Esimerkiksi TMP:n lentoasema soveltuu ruuhkaisempien lentoasemien liikkuvuuden parantamiseen unionin tavoitteen mukaisesti. Suomen mukaan TMP:n lentoaseman toiminta edistää osaltaan tasapainoista aluekehitystä Suomen kaltaisessa harvaan asutussa maassa. Tältä osin Suomi totesi, että on erityisen tärkeää turvata liikenneyhteydet Suomen syrjäisemmiltä alueilta Eurooppaan, sillä muut liikennemuodot eivät ole kannattavia vaihtoehtoja. Suomi katsoi, että terminaalin rakennuskustannukset ovat olleet oikeasuhteisia tarkoitukseen ja tarpeeseen nähden. Suomen mukaan liiketoimintasuunnitelmien ja todellisten lukujen perusteella asianomaisen infrastruktuurin käyttöä koskevat keskipitkän aikavälin näkymät ovat riittävät. Suomi totesi, että T2 on tasapuolisesti ja syrjimättömästi avoinna kaikille lentoyhtiöille. Toistaiseksi Ryanairin lisäksi muut lentoyhtiöt eivät kuitenkaan ole osoittaneet kiinnostusta sen käyttöön. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi Suomi totesi, että lentokenttien toimintaan liittyy erityisiä ominaispiirteitä, jotka on otettava huomioon. Esimerkiksi TMP:n lentoasema soveltuu ruuhkaisempien lentoasemien liikkuvuuden parantamiseen unionin tavoitteen mukaisesti. Suomen mukaan TMP:n lentoaseman toiminta edistää osaltaan tasapainoista aluekehitystä Suomen kaltaisessa harvaan asutussa maassa. Tältä osin Suomi totesi, että on erityisen tärkeää turvata liikenneyhteydet Suomen syrjäisemmiltä alueilta Eurooppaan, sillä muut liikennemuodot eivät ole kannattavia vaihtoehtoja. Suomi katsoi, että terminaalin rakennuskustannukset ovat olleet oikeasuhteisia tarkoitukseen ja tarpeeseen nähden. Suomen mukaan liiketoimintasuunnitelmien ja todellisten lukujen perusteella asianomaisen infrastruktuurin käyttöä koskevat keskipitkän aikavälin näkymät ovat riittävät. Suomi totesi, että T2 on tasapuolisesti ja syrjimättömästi avoinna kaikille lentoyhtiöille. Toistaiseksi Ryanairin lisäksi muut lentoyhtiöt eivät kuitenkaan ole osoittaneet kiinnostusta sen käyttöön.

| (32) | Suomen mukaan asianomainen infrastruktuuri ei vaikuta sisämarkkinoilla käytävään kauppaan unionin edun vastaisesti. Suomi totesi, että TMP:n lentoasema on kooltaan pieni, joten sitä koskevien toimenpiteiden vaikutus unionissa ei ole merkittävä. Lisäksi Suomi totesi, että toimenpiteiden hyödyt alueelle ovat merkittävämpiä kuin niiden mahdolliset kielteiset vaikutukset unionin tasolla. |
| --- | --- |

(32)

Suomen mukaan asianomainen infrastruktuuri ei vaikuta sisämarkkinoilla käytävään kauppaan unionin edun vastaisesti. Suomi totesi, että TMP:n lentoasema on kooltaan pieni, joten sitä koskevien toimenpiteiden vaikutus unionissa ei ole merkittävä. Lisäksi Suomi totesi, että toimenpiteiden hyödyt alueelle ovat merkittävämpiä kuin niiden mahdolliset kielteiset vaikutukset unionin tasolla.

3.2.   Finavian ja Airpron välinen TMP:n lentoaseman T2:ta koskeva vuokrasopimus

| (33) | Suomi ilmoitti, että Finavia teki 23 päivänä helmikuuta 2003 Airpron kanssa T2:n käyttöä koskevan vuokrasopimuksen 1 päivästä huhtikuuta 2003 alkaen 31 päivään maaliskuuta 2013 saakka, jäljempänä ’vuokrasopimus’. Suomi totesi, että vaikka Finavia alun perin kattoi kunnostuksesta aiheutuneet kustannukset, Airpro korvaa kyseiset kustannukset Finavialle osana vuokrahintaa. Suomi myös toimitti jäljennöksen vuokrasopimuksesta. |
| --- | --- |

(33)

Suomi ilmoitti, että Finavia teki 23 päivänä helmikuuta 2003 Airpron kanssa T2:n käyttöä koskevan vuokrasopimuksen 1 päivästä huhtikuuta 2003 alkaen 31 päivään maaliskuuta 2013 saakka, jäljempänä ’vuokrasopimus’. Suomi totesi, että vaikka Finavia alun perin kattoi kunnostuksesta aiheutuneet kustannukset, Airpro korvaa kyseiset kustannukset Finavialle osana vuokrahintaa. Suomi myös toimitti jäljennöksen vuokrasopimuksesta.

| (34) | Vuokrasopimuksen mukaan Airpro maksaa tilojen käytöstä [...] kuukausivuokraa sekä [...] arvonlisäveroa. Arvonlisäverollinen vuokra on siis yhteensä [...] kuukaudessa. Sopimuksessa määrätään, että perusvuokran lisäksi vuokra kattaa myös rahtiterminaalin muuttamisesta halpalentoyhtiöterminaaliksi syntyneet kustannukset ja niihin liittyvät korot. |
| --- | --- |

(34)

Vuokrasopimuksen mukaan Airpro maksaa tilojen käytöstä [...] kuukausivuokraa sekä [...] arvonlisäveroa. Arvonlisäverollinen vuokra on siis yhteensä [...] kuukaudessa. Sopimuksessa määrätään, että perusvuokran lisäksi vuokra kattaa myös rahtiterminaalin muuttamisesta halpalentoyhtiöterminaaliksi syntyneet kustannukset ja niihin liittyvät korot.

| (35) | Suomi tarkensi, että vuokrasopimuksen tekohetkellä T2:n muutostyöt olivat yhä kesken ja terminaalin kunnostuskustannukset täytyi arvioida vuokran määrittämistä varten. Kustannusten arvioitiin nousevan 700 000 euroon, minkä vaikutus kuukausivuokran määrään arvioitiin olevan noin [...]. Suomi jatkoi, että arvioitujen kunnostuskustannusten lisäksi Finavia arvioi, että lisätöistä ja T2:n toiminnan aloittamisen jälkeen toteuttavista järjestelyistä aiheutuvat kustannukset olisivat noin [...], joiden vaikutus kuukausivuokraan olisi [...]. Edellä kuvailtujen laskelmien mukaisesti Airpro korvaa Finavialle T2:n kunnostuksesta aiheutuneita kustannuksia kuukausivuokran yhteydessä yhteensä [...] kuukaudessa. |
| --- | --- |

(35)

Suomi tarkensi, että vuokrasopimuksen tekohetkellä T2:n muutostyöt olivat yhä kesken ja terminaalin kunnostuskustannukset täytyi arvioida vuokran määrittämistä varten. Kustannusten arvioitiin nousevan 700 000 euroon, minkä vaikutus kuukausivuokran määrään arvioitiin olevan noin [...]. Suomi jatkoi, että arvioitujen kunnostuskustannusten lisäksi Finavia arvioi, että lisätöistä ja T2:n toiminnan aloittamisen jälkeen toteuttavista järjestelyistä aiheutuvat kustannukset olisivat noin [...], joiden vaikutus kuukausivuokraan olisi [...]. Edellä kuvailtujen laskelmien mukaisesti Airpro korvaa Finavialle T2:n kunnostuksesta aiheutuneita kustannuksia kuukausivuokran yhteydessä yhteensä [...] kuukaudessa.

| (36) | Suomen näkemyksen mukaan Airpron maksama kuukausivuokra on markkinahintojen mukainen. Suomi lisäsi, että Airpron maksama vuokra on todellisuudessa korkeampi kuin edellisen vuokralaisen DHL:n maksama vuokra. DHL maksoi tilojen käytöstä vuokraa [...] Suomen markkaa kuukaudessa (alv pois lukien), mikä vastaa noin [...] euroa (10). Arvonlisäveron osuus oli [...] Suomen markkaa, jolloin arvonlisäverollinen kuukausivuokra oli yhteensä [...] markkaa, mikä vastaa noin [...]. |
| --- | --- |

(36)

Suomen näkemyksen mukaan Airpron maksama kuukausivuokra on markkinahintojen mukainen. Suomi lisäsi, että Airpron maksama vuokra on todellisuudessa korkeampi kuin edellisen vuokralaisen DHL:n maksama vuokra. DHL maksoi tilojen käytöstä vuokraa [...] Suomen markkaa kuukaudessa (alv pois lukien), mikä vastaa noin [...] euroa (10). Arvonlisäveron osuus oli [...] Suomen markkaa, jolloin arvonlisäverollinen kuukausivuokra oli yhteensä [...] markkaa, mikä vastaa noin [...].

| (37) | Suomi huomautti, että jos halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa ei olisi toteutettu eikä rahtiterminaalia muutettu halpalentoyhtiöterminaaliksi, T2 olisi voinut jäädä tyhjäksi, mikä olisi rasittanut TMP:n lentoaseman taloutta. |
| --- | --- |

(37)

Suomi huomautti, että jos halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa ei olisi toteutettu eikä rahtiterminaalia muutettu halpalentoyhtiöterminaaliksi, T2 olisi voinut jäädä tyhjäksi, mikä olisi rasittanut TMP:n lentoaseman taloutta.

3.3.   Airpron toteuttama halpalentoyhtiöitä koskeva strategia ja Airpron ja Ryanairin 3 päivänä huhtikuuta 2003 tekemä sopimus

| (38) | Airpron toteuttaman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian osalta Suomi selitti, että keskusteluja lentoyhtiöiden kanssa käytiin jo aiemmin. Suomi totesi, että esimerkiksi Ryanairin kanssa käytiin keskusteluja jo muutamia vuosia ennen kuin päätös halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamisesta TMP:n lentoasemalla tehtiin. |
| --- | --- |

(38)

Airpron toteuttaman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian osalta Suomi selitti, että keskusteluja lentoyhtiöiden kanssa käytiin jo aiemmin. Suomi totesi, että esimerkiksi Ryanairin kanssa käytiin keskusteluja jo muutamia vuosia ennen kuin päätös halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamisesta TMP:n lentoasemalla tehtiin.

| (39) | Suomen mukaan Airpron useille eri lentoyhtiöille lähettämä kirje, jossa pyydettiin yhtiöitä harkitsemaan toiminnan aloittamista halpalentoyhtiöille tarkoitetussa terminaalissa, oli vain yksi osa T2:n markkinointistrategiaa. Suomi kertoi, että TMP:n lentoaseman T2:ta markkinoitiin aktiivisesti toimialan Routes-messuilla (11) useina vuosina vuodesta 2002 lähtien. Oletuksena oli, että Ryanairin lisäksi myös muut lentoyhtiöt olisivat kiinnostuneita aloittamaan toiminnan kyseisessä terminaalissa. |
| --- | --- |

(39)

Suomen mukaan Airpron useille eri lentoyhtiöille lähettämä kirje, jossa pyydettiin yhtiöitä harkitsemaan toiminnan aloittamista halpalentoyhtiöille tarkoitetussa terminaalissa, oli vain yksi osa T2:n markkinointistrategiaa. Suomi kertoi, että TMP:n lentoaseman T2:ta markkinoitiin aktiivisesti toimialan Routes-messuilla (11) useina vuosina vuodesta 2002 lähtien. Oletuksena oli, että Ryanairin lisäksi myös muut lentoyhtiöt olisivat kiinnostuneita aloittamaan toiminnan kyseisessä terminaalissa.

| (40) | Suomi myös toimitti jäljennöksen markkinointikirjeestä. Kirjeessä ilmoitettiin T2:ssa sovellettavat maksut, kuten maahuolinnasta ja terminaalin käytöstä perittävät maksut, jotka määräytyivät ilma-aluksen tyypin mukaan. Terminaali 2:een sovellettavien maksujen lisäksi lentoyhtiöiltä perittäisiin tavanomaiset laskeutumis-, lennonvarmistuspalvelu- ja turvapalvelumaksut. |
| --- | --- |

(40)

Suomi myös toimitti jäljennöksen markkinointikirjeestä. Kirjeessä ilmoitettiin T2:ssa sovellettavat maksut, kuten maahuolinnasta ja terminaalin käytöstä perittävät maksut, jotka määräytyivät ilma-aluksen tyypin mukaan. Terminaali 2:een sovellettavien maksujen lisäksi lentoyhtiöiltä perittäisiin tavanomaiset laskeutumis-, lennonvarmistuspalvelu- ja turvapalvelumaksut.

| (41) | Suomi toimitti jäljennöksen Airpron ja Ryanairin välillä 3 päivänä huhtikuuta 2003 [...] tehdystä sopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’. Sopimuksessa määritetään liikennöintiä ja maksuja koskevat ehdot, joiden mukaisesti Ryanair aloittaa kaupallisen lentotoiminnan ja harjoittaa sitä TMP:n lentoaseman T2:ssa. Sopimus tuli voimaan sopimuksen allekirjoittamispäivää seuraavana päivänä (eli 4 päivänä huhtikuuta 2003), ja sen on määrä päättyä [...]. |
| --- | --- |

(41)

Suomi toimitti jäljennöksen Airpron ja Ryanairin välillä 3 päivänä huhtikuuta 2003 [...] tehdystä sopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’. Sopimuksessa määritetään liikennöintiä ja maksuja koskevat ehdot, joiden mukaisesti Ryanair aloittaa kaupallisen lentotoiminnan ja harjoittaa sitä TMP:n lentoaseman T2:ssa. Sopimus tuli voimaan sopimuksen allekirjoittamispäivää seuraavana päivänä (eli 4 päivänä huhtikuuta 2003), ja sen on määrä päättyä [...].

| (42) | Ryanair maksaa 4 päivästä huhtikuuta 2003 lähtien TMP:n lentoaseman tarjoamista palveluista kutakin ilma-aluksen kääntöä (lähtöä ja saapumista) kohti kertamaksun eli niin sanotun kokonaismaksun jokaisesta tyypin B737-800 ilma-aluksesta tai tyypin B-737 muunnoksesta, jonka suurin lentoonlähtöpaino (12) on 67 000 kg. Maksu kattaa laskeutumis- ja lentoonlähtömaksut, valaistusmaksut, melu- ja yöajan maksut, lennonvarmistuspalvelumaksut, asemataso- ja matkustajapalvelumaksut (mukaan lukien turvatoimiin ja turvallisuuteen liittyvät maksut) sekä matkustajamaksut. |
| --- | --- |

(42)

Ryanair maksaa 4 päivästä huhtikuuta 2003 lähtien TMP:n lentoaseman tarjoamista palveluista kutakin ilma-aluksen kääntöä (lähtöä ja saapumista) kohti kertamaksun eli niin sanotun kokonaismaksun jokaisesta tyypin B737-800 ilma-aluksesta tai tyypin B-737 muunnoksesta, jonka suurin lentoonlähtöpaino (12) on 67 000 kg. Maksu kattaa laskeutumis- ja lentoonlähtömaksut, valaistusmaksut, melu- ja yöajan maksut, lennonvarmistuspalvelumaksut, asemataso- ja matkustajapalvelumaksut (mukaan lukien turvatoimiin ja turvallisuuteen liittyvät maksut) sekä matkustajamaksut.

| (43) | Kuten jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään, kokonaismaksun määrä riippuu Ryanairin päivittäisen liikennöinnin tiheydestä sekä sopimusvuodesta: [...] |
| --- | --- |

(43)

Kuten jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään, kokonaismaksun määrä riippuu Ryanairin päivittäisen liikennöinnin tiheydestä sekä sopimusvuodesta: [...]

| (44) | Ryanair sitoutui sopimuksessa aloittamaan toimintansa TMP:n lentoasemalla [...] ilma-aluksen käännöllä päivässä. Lisäksi Ryanair sitoutui ilmoittamaan [...] aiemmin, jos se vähentää päivittäisten kääntöjen lukumäärää lentoasemalla. |
| --- | --- |

(44)

Ryanair sitoutui sopimuksessa aloittamaan toimintansa TMP:n lentoasemalla [...] ilma-aluksen käännöllä päivässä. Lisäksi Ryanair sitoutui ilmoittamaan [...] aiemmin, jos se vähentää päivittäisten kääntöjen lukumäärää lentoasemalla.

| (45) | [...] |
| --- | --- |

(45)

[...]

| (46) | Sopimuksen mukaan Ryanair arvioi tuovansa noin [...] lähtevää matkustajaa TMP:n lentoasemalle ensimmäisten 12 kuukauden aikana ja noin [...] lähtevää matkustajaa seuraavien 12 kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(46)

Sopimuksen mukaan Ryanair arvioi tuovansa noin [...] lähtevää matkustajaa TMP:n lentoasemalle ensimmäisten 12 kuukauden aikana ja noin [...] lähtevää matkustajaa seuraavien 12 kuukauden aikana.

| (47) | Sopimuksen mukaan TMP:n lentoaseman T2:n suurin kapasiteetti on yksi ilma-aluksen kääntö tunnissa kello 7–24 välillä. Ryanair ja Airpro sopivat lentojen aikatauluista etukäteen. |
| --- | --- |

(47)

Sopimuksen mukaan TMP:n lentoaseman T2:n suurin kapasiteetti on yksi ilma-aluksen kääntö tunnissa kello 7–24 välillä. Ryanair ja Airpro sopivat lentojen aikatauluista etukäteen.

| (48) | Airpro ylläpitää asiakaspalvelutiskiä keskeisellä paikalla lentoaseman pääterminaalissa (eli T1:ssä) ja tarjoaa varausmahdollisuuksia Ryanairin matkustajille. Sopimuksen mukaan Ryanair maksaa Airprolle [...] myyntipalkkion kaikista Airpron myymistä Ryanairin lennoista (verot, maksut ja muut veloitukset pois lukien), jotka maksetaan maksukortilla/luottokortilla. |
| --- | --- |

(48)

Airpro ylläpitää asiakaspalvelutiskiä keskeisellä paikalla lentoaseman pääterminaalissa (eli T1:ssä) ja tarjoaa varausmahdollisuuksia Ryanairin matkustajille. Sopimuksen mukaan Ryanair maksaa Airprolle [...] myyntipalkkion kaikista Airpron myymistä Ryanairin lennoista (verot, maksut ja muut veloitukset pois lukien), jotka maksetaan maksukortilla/luottokortilla.

| (49) | Sopimuksessa myös ennakoitiin järjestelyjä, jotka koskevat TMP:n lentoaseman kiitoradan huoltotöitä kesällä 2003, jolloin lentoasema suljetaan liikenteeltä. Kyseisenä ajankohtana TMP:n lentoaseman liikenne ohjataan Porin lentoasemalle, jonne Airpro järjestää linja-autokuljetuksen Ryanairin matkustajille. |
| --- | --- |

(49)

Sopimuksessa myös ennakoitiin järjestelyjä, jotka koskevat TMP:n lentoaseman kiitoradan huoltotöitä kesällä 2003, jolloin lentoasema suljetaan liikenteeltä. Kyseisenä ajankohtana TMP:n lentoaseman liikenne ohjataan Porin lentoasemalle, jonne Airpro järjestää linja-autokuljetuksen Ryanairin matkustajille.

| (50) | Suomen mukaan Airpron ja Ryanairin välinen sopimus perustuu kaupallisiin ehtoihin eikä sisällä valtiontukea. Suomi totesi, että muilla lentoyhtiöillä on ollut mahdollisuus sopia vastaavat sopimusehdot Airpron kanssa kuin Ryanairin tapauksessa. Suomi myös selitti, että esimerkiksi vuoden 2004 toimialamessuille laaditussa markkinointiesitteessä ”The Case for Tampere-Pirkkala Airport” korostetaan, että T2 on avoinna kaikille toimijoille, sillä kyseisenä ajankohtana kyseisessä terminaalissa oli yhä vapaata kapasiteettia kahdelle muulle lentoyhtiölle. |
| --- | --- |

(50)

Suomen mukaan Airpron ja Ryanairin välinen sopimus perustuu kaupallisiin ehtoihin eikä sisällä valtiontukea. Suomi totesi, että muilla lentoyhtiöillä on ollut mahdollisuus sopia vastaavat sopimusehdot Airpron kanssa kuin Ryanairin tapauksessa. Suomi myös selitti, että esimerkiksi vuoden 2004 toimialamessuille laaditussa markkinointiesitteessä ”The Case for Tampere-Pirkkala Airport” korostetaan, että T2 on avoinna kaikille toimijoille, sillä kyseisenä ajankohtana kyseisessä terminaalissa oli yhä vapaata kapasiteettia kahdelle muulle lentoyhtiölle.

| (51) | Suomi katsoo, että Ryanairilta TMP:n lentoaseman osalta perityt maksut perustuvat kustannuksiin ja parantavat Airpron ja Finavian taloudellista tulosta TMP:n lentoaseman toiminnan osalta. Suomi totesi, että Airpro perii Ryanairilta maksuja palveluista, joita se itse tarjoaa, mutta myös Finavian tarjoamista palveluista. Suomen mukaan Airpro tilittää Finavialle Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat maksut Finavian julkaiseman Suomen ilmailukäsikirjan (13) mukaisesti. Perittäviä maksuja koskevat mahdolliset erot perustuvat asianomaisten palvelujen luonteeseen ja kattavuuteen. |
| --- | --- |

(51)

Suomi katsoo, että Ryanairilta TMP:n lentoaseman osalta perityt maksut perustuvat kustannuksiin ja parantavat Airpron ja Finavian taloudellista tulosta TMP:n lentoaseman toiminnan osalta. Suomi totesi, että Airpro perii Ryanairilta maksuja palveluista, joita se itse tarjoaa, mutta myös Finavian tarjoamista palveluista. Suomen mukaan Airpro tilittää Finavialle Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat maksut Finavian julkaiseman Suomen ilmailukäsikirjan (13) mukaisesti. Perittäviä maksuja koskevat mahdolliset erot perustuvat asianomaisten palvelujen luonteeseen ja kattavuuteen.

| (52) | Suomi ilmoitti, että kaikki TMP:n lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt maksavat samat maksut samantasoisista palveluista. Esimerkiksi T2:ssa tarjotuista palveluista perittävä matkustajamaksu vaihtelee terminaalissa tarjottavien palvelujen tason mukaan. Suomi selitti, ettei Finavia tai Airpro voi vaikuttaa Ryanairin lentolippuihin merkityn niin sanotun matkustajapalvelumaksun perimiseen, sillä se on maksu, jonka Ryanair perii matkustajiltaan. Suomi totesi, että toisin kuin Blue1 väittää, Ryanairia ei ole vapautettu matkustajamaksusta. Suomen mukaan se, että Airpron toiminta T2:n osalta on tuottavaa, osoittaa, että Ryanairilta peritään maksuja Airpron tarjoamista palveluista. |
| --- | --- |

(52)

Suomi ilmoitti, että kaikki TMP:n lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt maksavat samat maksut samantasoisista palveluista. Esimerkiksi T2:ssa tarjotuista palveluista perittävä matkustajamaksu vaihtelee terminaalissa tarjottavien palvelujen tason mukaan. Suomi selitti, ettei Finavia tai Airpro voi vaikuttaa Ryanairin lentolippuihin merkityn niin sanotun matkustajapalvelumaksun perimiseen, sillä se on maksu, jonka Ryanair perii matkustajiltaan. Suomi totesi, että toisin kuin Blue1 väittää, Ryanairia ei ole vapautettu matkustajamaksusta. Suomen mukaan se, että Airpron toiminta T2:n osalta on tuottavaa, osoittaa, että Ryanairilta peritään maksuja Airpron tarjoamista palveluista.

| (53) | Finavia perii Ryanairilta TMP:n lentoasemalla Airpron kautta seuraavat maksut, jotka ovat yhteensä [...]:






  — | laskeutumismaksu (14): [...] |
| --- | --- | --- |

(53)

Finavia perii Ryanairilta TMP:n lentoasemalla Airpron kautta seuraavat maksut, jotka ovat yhteensä [...]:

—

laskeutumismaksu (14): [...]

| — | lennonvarmistuspalvelumaksu: [...] |
| --- | --- |

—

lennonvarmistuspalvelumaksu: [...]

| (54) | Lennonvarmistuspalvelumaksusta Suomi totesi, että maksu määräytyy ilma-aluksen painon, lennon pituuden ja käytettyjen palvelujen sisällön perusteella. Lisäksi Suomi selitti, että Finavian tuloihin sisältyy myös vuotuinen lentoreittimaksu (15), joka vuonna 2006 oli yhteensä [...] ja joka kasvaa Ryanairin lisätessä lentojensa määrää. |
| --- | --- |

(54)

Lennonvarmistuspalvelumaksusta Suomi totesi, että maksu määräytyy ilma-aluksen painon, lennon pituuden ja käytettyjen palvelujen sisällön perusteella. Lisäksi Suomi selitti, että Finavian tuloihin sisältyy myös vuotuinen lentoreittimaksu (15), joka vuonna 2006 oli yhteensä [...] ja joka kasvaa Ryanairin lisätessä lentojensa määrää.

| (55) | Suomi ilmoitti, että vuonna 2005 Ryanairin toiminnasta TMP:n lentoasemalla saatu tuotto oli yhteensä [...]. Lopuksi Suomi totesi, että sopimuksen mukaan Ryanair on sitoutunut kasvattamaan liikenteen määrää ja saavuttamaan sopimukseen kirjatut matkustajamäärätavoitteet. |
| --- | --- |

(55)

Suomi ilmoitti, että vuonna 2005 Ryanairin toiminnasta TMP:n lentoasemalla saatu tuotto oli yhteensä [...]. Lopuksi Suomi totesi, että sopimuksen mukaan Ryanair on sitoutunut kasvattamaan liikenteen määrää ja saavuttamaan sopimukseen kirjatut matkustajamäärätavoitteet.

4.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (56) | Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta osapuolelta. |
| --- | --- |

(56)

Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta osapuolelta.

4.1.   Ryanair

| (57) | Ryanair aloitti 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyt huomautuksensa toteamalla, että sen näkemyksen mukaan virallisen tutkintamenettelyn aloittaminen on epäoikeudenmukaista ja tarpeetonta. Se myös lisäsi olevansa pahoillaan siitä, ettei komissio antanut Ryanairille mahdollisuutta osallistua alustavaan tutkintaan. |
| --- | --- |

(57)

Ryanair aloitti 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyt huomautuksensa toteamalla, että sen näkemyksen mukaan virallisen tutkintamenettelyn aloittaminen on epäoikeudenmukaista ja tarpeetonta. Se myös lisäsi olevansa pahoillaan siitä, ettei komissio antanut Ryanairille mahdollisuutta osallistua alustavaan tutkintaan.

| (58) | Tapauksen sisällöstä Ryanairin näkemys oli, että komission olisi pitänyt perustella kantansa tavanomaisten kaupallisten järjestelyjen pohjalta ja että siten komission olisi pitänyt tehdä päätös, jonka mukaan sopimus noudattaa markkinataloussijoittajaperiaatetta eikä siis sisällä valtiontukea. Ryanair katsoi, että koska sekä Finavia että Airpro hyötyvät Ryanairin toiminnasta TMP:n lentoasemalla, molemmat ovat toimineet markkinataloussijoittajan tapaan, eikä T2:n rahoitukseen siten sisälly tukea. |
| --- | --- |

(58)

Tapauksen sisällöstä Ryanairin näkemys oli, että komission olisi pitänyt perustella kantansa tavanomaisten kaupallisten järjestelyjen pohjalta ja että siten komission olisi pitänyt tehdä päätös, jonka mukaan sopimus noudattaa markkinataloussijoittajaperiaatetta eikä siis sisällä valtiontukea. Ryanair katsoi, että koska sekä Finavia että Airpro hyötyvät Ryanairin toiminnasta TMP:n lentoasemalla, molemmat ovat toimineet markkinataloussijoittajan tapaan, eikä T2:n rahoitukseen siten sisälly tukea.

| (59) | TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöterminaalin kehittämisestä Ryanair totesi, että unionin lentoasemilla on jatkuvasti käynnissä kehityshankkeita, joiden avulla lentoasemat pyrkivät tarjoamaan eritasoisia palveluja vastatakseen halpalentoyhtiöiden ja matkustajien tarpeisiin. Ryanair selosti, että lentoasemat perivät eri maksuja lentoyhtiöiltä tarjoamiensa palvelujen tason mukaan. Ryanair totesi, että TMP:n lentoasema oli yksi ensimmäisistä lentoasemista, joka ryhtyi tarjoamaan samalla lentoasemalla eritasoisia palveluja. Ryanair vahvisti, että lentokentän pitäjä Finavia teki T2:n kehittämistä koskevan päätöksen järkevän liiketoimintasuunnitelman perusteella, joka toteutettiin nopealla tahdilla ja johti Finavian liikevaihdon kasvuun. Ryanair näin ollen katsoi, että halpalentoyhtiöille tarkoitetun terminaalin kehittäminen ei sisällä valtiontukea Finavian TMP:n lentoasemaa koskevan toiminnan hyväksi. |
| --- | --- |

(59)

TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöterminaalin kehittämisestä Ryanair totesi, että unionin lentoasemilla on jatkuvasti käynnissä kehityshankkeita, joiden avulla lentoasemat pyrkivät tarjoamaan eritasoisia palveluja vastatakseen halpalentoyhtiöiden ja matkustajien tarpeisiin. Ryanair selosti, että lentoasemat perivät eri maksuja lentoyhtiöiltä tarjoamiensa palvelujen tason mukaan. Ryanair totesi, että TMP:n lentoasema oli yksi ensimmäisistä lentoasemista, joka ryhtyi tarjoamaan samalla lentoasemalla eritasoisia palveluja. Ryanair vahvisti, että lentokentän pitäjä Finavia teki T2:n kehittämistä koskevan päätöksen järkevän liiketoimintasuunnitelman perusteella, joka toteutettiin nopealla tahdilla ja johti Finavian liikevaihdon kasvuun. Ryanair näin ollen katsoi, että halpalentoyhtiöille tarkoitetun terminaalin kehittäminen ei sisällä valtiontukea Finavian TMP:n lentoasemaa koskevan toiminnan hyväksi.

| (60) | Terminaali 2:n hallinnoinnista Ryanair totesi ensiksi, että terminaalien välinen kilpailu parantaa lentoaseman tehokkuutta ja vähentää kustannuksia. Ryanairin näkemyksen mukaan T2:n tehokkuutta koskevat korkeammat standardit parantavat T1:n toiminnan tehokkuutta kaikkien lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden eduksi. Ryanair jatkoi, että sen tietojen mukaan Airpro vuokraa terminaalia kaupallisten ehtojen mukaisesti. Lisäksi Ryanair totesi, että Finavia myös hyötyy lentoaseman liikenteen määrän kasvusta ja että sen liikevaihto kasvaa lisääntyneiden laskeutumis- ja lennonjohtomaksujen ansiosta. Edellä kuvaillun perusteella Ryanair katsoi, että Finavian ja Airpron väliset kaupalliset sopimukset eivät sisällä valtiontukea T2:n hallinnoinnin osalta. |
| --- | --- |

(60)

Terminaali 2:n hallinnoinnista Ryanair totesi ensiksi, että terminaalien välinen kilpailu parantaa lentoaseman tehokkuutta ja vähentää kustannuksia. Ryanairin näkemyksen mukaan T2:n tehokkuutta koskevat korkeammat standardit parantavat T1:n toiminnan tehokkuutta kaikkien lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden eduksi. Ryanair jatkoi, että sen tietojen mukaan Airpro vuokraa terminaalia kaupallisten ehtojen mukaisesti. Lisäksi Ryanair totesi, että Finavia myös hyötyy lentoaseman liikenteen määrän kasvusta ja että sen liikevaihto kasvaa lisääntyneiden laskeutumis- ja lennonjohtomaksujen ansiosta. Edellä kuvaillun perusteella Ryanair katsoi, että Finavian ja Airpron väliset kaupalliset sopimukset eivät sisällä valtiontukea T2:n hallinnoinnin osalta.

| (61) | Ryanairin ja Airpron välisen sopimuksen osalta Ryanair totesi ensin, että sen liiketoimintamalli perustuu tehokkuuden parantamiseen, mikä näkyy matkustajille lentojen alhaisempina hintoina. Ryanair ilmoitti, että sen suorittama kokonaismaksu TMP:n lentoasemalla sisältää kaikki maksut, joita kyseisellä lentoasemalla sovelletaan lentoyhtiöihin. Ryanair jatkoi, että T2:n käytöstä perittäviä erilaisia maksuja voidaan perustella tarjottujen palvelujen erilaisella tasolla. Lentojen tiheyden lisääntymiseen liittyvistä lentokenttämaksualennuksista Ryanair totesi sen olevan tavanomaista kaupallista toimintaa kaikilla toimialoilla. Ryanair totesi myös, että useimpia sen ja Airpron välisen T2:ta koskevan sopimuksen ehtoja voidaan soveltaa kaikkiin lentoyhtiöihin, jotka haluavat käyttää T2:ta. Ryanair katsoi näin ollen, ettei sen sopimus Airpron kanssa ole valikoiva. Ryanair lisää, että sekä Finavia että Airpro hyötyvät siitä, että Ryanair käyttää TMP:n lentoasemaa. |
| --- | --- |

(61)

Ryanairin ja Airpron välisen sopimuksen osalta Ryanair totesi ensin, että sen liiketoimintamalli perustuu tehokkuuden parantamiseen, mikä näkyy matkustajille lentojen alhaisempina hintoina. Ryanair ilmoitti, että sen suorittama kokonaismaksu TMP:n lentoasemalla sisältää kaikki maksut, joita kyseisellä lentoasemalla sovelletaan lentoyhtiöihin. Ryanair jatkoi, että T2:n käytöstä perittäviä erilaisia maksuja voidaan perustella tarjottujen palvelujen erilaisella tasolla. Lentojen tiheyden lisääntymiseen liittyvistä lentokenttämaksualennuksista Ryanair totesi sen olevan tavanomaista kaupallista toimintaa kaikilla toimialoilla. Ryanair totesi myös, että useimpia sen ja Airpron välisen T2:ta koskevan sopimuksen ehtoja voidaan soveltaa kaikkiin lentoyhtiöihin, jotka haluavat käyttää T2:ta. Ryanair katsoi näin ollen, ettei sen sopimus Airpron kanssa ole valikoiva. Ryanair lisää, että sekä Finavia että Airpro hyötyvät siitä, että Ryanair käyttää TMP:n lentoasemaa.

4.2.   SAS Group

| (62) | SAS Group toimitti huomautuksensa 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. SAS Group huomautti, että se keskittyy Finavian ja Airpron väliseen suhteeseen, T2:n muuttamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin ja Ryanairin etuuskohteluun TMP:n lentoasemalla. |
| --- | --- |

(62)

SAS Group toimitti huomautuksensa 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. SAS Group huomautti, että se keskittyy Finavian ja Airpron väliseen suhteeseen, T2:n muuttamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin ja Ryanairin etuuskohteluun TMP:n lentoasemalla.

| (63) | Finavian ja Airpron välisestä suhteesta SAS Group totesi, että TMP:n lentoaseman toimitusjohtaja oli Airpron hallituksen jäsen, kun Finavia teki päätöksen T2:n vuokraamisesta Airprolle. Lisäksi SAS Group totesi, että Finavian ja Airpron läheinen suhde käy selvästi ilmi julkaisusta Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport. |
| --- | --- |

(63)

Finavian ja Airpron välisestä suhteesta SAS Group totesi, että TMP:n lentoaseman toimitusjohtaja oli Airpron hallituksen jäsen, kun Finavia teki päätöksen T2:n vuokraamisesta Airprolle. Lisäksi SAS Group totesi, että Finavian ja Airpron läheinen suhde käy selvästi ilmi julkaisusta Tampere-Pirkkala Airport Finland’s Future-Ready Airport.

| (64) | SAS Group väitti, että Finavia ristiinrahoittaa T2:n toimintaa T1:stä saamillaan tuloilla. SAS Group katsoi erityisesti, ettei T2:ssa peritä matkustajamaksuja. Lisäksi Airpro hallinnoi T2:n ulkopuolella sijaitsevaa pysäköintialuetta ja pidättää siitä saadut tulot itsellään. SAS Group jatkoi, että T2:n vieressä sijaitsevan pysäköintialueen pysäköintimaksut ovat kaksi kertaa niin suuret kuin T1:n pysäköintialueella. |
| --- | --- |

(64)

SAS Group väitti, että Finavia ristiinrahoittaa T2:n toimintaa T1:stä saamillaan tuloilla. SAS Group katsoi erityisesti, ettei T2:ssa peritä matkustajamaksuja. Lisäksi Airpro hallinnoi T2:n ulkopuolella sijaitsevaa pysäköintialuetta ja pidättää siitä saadut tulot itsellään. SAS Group jatkoi, että T2:n vieressä sijaitsevan pysäköintialueen pysäköintimaksut ovat kaksi kertaa niin suuret kuin T1:n pysäköintialueella.

| (65) | Terminaali 2:ssa tarjottavien palvelujen kustannuksista SAS Group totesi, ettei Suomi ole luovuttanut sille kyseisiä tietoja. SAS Group ei ole tietoinen siitä, onko T2 tai TMP:n lentoasema tuottava tai maksaako Airpro korvausta Finavian toimittamasta infrastruktuurista. SAS Group totesi, että Finavia on esimerkiksi hankkinut T2:n turvatarkastuslaitteet. Terminaali 2:n hintatasosta SAS Group totesi, että Suomi ja Airpro väittävät, että hintataso perustuu tarjottujen palvelujen tasoon. SAS Group totesi, että palvelujen taso perustuu yleensä lentoyhtiön ja maahuolintayhtiön väliseen maahuolintasopimukseen eikä käytettävissä oleviin tiloihin. |
| --- | --- |

(65)

Terminaali 2:ssa tarjottavien palvelujen kustannuksista SAS Group totesi, ettei Suomi ole luovuttanut sille kyseisiä tietoja. SAS Group ei ole tietoinen siitä, onko T2 tai TMP:n lentoasema tuottava tai maksaako Airpro korvausta Finavian toimittamasta infrastruktuurista. SAS Group totesi, että Finavia on esimerkiksi hankkinut T2:n turvatarkastuslaitteet. Terminaali 2:n hintatasosta SAS Group totesi, että Suomi ja Airpro väittävät, että hintataso perustuu tarjottujen palvelujen tasoon. SAS Group totesi, että palvelujen taso perustuu yleensä lentoyhtiön ja maahuolintayhtiön väliseen maahuolintasopimukseen eikä käytettävissä oleviin tiloihin.

| (66) | SAS Group totesi myös, että T2:ta koskevat järjestelyt TMP:n lentokentällä suosivat yhtä liiketoimintamallia ja ovat siten selvästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vastaisia. |
| --- | --- |

(66)

SAS Group totesi myös, että T2:ta koskevat järjestelyt TMP:n lentokentällä suosivat yhtä liiketoimintamallia ja ovat siten selvästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vastaisia.

4.3.   Air France

| (67) | Air France toimitti huomautuksensa 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Air France aloitti huomautuksensa kuvailemalla kaupallista tilannettaan Suomessa. Air France ei harjoita lentoliikennettä TMP:n lentokentällä. Sen sijaan se lentää viisi lentoa päivässä Pariisin Charles de Gaullen lentoaseman ja Helsinki-Vantaan lentoaseman (joka sijaitsee noin 180 km:n päässä TMP:n lentoasemasta) välillä Finnairin kanssa sovitun yhteisten reittitunnusten käyttöä koskevan järjestelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(67)

Air France toimitti huomautuksensa 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Air France aloitti huomautuksensa kuvailemalla kaupallista tilannettaan Suomessa. Air France ei harjoita lentoliikennettä TMP:n lentokentällä. Sen sijaan se lentää viisi lentoa päivässä Pariisin Charles de Gaullen lentoaseman ja Helsinki-Vantaan lentoaseman (joka sijaitsee noin 180 km:n päässä TMP:n lentoasemasta) välillä Finnairin kanssa sovitun yhteisten reittitunnusten käyttöä koskevan järjestelyn mukaisesti.

| (68) | Lisäksi Air France ilmoitti tukevansa vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja sekä komission TMP:n lentoaseman rahoitusjärjestelyjä koskevaa alustavaa arviota. Air France erityisesti katsoi, että vapautus matkustajamaksujen suorittamisesta hyödyttää Ryanairia ja on selkeästi luonteeltaan syrjivä toimenpide. Näin ollen sen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Lisäksi Air France ilmoitti tukevansa vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja sekä komission TMP:n lentoaseman rahoitusjärjestelyjä koskevaa alustavaa arviota. Air France erityisesti katsoi, että vapautus matkustajamaksujen suorittamisesta hyödyttää Ryanairia ja on selkeästi luonteeltaan syrjivä toimenpide. Näin ollen sen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.4.   Euroopan lentoyhtiöiden liitto

| (69) | Euroopan lentoyhtiöiden liitto, jäljempänä ’AEA’, toimitti huomautuksensa 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. AEA:n huomautukset olivat täysin yhtenevät SAS Groupin ja Air Francen toimittamien huomautusten kanssa. |
| --- | --- |

(69)

Euroopan lentoyhtiöiden liitto, jäljempänä ’AEA’, toimitti huomautuksensa 16 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. AEA:n huomautukset olivat täysin yhtenevät SAS Groupin ja Air Francen toimittamien huomautusten kanssa.

5.   SUOMEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

| (70) | Neljän asianomaisen osapuolen huomautukset toimitettiin Suomelle. |
| --- | --- |

(70)

Neljän asianomaisen osapuolen huomautukset toimitettiin Suomelle.

| (71) | Ryanairin huomautuksista Suomi totesi, että lentoyhtiön huomautukset koskivat sekä yleisesti ilmailualan markkinoiden kehittymistä Euroopassa että TMP:n lentoaseman kehittymistä. Näiltä osin Suomi viittasi aiempiin, virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen toimittamiinsa huomautuksiin. |
| --- | --- |

(71)

Ryanairin huomautuksista Suomi totesi, että lentoyhtiön huomautukset koskivat sekä yleisesti ilmailualan markkinoiden kehittymistä Euroopassa että TMP:n lentoaseman kehittymistä. Näiltä osin Suomi viittasi aiempiin, virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen toimittamiinsa huomautuksiin.

| (72) | SAS Groupin huomautuksista Suomi totesi, että kyseinen kolmas osapuoli oli tuonut esiin uusia seikkoja, jotka on selvitettävä. Suomi totesi, että kuten aiemmin on selvennetty, Airpro on oikeudellisesti erillinen yhtiö eikä saa omistajaltaan Finavialta minkäänlaista tukea. |
| --- | --- |

(72)

SAS Groupin huomautuksista Suomi totesi, että kyseinen kolmas osapuoli oli tuonut esiin uusia seikkoja, jotka on selvitettävä. Suomi totesi, että kuten aiemmin on selvennetty, Airpro on oikeudellisesti erillinen yhtiö eikä saa omistajaltaan Finavialta minkäänlaista tukea.

| (73) | Suomi ilmoitti myös, ettei TMP:n lentoaseman toimitusjohtaja ollut Airpron hallituksen jäsen vuokrasopimuksen allekirjoittamishetkellä. Suomi lisäsi, että TMP:n lentoaseman toimitusjohtaja oli Airpron hallituksen jäsen ainoastaan toukokuusta 2003 huhtikuuhun 2007. TMP:n lentoasemaan ja sen halpalentoyhtiöitä koskevaan strategiaan liittyvästä markkinointijulkaisusta Suomi totesi, että tällaisten markkinointitoimien kohdalla ei voida ennalta arvioida asianomaisten yritysten välisiä oikeudellisia ja taloudellisia suhteita. Lisäksi Suomi selosti, että koska julkaisun tarkoituksena oli markkinoida TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa, TMP:n lentoaseman T1:ssä toimivaa SAS Groupia ei mainittu kyseisessä julkaisussa. |
| --- | --- |

(73)

Suomi ilmoitti myös, ettei TMP:n lentoaseman toimitusjohtaja ollut Airpron hallituksen jäsen vuokrasopimuksen allekirjoittamishetkellä. Suomi lisäsi, että TMP:n lentoaseman toimitusjohtaja oli Airpron hallituksen jäsen ainoastaan toukokuusta 2003 huhtikuuhun 2007. TMP:n lentoasemaan ja sen halpalentoyhtiöitä koskevaan strategiaan liittyvästä markkinointijulkaisusta Suomi totesi, että tällaisten markkinointitoimien kohdalla ei voida ennalta arvioida asianomaisten yritysten välisiä oikeudellisia ja taloudellisia suhteita. Lisäksi Suomi selosti, että koska julkaisun tarkoituksena oli markkinoida TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa, TMP:n lentoaseman T1:ssä toimivaa SAS Groupia ei mainittu kyseisessä julkaisussa.

| (74) | SAS Groupin esittämästä väitteestä, jonka mukaan TMP:n lentoaseman T1:n ja T2:n välillä tapahtuu ristiinrahoittamista, Suomi totesi toimittaneensa jo todisteet siitä, että Airpron toiminta TMP:n lentoasemalla on tuottavaa ja ettei Airpro saa tukea Finavialta. |
| --- | --- |

(74)

SAS Groupin esittämästä väitteestä, jonka mukaan TMP:n lentoaseman T1:n ja T2:n välillä tapahtuu ristiinrahoittamista, Suomi totesi toimittaneensa jo todisteet siitä, että Airpron toiminta TMP:n lentoasemalla on tuottavaa ja ettei Airpro saa tukea Finavialta.

| (75) | T2:n kunnostukseen liittyvien infrastruktuurimuutosten osalta Suomi ilmoitti, että Airpron Finavialle maksama vuokra kattaa kyseiset kustannukset ja niihin liittyvät korot. Väitteestä, jonka mukaan Finavia on hankkinut T2:n turvatarkastuslaitteet, Suomi totesi, että kyseiset kustannukset on otettu huomioon vuokrahinnassa. T2:n vieressä sijaitseva pysäköintialue on vuokrattu Airprolle. Suomi katsoo, että Airpro voi vapaasti päättää, millaisia pysäköintimaksuja se perii, sillä edellytyksellä, että maksut määritetään läpinäkyvällä tavalla. |
| --- | --- |

(75)

T2:n kunnostukseen liittyvien infrastruktuurimuutosten osalta Suomi ilmoitti, että Airpron Finavialle maksama vuokra kattaa kyseiset kustannukset ja niihin liittyvät korot. Väitteestä, jonka mukaan Finavia on hankkinut T2:n turvatarkastuslaitteet, Suomi totesi, että kyseiset kustannukset on otettu huomioon vuokrahinnassa. T2:n vieressä sijaitseva pysäköintialue on vuokrattu Airprolle. Suomi katsoo, että Airpro voi vapaasti päättää, millaisia pysäköintimaksuja se perii, sillä edellytyksellä, että maksut määritetään läpinäkyvällä tavalla.

| (76) | TMP:n lentoaseman T2:ssa perittävien maksujen erilaista hinnoittelua koskevien SAS:n väitteiden osalta Suomi viittaa menettelyn aloittamisesta toimittamiinsa huomautuksiin. |
| --- | --- |

(76)

TMP:n lentoaseman T2:ssa perittävien maksujen erilaista hinnoittelua koskevien SAS:n väitteiden osalta Suomi viittaa menettelyn aloittamisesta toimittamiinsa huomautuksiin.

6.   TUEN OLEMASSAOLO

| (77) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(77)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (78) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on:






  — | oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä, |
| --- | --- | --- |

(78)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on:

—

oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä,

| — | suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

—

suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa,

| — | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

—

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja

| — | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.   Rahoitusjärjestelyjen luokitteleminen tueksi halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamista TMP:n lentoasemalla koskevassa tapauksessa

| (79) | Arvioidessaan, liittyykö TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian rahoitusjärjestelyihin ja etenkin tyhjillään olleen rahtiterminaalin kunnostamiseen halpalentoyhtiöterminaaliksi ja Airpron kanssa myöhemmin tehtyyn vuokrasopimukseen tukea, komission on tutkittava, olisiko markkinataloussijoittaja toteuttanut vastaavassa tilanteessa samoja tai vastaavia kaupallisia järjestelyjä kuin Finavia (16). |
| --- | --- |

(79)

Arvioidessaan, liittyykö TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian rahoitusjärjestelyihin ja etenkin tyhjillään olleen rahtiterminaalin kunnostamiseen halpalentoyhtiöterminaaliksi ja Airpron kanssa myöhemmin tehtyyn vuokrasopimukseen tukea, komission on tutkittava, olisiko markkinataloussijoittaja toteuttanut vastaavassa tilanteessa samoja tai vastaavia kaupallisia järjestelyjä kuin Finavia (16).

| (80) | Oikeuskäytännössä vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti komission on verrattava Finavian toimintaa markkinataloussijoittajaan, jonka toimintaa voivat ohjata pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (17). Lisäksi asiassa Charleroi annetun tuomion (18) mukaan asianomaisia toimenpiteitä arvioitaessa komission on otettava huomioon toimenpiteiden kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys. Toisin sanoen komission on tutkittava Finavian päätöstä kunnostaa TMP:n lentoaseman rahtiterminaali ja Airpron suunnittelemaa halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamista TMP:n lentoasemalla kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta ottaen huomioon asianomaisten toimenpiteiden kaikki seikat. |
| --- | --- |

(80)

Oikeuskäytännössä vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti komission on verrattava Finavian toimintaa markkinataloussijoittajaan, jonka toimintaa voivat ohjata pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (17). Lisäksi asiassa Charleroi annetun tuomion (18) mukaan asianomaisia toimenpiteitä arvioitaessa komission on otettava huomioon toimenpiteiden kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys. Toisin sanoen komission on tutkittava Finavian päätöstä kunnostaa TMP:n lentoaseman rahtiterminaali ja Airpron suunnittelemaa halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamista TMP:n lentoasemalla kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta ottaen huomioon asianomaisten toimenpiteiden kaikki seikat.

| (81) | Yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa Stardust Marine annetussa tuomiossa, että ”[...] sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (19). |
| --- | --- |

(81)

Yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa Stardust Marine annetussa tuomiossa, että ”[...] sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (19).

| (82) | Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa arviointiperustetta komission on tarkasteltava aikaa, jolloin Finavia teki päätöksen kunnostaa tyhjillään olevan rahtiterminaalin ja sittemmin vuokrata sen Airprolle (eli vuoden 2003 alkua). Komission on myös perustettava arvionsa niihin tietoihin ja oletuksiin, jotka olivat toimijan käytössä hetkellä, jolloin halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen liittyvät rahoitusjärjestelypäätökset tehtiin. |
| --- | --- |

(82)

Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa arviointiperustetta komission on tarkasteltava aikaa, jolloin Finavia teki päätöksen kunnostaa tyhjillään olevan rahtiterminaalin ja sittemmin vuokrata sen Airprolle (eli vuoden 2003 alkua). Komission on myös perustettava arvionsa niihin tietoihin ja oletuksiin, jotka olivat toimijan käytössä hetkellä, jolloin halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen liittyvät rahoitusjärjestelypäätökset tehtiin.

| (83) | Suomi väittää, että Finavia toimi järkevästi, ja on tukenut väitettään toimittamalla jäljennöksen Finavian ennen päätöksentekoa laatimasta liiketoimintasuunnitelmasta sekä Finavian ja Airpron todelliset taloudelliset tulokset TMP:n lentoasemalla. |
| --- | --- |

(83)

Suomi väittää, että Finavia toimi järkevästi, ja on tukenut väitettään toimittamalla jäljennöksen Finavian ennen päätöksentekoa laatimasta liiketoimintasuunnitelmasta sekä Finavian ja Airpron todelliset taloudelliset tulokset TMP:n lentoasemalla.

| (84) | Tältä osin komissio huomauttaa, että TMP:n lentoaseman rahtiterminaali oli jäänyt tyhjilleen DHL:n lakkautettua vuokrasopimuksensa. Finavia menetti vuokratuloja noin [...] joka kuukausi. Muutaman kuukauden kuluttua oli selvää, ettei Finavia saa houkuteltua toista rahtiyhtiötä TMP:n lentoasemalle. Halpalentoyhtiöt eivät myöskään olleet valmiita käyttämään lentoaseman terminaali 1:tä, koska maahuolintapalveluiden kustannukset olivat suuremmat kuin kyseiset yhtiöt olisivat valmiita hyväksymään. Vuonna 2002 lentoliikennöintitoimialan näkymät ennustivat suurta, noin 30 prosentin vuosittaista kasvupotentiaalia halpalentoyhtiöiden, kuten Ryanairin, osalta. |
| --- | --- |

(84)

Tältä osin komissio huomauttaa, että TMP:n lentoaseman rahtiterminaali oli jäänyt tyhjilleen DHL:n lakkautettua vuokrasopimuksensa. Finavia menetti vuokratuloja noin [...] joka kuukausi. Muutaman kuukauden kuluttua oli selvää, ettei Finavia saa houkuteltua toista rahtiyhtiötä TMP:n lentoasemalle. Halpalentoyhtiöt eivät myöskään olleet valmiita käyttämään lentoaseman terminaali 1:tä, koska maahuolintapalveluiden kustannukset olivat suuremmat kuin kyseiset yhtiöt olisivat valmiita hyväksymään. Vuonna 2002 lentoliikennöintitoimialan näkymät ennustivat suurta, noin 30 prosentin vuosittaista kasvupotentiaalia halpalentoyhtiöiden, kuten Ryanairin, osalta.

| (85) | Komissio huomauttaa lisäksi, että tyhjillään olleen rahtiterminaalin rakennuskustannukset oli jo täysin kuoletettu ja terminaalin kunnostuskustannukset halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi matkustajaterminaaliksi olivat 760 612 euroa. Vaikka rahtiterminaalia ei olisi muutettu matkustajaterminaaliksi, Finavia olisi joutunut toteuttamaan tiettyjä kunnostustöitä yhteensä noin 100 000 euron edestä. |
| --- | --- |

(85)

Komissio huomauttaa lisäksi, että tyhjillään olleen rahtiterminaalin rakennuskustannukset oli jo täysin kuoletettu ja terminaalin kunnostuskustannukset halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi matkustajaterminaaliksi olivat 760 612 euroa. Vaikka rahtiterminaalia ei olisi muutettu matkustajaterminaaliksi, Finavia olisi joutunut toteuttamaan tiettyjä kunnostustöitä yhteensä noin 100 000 euron edestä.

| (86) | Finavian on lisäksi pidettävä TMP:n lentoaseman kiitorata käytettävissä sotilaallisiin tarkoituksiin milloin tahansa. Näin ollen liikenteen kasvu lentokentällä voisi johtaa varojen tehokkaampaan jakamiseen ja mahdollisten ylikapasiteettitilanteiden vähenemiseen. Samalla lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden erilaistuminen voisi johtaa lentoaseman liiketoimintariskien pienentymiseen (esimerkiksi riskin, joka liittyy käyttämättömään kapasiteettiin yhden lentoyhtiön lopettaessa toimintansa) ja kiitoradan tehokkaampaan käyttöön. |
| --- | --- |

(86)

Finavian on lisäksi pidettävä TMP:n lentoaseman kiitorata käytettävissä sotilaallisiin tarkoituksiin milloin tahansa. Näin ollen liikenteen kasvu lentokentällä voisi johtaa varojen tehokkaampaan jakamiseen ja mahdollisten ylikapasiteettitilanteiden vähenemiseen. Samalla lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden erilaistuminen voisi johtaa lentoaseman liiketoimintariskien pienentymiseen (esimerkiksi riskin, joka liittyy käyttämättömään kapasiteettiin yhden lentoyhtiön lopettaessa toimintansa) ja kiitoradan tehokkaampaan käyttöön.

| (87) | Kyseinen tilanne on kuvailtu Finavian halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen liittyvässä liiketoimintasuunnitelmassa. Kuten Finavian liiketoimintasuunnitelman pahimman mahdollisen tilanteen skenaariossa on osoitettu, investointihankkeella odotettiin olevan myönteisiä vaikutuksia: keskimääräisen voittomarginaalin (20) odotettiin olevan noin [...] (ks. taulukko johdanto-osan 20 kappaleessa), ja se on komission käytettävissä olevien tietojen mukaan suunnilleen samaa luokkaa kuin unionin muiden lentoasemien voittomarginaalit (21). Komissio toteaa lisäksi, että etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma perustuu varovaisiin arvioihin, minkä vuoksi tarkastelujakson viimeisten vuosien liikevaihto aliarvioitiin ja odotetut kustannukset yliarvioitiin. Komissio huomauttaa lisäksi, ettei ennen päätöksentekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa oteta huomioon Finavian laskeutumismaksuista saamia tuottoja, koska kyseiset kustannukset on vähennetty odotetuista tuotoista. Myös kunnostuskustannukset ja asianmukainen korvaus investoidusta pääomasta on otettu täysin huomioon Airpron Finavialle maksamassa vuokrassa, joka myös on vähennetty odotetuista tuotoista. |
| --- | --- |

(87)

Kyseinen tilanne on kuvailtu Finavian halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen liittyvässä liiketoimintasuunnitelmassa. Kuten Finavian liiketoimintasuunnitelman pahimman mahdollisen tilanteen skenaariossa on osoitettu, investointihankkeella odotettiin olevan myönteisiä vaikutuksia: keskimääräisen voittomarginaalin (20) odotettiin olevan noin [...] (ks. taulukko johdanto-osan 20 kappaleessa), ja se on komission käytettävissä olevien tietojen mukaan suunnilleen samaa luokkaa kuin unionin muiden lentoasemien voittomarginaalit (21). Komissio toteaa lisäksi, että etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma perustuu varovaisiin arvioihin, minkä vuoksi tarkastelujakson viimeisten vuosien liikevaihto aliarvioitiin ja odotetut kustannukset yliarvioitiin. Komissio huomauttaa lisäksi, ettei ennen päätöksentekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa oteta huomioon Finavian laskeutumismaksuista saamia tuottoja, koska kyseiset kustannukset on vähennetty odotetuista tuotoista. Myös kunnostuskustannukset ja asianmukainen korvaus investoidusta pääomasta on otettu täysin huomioon Airpron Finavialle maksamassa vuokrassa, joka myös on vähennetty odotetuista tuotoista.

| (88) | Arvioidakseen Finavian ja Airpron halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta komission asiantuntija kokosi ennen päätöksen tekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt liikevaihto- ja kustannuslaskelmat (perustilanteen skenaario). Erityisesti yhtiöiden väliset maksut otettiin huomioon tuloina (kuten Airpron Finavialle T2:n käytöstä maksama vuokra, laskeutumismaksut ja lennonvarmistuspalvelumaksut). Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen TMP:n lentoasemalla liittyvistä liikevaihto- ja kustannuslaskelmista edellä kuvaillun mukaisesti sekä strategian toteuttamisen vaikutuksista käyttökatteeseen konsolidoidun tilinpäätöksen tasolla (toisin sanoen Finavian ja Airpron osalta) kymmenen vuoden aikana: [...] (22) |
| --- | --- |

(88)

Arvioidakseen Finavian ja Airpron halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta komission asiantuntija kokosi ennen päätöksen tekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt liikevaihto- ja kustannuslaskelmat (perustilanteen skenaario). Erityisesti yhtiöiden väliset maksut otettiin huomioon tuloina (kuten Airpron Finavialle T2:n käytöstä maksama vuokra, laskeutumismaksut ja lennonvarmistuspalvelumaksut). Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen TMP:n lentoasemalla liittyvistä liikevaihto- ja kustannuslaskelmista edellä kuvaillun mukaisesti sekä strategian toteuttamisen vaikutuksista käyttökatteeseen konsolidoidun tilinpäätöksen tasolla (toisin sanoen Finavian ja Airpron osalta) kymmenen vuoden aikana: [...] (22)

| (89) | Komissio toteaa, että ennen päätöksentekoa laaditun liiketoimintasuunnitelman ja positiivisen nettonykyarvon (23) perusteella Finavian päätös toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla vastaa markkinataloussijoittajan toimintaa. Halpalentoyhtiöitä koskevan strategian positiivinen nettonykyarvo kasvattaa Finavian oman pääoman arvoa. Lisäksi komissio katsoo, että ennen päätöksentekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjä olettamuksia ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian odotettuja tuloksia tukee Airpron TMP:n lentoaseman toiminnan todellinen positiivinen tulos (ks. etenkin taulukko johdanto-osan 26 kappaleessa). Lisäksi TMP:n lentoaseman yhdistetty todellinen taloudellinen tulos (jossa otetaan huomioon sekä Airpron että Finavian TMP:n lentoaseman toiminnan taloudelliset tulokset; ks. taulukot johdanto-osan 24 ja 26 kappaleessa) osoittaa, että halpalentoyhtiöterminaalin ansiosta koko lentoaseman toiminta muuttui tuottavaksi. |
| --- | --- |

(89)

Komissio toteaa, että ennen päätöksentekoa laaditun liiketoimintasuunnitelman ja positiivisen nettonykyarvon (23) perusteella Finavian päätös toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla vastaa markkinataloussijoittajan toimintaa. Halpalentoyhtiöitä koskevan strategian positiivinen nettonykyarvo kasvattaa Finavian oman pääoman arvoa. Lisäksi komissio katsoo, että ennen päätöksentekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjä olettamuksia ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian odotettuja tuloksia tukee Airpron TMP:n lentoaseman toiminnan todellinen positiivinen tulos (ks. etenkin taulukko johdanto-osan 26 kappaleessa). Lisäksi TMP:n lentoaseman yhdistetty todellinen taloudellinen tulos (jossa otetaan huomioon sekä Airpron että Finavian TMP:n lentoaseman toiminnan taloudelliset tulokset; ks. taulukot johdanto-osan 24 ja 26 kappaleessa) osoittaa, että halpalentoyhtiöterminaalin ansiosta koko lentoaseman toiminta muuttui tuottavaksi.

| (90) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Finavian päätös toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt vastaavat markkinataloussijoittajan toimintaa eikä toimenpiteisiin näin ollen liity sellaista taloudellista etua, joka olisi tavanomaisten markkinaolosuhteiden vastaista. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Finavian päätös toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt vastaavat markkinataloussijoittajan toimintaa eikä toimenpiteisiin näin ollen liity sellaista taloudellista etua, joka olisi tavanomaisten markkinaolosuhteiden vastaista.

| (91) | Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyistä kumulatiivisista perusteista ei täyty, komissio katsoo, ettei Finavian päätökseen toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla ja siihen liittyviin rahoitusjärjestelyihin liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(91)

Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyistä kumulatiivisista perusteista ei täyty, komissio katsoo, ettei Finavian päätökseen toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia TMP:n lentoasemalla ja siihen liittyviin rahoitusjärjestelyihin liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (92) | Finavian mahdollisesta Airpron ristiinrahoittamisesta (kuten menetetyt vuokratulot tai korvaukset toiminnan tappioista) komissio toteaa, että koska kaikki TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevaan strategiaan liittyvät rahoitusjärjestelyt perustuvat ennen päätöksentekoa laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, Airpro maksaa markkinahintaista vuokraa T2:n käytöstä, Airpron toiminnan kustannukset TMP:n lentoasemalla katetaan täysimääräisesti T2:ta käyttäviltä lentoyhtiöiltä (eli Ryanairilta) perittävillä maksuilla ja Finavian toiminta TMP:n lentoasemalla on tuottavaa vain T2:n toiminnan ansiosta, Finavian ei voida katsoa ristiinrahoittavan Airprota. |
| --- | --- |

(92)

Finavian mahdollisesta Airpron ristiinrahoittamisesta (kuten menetetyt vuokratulot tai korvaukset toiminnan tappioista) komissio toteaa, että koska kaikki TMP:n lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevaan strategiaan liittyvät rahoitusjärjestelyt perustuvat ennen päätöksentekoa laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, Airpro maksaa markkinahintaista vuokraa T2:n käytöstä, Airpron toiminnan kustannukset TMP:n lentoasemalla katetaan täysimääräisesti T2:ta käyttäviltä lentoyhtiöiltä (eli Ryanairilta) perittävillä maksuilla ja Finavian toiminta TMP:n lentoasemalla on tuottavaa vain T2:n toiminnan ansiosta, Finavian ei voida katsoa ristiinrahoittavan Airprota.

6.2.   Airpron ja Ryanairin välisen sopimuksen luokitteleminen tueksi

| (93) | Suomi totesi Airpron ja Ryanairin välisestä sopimuksesta, että Airpro toimi samalla tavalla kuin markkinataloussijoittaja olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Mikäli näin on, Ryanairia ei ole suosittu sopimuksella, eikä asiaan liity valtiontukea. |
| --- | --- |

(93)

Suomi totesi Airpron ja Ryanairin välisestä sopimuksesta, että Airpro toimi samalla tavalla kuin markkinataloussijoittaja olisi toiminut vastaavassa tilanteessa. Mikäli näin on, Ryanairia ei ole suosittu sopimuksella, eikä asiaan liity valtiontukea.

| (94) | Arvioidessaan, tehtiinkö sopimus tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on tutkittava, olisiko markkinatalouden tavanomaisissa olosuhteissa toimiva lentoasema, jonka toimintaa ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät, suostunut vastaavassa tilanteessa samoihin tai vastaaviin kaupallisiin järjestelyihin kuin Airpro. (24) Lisäksi komission on tutkittava sopimuksen odotetut vaikutukset Airpron ja Finavian toimintaan TMP:n lentoasemalla kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta ottaen huomioon asianomaisten toimenpiteiden kaikki seikat (25). |
| --- | --- |

(94)

Arvioidessaan, tehtiinkö sopimus tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komission on tutkittava, olisiko markkinatalouden tavanomaisissa olosuhteissa toimiva lentoasema, jonka toimintaa ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät, suostunut vastaavassa tilanteessa samoihin tai vastaaviin kaupallisiin järjestelyihin kuin Airpro. (24) Lisäksi komission on tutkittava sopimuksen odotetut vaikutukset Airpron ja Finavian toimintaan TMP:n lentoasemalla kokonaisvaltaisen lähestymistavan pohjalta ottaen huomioon asianomaisten toimenpiteiden kaikki seikat (25).

| (95) | Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa arviointiperustetta komission on tarkasteltava aikaa, jolloin sopimus allekirjoitettiin. Komission on myös perustettava arvionsa niihin tietoihin ja oletuksiin, jotka olivat toimijan käytössä sopimuksen allekirjoitushetkellä. Airpro allekirjoitti sopimuksen Ryanairin kanssa 3 päivänä huhtikuuta 2003 [...]. |
| --- | --- |

(95)

Voidakseen soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa arviointiperustetta komission on tarkasteltava aikaa, jolloin sopimus allekirjoitettiin. Komission on myös perustettava arvionsa niihin tietoihin ja oletuksiin, jotka olivat toimijan käytössä sopimuksen allekirjoitushetkellä. Airpro allekirjoitti sopimuksen Ryanairin kanssa 3 päivänä huhtikuuta 2003 [...].

| (96) | Sopimuksen mukaan Ryanair sitoutui aloittamaan liikennöinnin TMP:n lentoasemalla [...] ilma-aluksen käännöllä päivässä. Tämän perusteella Ryanair arvioi tuovansa noin [...] lähtevää matkustajaa TMP:n lentoasemalle ensimmäisen 12 kuukauden aikana ja noin [...] lähtevää matkustajaa seuraavan 12 kuukauden aikana. Sopimuksessa määrätään ilma-aluksen kääntöä kohti perittävistä maksuista, jotka määräytyvät päivittäisten lentojen määrän perusteella (ks. erityisesti taulukot johdanto-osan 43 kappaleessa). Keskimääräinen hinta ilma-aluksen kääntöä kohti on [...] (laskettu kolmen päivittäisen lennon perusteella). Seuraavassa taulukossa verrataan TMP:n lentoaseman T1:tä käyttäviltä lentoyhtiöiltä perittäviä maksuja Ryanairin maksamiin keskimääräisiin maksuihin:







  Palvelumaksu | Terminaali 1:ssä (T1) sovellettavat lentokenttämaksut (euroa) | Ryanairin (keskimäärin) maksamat lentokenttämaksut terminaali 2:ssa (T2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Laskeutumismaksu | 442 | 442 |
| Lennonvarmistuspalvelumaksu | 92 | 92 |
| Turvatoimia koskeva maksu | 410 | 410 |
| Terminaalipalvelut (matkustajapalvelut) ja maahuolinta | [...] | [...] |
| Kokonaishinta kääntöä kohti | [...] | [...] |

(96)

Sopimuksen mukaan Ryanair sitoutui aloittamaan liikennöinnin TMP:n lentoasemalla [...] ilma-aluksen käännöllä päivässä. Tämän perusteella Ryanair arvioi tuovansa noin [...] lähtevää matkustajaa TMP:n lentoasemalle ensimmäisen 12 kuukauden aikana ja noin [...] lähtevää matkustajaa seuraavan 12 kuukauden aikana. Sopimuksessa määrätään ilma-aluksen kääntöä kohti perittävistä maksuista, jotka määräytyvät päivittäisten lentojen määrän perusteella (ks. erityisesti taulukot johdanto-osan 43 kappaleessa). Keskimääräinen hinta ilma-aluksen kääntöä kohti on [...] (laskettu kolmen päivittäisen lennon perusteella). Seuraavassa taulukossa verrataan TMP:n lentoaseman T1:tä käyttäviltä lentoyhtiöiltä perittäviä maksuja Ryanairin maksamiin keskimääräisiin maksuihin:

Palvelumaksu

Terminaali 1:ssä (T1) sovellettavat lentokenttämaksut (euroa)

Ryanairin (keskimäärin) maksamat lentokenttämaksut terminaali 2:ssa (T2)

Laskeutumismaksu

442

442

Lennonvarmistuspalvelumaksu

92

92

Turvatoimia koskeva maksu

410

410

Terminaalipalvelut (matkustajapalvelut) ja maahuolinta

[...]

[...]

Kokonaishinta kääntöä kohti

[...]

[...]

| (97) | Komissio huomauttaa, että Ryanairilta peritään samat laskeutumis- ja lennonvarmistuspalvelumaksut ja turvatoimia koskevat maksut kuin T1:tä käyttäviltä lentoyhtiöiltä. Suomen toimittamien tietojen mukaan Ryanairia ei ole vapautettu matkustajamaksun suorittamisesta. Ainoa ero Ryanairilta perityissä maksuissa liittyy terminaalipalveluista (matkustajapalveluista) ja maahuolinnasta perittyihin maksuihin. Ryanairille ja sen matkustajille T2:ssa tarjottujen palvelujen taso on kuitenkin matalampi kuin T1:ssä tarjottujen palvelujen taso, joten vastaavat kustannukset ovat pienemmät. Tämä koskee etenkin henkilöstökuluja, jotka ovat noin [...] Airpron kokonaiskustannuksista (mukaan lukien Finavialle maksetut vuokra, laskeutumismaksut ja lennonvarmistuspalvelumaksut). Päinvastoin kuin T1:ssä, T2:n henkilöstömäärä on pieni, ja henkilöstö suorittaa useita erilaisia lähtöselvitykseen, turvatarkastuksiin ja maahuolintaan liittyviä tehtäviä. Lentokentän komission asiantuntijalle toimittamien tietojen perusteella T2:n henkilöstökulut ovat noin [...] pienemmät kuin T1:ssä. Lisäksi komissio huomauttaa, että Ryanairin terminaalipalveluista (matkustajapalveluista) ja maahuolinnasta maksamat lentoasemamaksut ovat vain noin [...] alhaisemmat kuin T1:ssä perittävät maksut. Kustannussäästöjen (noin [...]) ja molempia terminaaleja käyttäviltä lentoyhtiöiltä perittävien maksujen eron (noin [...]) välinen erotus kuvastaa Airpron saamaa lisävoittomarginaalia (noin [...]; ks. myös johdanto-osan 20 kappaleessa oleva taulukko). Komissio toteaa, että ero T2:ssa Ryanairilta perittävien maksujen ja T1:ssä perittävien maksujen välillä on siis perusteltu. |
| --- | --- |

(97)

Komissio huomauttaa, että Ryanairilta peritään samat laskeutumis- ja lennonvarmistuspalvelumaksut ja turvatoimia koskevat maksut kuin T1:tä käyttäviltä lentoyhtiöiltä. Suomen toimittamien tietojen mukaan Ryanairia ei ole vapautettu matkustajamaksun suorittamisesta. Ainoa ero Ryanairilta perityissä maksuissa liittyy terminaalipalveluista (matkustajapalveluista) ja maahuolinnasta perittyihin maksuihin. Ryanairille ja sen matkustajille T2:ssa tarjottujen palvelujen taso on kuitenkin matalampi kuin T1:ssä tarjottujen palvelujen taso, joten vastaavat kustannukset ovat pienemmät. Tämä koskee etenkin henkilöstökuluja, jotka ovat noin [...] Airpron kokonaiskustannuksista (mukaan lukien Finavialle maksetut vuokra, laskeutumismaksut ja lennonvarmistuspalvelumaksut). Päinvastoin kuin T1:ssä, T2:n henkilöstömäärä on pieni, ja henkilöstö suorittaa useita erilaisia lähtöselvitykseen, turvatarkastuksiin ja maahuolintaan liittyviä tehtäviä. Lentokentän komission asiantuntijalle toimittamien tietojen perusteella T2:n henkilöstökulut ovat noin [...] pienemmät kuin T1:ssä. Lisäksi komissio huomauttaa, että Ryanairin terminaalipalveluista (matkustajapalveluista) ja maahuolinnasta maksamat lentoasemamaksut ovat vain noin [...] alhaisemmat kuin T1:ssä perittävät maksut. Kustannussäästöjen (noin [...]) ja molempia terminaaleja käyttäviltä lentoyhtiöiltä perittävien maksujen eron (noin [...]) välinen erotus kuvastaa Airpron saamaa lisävoittomarginaalia (noin [...]; ks. myös johdanto-osan 20 kappaleessa oleva taulukko). Komissio toteaa, että ero T2:ssa Ryanairilta perittävien maksujen ja T1:ssä perittävien maksujen välillä on siis perusteltu.

| (98) | Edellä esitetyn perusteella Airpro pystyi ennustamaan Ryanairin kanssa tehdystä sopimuksesta seuraavat tuotot. Airpro oletti, että ensimmäisenä toimintavuotena Ryanair liikennöisi [...] ilma-aluksen kääntöä päivässä [...] täyttöasteella. Toisesta toimintavuodesta lähtien Ryanairin ennakoitiin liikennöivän [...] ilma-aluksen kääntöä päivässä jäljellä olevan sopimuskauden loppuun saakka vastaavalla täyttöasteella kuin ensimmäisenä toimintavuotena. Tuloksessa otetaan huomioon Airpron sekä ilmailuun että muuhun toimintaan (kuten erityisesti pysäköintimaksuihin) liittyvät tuotot. Airpron kustannuksia sopimuksen voimassaoloajalta arvioitiin käyttämällä halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen TMP:n lentoasemalla liittyviä ennustettuja kustannuksia. Esimerkiksi henkilöstökulujen ennakoitiin olevan noin [...] kääntöä kohti (sekä [...] ilma-aluksen päivittäisen käännön perusteella laskettuna). |
| --- | --- |

(98)

Edellä esitetyn perusteella Airpro pystyi ennustamaan Ryanairin kanssa tehdystä sopimuksesta seuraavat tuotot. Airpro oletti, että ensimmäisenä toimintavuotena Ryanair liikennöisi [...] ilma-aluksen kääntöä päivässä [...] täyttöasteella. Toisesta toimintavuodesta lähtien Ryanairin ennakoitiin liikennöivän [...] ilma-aluksen kääntöä päivässä jäljellä olevan sopimuskauden loppuun saakka vastaavalla täyttöasteella kuin ensimmäisenä toimintavuotena. Tuloksessa otetaan huomioon Airpron sekä ilmailuun että muuhun toimintaan (kuten erityisesti pysäköintimaksuihin) liittyvät tuotot. Airpron kustannuksia sopimuksen voimassaoloajalta arvioitiin käyttämällä halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamiseen TMP:n lentoasemalla liittyviä ennustettuja kustannuksia. Esimerkiksi henkilöstökulujen ennakoitiin olevan noin [...] kääntöä kohti (sekä [...] ilma-aluksen päivittäisen käännön perusteella laskettuna).

| (99) | Seuraavassa taulukossa kuvataan sopimusta koskevat liikevaihto- ja kustannuslaskelmat sekä sopimuksen myönteinen vaikutus Airpron oman pääoman arvoon sopimuksen voimassaoloaikana. Laskelmat perustuvat Suomen toimittamaan liiketoimintasuunnitelmaan ja edellä kuvattuihin olettamuksiin. [...] (26) |
| --- | --- |

(99)

Seuraavassa taulukossa kuvataan sopimusta koskevat liikevaihto- ja kustannuslaskelmat sekä sopimuksen myönteinen vaikutus Airpron oman pääoman arvoon sopimuksen voimassaoloaikana. Laskelmat perustuvat Suomen toimittamaan liiketoimintasuunnitelmaan ja edellä kuvattuihin olettamuksiin. [...] (26)

| (100) | Komissio huomauttaa, että Ryanairin kanssa tehty sopimus hyödyttää voimassaoloaikanaan Airpron oman pääoman arvoa siten, että oman pääoman nettonykyarvo on 0,5 miljoonaa euroa. Lisäksi Airpron ja Finavian koko toiminnan TMP:n lentoasemalla odotetaan olevan positiivinen sopimuskaudella. |
| --- | --- |

(100)

Komissio huomauttaa, että Ryanairin kanssa tehty sopimus hyödyttää voimassaoloaikanaan Airpron oman pääoman arvoa siten, että oman pääoman nettonykyarvo on 0,5 miljoonaa euroa. Lisäksi Airpron ja Finavian koko toiminnan TMP:n lentoasemalla odotetaan olevan positiivinen sopimuskaudella.

| (101) | Komissio panee myös merkille, että sopimuksen tuottamat tulot kattavat kaikki Airpron kulut TMP:n lentoasemalla ja kaikki sopimukseen liittyvät Finavian kustannukset. Niin sanottu täyskustannushinnoittelu pitää tässä tapauksessa sisällään pääomakustannukset (eli lentoaseman infrastruktuurin poistokustannukset) ja toimintakustannukset (kuten henkilöstökulut, energiakustannukset, materiaalikustannukset jne.). Siihen sisältyy myös sellaisista turvallisuus- ja turvatoimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia, jotka voivat kuulua yleisen järjestyksen ylläpidon piiriin ja joita ei katsota SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi taloudelliseksi toiminnaksi. Laskettu nettonykyarvo on siis aliarvioitu, ja sopimuksen myönteinen vaikutus saattaisi itse asiassa olla vielä suurempi. |
| --- | --- |

(101)

Komissio panee myös merkille, että sopimuksen tuottamat tulot kattavat kaikki Airpron kulut TMP:n lentoasemalla ja kaikki sopimukseen liittyvät Finavian kustannukset. Niin sanottu täyskustannushinnoittelu pitää tässä tapauksessa sisällään pääomakustannukset (eli lentoaseman infrastruktuurin poistokustannukset) ja toimintakustannukset (kuten henkilöstökulut, energiakustannukset, materiaalikustannukset jne.). Siihen sisältyy myös sellaisista turvallisuus- ja turvatoimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia, jotka voivat kuulua yleisen järjestyksen ylläpidon piiriin ja joita ei katsota SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi taloudelliseksi toiminnaksi. Laskettu nettonykyarvo on siis aliarvioitu, ja sopimuksen myönteinen vaikutus saattaisi itse asiassa olla vielä suurempi.

| (102) | Komissio huomauttaa, että ennen päätöksentekoa laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella Airpron Finavian tytäryhtiönä tekemä päätös tehdä asianomainen sopimus Ryanairin kanssa vastaa markkinataloussijoittajan toimintaa. Lisäksi komissio toteaa, että ennen päätöksentekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjä olettamuksia ja sopimuksen odotettuja tuloksia tukee Airpron TMP:n lentoaseman toiminnan todellinen positiivinen tulos (ks. etenkin taulukko johdanto-osan 26 kappaleessa). Lisäksi TMP:n lentoaseman yhdistetty todellinen taloudellinen tulos (jossa otetaan huomioon sekä Airpron että Finavian TMP:n lentoaseman toiminnan taloudelliset tulokset; ks. etenkin taulukot johdanto-osan 24 ja 26 kappaleessa) osoittaa, että halpalentoyhtiöterminaalin lisäksi koko lentoaseman toiminta muuttui kannattavaksi. |
| --- | --- |

(102)

Komissio huomauttaa, että ennen päätöksentekoa laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella Airpron Finavian tytäryhtiönä tekemä päätös tehdä asianomainen sopimus Ryanairin kanssa vastaa markkinataloussijoittajan toimintaa. Lisäksi komissio toteaa, että ennen päätöksentekoa laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa esitettyjä olettamuksia ja sopimuksen odotettuja tuloksia tukee Airpron TMP:n lentoaseman toiminnan todellinen positiivinen tulos (ks. etenkin taulukko johdanto-osan 26 kappaleessa). Lisäksi TMP:n lentoaseman yhdistetty todellinen taloudellinen tulos (jossa otetaan huomioon sekä Airpron että Finavian TMP:n lentoaseman toiminnan taloudelliset tulokset; ks. etenkin taulukot johdanto-osan 24 ja 26 kappaleessa) osoittaa, että halpalentoyhtiöterminaalin lisäksi koko lentoaseman toiminta muuttui kannattavaksi.

| (103) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Airpron päätös tehdä asianomainen sopimus Ryanairin kanssa vastaa markkinataloussijoittajan toimintaa eikä sopimukseen näin ollen liity sellaista taloudellista etua, joka olisi tavanomaisten markkinaolosuhteiden vastaista. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Airpron päätös tehdä asianomainen sopimus Ryanairin kanssa vastaa markkinataloussijoittajan toimintaa eikä sopimukseen näin ollen liity sellaista taloudellista etua, joka olisi tavanomaisten markkinaolosuhteiden vastaista.

| (104) | Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt kumulatiiviset perusteet eivät täyty, komissio katsoo, ettei Airpron ja Ryanairin väliseen 3 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyyn sopimukseen liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(104)

Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt kumulatiiviset perusteet eivät täyty, komissio katsoo, ettei Airpron ja Ryanairin väliseen 3 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyyn sopimukseen liity SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Finavia Oyj:n ja Airpro Oy:n toimenpiteet, jotka koostuvat Tampere-Pirkkalan lentoaseman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian täytäntöönpanoon liittyvistä rahoitusjärjestelyistä ja erityisesti terminaali 2:n kunnostuskustannuksista ja Finavia Oyj:n ja Airpro Oy:n välillä 23 päivänä helmikuuta 2003 tehdystä, Terminaali 2:ta koskevasta vuokrasopimuksesta, eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

2 artikla

Airpro Oy:n ja Ryanair Ltd:n välillä 3 päivänä huhtikuuta 2003 tehty sopimus ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomelle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2012.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 244, 18.10.2007, s. 13.

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklasta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 ja 108 artikla 1 päivästä joulukuuta 2009. Kyseiset artiklat ovat olennaisesti yhdenmukaiset. Tässä päätöksessä tarkoitetaan tarvittaessa viittauksella SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan viittausta EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksella muutettiin myös tiettyjä käsitteitä. Yhteisö korvattiin unionilla ja yhteismarkkinat korvattiin sisämarkkinoilla. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen terminologiaa.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

(4)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Vuoden 2009 loppuun saakka Finavia Oyj (entinen Ilmailulaitos) oli valtionyhtiö. Tammikuun 1 päivästä 2010 alkaen Finavia muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi Ilmailulaitoksen muuttamista osakeyhtiöksi koskevan lain 877/2009 nojalla. Finavia hallinnoi Suomessa 25:tä lentoasemaa. Vain kolme suomalaista lentoasemaa eivät ole Finavian hallinnoimia. Suomalaisten lentoasemien ylläpitämisen lisäksi Finavia tarjoaa lennonvarmistuspalveluja Finavian lentoasemilla ja vastaa Suomen ilmatilan valvonnasta. Finavian kiinteistöliiketoiminnasta vastaa tytäryhtiö Lentoasemakiinteistöt Oyj. Se tarjoaa toimitilapalveluita lentoasemalla toimiville yrityksille ja toimii erilaisten lentoasemien yhteydessä sijaitsevien rakennushankkeiden kehittäjänä ja rakennusten omistajana.

5

(6)  Airpro Oy on Finavian sataprosenttisesti omistama tytäryhtiö. Airpro kehittää ja tarjoaa lentoasema- ja matkapalveluja Finavian lentoasemilla. Airpro omistaa maahuolintapalveluja tarjoavan tytäryhtiön RTG Ground Handling Oy:n.

6

(7)  Liikesalaisuus.

7

(8)  EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1.

8

(9)  Kunnostustöihin kuuluivat lähtöselvitysaulan, toimistotilojen, WC-tilojen, lähtevien ja saapuvien matkustajien tilojen, henkilökohtaisiin turvatarkastuksiin ja matkatavaroille tarkoitettujen tilojen ja kahvilan/ravintolan rakentaminen, sähköisten järjestelmien, putkistojen ja lämmitys- ja ilmastointijärjestelmien kunnostaminen sekä terminaalin ulkopuolisen jalankulkijoiden ja moottorikulkuneuvojen infrastruktuurin muokkaaminen.

9

(10)  Euron vaihtokurssina on käytetty 31 päivänä joulukuuta 1998 päätettyä kurssia 5,94573 Suomen markkaa.

10

(11)  Routes-messut ovat vuosittain järjestettävät lentoyhtiöille ja lentoasemille suunnatut lentoreittien myyntimessut.

11

(12)  Ilma-aluksen suurin lentoonlähtöpaino on rakenteellisista tai muista rajoituksista johtuva suurin paino, jolla ilma-aluksen lentäjän on sallittua yrittää lentoonlähtöä. Toisin sanoen se on suurin paino, jolla ilma-aluksen on osoitettu täyttävän kaikki lentokelpoisuusmääräykset.

12

(13)  Suomen mukaan Suomen ilmailukäsikirja laaditaan kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 15 ja ilmailutiedotuspalvelua käsittelevän käsikirjan (ICAO Doc 8126) mukaisesti. Suomen ilmailukäsikirjan yleisessä osassa käsitellään myös Finavian perimiä lentoliikennemaksuja.

13

(14)  Sillä edellytyksellä, että ilma-aluksen suurin lentoonlähtöpaino on 69 900 kg.

14

(15)  Kyseisen maksun perii Eurocontrol, joka tilittää sen Finavialle.

15

(16)  Arvioinnin suorittaakseen komissio teki tutkimuksen suorittamista koskevan toimeksiannon Ecorysille, jäljempänä ’komission asiantuntija’. Komission asiantuntija analysoi liiketoimintasuunnitelmassa esitetyt Finavian ja Airpron halpalentoyhtiöitä koskevaan strategiaan liittyvät taloudelliset tiedot ja oletukset, Finavian ja Airpron välisen vuokrasopimuksen T2:n hallinnoinnista sekä sopimuksen.

16

(17)  Asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 20 kohta, jäljempänä ’asiassa Alfa Romeo annettu tuomio’; asia T-296/97, Alitalia v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3871, 84 kohta.

17

(18)  Asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008, Kok., s. II-03643, 59 kohta, jäljempänä ’asiassa Charleroi annettu tuomio’.

18

(19)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-04397, 71 kohta, jäljempänä ’asiassa Stardust Marine annettu tuomio’.

19

(20)  Voittomarginaalissa (ns. myyntituotossa) verrataan nettovoittoa myyntiin (tuloihin). Luku osoittaa, saako yritys riittävästi myyntituottoa, koska sillä määritetään, paljonko voittoa syntyy yhden euron myyntitulosta; luku osoittaa tuottavuutta ja tehokkuutta.

20

(21)  Ks. taulukko 6, valtiontuesta C 12/2008 – Slovakia – Bratislavan lentoaseman ja Ryanairin välinen sopimus 27 päivänä tammikuuta 2010 annettu komission päätös, EUVL L 27, 1.2.2011, s. 24.

21

(22)  [...]

22

(23)  Nettonykyarvo ilmaisee sen, ylittävätkö tietystä hankkeesta saadut tuotot pääoman (vaihtoehto-)kustannukset. Hankkeen katsotaan olevan taloudellisesti kannattava sijoitus, jos sillä on positiivinen nettonykyarvo. Investoinnit, joiden tuotot ovat pienemmät kuin pääoman (vaihtoehto-)kustannukset, eivät ole taloudellisesti kannattavia. Pääoman (vaihtoehto-)kustannukset näkyvät diskonttokorossa.

23

(24)  Asiassa Alfa Romeo annettu tuomio, 20 kohta; asiassa Alitalia v. komissio annettu tuomio, 84 kohta.

24

Alfa Romeo

(25)  Asiassa Charleroi annettu tuomio, 59 kohta.

25

Charleroi

(26)  [...]

26

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/40

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä heinäkuuta 2013,

Italian myöntämästä valtiontuesta SA.33726 (11/C) [ex SA.33726 (11/NN)] – Maidon lisämaksun maksamisen lykkääminen Italiassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4046)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2013/665/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainitun artiklan mukaisesti ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Saatuaan tiedon Italian maidontuottajilta perittävän maidon lisämaksun maksamisen lykkäämisestä tuen, jota Italian tasavalta aikoo myöntää maidontuottajilleen, soveltuvuudesta yhteismarkkinoille 16 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2003/530/EY (1), (2) hyväksytyn osamaksusuunnitelman mukaisesti, 29 päivänä joulukuuta 2010 annetun asetuksen nro 225 täytäntöönpanolain voimaantulosta 27 päivänä helmikuuta 2011 komissio pyysi 17 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisilta lisätietoja kyseisestä asiasta. |
| --- | --- |

(1)

Saatuaan tiedon Italian maidontuottajilta perittävän maidon lisämaksun maksamisen lykkäämisestä tuen, jota Italian tasavalta aikoo myöntää maidontuottajilleen, soveltuvuudesta yhteismarkkinoille 16 päivänä heinäkuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2003/530/EY (1), (2) hyväksytyn osamaksusuunnitelman mukaisesti, 29 päivänä joulukuuta 2010 annetun asetuksen nro 225 täytäntöönpanolain voimaantulosta 27 päivänä helmikuuta 2011 komissio pyysi 17 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Italian viranomaisilta lisätietoja kyseisestä asiasta.

| (2) | Italian viranomaiset toimittivat 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä ja 29 päivänä kesäkuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle pyydetyt lisätiedot. |
| --- | --- |

(2)

Italian viranomaiset toimittivat 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä ja 29 päivänä kesäkuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle pyydetyt lisätiedot.

| (3) | Tarkasteltuaan Italian viranomaisten toimittamia lisäselvityksiä ja ottaen huomioon, että edellä mainitun maksun lykkääminen tapahtui ilmoittamatta siitä ennalta komissiolle ja ilman komission hyväksyntää, komissio ilmoitti 14 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä faksilla Italian viranomaisille aloittavansa ilmoittamatonta valtiontukea koskevan menettelyn numerolla SA.33726 (2011/NN). |
| --- | --- |

(3)

Tarkasteltuaan Italian viranomaisten toimittamia lisäselvityksiä ja ottaen huomioon, että edellä mainitun maksun lykkääminen tapahtui ilmoittamatta siitä ennalta komissiolle ja ilman komission hyväksyntää, komissio ilmoitti 14 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä faksilla Italian viranomaisille aloittavansa ilmoittamatonta valtiontukea koskevan menettelyn numerolla SA.33726 (2011/NN).

| (4) | Komissio ilmoitti Italialle 11 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua maksamisen lykkäämistä ja päätöksellä 2003/530/EY, sellaisena kuin se on muutettuna uudella lykkäyksellä, joka on uusi valtiontuki [(SA.33726 (11/C)], hyväksyttyä osamaksusuunnitelmaa, ja pyysi Italian viranomaisia esittämään huomautuksensa menettelyn aloittamisesta yhden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Italialle 11 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua maksamisen lykkäämistä ja päätöksellä 2003/530/EY, sellaisena kuin se on muutettuna uudella lykkäyksellä, joka on uusi valtiontuki [(SA.33726 (11/C)], hyväksyttyä osamaksusuunnitelmaa, ja pyysi Italian viranomaisia esittämään huomautuksensa menettelyn aloittamisesta yhden kuukauden kuluessa.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (6) | Komissio sai huomautuksia asianomaisilta kolmansilta osapuolilta ja toimitti ne Italialle antaakseen sille mahdollisuuden ottaa kantaa niihin. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai huomautuksia asianomaisilta kolmansilta osapuolilta ja toimitti ne Italialle antaakseen sille mahdollisuuden ottaa kantaa niihin.

| (7) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle 13 päivänä helmikuuta 2012 sähköpostitse Italian viranomaisten kirjeen, jossa ne pyysivät kahden kuukauden lisäaikaa voidakseen esittää huomautuksensa menettelyn aloittamisesta. Mainitun lisäajan myöntämisestä ilmoitettiin faksitse 21 päivänä helmikuuta 2012. |
| --- | --- |

(7)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle 13 päivänä helmikuuta 2012 sähköpostitse Italian viranomaisten kirjeen, jossa ne pyysivät kahden kuukauden lisäaikaa voidakseen esittää huomautuksensa menettelyn aloittamisesta. Mainitun lisäajan myöntämisestä ilmoitettiin faksitse 21 päivänä helmikuuta 2012.

| (8) | Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle sähköpostitse 26 ja 27 päivänä huhtikuuta 2012 Italian viranomaisten vastauksen perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti komissiolle sähköpostitse 26 ja 27 päivänä huhtikuuta 2012 Italian viranomaisten vastauksen perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen.

| (9) | Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet kommentteja asianomaisten huomautuksiin. |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaiset eivät ole toimittaneet kommentteja asianomaisten huomautuksiin.

II.   KUVAUS TUESTA

| (10) | Päätöksen 2003/530/EY 1 artiklassa säädetään:
  ”Tukea, jota Italian tasavalta aikoo myöntää maidontuottajille maksamalla itse yhteisölle määrän, jonka nämä ovat yhteisölle velkaa maito- ja maitotuotteille markkinointivuosien 1995/1996–2001/2002 osalta asetetun lisämaksun perusteella, ja sallimalla kyseisten tuottajien maksaa takaisin velkansa osamaksulla korotta usean vuoden aikana, pidetään poikkeuksellisesti yhteismarkkinoille soveltuvana edellyttäen, että:






  — | takaisinmaksu tapahtuu täysimääräisenä samansuuruisina vuosittaisina erinä, |
| --- | --- | --- |

(10)

Päätöksen 2003/530/EY 1 artiklassa säädetään:

”Tukea, jota Italian tasavalta aikoo myöntää maidontuottajille maksamalla itse yhteisölle määrän, jonka nämä ovat yhteisölle velkaa maito- ja maitotuotteille markkinointivuosien 1995/1996–2001/2002 osalta asetetun lisämaksun perusteella, ja sallimalla kyseisten tuottajien maksaa takaisin velkansa osamaksulla korotta usean vuoden aikana, pidetään poikkeuksellisesti yhteismarkkinoille soveltuvana edellyttäen, että:

—

takaisinmaksu tapahtuu täysimääräisenä samansuuruisina vuosittaisina erinä,

| — | takaisinmaksuaika ei ylitä 14:ää vuotta 1 päivästä tammikuuta 2004 laskien.” |
| --- | --- |

—

takaisinmaksuaika ei ylitä 14:ää vuotta 1 päivästä tammikuuta 2004 laskien.”

| (11) | Laissa nro 10/2011 lisätään 29 päivänä joulukuuta 2010 annetun lain nro 225 1 pykälään 12 k momentti, jossa 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyvän maidon lisämaksun maksamista lykätään 30 päivään kesäkuuta 2011. Lykkäyksestä aiheutuvat kustannukset rahoitetaan eri tarkoituksiin varatuista yhteensä viiden miljoonan euron talousarviomäärärahoista. |
| --- | --- |

(11)

Laissa nro 10/2011 lisätään 29 päivänä joulukuuta 2010 annetun lain nro 225 1 pykälään 12 k momentti, jossa 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyvän maidon lisämaksun maksamista lykätään 30 päivään kesäkuuta 2011. Lykkäyksestä aiheutuvat kustannukset rahoitetaan eri tarkoituksiin varatuista yhteensä viiden miljoonan euron talousarviomäärärahoista.

| (12) | Italian viranomaiset täsmensivät 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että toimenpiteen avustusekvivalentti rahoitetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (4) soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla 20 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 (5) Italialle säädettynä vähämerkityksisenä tukena. |
| --- | --- |

(12)

Italian viranomaiset täsmensivät 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että toimenpiteen avustusekvivalentti rahoitetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan (4) soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla 20 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 (5) Italialle säädettynä vähämerkityksisenä tukena.

III.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (13) | Komissio aloitti perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn seuraavista syistä:






  — | Italian viranomaiset olivat ilmaisseet aikovansa rahoittaa kyseisen maksunlykkäyksen avustusekvivalentin asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädettynä vähämerkityksisenä tukena. Sen lisäksi, että mainitun asetuksen soveltaminen oli jo sinänsä oikeudellisesti kyseenalaista, koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet täsmällisiä tietoja kyseisessä asetuksessa säädettyjen yksittäisen ja kansallisen tuen enimmäismäärien noudattamisesta, samassa asetuksessa myös kielletään sellaisen vähämerkityksisen tuen myöntäminen, joka johtaisi valtiontuen sallitun enimmäismäärän ylittymiseen. Koska neuvoston hyväksymä tuki vastasi sellaisen tuen enimmäismäärää, jota Italia saattoi myöntää maidontuottajilleen, vähämerkityksisen tuen järjestelmään kuuluvan maksunlykkäyksen avustusekvivalentin lisääminen merkitsee sitä, että neuvoston hyväksymä tuen enimmäismäärä ylittyy; |
| --- | --- | --- |

(13)

Komissio aloitti perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn seuraavista syistä:

—

Italian viranomaiset olivat ilmaisseet aikovansa rahoittaa kyseisen maksunlykkäyksen avustusekvivalentin asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädettynä vähämerkityksisenä tukena. Sen lisäksi, että mainitun asetuksen soveltaminen oli jo sinänsä oikeudellisesti kyseenalaista, koska Italian viranomaiset eivät olleet toimittaneet täsmällisiä tietoja kyseisessä asetuksessa säädettyjen yksittäisen ja kansallisen tuen enimmäismäärien noudattamisesta, samassa asetuksessa myös kielletään sellaisen vähämerkityksisen tuen myöntäminen, joka johtaisi valtiontuen sallitun enimmäismäärän ylittymiseen. Koska neuvoston hyväksymä tuki vastasi sellaisen tuen enimmäismäärää, jota Italia saattoi myöntää maidontuottajilleen, vähämerkityksisen tuen järjestelmään kuuluvan maksunlykkäyksen avustusekvivalentin lisääminen merkitsee sitä, että neuvoston hyväksymä tuen enimmäismäärä ylittyy;

| — | tästä seuraa, ettei komissio voinut sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiseen lykkäykseen saattoi sisältyä tukielementti (koska se oli korotonta lainaa, jäljempänä ’liitännäistuki’), eikä Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ollut mahdollista pitää sitä perusteltuna valtiontukeen maatalousalalla sovellettavien sääntöjen (Maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat suuntaviivat vuosiksi 2007–2013 (6)) mukaisesti; |
| --- | --- |

—

tästä seuraa, ettei komissio voinut sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiseen lykkäykseen saattoi sisältyä tukielementti (koska se oli korotonta lainaa, jäljempänä ’liitännäistuki’), eikä Italian viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ollut mahdollista pitää sitä perusteltuna valtiontukeen maatalousalalla sovellettavien sääntöjen (Maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat suuntaviivat vuosiksi 2007–2013 (6)) mukaisesti;

| — | lykkäys on päätöksen 2003/530/EY vastainen siltä osin, että yhtä siinä säädetyistä edellytyksistä (samansuuruiset vuosittaiset erät) ei enää noudateta; näin ollen se muuttaa tuensaajien osalta porrastetun kokonaismaksuaikataulun uudeksi tueksi (koska se ei sisälly päätökseen 2003/530/EY), ja vaikuttaa siltä, ettei sitä voida hyväksyä edellä mainittujen suuntaviivojen määräysten valossa. |
| --- | --- |

—

lykkäys on päätöksen 2003/530/EY vastainen siltä osin, että yhtä siinä säädetyistä edellytyksistä (samansuuruiset vuosittaiset erät) ei enää noudateta; näin ollen se muuttaa tuensaajien osalta porrastetun kokonaismaksuaikataulun uudeksi tueksi (koska se ei sisälly päätökseen 2003/530/EY), ja vaikuttaa siltä, ettei sitä voida hyväksyä edellä mainittujen suuntaviivojen määräysten valossa.

IV.   ITALIAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (14) | Aluksi Italian viranomaiset viittasivat sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa kirjeessä päätöksessä 2003/530/EY hyväksytyn maidon lisämaksujen porrastetun maksuaikataulun soveltamiseen. Italian viranomaisten mukaan tukijärjestelmän piiriin kuuluu 11 271 tuensaajaa, joista 9 965 (ts. yhteensä 88,41 %) oli maksanut ajoissa 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyneen osan maksusta, 1 291 oli käyttänyt hyväkseen lykkäystä ja 15 oli jättänyt maksun maksamatta, minkä vuoksi heidät oli suljettu ohjelman ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(14)

Aluksi Italian viranomaiset viittasivat sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa kirjeessä päätöksessä 2003/530/EY hyväksytyn maidon lisämaksujen porrastetun maksuaikataulun soveltamiseen. Italian viranomaisten mukaan tukijärjestelmän piiriin kuuluu 11 271 tuensaajaa, joista 9 965 (ts. yhteensä 88,41 %) oli maksanut ajoissa 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyneen osan maksusta, 1 291 oli käyttänyt hyväkseen lykkäystä ja 15 oli jättänyt maksun maksamatta, minkä vuoksi heidät oli suljettu ohjelman ulkopuolelle.

| (15) | Italian viranomaiset täsmensivät myös, että lykkäystä käyttäneiden tuensaajien saaman tuen avustusekvivalenttia laskettaessa oli otettu huomioon 1 päivän tammikuuta 2011 ja lykätyn maksun tosiasiallisen maksamispäivän väliseltä ajalta kerääntynyt korko käyttäen 1 päivänä lokakuuta 2010 voimassa ollutta kolmen kuukauden Euribor-korkoa korotettuna 100 peruspisteellä (1,942 %). Tämän perusteella lykkäyksen avustusekvivalentti oli 0,08–694,19 euroa, ja 1 291:stä lykkäystä käyttäneestä 1 187 sai tukea alle 100,00 euroa. Italian viranomaisten mukaan nämä luvut osoittavat, että laissa nro 10/2011 tarkoitettu maksunlykkäys ei haitannut osamaksujärjestelmän moitteetonta toimimista päätöksen 2003/530/EY mukaisesti, mitä osoittaa se, että ainoastaan 11,45 % ohjelmaan osallistuneista tuottajista käytti hyväkseen lykkäystä. |
| --- | --- |

(15)

Italian viranomaiset täsmensivät myös, että lykkäystä käyttäneiden tuensaajien saaman tuen avustusekvivalenttia laskettaessa oli otettu huomioon 1 päivän tammikuuta 2011 ja lykätyn maksun tosiasiallisen maksamispäivän väliseltä ajalta kerääntynyt korko käyttäen 1 päivänä lokakuuta 2010 voimassa ollutta kolmen kuukauden Euribor-korkoa korotettuna 100 peruspisteellä (1,942 %). Tämän perusteella lykkäyksen avustusekvivalentti oli 0,08–694,19 euroa, ja 1 291:stä lykkäystä käyttäneestä 1 187 sai tukea alle 100,00 euroa. Italian viranomaisten mukaan nämä luvut osoittavat, että laissa nro 10/2011 tarkoitettu maksunlykkäys ei haitannut osamaksujärjestelmän moitteetonta toimimista päätöksen 2003/530/EY mukaisesti, mitä osoittaa se, että ainoastaan 11,45 % ohjelmaan osallistuneista tuottajista käytti hyväkseen lykkäystä.

| (16) | Edellä esitetyistä syistä Italian viranomaiset vahvistavat 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyn kirjeen mukaisesti (vrt. 13 kohta), että lisämaksun maksamiseen myönnetty lykkäys on vähämerkityksistä tukea. Lisäksi ne korostavat varmistaneensa, että asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdassa säädettyä yksittäisen tuen enimmäismäärää ja Italialle samassa asetuksessa vahvistettua 320 505 000 euron enimmäismäärää kolmen varainhoitovuoden aikana oli noudatettu kaikilta osin ja että maksunlykkäyksen avustusekvivalentti oli yhteensä 50 877,41 euroa. Lopuksi Italian viranomaiset ilmoittivat vielä tarkastavansa, että kyseisiä enimmäismääriä oli todella noudatettu ottaen huomioon muut varainhoitovuosien 2009, 2010 ja 2011 aikana myönnetyt vähämerkityksiset tuet. |
| --- | --- |

(16)

Edellä esitetyistä syistä Italian viranomaiset vahvistavat 24 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyn kirjeen mukaisesti (vrt. 13 kohta), että lisämaksun maksamiseen myönnetty lykkäys on vähämerkityksistä tukea. Lisäksi ne korostavat varmistaneensa, että asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdassa säädettyä yksittäisen tuen enimmäismäärää ja Italialle samassa asetuksessa vahvistettua 320 505 000 euron enimmäismäärää kolmen varainhoitovuoden aikana oli noudatettu kaikilta osin ja että maksunlykkäyksen avustusekvivalentti oli yhteensä 50 877,41 euroa. Lopuksi Italian viranomaiset ilmoittivat vielä tarkastavansa, että kyseisiä enimmäismääriä oli todella noudatettu ottaen huomioon muut varainhoitovuosien 2009, 2010 ja 2011 aikana myönnetyt vähämerkityksiset tuet.

| (17) | Komission kannan osalta, jonka mukaan päätöksellä 2003/530/EY hyväksyttyä tukea on sen poikkeuksellisen luonteen vuoksi pidettävä yhtenä ainoana tukena, jonka enimmäismäärä ei voi kasautua muiden tukitoimenpiteiden kanssa, Italian viranomaiset korostivat aluksi, että kyseisessä päätöksessä tunnustettiin niiden poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolo, jotka saivat neuvoston pitämään kyseistä tukea perussopimuksen 107 artiklan mukaisena, mikäli tietyt edellytykset täyttyvät. Ne korostivat myös, että tehtyjen tarkastusten perusteella osamaksujärjestelmä on päätöksen 2003/530/EY säännösten mukainen, koska kaikki tuottajat, 15:tä jo järjestelmän ulkopuolelle suljettua tuottajaa lukuun ottamatta, olivat maksaneet seitsemännen erän. Italian viranomaisten mukaan päätöksen 2003/530/EY taustalla olleiden olosuhteiden poikkeuksellinen luonne ei sinänsä estä neuvoston hyväksymiä tuensaajia pääsemästä osallisiksi myös muista eduista. Perussopimuksessa mainitaan yksinomaan edellä tarkoitetut poikkeukselliset olosuhteet rajaamatta mitenkään sallitun tuen luonnetta tai sen täytäntöönpanosääntöjä, ja perussopimuksen 107 artiklassa määrätyt poikkeukset ja 109 artiklassa tarkoitetut asetukset edellyttävät pelkästään neuvoston yksimielistä päätöstä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa päätöksen 2003/530/EY tekemiseen johtanut poikkeuksellinen luonne ilmenee täysin tavassa, jolla kyseinen päätös tehtiin, toisin sanoen yksimielisesti, ja liittyy pikemminkin olosuhteisiin, jotka edellyttivät päätöksen tekemistä, kuin itse tukeen. |
| --- | --- |

(17)

Komission kannan osalta, jonka mukaan päätöksellä 2003/530/EY hyväksyttyä tukea on sen poikkeuksellisen luonteen vuoksi pidettävä yhtenä ainoana tukena, jonka enimmäismäärä ei voi kasautua muiden tukitoimenpiteiden kanssa, Italian viranomaiset korostivat aluksi, että kyseisessä päätöksessä tunnustettiin niiden poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolo, jotka saivat neuvoston pitämään kyseistä tukea perussopimuksen 107 artiklan mukaisena, mikäli tietyt edellytykset täyttyvät. Ne korostivat myös, että tehtyjen tarkastusten perusteella osamaksujärjestelmä on päätöksen 2003/530/EY säännösten mukainen, koska kaikki tuottajat, 15:tä jo järjestelmän ulkopuolelle suljettua tuottajaa lukuun ottamatta, olivat maksaneet seitsemännen erän. Italian viranomaisten mukaan päätöksen 2003/530/EY taustalla olleiden olosuhteiden poikkeuksellinen luonne ei sinänsä estä neuvoston hyväksymiä tuensaajia pääsemästä osallisiksi myös muista eduista. Perussopimuksessa mainitaan yksinomaan edellä tarkoitetut poikkeukselliset olosuhteet rajaamatta mitenkään sallitun tuen luonnetta tai sen täytäntöönpanosääntöjä, ja perussopimuksen 107 artiklassa määrätyt poikkeukset ja 109 artiklassa tarkoitetut asetukset edellyttävät pelkästään neuvoston yksimielistä päätöstä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa päätöksen 2003/530/EY tekemiseen johtanut poikkeuksellinen luonne ilmenee täysin tavassa, jolla kyseinen päätös tehtiin, toisin sanoen yksimielisesti, ja liittyy pikemminkin olosuhteisiin, jotka edellyttivät päätöksen tekemistä, kuin itse tukeen.

| (18) | Italian viranomaiset väittivät myös, että maksunlykkäys on vähämerkityksistä tukea, minkä vuoksi sitä on pidettävä erillisenä tukitoimenpiteenä, koska järjestelmässä on mukana vain vähän tuottajia, tuen määrä on vähäinen, eikä osamaksujärjestelmään ole tehty muutoksia vaan sen rakenne, maksuerien kokonaismäärä ja voimassaoloaika ovat pysyneet ennallaan. |
| --- | --- |

(18)

Italian viranomaiset väittivät myös, että maksunlykkäys on vähämerkityksistä tukea, minkä vuoksi sitä on pidettävä erillisenä tukitoimenpiteenä, koska järjestelmässä on mukana vain vähän tuottajia, tuen määrä on vähäinen, eikä osamaksujärjestelmään ole tehty muutoksia vaan sen rakenne, maksuerien kokonaismäärä ja voimassaoloaika ovat pysyneet ennallaan.

| (19) | Lopuksi Italian viranomaiset muistuttivat, että neuvoston päätöksen soveltamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa ministeriön täytäntöönpanoasetuksessa säädetään, että osamaksujärjestelmään osallistuvien on pidättäydyttävä erääntyvien lisämaksujen maksamisen riitauttamisesta ja että maksuvelvolliset, jotka eivät suorita maksujaan, suljetaan järjestelmän ulkopuolelle. Italian viranomaisten mukaan tällainen tilanne mahdollistaisi pakollisten takaisinperintämenettelyjen aloittamisen, jolloin tuottajat nostaisivat uusia kanteita. Näin ollen on tarkoituksenmukaista välttää erittäin vähäisten määrien takaisinperintään liittyvät riita-asiat, joihin liittyvistä menettelyistä aiheutuvat kustannukset olisivat takaisinperittäviä määriä korkeammat. Tältä osin Italian viranomaiset viittaavat yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (7) 32 artiklan 6 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jättää takaisinperinnän suorittamatta, jos takaisinperinnästä aiheutuneet ja ennakoitavat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä. Niiden mukaan tätä säännöstä olisi sovellettava analogisesti tarkasteltavana olevassa tapauksessa. Vastaavanlainen säännös sisältyy myös lain nro 289/2002 (vuoden 2003 varainhoitolaki) 25 pykälän 4 momenttiin, jonka mukaan 12 euron määrää pidetään vähäisenä eikä sitä peritä takaisin. Lykkäyksen edunsaajista 559 sai edellä tarkoitettua määrää vähemmän tukea. |
| --- | --- |

(19)

Lopuksi Italian viranomaiset muistuttivat, että neuvoston päätöksen soveltamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa ministeriön täytäntöönpanoasetuksessa säädetään, että osamaksujärjestelmään osallistuvien on pidättäydyttävä erääntyvien lisämaksujen maksamisen riitauttamisesta ja että maksuvelvolliset, jotka eivät suorita maksujaan, suljetaan järjestelmän ulkopuolelle. Italian viranomaisten mukaan tällainen tilanne mahdollistaisi pakollisten takaisinperintämenettelyjen aloittamisen, jolloin tuottajat nostaisivat uusia kanteita. Näin ollen on tarkoituksenmukaista välttää erittäin vähäisten määrien takaisinperintään liittyvät riita-asiat, joihin liittyvistä menettelyistä aiheutuvat kustannukset olisivat takaisinperittäviä määriä korkeammat. Tältä osin Italian viranomaiset viittaavat yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (7) 32 artiklan 6 kohtaan, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa jättää takaisinperinnän suorittamatta, jos takaisinperinnästä aiheutuneet ja ennakoitavat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä. Niiden mukaan tätä säännöstä olisi sovellettava analogisesti tarkasteltavana olevassa tapauksessa. Vastaavanlainen säännös sisältyy myös lain nro 289/2002 (vuoden 2003 varainhoitolaki) 25 pykälän 4 momenttiin, jonka mukaan 12 euron määrää pidetään vähäisenä eikä sitä peritä takaisin. Lykkäyksen edunsaajista 559 sai edellä tarkoitettua määrää vähemmän tukea.

| (20) | Italian viranomaiset toimittivat sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 lähetetyssä kirjeessä luettelon maksunlykkäyksen edunsaajista ja heidän saamansa tuen määristä. |
| --- | --- |

(20)

Italian viranomaiset toimittivat sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 lähetetyssä kirjeessä luettelon maksunlykkäyksen edunsaajista ja heidän saamansa tuen määristä.

V.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (21) | Komissio sai 7 päivänä maaliskuuta 2012 yhdeltä asianomaiselta kolmannelta osapuolelta huomautuksia menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(21)

Komissio sai 7 päivänä maaliskuuta 2012 yhdeltä asianomaiselta kolmannelta osapuolelta huomautuksia menettelyn aloittamisesta.

| (22) | Huomautuksissaan asianomainen halusi erityisesti saada tietää, miksi komissio oli rajoittanut aloittamansa menettelyn yksinomaan laissa nro 10/2011 säädettyyn maksunlykkäykseen, ulottamatta sitä koskemaan myös lain nro 122/2010 40 a pykälää, jossa säädetään laissa nro 33/2009 käyttöönotetussa täydentävässä osamaksujärjestelmässä maksettavan maksuerän lykkäämisestä, ja pyysi komissiota laajentamaan menettelyn soveltamisalaa. Tältä osin asianomainen muistutti, että komissiolle oli jo esitetty lain nro 122/2010 40 a pykälää koskeva valitus, jonka käsittelyn komissio oli lopettanut. |
| --- | --- |

(22)

Huomautuksissaan asianomainen halusi erityisesti saada tietää, miksi komissio oli rajoittanut aloittamansa menettelyn yksinomaan laissa nro 10/2011 säädettyyn maksunlykkäykseen, ulottamatta sitä koskemaan myös lain nro 122/2010 40 a pykälää, jossa säädetään laissa nro 33/2009 käyttöönotetussa täydentävässä osamaksujärjestelmässä maksettavan maksuerän lykkäämisestä, ja pyysi komissiota laajentamaan menettelyn soveltamisalaa. Tältä osin asianomainen muistutti, että komissiolle oli jo esitetty lain nro 122/2010 40 a pykälää koskeva valitus, jonka käsittelyn komissio oli lopettanut.

| (23) | Komissio sai 10 päivänä maaliskuuta 2012 toiselta asianomaiselta osapuolelta huomautuksia menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(23)

Komissio sai 10 päivänä maaliskuuta 2012 toiselta asianomaiselta osapuolelta huomautuksia menettelyn aloittamisesta.

| (24) | Asianomainen halusi kiinnittää komission huomion asetuksen nro 16/2012 1 pykälän 4 momenttiin, jossa taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille annetaan mahdollisuus erääntyvien määrien maksamiseen tasaerinä. Asianomainen pyysi komissiota puuttumaan asiaan, koska sen mielestä kyseinen säännös ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(24)

Asianomainen halusi kiinnittää komission huomion asetuksen nro 16/2012 1 pykälän 4 momenttiin, jossa taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille annetaan mahdollisuus erääntyvien määrien maksamiseen tasaerinä. Asianomainen pyysi komissiota puuttumaan asiaan, koska sen mielestä kyseinen säännös ei sovellu sisämarkkinoille.

| (25) | Komissio sai vielä 14 päivänä maaliskuuta 2012 kolmannelta asianomaiselta osapuolelta huomautuksia menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(25)

Komissio sai vielä 14 päivänä maaliskuuta 2012 kolmannelta asianomaiselta osapuolelta huomautuksia menettelyn aloittamisesta.

| (26) | Myös tämä asianomainen viittasi asetukseen nro 16/2012 ja korosti, että sen soveltaminen johtaa eriarvoiseen kohteluun viljelijöiden välillä ja epätarkkuuksiin Italian maksajaviraston AGEA:n (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura) lisämaksun laskemiseen käyttämissä tiedoissa. |
| --- | --- |

(26)

Myös tämä asianomainen viittasi asetukseen nro 16/2012 ja korosti, että sen soveltaminen johtaa eriarvoiseen kohteluun viljelijöiden välillä ja epätarkkuuksiin Italian maksajaviraston AGEA:n (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura) lisämaksun laskemiseen käyttämissä tiedoissa.

VI.   ARVIOINTI TUESTA

VI.1   Tuen olemassaolo

| (27) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(27)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (28) | Tarkasteltavana oleva tukitoimenpide, erityisesti maksunlykkäykseen myönnetty tuki (korottamana lainana myönnetty tukiekvivalentti – ks. 13 kohdan toinen luetelmakohta), mutta myös päätöksen 2003/530/EY vastainen uusi tuki (jo korottomina maksetut vuosittaiset erät sekä jäljellä olevista vuosittaisista eristä vielä maksamattomat pääomat ja korot osamaksujärjestelmän päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta saakka) (uusi tuki – ks. 13 kohdan kolmas luetelmakohta) voidaan määritellä seuraavasti: |
| --- | --- |

(28)

Tarkasteltavana oleva tukitoimenpide, erityisesti maksunlykkäykseen myönnetty tuki (korottamana lainana myönnetty tukiekvivalentti – ks. 13 kohdan toinen luetelmakohta), mutta myös päätöksen 2003/530/EY vastainen uusi tuki (jo korottomina maksetut vuosittaiset erät sekä jäljellä olevista vuosittaisista eristä vielä maksamattomat pääomat ja korot osamaksujärjestelmän päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta saakka) (uusi tuki – ks. 13 kohdan kolmas luetelmakohta) voidaan määritellä seuraavasti:

| (29) | Tuki on valtiontukea, koska se maksetaan kansallisen lainsäädännön perusteella ja rahoitetaan julkisista varoista siinä mielessä, että myöntämällä lykkäyksen päätöksessä 2003/530/EY säädettyjen vuosittaisten erien maksamiseen ja ottamalla lykkäyksen myötä käyttöön uuden tuen Italian valtio on määrätyn ajan kuluessa menettänyt varoja, joita se olisi voinut käyttää muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(29)

Tuki on valtiontukea, koska se maksetaan kansallisen lainsäädännön perusteella ja rahoitetaan julkisista varoista siinä mielessä, että myöntämällä lykkäyksen päätöksessä 2003/530/EY säädettyjen vuosittaisten erien maksamiseen ja ottamalla lykkäyksen myötä käyttöön uuden tuen Italian valtio on määrätyn ajan kuluessa menettänyt varoja, joita se olisi voinut käyttää muihin tarkoituksiin.

| (30) | Tämä suosii tiettyjä yrityksiä ja erityisesti maitoa tuottavia maatalousyrityksiä. |
| --- | --- |

(30)

Tämä suosii tiettyjä yrityksiä ja erityisesti maitoa tuottavia maatalousyrityksiä.

| (31) | Italian markkina-aseman perusteella tilanne voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (8). |
| --- | --- |

(31)

Italian markkina-aseman perusteella tilanne voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (8).

| (32) | Se voi vääristää kilpailua, koska tuensaajayritykset ovat saaneet etua (lykkäys ei tuota korkoa, joten se on korotonta lainaa), jota ne eivät olisi voineet saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja joka on asettanut ne edullisempaan kilpailutilanteeseen muihin yrityksiin verrattuna (9). |
| --- | --- |

(32)

Se voi vääristää kilpailua, koska tuensaajayritykset ovat saaneet etua (lykkäys ei tuota korkoa, joten se on korotonta lainaa), jota ne eivät olisi voineet saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja joka on asettanut ne edullisempaan kilpailutilanteeseen muihin yrityksiin verrattuna (9).

| (33) | Italian viranomaisten vastauksena perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen toimittamien lisätietojen perusteella on kuitenkin varmistettava, voidaanko tarkasteltavana olevaa toimenpidettä pitää asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädettynä vähämerkityksisenä tukena, jolloin sen ei voitaisi katsoa olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(33)

Italian viranomaisten vastauksena perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen toimittamien lisätietojen perusteella on kuitenkin varmistettava, voidaanko tarkasteltavana olevaa toimenpidettä pitää asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädettynä vähämerkityksisenä tukena, jolloin sen ei voitaisi katsoa olevan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (34) | Italian viranomaiset selittivät sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa kirjeessä, että maksunlykkäykseen liittyvät korot vaihtelevat välillä 0,08–694,19 euroa. Lisäksi ne täsmensivät, että tarkastusten mukaan Italialle kolmen varainhoitovuoden ajalle vahvistettu enimmäismäärä ei ylittynyt mutta että niiden oli vielä tarkastettava yksittäisen enimmäismäärän ylittymiseen liittyvä riski vähämerkityksisten tukien kasautuessa varainhoitovuosina 2009, 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

(34)

Italian viranomaiset selittivät sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 toimitetussa kirjeessä, että maksunlykkäykseen liittyvät korot vaihtelevat välillä 0,08–694,19 euroa. Lisäksi ne täsmensivät, että tarkastusten mukaan Italialle kolmen varainhoitovuoden ajalle vahvistettu enimmäismäärä ei ylittynyt mutta että niiden oli vielä tarkastettava yksittäisen enimmäismäärän ylittymiseen liittyvä riski vähämerkityksisten tukien kasautuessa varainhoitovuosina 2009, 2010 ja 2011.

| (35) | Komissio voi varmuudella todeta, että lykkäykseen liittyvien korkojen määrä erillään tarkasteltuina ei ylitä asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdassa säädettyä 7 500 euron määrää, ja se panee myös merkille, että lykkäyksenä myönnetyn tuen kokonaismäärä eli 50 877,41 euroa ei merkitse Italialle saman asetuksen liitteessä vahvistetun 320 505 000 euron enimmäismäärän ylitystä. Komissiolla ei kuitenkaan ole käytettävissään uusia tietoja, jotka osoittaisivat, ettei yksittäinen 7 500 euron enimmäismäärä ole milloinkaan ylittynyt, kun otetaan huomioon kaikki saman tuensaajan kolmen varainhoitovuoden aikana saamat vähämerkityksiset tuet, koska se ei ole saanut 26 päivän huhtikuuta 2012 jälkeen Italian viranomaisilta mitään tietoja niiden tekemistä tähän liittyvistä tarkastuksista. Sen vuoksi komissio ei voi päätellä, että edellä mainittua yksittäisen tuen enimmäismäärää on aina noudatettu, etenkin kun sen on myös otettava huomioon päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetty uusi tuki. Komission on tarkasteltava kyseistä tukitoimenpidettä kokonaisuutena (maksunlykkäykseen liittyvä tuki, korottomana lainana myönnetty tukiekvivalentti ja päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetty uusi tuki). Maksunlykkäystä on saanut huomattava määrä tuensaajia (yli 1 250), ja tuen määrä käsittää myös osan pääomasta (osan, joka vastaa 31 päivänä joulukuuta vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 erääntyviä vuosittaisia maksueriä) korkoineen, mikä ylittää selvästi Italian viranomaisten huomautustensa tueksi esittämissään tiedoissa huomioon otetut maksunlykkäykseen liittyvät korot. |
| --- | --- |

(35)

Komissio voi varmuudella todeta, että lykkäykseen liittyvien korkojen määrä erillään tarkasteltuina ei ylitä asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdassa säädettyä 7 500 euron määrää, ja se panee myös merkille, että lykkäyksenä myönnetyn tuen kokonaismäärä eli 50 877,41 euroa ei merkitse Italialle saman asetuksen liitteessä vahvistetun 320 505 000 euron enimmäismäärän ylitystä. Komissiolla ei kuitenkaan ole käytettävissään uusia tietoja, jotka osoittaisivat, ettei yksittäinen 7 500 euron enimmäismäärä ole milloinkaan ylittynyt, kun otetaan huomioon kaikki saman tuensaajan kolmen varainhoitovuoden aikana saamat vähämerkityksiset tuet, koska se ei ole saanut 26 päivän huhtikuuta 2012 jälkeen Italian viranomaisilta mitään tietoja niiden tekemistä tähän liittyvistä tarkastuksista. Sen vuoksi komissio ei voi päätellä, että edellä mainittua yksittäisen tuen enimmäismäärää on aina noudatettu, etenkin kun sen on myös otettava huomioon päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetty uusi tuki. Komission on tarkasteltava kyseistä tukitoimenpidettä kokonaisuutena (maksunlykkäykseen liittyvä tuki, korottomana lainana myönnetty tukiekvivalentti ja päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetty uusi tuki). Maksunlykkäystä on saanut huomattava määrä tuensaajia (yli 1 250), ja tuen määrä käsittää myös osan pääomasta (osan, joka vastaa 31 päivänä joulukuuta vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 erääntyviä vuosittaisia maksueriä) korkoineen, mikä ylittää selvästi Italian viranomaisten huomautustensa tueksi esittämissään tiedoissa huomioon otetut maksunlykkäykseen liittyvät korot.

| (36) | Komission asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 7 kohdassa säädetään myös, että ”samoihin tukikelpoisiin menoihin ei voida myöntää vähämerkityksistä tukea valtiontuen lisäksi, jos tällainen tuen kasautuminen johtaisi tuki-intensiteettiin, joka ylittää yhteisön sääntelyssä kunkin tapauksen erityisten olosuhteiden mukaan vahvistetun tuki-intensiteetin.” |
| --- | --- |

(36)

Komission asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 7 kohdassa säädetään myös, että ”samoihin tukikelpoisiin menoihin ei voida myöntää vähämerkityksistä tukea valtiontuen lisäksi, jos tällainen tuen kasautuminen johtaisi tuki-intensiteettiin, joka ylittää yhteisön sääntelyssä kunkin tapauksen erityisten olosuhteiden mukaan vahvistetun tuki-intensiteetin.”

| (37) | Tämän suhteen komissio on jo todennut aloittamalla perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, että maksunlykkäys merkitsi lisäystä neuvoston hyväksymään tukeen, jota olisi pidettävä tässä yhteydessä myönnettävän tuen enimmäismääränä. |
| --- | --- |

(37)

Tämän suhteen komissio on jo todennut aloittamalla perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, että maksunlykkäys merkitsi lisäystä neuvoston hyväksymään tukeen, jota olisi pidettävä tässä yhteydessä myönnettävän tuen enimmäismääränä.

| (38) | Italian viranomaiset katsovat myös, että maksunlykkäystä olisi pidettävä erillisenä toimenpiteenä, koska järjestelmässä on mukana vain vähän tuottajia, tuen määrä on vähäinen, eikä osamaksujärjestelmään ole tehty muutoksia vaan sen rakenne, maksuerien kokonaismäärä ja voimassaoloaika ovat pysyneet ennallaan. |
| --- | --- |

(38)

Italian viranomaiset katsovat myös, että maksunlykkäystä olisi pidettävä erillisenä toimenpiteenä, koska järjestelmässä on mukana vain vähän tuottajia, tuen määrä on vähäinen, eikä osamaksujärjestelmään ole tehty muutoksia vaan sen rakenne, maksuerien kokonaismäärä ja voimassaoloaika ovat pysyneet ennallaan.

| (39) | Komissio on eri mieltä. On ilmiselvää, että maksunlykkäys liittyy suoraan takaisinmaksuun, joka tapahtuu porrastettuina erinä päätöksessä 2003/530/EY vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Päätöksen 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa mainitaan selkeästi, että takaisinmaksu tapahtuu täysimääräisenä samansuuruisina vuosittaisina erinä. Näin ollen lykkäyksen voidaan katsoa liittyvän jossakin määrin päätöksessä 2003/530/EY vahvistettuun osamaksujärjestelmään. |
| --- | --- |

(39)

Komissio on eri mieltä. On ilmiselvää, että maksunlykkäys liittyy suoraan takaisinmaksuun, joka tapahtuu porrastettuina erinä päätöksessä 2003/530/EY vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Päätöksen 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa mainitaan selkeästi, että takaisinmaksu tapahtuu täysimääräisenä samansuuruisina vuosittaisina erinä. Näin ollen lykkäyksen voidaan katsoa liittyvän jossakin määrin päätöksessä 2003/530/EY vahvistettuun osamaksujärjestelmään.

| (40) | Italian viranomaiset kiistävät myös sen, että neuvoston hyväksymä tuki on enimmäismäärä, joka voidaan myöntää maidontuottajille. Niiden mukaan kyseisessä päätöksessä tunnustettiin niiden poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolo, joiden nojalla osamaksujärjestelmä hyväksyttiin, mutta näiden olosuhteiden poikkeuksellinen luonne ei itsessään ole peruste sille, etteivätkö edunsaajat voisi saada myös muunlaista tukea, koska perussopimuksessa viitataan ainoastaan poikkeuksellisiin olosuhteisiin rajaamatta sallitun tuen luonnetta tai sen täytäntöönpanosääntöjä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa päätöksen 2003/530/EY tekemiseen johtanut poikkeuksellinen luonne ilmenee täysin tavassa, jolla kyseinen päätös tehtiin, toisin sanoen yksimielisesti, ja liittyy pikemminkin olosuhteisiin, jotka edellyttivät päätöksen tekemistä, kuin itse tukeen. |
| --- | --- |

(40)

Italian viranomaiset kiistävät myös sen, että neuvoston hyväksymä tuki on enimmäismäärä, joka voidaan myöntää maidontuottajille. Niiden mukaan kyseisessä päätöksessä tunnustettiin niiden poikkeuksellisten olosuhteiden olemassaolo, joiden nojalla osamaksujärjestelmä hyväksyttiin, mutta näiden olosuhteiden poikkeuksellinen luonne ei itsessään ole peruste sille, etteivätkö edunsaajat voisi saada myös muunlaista tukea, koska perussopimuksessa viitataan ainoastaan poikkeuksellisiin olosuhteisiin rajaamatta sallitun tuen luonnetta tai sen täytäntöönpanosääntöjä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa päätöksen 2003/530/EY tekemiseen johtanut poikkeuksellinen luonne ilmenee täysin tavassa, jolla kyseinen päätös tehtiin, toisin sanoen yksimielisesti, ja liittyy pikemminkin olosuhteisiin, jotka edellyttivät päätöksen tekemistä, kuin itse tukeen.

| (41) | Komissio ei ole samaa mieltä Italian viranomaisten kanssa. Vaikka perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa todetaankin, että ”[...] neuvosto voi yksimielisesti päättää, että tukea (...) pidetään sisämarkkinoille soveltuvana [...], jos tällainen päätös on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi perusteltu”, ja myös päätöksen 2003/530/EY johdanto-osan 8 kappaleessa mainitaan, että ”[...] poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi on perusteltua katsoa, että tuki [...] on yhteismarkkinoille soveltuvaa”, on kuitenkin edelleen niin, että neuvosto itse toteaa päätöksen päätösosassa, että tukea pidetään ”poikkeuksellisesti” yhteismarkkinoille soveltuvana, eikä suinkaan ”ottaen huomioon poikkeukselliset olosuhteet”. Ilmaisu ”poikkeuksellisesti” osoittaa selvästi, että neuvosto on halunnut korostaa tuen myöntämistä ja sen ainutkertaista luonnetta huolimatta johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista, ja vaikka Italian viranomaisten viittaus yksimielisyyteen voikin olla osoitus menettelyn poikkeuksellisuudesta, se ei voi asettaa kyseenalaiseksi kyseisessä päätöksessä määritellyn tuen ainutkertaista luonnetta. |
| --- | --- |

(41)

Komissio ei ole samaa mieltä Italian viranomaisten kanssa. Vaikka perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa todetaankin, että ”[...] neuvosto voi yksimielisesti päättää, että tukea (...) pidetään sisämarkkinoille soveltuvana [...], jos tällainen päätös on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi perusteltu”, ja myös päätöksen 2003/530/EY johdanto-osan 8 kappaleessa mainitaan, että ”[...] poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi on perusteltua katsoa, että tuki [...] on yhteismarkkinoille soveltuvaa”, on kuitenkin edelleen niin, että neuvosto itse toteaa päätöksen päätösosassa, että tukea pidetään ”poikkeuksellisesti” yhteismarkkinoille soveltuvana, eikä suinkaan ”ottaen huomioon poikkeukselliset olosuhteet”. Ilmaisu ”poikkeuksellisesti” osoittaa selvästi, että neuvosto on halunnut korostaa tuen myöntämistä ja sen ainutkertaista luonnetta huolimatta johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista, ja vaikka Italian viranomaisten viittaus yksimielisyyteen voikin olla osoitus menettelyn poikkeuksellisuudesta, se ei voi asettaa kyseenalaiseksi kyseisessä päätöksessä määritellyn tuen ainutkertaista luonnetta.

| (42) | Koska neuvoston hyväksymä tuki oli ainutkertaisen luonteensa vuoksi kyseisessä tilanteessa mahdollinen enimmäismäärä eli sen tukiekvivalentti oli 100 %, uusi maksunlykkäys aiheuttaa automaattisesti asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 7 kohdan säännösten soveltamisen, koska maksunlykkäyksen avustusekvivalentin ei voida katsoa kuuluvan edellä mainitun asetuksen soveltamisalaan. Sen vuoksi se on valtiontukea, jonka soveltuvuutta sisämarkkinoille on tarkasteltava lykkäyksen myöntämisajankohtana voimassa olleiden kilpailusääntöjen mukaan; sama koskee uutta neuvoston päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(42)

Koska neuvoston hyväksymä tuki oli ainutkertaisen luonteensa vuoksi kyseisessä tilanteessa mahdollinen enimmäismäärä eli sen tukiekvivalentti oli 100 %, uusi maksunlykkäys aiheuttaa automaattisesti asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 7 kohdan säännösten soveltamisen, koska maksunlykkäyksen avustusekvivalentin ei voida katsoa kuuluvan edellä mainitun asetuksen soveltamisalaan. Sen vuoksi se on valtiontukea, jonka soveltuvuutta sisämarkkinoille on tarkasteltava lykkäyksen myöntämisajankohtana voimassa olleiden kilpailusääntöjen mukaan; sama koskee uutta neuvoston päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnettyä tukea.

VI.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (43) | Lykkäyksen myöntämisajankohtana voimassa olleet kilpailusäännöt sisältyvät maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskeviin suuntaviivoihin vuosiksi 2007–2013. |
| --- | --- |

(43)

Lykkäyksen myöntämisajankohtana voimassa olleet kilpailusäännöt sisältyvät maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskeviin suuntaviivoihin vuosiksi 2007–2013.

| (44) | Italian viranomaisten sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 toimittamassaan kirjeessä esittämä kanta perustui näkemykseen, jonka mukaan maksunlykkäyksen oli katsottava kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevan järjestelmän piiriin. Sen vuoksi ne eivät perustelleet millään tavoin maksunlykkäyksen tai neuvoston päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetyn uuden tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille edellä mainituissa suuntaviivoissa olevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Italian viranomaisten sähköpostitse 26 päivänä huhtikuuta 2012 toimittamassaan kirjeessä esittämä kanta perustui näkemykseen, jonka mukaan maksunlykkäyksen oli katsottava kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevan järjestelmän piiriin. Sen vuoksi ne eivät perustelleet millään tavoin maksunlykkäyksen tai neuvoston päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetyn uuden tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille edellä mainituissa suuntaviivoissa olevien sääntöjen mukaisesti.

| (45) | Komissiolla ei sen vuoksi ole käytettävissään uusia tietoja perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tulleiden epäilysten kumoamiseksi. Maksunlykkäykseen liittyvä tuki ja siten myös päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetty uusi tuki ovat näin ollen yksipuolisesti myönnettyä tukea, jonka tavoitteena on yksinkertaisesti parantaa tuottajien taloudellista tilannetta edistämättä millään tavoin alan kehitystä. Siksi ne ovat edellä mainittujen suuntaviivojen 15 kohdassa tarkoitettua toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(45)

Komissiolla ei sen vuoksi ole käytettävissään uusia tietoja perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tulleiden epäilysten kumoamiseksi. Maksunlykkäykseen liittyvä tuki ja siten myös päätöksen 2003/530/EY vastaisesti myönnetty uusi tuki ovat näin ollen yksipuolisesti myönnettyä tukea, jonka tavoitteena on yksinkertaisesti parantaa tuottajien taloudellista tilannetta edistämättä millään tavoin alan kehitystä. Siksi ne ovat edellä mainittujen suuntaviivojen 15 kohdassa tarkoitettua toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

VI.3   Takaisinperintä

| (46) | Perussopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti todettaessa, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille, komissiolla on valtuudet päättää, että asianomaisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (10). Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion velvollisuus poistaa tuki, jonka komissio on todennut sisämarkkinoille soveltumattomaksi, on tarkoitettu palauttamaan aikaisempi tilanne. Tuomioistuin on todennut, että tämä tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (11). |
| --- | --- |

(46)

Perussopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti todettaessa, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille, komissiolla on valtuudet päättää, että asianomaisen valtion on poistettava tuki tai muutettava sitä (10). Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion velvollisuus poistaa tuki, jonka komissio on todennut sisämarkkinoille soveltumattomaksi, on tarkoitettu palauttamaan aikaisempi tilanne. Tuomioistuin on todennut, että tämä tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (11).

| (47) | Saman oikeuskäytännön mukaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (12) 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta (tarkasteltavana olevassa tapauksessa kaikilta tuensaajilta, jotka ovat käyttäneet maksunlykkäystä). |
| --- | --- |

(47)

Saman oikeuskäytännön mukaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (12) 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta (tarkasteltavana olevassa tapauksessa kaikilta tuensaajilta, jotka ovat käyttäneet maksunlykkäystä).

| (48) | Sen vuoksi Italian on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet periäkseen takaisin tuensaajille maksetun sääntöjenvastaisen tuen. Komission tiedonannon ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (13) 42 kohdan mukaisesti Italialla on neljä kuukautta aikaa panna tämä päätös täytäntöön sen jälkeen, kun päätös on ilmoitettu. Takaisin perittäviin määriin lisätään korko, joka lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Sen vuoksi Italian on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet periäkseen takaisin tuensaajille maksetun sääntöjenvastaisen tuen. Komission tiedonannon ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (13) 42 kohdan mukaisesti Italialla on neljä kuukautta aikaa panna tämä päätös täytäntöön sen jälkeen, kun päätös on ilmoitettu. Takaisin perittäviin määriin lisätään korko, joka lasketaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (14) mukaisesti.

| (49) | Tämä päätös on pantava välittömästi täytäntöön erityisesti siltä osin kuin on kyse sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

(49)

Tämä päätös on pantava välittömästi täytäntöön erityisesti siltä osin kuin on kyse sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperinnästä.

| (50) | Ottaen huomioon varsin erityislaatuinen tilanne, jossa tukea myönnettiin (tuki liittyy neuvoston hyväksymään järjestelmään) sekä tuen seurausvaikutukset (päätöksen 2003/530/EY rikkominen maksunlykkäystä käyttäneiden kohdalla, kun tuki oli jo poikkeuksellisesti hyväksytty päätöksellä), maksunlykkäyksen edunsaajilta olisi perittävä takaisin seuraavat määrät:






  a) | 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyneen maksuerän lykkäykseen liittyvät korot lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla; |
| --- | --- | --- |

(50)

Ottaen huomioon varsin erityislaatuinen tilanne, jossa tukea myönnettiin (tuki liittyy neuvoston hyväksymään järjestelmään) sekä tuen seurausvaikutukset (päätöksen 2003/530/EY rikkominen maksunlykkäystä käyttäneiden kohdalla, kun tuki oli jo poikkeuksellisesti hyväksytty päätöksellä), maksunlykkäyksen edunsaajilta olisi perittävä takaisin seuraavat määrät:

a)

31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyneen maksuerän lykkäykseen liittyvät korot lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla;

| b) | 31 päivänä joulukuuta vuosina 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (kyseisten maksuerien pääoma oli maksettu ennen kuin maksunlykkäys johti päätöksen 2003/530/EY rikkomiseen) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla; |
| --- | --- |

b)

31 päivänä joulukuuta vuosina 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (kyseisten maksuerien pääoma oli maksettu ennen kuin maksunlykkäys johti päätöksen 2003/530/EY rikkomiseen) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla;

| c) | 31 päivänä joulukuuta vuosina 2011 ja 2012 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (mitkään tiedot eivät osoita, ettei pääomaa oltu maksettu eräpäivään mennessä) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla; |
| --- | --- |

c)

31 päivänä joulukuuta vuosina 2011 ja 2012 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (mitkään tiedot eivät osoita, ettei pääomaa oltu maksettu eräpäivään mennessä) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla;

| d) | 31 päivänä joulukuuta vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 (päätöksen 2003/530/EY mukaisen erääntymisaikataulun päättymispäivä) erääntyvien vuosittaisten maksuerien pääoma korkoineen. |
| --- | --- |

d)

31 päivänä joulukuuta vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 (päätöksen 2003/530/EY mukaisen erääntymisaikataulun päättymispäivä) erääntyvien vuosittaisten maksuerien pääoma korkoineen.

| (51) | Italian viranomaisten korostama takaisin perittävien määrien vähäinen summa ja riski siitä, että tuottajat nostaisivat kansallisissa tuomioistuimissa uusia kanteita, ei muuta sitä tosiseikkaa, että valtiontuki, joka ei täytä vaadittuja edellytyksiä jonkin perussopimuksen 107 artiklassa määrätyn poikkeuksen soveltamiseksi ja ei sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille, on perittävä takaisin tuensaajilta niin että ennen tuen maksamista vallinnut kilpailutilanne on palautettu ennalleen. Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen poistaminen on looginen seuraus sen toteamisesta sääntöjenvastaiseksi, koska takaisinperinnällä pyritään ainoastaan palauttamaan aiempi tilanne ennalleen (15); tämä tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on maksanut takaisin sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen, menettänyt edun, joka hänellä oli markkinoilla ollut kilpailijoihinsa verrattuna, ja tuen maksamista edeltänyt tilanne on näin palautunut ennalleen (16). |
| --- | --- |

(51)

Italian viranomaisten korostama takaisin perittävien määrien vähäinen summa ja riski siitä, että tuottajat nostaisivat kansallisissa tuomioistuimissa uusia kanteita, ei muuta sitä tosiseikkaa, että valtiontuki, joka ei täytä vaadittuja edellytyksiä jonkin perussopimuksen 107 artiklassa määrätyn poikkeuksen soveltamiseksi ja ei sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille, on perittävä takaisin tuensaajilta niin että ennen tuen maksamista vallinnut kilpailutilanne on palautettu ennalleen. Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen poistaminen on looginen seuraus sen toteamisesta sääntöjenvastaiseksi, koska takaisinperinnällä pyritään ainoastaan palauttamaan aiempi tilanne ennalleen (15); tämä tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on maksanut takaisin sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen, menettänyt edun, joka hänellä oli markkinoilla ollut kilpailijoihinsa verrattuna, ja tuen maksamista edeltänyt tilanne on näin palautunut ennalleen (16).

| (52) | Takaisin perittävien määrien vähäisen summan osalta Italian viranomaiset vaikuttavat lisäksi rajoittavan takaisinperinnän koskemaan yksinomaan korkoja, jotka on lisättävä maksunlykkäyksen kohteena olevaan vuosittaiseen maksuerään. Takaisinperintään, joka koskee yksinomaan niitä, jotka ovat tosiasiallisesti käyttäneet hyväkseen maksunlykkäystä, on kuitenkin sisällytettävä sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu tuki kokonaisuudessaan korotettuna kertyneillä koroilla (ks. 50 kohta). |
| --- | --- |

(52)

Takaisin perittävien määrien vähäisen summan osalta Italian viranomaiset vaikuttavat lisäksi rajoittavan takaisinperinnän koskemaan yksinomaan korkoja, jotka on lisättävä maksunlykkäyksen kohteena olevaan vuosittaiseen maksuerään. Takaisinperintään, joka koskee yksinomaan niitä, jotka ovat tosiasiallisesti käyttäneet hyväkseen maksunlykkäystä, on kuitenkin sisällytettävä sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu tuki kokonaisuudessaan korotettuna kertyneillä koroilla (ks. 50 kohta).

| (53) | Lopuksi väitettä, jonka mukaan tuottajat voisivat vedota kansallisiin tuomioistuimiin, ei voida pitää tarkoituksenmukaisena, koska tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan edes ylitsepääsemättömät sisäiset ongelmat eivät oikeuta jäsenvaltiota laiminlyömään unionin lainsäädännöstä johtuvia velvollisuuksia (17). |
| --- | --- |

(53)

Lopuksi väitettä, jonka mukaan tuottajat voisivat vedota kansallisiin tuomioistuimiin, ei voida pitää tarkoituksenmukaisena, koska tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan edes ylitsepääsemättömät sisäiset ongelmat eivät oikeuta jäsenvaltiota laiminlyömään unionin lainsäädännöstä johtuvia velvollisuuksia (17).

| (54) | Tässä tilanteessa Italia voisi soveltaa vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla sovellettavia sääntöjä yksittäisen tuen takaisinperintään tuensaajilta, jotka sääntöjenvastaisen sisämarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämishetkellä täyttävät kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädetyt edellytykset. Komission tiedonannon ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (18) 49 kohdan mukaisesti jäsenvaltion on analysoitava yksityiskohtaisesti jokainen kyseisestä tukiohjelmasta myönnetty yksittäinen tuki. Jotta Italia voi määrittää kultakin tukiohjelman yksittäiseltä tuensaajalta takaisin perittävän tuen, sen on selvitettävä, missä määrin tuki on myönnetty tietylle hankkeelle, joka tuen myöntämisajankohtana täytti kaikki ryhmäpoikkeusasetuksessa tai komission hyväksymässä tukiohjelmassa asetetut keskeiset kriteerit. Tällöin se voi myös soveltaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, joka on ollut voimassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (19) 2 artiklan mukaisen takaisinperintäpäätöksen kohteena olevan, sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämisajankohtana. Tämän perusteella tukitoimenpiteen mukaisesti myönnetty yksittäinen tuki ei ole sellaisille tuensaajille myönnettyä tukea, jotka tuen myöntämisajankohtana täyttivät vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(54)

Tässä tilanteessa Italia voisi soveltaa vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla sovellettavia sääntöjä yksittäisen tuen takaisinperintään tuensaajilta, jotka sääntöjenvastaisen sisämarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämishetkellä täyttävät kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädetyt edellytykset. Komission tiedonannon ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (18) 49 kohdan mukaisesti jäsenvaltion on analysoitava yksityiskohtaisesti jokainen kyseisestä tukiohjelmasta myönnetty yksittäinen tuki. Jotta Italia voi määrittää kultakin tukiohjelman yksittäiseltä tuensaajalta takaisin perittävän tuen, sen on selvitettävä, missä määrin tuki on myönnetty tietylle hankkeelle, joka tuen myöntämisajankohtana täytti kaikki ryhmäpoikkeusasetuksessa tai komission hyväksymässä tukiohjelmassa asetetut keskeiset kriteerit. Tällöin se voi myös soveltaa vähämerkityksistä tukea koskevaa sääntöä, joka on ollut voimassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 7 päivänä toukokuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (19) 2 artiklan mukaisen takaisinperintäpäätöksen kohteena olevan, sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen myöntämisajankohtana. Tämän perusteella tukitoimenpiteen mukaisesti myönnetty yksittäinen tuki ei ole sellaisille tuensaajille myönnettyä tukea, jotka tuen myöntämisajankohtana täyttivät vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 säädetyt edellytykset.

VI.4   Arviointi asianomaisten muita menettelyjä koskevista huomautuksista

| (55) | Ensimmäisen asianomaisen esittämien huomautusten osalta (ks. 22 kohta) komissio korostaa, että lain nro 122/2010 40 a pykälässä säädettyyn maksunlykkäykseen, joka koskee yhtä laissa nro 33/2009 käyttöönotetussa täydentävässä osamaksujärjestelmässä maksettavaa maksuerää, ei sovelleta tässä päätöksessä tarkoitettua menettelyä, koska se ei koske päätöksellä 2003/530/EY käyttöönotettua täydentävää osamaksujärjestelmää. |
| --- | --- |

(55)

Ensimmäisen asianomaisen esittämien huomautusten osalta (ks. 22 kohta) komissio korostaa, että lain nro 122/2010 40 a pykälässä säädettyyn maksunlykkäykseen, joka koskee yhtä laissa nro 33/2009 käyttöönotetussa täydentävässä osamaksujärjestelmässä maksettavaa maksuerää, ei sovelleta tässä päätöksessä tarkoitettua menettelyä, koska se ei koske päätöksellä 2003/530/EY käyttöönotettua täydentävää osamaksujärjestelmää.

| (56) | Komissio tarkastelee parhaillaan kahden muun asianomaisen asetukseen nro 16/2012 liittyviä huomautuksia (24 ja 26 kohta), mutta katsoo hallinnollisen tehokkuuden vuoksi tarpeelliseksi käsitellä niitä erikseen muun muassa siksi, että kahden menettelyn yhdistäminen laajentamalla menettelyä sekä kaikki siihen liittyvät hallinnolliset muodollisuudet lykkäisivät huomattavasti tässä päätöksessä tarkoitetun menettelyn päättämistä. |
| --- | --- |

(56)

Komissio tarkastelee parhaillaan kahden muun asianomaisen asetukseen nro 16/2012 liittyviä huomautuksia (24 ja 26 kohta), mutta katsoo hallinnollisen tehokkuuden vuoksi tarpeelliseksi käsitellä niitä erikseen muun muassa siksi, että kahden menettelyn yhdistäminen laajentamalla menettelyä sekä kaikki siihen liittyvät hallinnolliset muodollisuudet lykkäisivät huomattavasti tässä päätöksessä tarkoitetun menettelyn päättämistä.

VII   PÄÄTELMÄ

| (57) | Komissio toteaa, että Italia on pannut täytäntöön sääntöjenvastaisesti kyseisen maksunlykkäyksen, minkä vuoksi myös siihen liittyvä tuki (ks. 13 kohdan toinen luetelmakohta) ja päätöksen 2003/530/EY vastainen uusi tukijärjestelmä (ks. 13 kohdan kolmas luetelmakohta) ovat sääntöjenvastaisia. Edellä sanotun perusteella näitä tukia ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina, koska Italian viranomaiset eivät ole esittäneet tietoja, joilla olisi voitu osoittaa niiden soveltuvuus maatalousalalla sovellettavien kilpailusääntöjen mukaisesti (ks. 43–45 kohta); (ne olivat ainoastaan väittäneet, että maksunlykkäystä olisi tarkasteltava erillisenä toimenpiteenä ottamatta huomioon sen vaikutuksia päätökseen 2003/530/EY ja että sitä voitaisiin pitää vähämerkityksisenä tukena). Sen vuoksi komissio ei voi kumota jo perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tulleita epäilyksiä. |
| --- | --- |

(57)

Komissio toteaa, että Italia on pannut täytäntöön sääntöjenvastaisesti kyseisen maksunlykkäyksen, minkä vuoksi myös siihen liittyvä tuki (ks. 13 kohdan toinen luetelmakohta) ja päätöksen 2003/530/EY vastainen uusi tukijärjestelmä (ks. 13 kohdan kolmas luetelmakohta) ovat sääntöjenvastaisia. Edellä sanotun perusteella näitä tukia ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina, koska Italian viranomaiset eivät ole esittäneet tietoja, joilla olisi voitu osoittaa niiden soveltuvuus maatalousalalla sovellettavien kilpailusääntöjen mukaisesti (ks. 43–45 kohta); (ne olivat ainoastaan väittäneet, että maksunlykkäystä olisi tarkasteltava erillisenä toimenpiteenä ottamatta huomioon sen vaikutuksia päätökseen 2003/530/EY ja että sitä voitaisiin pitää vähämerkityksisenä tukena). Sen vuoksi komissio ei voi kumota jo perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tulleita epäilyksiä.

| (58) | Tuensaajien eli niiden, jotka ovat käyttäneet hyväkseen kyseistä maksunlykkäystä, on maksettava takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki korkoineen, |
| --- | --- |

(58)

Tuensaajien eli niiden, jotka ovat käyttäneet hyväkseen kyseistä maksunlykkäystä, on maksettava takaisin sisämarkkinoille soveltumaton tuki korkoineen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Lailla nro 10/2011 käyttöönotettu, 29 päivänä joulukuuta 2010 annetun asetuksen nro 225 12 k momentissa säädetty 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyvän maidon lisämaksun lykkääminen, jonka Italia pani täytäntöön sääntöjenvastaisesti, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 vastaista valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Päätöksessä 2003/530/EY vahvistettujen edellytysten vastainen tuki 1 artiklassa tarkoitettuun maksunlykkäykseen, jonka Italia pani täytäntöön Euroopan unionin soveltamisesta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Italian on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun maksunlykkäyksen saajilta takaisin 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki.

2.   Takaisinperittäviin määriin sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Takaisinperintää, joka koskee ainoastaan niitä, jotka ovat tosiasiallisesti käyttäneet 1 artiklassa tarkoitettua maksunlykkäystä ja siten saaneet 2 artiklassa tarkoitettua tukea, sovelletaan seuraaviin määriin:

| a) | 31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyneen maksuerän lykkäykseen liittyvät korot lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla; |
| --- | --- |

a)

31 päivänä joulukuuta 2010 erääntyneen maksuerän lykkäykseen liittyvät korot lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla;

| b) | 31 päivänä joulukuuta vuosina 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (kyseisten maksuerien pääoma oli maksettu ennen kuin maksunlykkäys johti päätöksen 2003/530/EY rikkomiseen) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla; |
| --- | --- |

b)

31 päivänä joulukuuta vuosina 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (kyseisten maksuerien pääoma oli maksettu ennen kuin maksunlykkäys johti päätöksen 2003/530/EY rikkomiseen) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla;

| c) | 31 päivänä joulukuuta vuosina 2011 ja 2012 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (mitkään tiedot eivät osoita, ettei pääomaa oltu maksettu eräpäivään mennessä) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla; |
| --- | --- |

c)

31 päivänä joulukuuta vuosina 2011 ja 2012 erääntyneistä vuosittaisista maksueristä kerääntyneet korot (mitkään tiedot eivät osoita, ettei pääomaa oltu maksettu eräpäivään mennessä) lisättyinä tosiasialliseen takaisinperintään asti kerääntyneillä viivästyskoroilla;

| d) | 31 päivänä joulukuuta vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 (neuvoston päätöksen mukaisen erääntymisaikataulun päättymispäivä) erääntyvien vuosittaisten maksuerien pääoma korkoineen. |
| --- | --- |

d)

31 päivänä joulukuuta vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 (neuvoston päätöksen mukaisen erääntymisaikataulun päättymispäivä) erääntyvien vuosittaisten maksuerien pääoma korkoineen.

5.   Edellä olevassa 1 artiklassa tarkoitetun tukitoimenpiteen mukaisesti myönnetyt yksittäiset tuet eivät ole valtiontukea, jos ne täyttävät niiden myöntämisajankohtana silloin voimassa olleen asetuksen (EY) N:o 994/98 2 artiklan mukaisesti annetussa asetuksessa säädetyt edellytykset.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Italian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | luettelo 1 artiklassa tarkoitetun tukitoimenpiteen mukaisista tuensaajista ja heidän kunkin saamista kokonaismääristä; |
| --- | --- |

a)

luettelo 1 artiklassa tarkoitetun tukitoimenpiteen mukaisista tuensaajista ja heidän kunkin saamista kokonaismääristä;

| b) | kultakin tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko), jos heidän saamaansa tukeen ei voida soveltaa vähämerkityksiseen tukeen sovellettavaa sääntöä; |
| --- | --- |

b)

kultakin tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko), jos heidän saamaansa tukeen ei voida soveltaa vähämerkityksiseen tukeen sovellettavaa sääntöä;

| c) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu päätökseen. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 2013.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  Nykyisin sisämarkkinat.

1

(2)  EUVL L 184, 23.7.2003, s. 15.

2

(3)  EUVL C 37, 10.2.2012, s. 30.

3

(4)  Uudelleen numeroituina perussopimuksen 107 ja 108 artikla.

4

(5)  EUVL L 337, l 21.12.2007, s. 35.

5

(6)  EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1.

6

(7)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

7

(8)  Italia oli vuonna 2009 unionin viidenneksi suurin lehmänmaidontuottaja (11,364 miljoonaa tonnia). Vuonna 2010 Italiaan tuotiin 1 330 602 tonnia ja sieltä vietiin 4 722 tonnia maitoa.

8

(9)  Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan pelkästään se, että yrityksen kilpailuasema paranee, kun sille myönnetään etu, jota se ei olisi voinut saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa ja jota kilpailijayrityksillä ei ole, on riittävä osoitus kilpailun vääristymisestä (asia 730/79, Philip Morris v. komissio, Kok. 1980, s. 2671).

9

(10)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, Kok. 1973, s. 813, 13 kohta.

10

(11)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994 I, s. 4103, 75 kohta; asia C-75/97, Belgia v. komissio, Kok. 1999 I, s. 30671, 64 ja 65 kohta.

11

(12)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

12

(13)  EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4.

13

(14)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

14

(15)  Unionin tuomioistuimen asiassa T-260/00, Cooperativa San Marco fra Lavoratori della Piccola Pesca – Burano Soc. Coop. RL et al. v. Euroopan komissio, 12.12.2012 antama tuomio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 55 kohta.

15

et al.

(16)  Asia C-348/93, komissio v. Italia, tuomio 4.4.1995, Kok. 1995, s. I-673, 27 kohta.

16

(17)  Asia C-6/97, Italia v. komissio, tuomio 19.5.1999, Kok. 1999, s. I-2981, 34 kohta.

17

(18)  EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4.

18

(19)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

19

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/49

---

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 4/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen hallintoneuvoston jäsenten nimittämisestä

(2013/666/EU)

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna ensimmäistä kertaa Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja toisen kerran Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), ja erityisesti sen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöistä ja työjärjestyksestä 27 päivänä syyskuuta 2006 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 4/2006 (4) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen hallintoneuvoston jäsenten toimikausi, sellaisena kuin se on jatkettuna AKT–EY-suurlähettiläskomitean antamalla päätöksellä N:o 2/2013 (5), päättyi 21 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen hallintoneuvoston jäsenten toimikausi, sellaisena kuin se on jatkettuna AKT–EY-suurlähettiläskomitean antamalla päätöksellä N:o 2/2013 (5), päättyi 21 päivänä elokuuta 2013.

| (2) | Tästä syystä on nimitettävä uudet jäsenet, |
| --- | --- |

(2)

Tästä syystä on nimitettävä uudet jäsenet,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Rajoittamatta myöhempiä päätöksiä, joita komitea saattaa toimivaltansa puitteissa joutua tekemään, maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen hallintoneuvoston jäseniksi nimitetään:

| — | Professori Eric TOLLENS |
| --- | --- |

—

Professori Eric TOLLENS

kahden vuoden toimikaudeksi, joka päättyy 6 päivänä marraskuuta 2015 ja

| — | Professori Baba Y. ABUBAKAR |
| --- | --- |

—

Professori Baba Y. ABUBAKAR

| — | Professori Augusto Manuel CORREIA |
| --- | --- |

—

Professori Augusto Manuel CORREIA

| — | Helena JOHANSSON |
| --- | --- |

—

Helena JOHANSSON

| — | Tohtori Faustin R. KAMUZORA |
| --- | --- |

—

Tohtori Faustin R. KAMUZORA

| — | Professori Clement K. SANKAT, |
| --- | --- |

—

Professori Clement K. SANKAT,

viiden vuoden toimikaudeksi, joka päättyy 6 päivänä marraskuuta 2018.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. KAROBLIS

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

2

(3)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta toisen kerran (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

3

(4)  EUVL L 350, 12.12.2006, s. 10.

4

(5)  EUVL L 163, 15.6.2013, s. 30.

5

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/50

---

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 5/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöistä

(2013/667/EU)

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja toisen kerran muutettuna Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), jäljempänä ’AKT–EU-sopimus’, ja erityisesti sen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | AKT–EU-sopimuksen toisessa tarkistuksessa sen liitettä III muutettiin maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen tehtävien uudelleen arvioimiseksi sekä keskuksen hallinnon selkeyttämiseksi ja tehostamiseksi, varsinkin suurlähettiläskomitean harjoittaman valvonnan ja hallintoneuvoston vastuualueiden osalta. |
| --- | --- |

(1)

AKT–EU-sopimuksen toisessa tarkistuksessa sen liitettä III muutettiin maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen tehtävien uudelleen arvioimiseksi sekä keskuksen hallinnon selkeyttämiseksi ja tehostamiseksi, varsinkin suurlähettiläskomitean harjoittaman valvonnan ja hallintoneuvoston vastuualueiden osalta.

| (2) | AKT–EU-sopimuksen toista muutosta sovelletaan AKT–EU-ministerineuvoston päätöksen N:o 2/2010 (4) nojalla väliaikaisesti 31 päivästä lokakuuta 2010. |
| --- | --- |

(2)

AKT–EU-sopimuksen toista muutosta sovelletaan AKT–EU-ministerineuvoston päätöksen N:o 2/2010 (4) nojalla väliaikaisesti 31 päivästä lokakuuta 2010.

| (3) | Maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen, jäljempänä ’keskus’, perussääntöjä olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen, jäljempänä ’keskus’, perussääntöjä olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti.

| (4) | AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 kohdan mukaan suurlähettiläskomitean päättää keskuksen perussäänöistä. Sen vuoksi suurlähettiläskomitean on aiheellista hyväksyä tätä koskeva päätös, |
| --- | --- |

(4)

AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 kohdan mukaan suurlähettiläskomitean päättää keskuksen perussäänöistä. Sen vuoksi suurlähettiläskomitean on aiheellista hyväksyä tätä koskeva päätös,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteenä olevat maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöt.

Euroopan unionin ja AKT-valtioiden on omalta osaltaan toteutettava tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet.

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. KAROBLIS

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

2

(3)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

3

(4)  AKT–EU-ministerineuvoston päätös N:o 2/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta toisen kerran tehdyn sopimuksen allekirjoittamispäivän ja voimaantulopäivän välisenä aikana sovellettavista siirtymävaiheen toimenpiteistä (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 68).

4

---

LIITE

MAATALOUDEN JA MAASEUDUN YHTEISTYÖN TEKNISEN KESKUKSEN PERUSSÄÄNNÖT

1 artikla

Kohde

1.   Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on ensimmäisen kerran muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja toisen kerran muutettuna Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), jäljempänä ’AKT–EU-sopimus’, liitteessä III tarkoitettu maatalouden ja maaseudun yhteistyön tekninen keskus, jäljempänä ’keskus’ on AKT:n ja EU:n yhteinen tekninen elin. Sillä on oikeushenkilön asema ja kaikkien AKT–EU-sopimuksen osapuolina olevien valtioiden alueella laajin mahdollinen samanlaisille oikeushenkilöille niiden lain nojalla myönnettävä oikeustoimikelpoisuus.

2.   Keskuksen henkilöstöön sovelletaan niitä tavanomaisia erioikeuksia, vapauksia ja muita etuja, joista määrätään erioikeuksia ja vapauksia koskevassa AKT–EU-sopimuksen pöytäkirjassa 2 olevan 1 artiklan toisessa kohdassa ja joihin viitataan AKT–EU-sopimukseen liitetyissä julistuksissa VI ja VII.

3.   Keskus ei tavoittele voittoa.

4.   Keskuksen päätoimipaikka on toistaiseksi Wageningenissä, Alankomaissa, ja sillä on paikallistoimisto Brysselissä.

2 artikla

Periaatteet ja tavoitteet

1.   Keskuksen toiminnassa noudatetaan AKT–EU-sopimuksen määräyksiä ja tavoitteita. Se pyrkii AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevassa 3 artiklassa määrättyihin tavoitteisiin suurlähettiläskomitean valvonnassa.

2.   Keskus määrittelee tavoitteensa tarkemmin yleisessä strategia-asiakirjassa.

3.   Keskus suorittaa tehtävänsä tiiviissä yhteistyössä AKT–EU-sopimuksessa tai siihen liitetyissä julistuksissa tarkoitettujen toimielinten ja muiden elinten kanssa. Keskus voi tarvittaessa pyytää alueellisten ja kansainvälisten toimielinten apua, erityisesti niiden, jotka sijaitsevat Euroopan unionissa tai AKT-valtioissa ja jotka käsittelevät maatalouden ja maaseudun kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.

3 artikla

Rahoitus

1.   Keskuksen talousarvio rahoitetaan AKT–EU-sopimuksessa vahvistettujen, kehitysrahoitusyhteistyötä koskevien sääntöjen mukaisesti.

2.   Keskus voi ottaa vastaan ylimääräistä rahoitusta muilta osapuolilta AKT–EU-sopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja laatimansa strategia-asiakirjan täytäntöön panemiseksi.

4 artikla

Suurlähettiläskomitea

1.   Suurlähettiläskomitea toimii AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti keskuksen valvontaviranomaisena. Se nimittää hallintoneuvoston jäsenet ja keskuksen johtajan hallintoryhmän ehdotuksesta. Se seuraa keskuksen yleisstrategiaa ja valvoo hallintoneuvoston työskentelyä.

2.   Suurlähettiläskomitea myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. Vastuuvapauden myöntämiseksi suurlähettiläskomitea saa hallintoneuvoston suosituksen, joka perustuu vuotuisen tilinpäätöksen tarkasteluun ja tilintarkastajan lausuntoon, sekä johtajan siihen antamat vastaukset.

3.   Suurlähettiläskomitea voi milloin tahansa ottaa keskuksen tekemät päätökset uudelleen tarkasteltaviksi tai muuttaa niitä. Hallintoneuvosto ja suurlähettiläskomitean pyynnöstä myös keskuksen johtaja antavat sille säännöllisesti tietoja.

5 artikla

Hallintoneuvosto

1.   Perustetaan hallintoneuvosto tukemaan, seuraamaan ja valvomaan keskuksen kaiken toiminnan teknisiä, hallinnollisia ja rahoituksellisia näkökohtia.

2.   Hallintoneuvosto muodostetaan pariteettiperiaatteella kuudesta jäsenestä eli kolmesta AKT-maan kansalaisesta ja kolmesta Euroopan unionin kansalaisesta, jotka AKT–EU-sopimuksen osapuolet valitsevat ja suurlähettiläskomitea nimittää heidän maatalouden ja maaseudun kehittämisen ja/tai tieto- ja viestintäpolitiikan, tieteen, johtamisen ja teknologian alan ammattiosaamisensa perusteella.

3.   Hallintoneuvoston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi suurlähettiläskomitea pyrkii olemaan korvaamatta hallintoneuvoston kaikkia jäseniä samana kalenterivuonna.

4.   Suurlähettiläskomitea nimittää hallintoneuvoston jäsenet itse vahvistamiensa menettelyjen mukaisesti enintään viiden vuoden toimikaudeksi, jonka puolivälissä tehdään arviointi.

5.   Hallintoneuvosto pitää kolme sääntömääräistä kokousta vuodessa. Se voi suurlähettiläskomitean, hallintoneuvoston puheenjohtajan tai johtajan pyynnöstä myös pitää ylimääräisiä kokouksia, aina kun tämä on välttämätöntä sen tehtävien hoitamiseksi. Keskus toimii hallintoneuvoston sihteeristönä.

6.   Hallintoneuvoston jäsenet hoitavat tehtävänsä itsenäisesti, eivät saa pyytää eivätkä vastaanottaa ohjeita kolmansilta osapuolilta ja toimivat yksinomaan keskuksen etujen mukaisesti. Hallintoneuvoston jäsen ei saa ottaa vastaan mitään muita tehtäviä, joista keskus suorittaa palkkiota.

7.   Hallintoneuvoston jäsenet valitsevat keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan enintään viideksi vuodeksi työjärjestyksensä mukaisesti. Puheenjohtajaksi valitaan sen osapuolen (AKT tai Euroopan unioni) kansalainen, jonka edustaja ei ole keskuksen johtajana. Varapuheenjohtajaksi valitaan sen osapuolen kansalainen, jonka edustaja ei ole puheenjohtajana.

8.   Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön ja AKT-valtioiden sihteeristön edustajat osallistuvat hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.

9.   Hallintoneuvosto voi pyytää muilta keskuksen johtoon tai henkilöstöön kuuluvilta ja/tai ulkopuolisilta asiantuntijoilta lausuntoa yksittäisistä kysymyksistä.

10.   Hallintoneuvoksen päätökset tehdään läsnä olevien jäsenten tai heidän edustajiensa yksinkertaisella enemmistöllä hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti. Kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee.

11.   Kustakin kokouksesta laaditaan pöytäkirja. Hallintoneuvoston keskustelut ovat luottamuksellisia.

12.   Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestyksensä ja antaa sen suurlähettiläskomitealle tiedoksi.

6 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

1.   Hallintoneuvoston seuraa ja valvoo tiiviisti keskuksen toimintaa. Se vastaa toimistaan suurlähettiläskomitealle.

2.   Hallintoneuvosto

| a) | laatii Euroopan kehitysrahaston (EKR) sääntöjä ja näitä perussääntöjä noudattaen ehdotuksen varainhoitoa koskeviksi määräyksiksi ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle hyväksyntää varten; |
| --- | --- |

a)

laatii Euroopan kehitysrahaston (EKR) sääntöjä ja näitä perussääntöjä noudattaen ehdotuksen varainhoitoa koskeviksi määräyksiksi ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle hyväksyntää varten;

| b) | laatii ja hyväksyy EKR:n sääntöjä ja näitä perussääntöjä noudattaen keskuksen henkilöstö- ja toimintasäännöt ja toimittaa ne suurlähettiläskomitealle tiedoksi; |
| --- | --- |

b)

laatii ja hyväksyy EKR:n sääntöjä ja näitä perussääntöjä noudattaen keskuksen henkilöstö- ja toimintasäännöt ja toimittaa ne suurlähettiläskomitealle tiedoksi;

| c) | valvoo keskuksen toimintaa ja huolehtii siitä, että keskuksen tehtäviä hoidetaan ja sen sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

c)

valvoo keskuksen toimintaa ja huolehtii siitä, että keskuksen tehtäviä hoidetaan ja sen sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti;

| d) | hyväksyy keskuksen vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat ja talousarvion sekä toimittaa ne suurlähettiläskomitealle tiedoksi; |
| --- | --- |

d)

hyväksyy keskuksen vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat ja talousarvion sekä toimittaa ne suurlähettiläskomitealle tiedoksi;

| e) | toimittaa määräajoin keskuksen toimintaa koskevia raportteja ja arviointeja suurlähettiläskomitealle; |
| --- | --- |

e)

toimittaa määräajoin keskuksen toimintaa koskevia raportteja ja arviointeja suurlähettiläskomitealle;

| f) | hyväksyy keskuksen yleisen strategia-asiakirjan ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle tiedoksi; |
| --- | --- |

f)

hyväksyy keskuksen yleisen strategia-asiakirjan ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle tiedoksi;

| g) | hyväksyy keskuksen organisaatiorakenteen ja -kaavion sekä henkilöstöpolitiikan; |
| --- | --- |

g)

hyväksyy keskuksen organisaatiorakenteen ja -kaavion sekä henkilöstöpolitiikan;

| h) | arvioi johtajan toiminnan ja työsuunnitelman vuosittain ja toimittaa tätä koskevan kertomuksen suurlähettiläskomitealle; |
| --- | --- |

h)

arvioi johtajan toiminnan ja työsuunnitelman vuosittain ja toimittaa tätä koskevan kertomuksen suurlähettiläskomitealle;

| i) | hyväksyy uusien henkilökuntaan kuuluvien palvelukseen oton sekä palveluksessa jo olevien sopimusten uusimisen, jatkamisen ja purkamisen; |
| --- | --- |

i)

hyväksyy uusien henkilökuntaan kuuluvien palvelukseen oton sekä palveluksessa jo olevien sopimusten uusimisen, jatkamisen ja purkamisen;

| j) | hyväksyy vuotuisen tilinpäätöksen tilintarkastuskertomuksen tarkastelun pohjalta; |
| --- | --- |

j)

hyväksyy vuotuisen tilinpäätöksen tilintarkastuskertomuksen tarkastelun pohjalta;

| k) | toimittaa vuotuisen tilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen yhdessä suosituksen kanssa suurlähettiläskomitealle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämiseksi johtajalle; |
| --- | --- |

k)

toimittaa vuotuisen tilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen yhdessä suosituksen kanssa suurlähettiläskomitealle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämiseksi johtajalle;

| l) | hyväksyy vuosikertomukset ja toimittaa ne suurlähettiläskomitealle, jotta se voi varmistua siitä, että keskuksen toiminta on sopusoinnussa AKT–EU-sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja keskuksen yleisen strategia-asiakirjan kanssa; |
| --- | --- |

l)

hyväksyy vuosikertomukset ja toimittaa ne suurlähettiläskomitealle, jotta se voi varmistua siitä, että keskuksen toiminta on sopusoinnussa AKT–EU-sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja keskuksen yleisen strategia-asiakirjan kanssa;

| m) | tekee suurlähettiläskomitealle ehdotuksen keskuksen johtajan nimittämiseksi; |
| --- | --- |

m)

tekee suurlähettiläskomitealle ehdotuksen keskuksen johtajan nimittämiseksi;

| n) | tekee, tarvittaessa ja käytettyään kaikki sovittelu- ja oikaisukeinot sekä kunnioittaen oikeutta tulla kuulluksi, suurlähettiläskomitealle asianmukaisesti perustellun ehdotuksen johtajan erottamiseksi; |
| --- | --- |

n)

tekee, tarvittaessa ja käytettyään kaikki sovittelu- ja oikaisukeinot sekä kunnioittaen oikeutta tulla kuulluksi, suurlähettiläskomitealle asianmukaisesti perustellun ehdotuksen johtajan erottamiseksi;

| o) | ehdottaa suurlähettiläskomitealle johtajan toimikauden jatkamista toiseksi ja viimeiseksi toimikaudeksi arvioituaan perusteellisesti tämän toimintaa ensimmäisellä toimikaudella; |
| --- | --- |

o)

ehdottaa suurlähettiläskomitealle johtajan toimikauden jatkamista toiseksi ja viimeiseksi toimikaudeksi arvioituaan perusteellisesti tämän toimintaa ensimmäisellä toimikaudella;

| p) | raportoi suurlähettiläskomitealle kaikista tehtäviensä hoidossa esiin tulevista tärkeistä kysymyksistä; ja |
| --- | --- |

p)

raportoi suurlähettiläskomitealle kaikista tehtäviensä hoidossa esiin tulevista tärkeistä kysymyksistä; ja

| q) | raportoi suurlähettiläskomitealle toimenpiteistä, jotka on toteutettu suurlähettiläskomitean vastuuvapauspäätökseen liitettyjen suurlähettiläs komitean havaintojen ja suositusten perusteella. |
| --- | --- |

q)

raportoi suurlähettiläskomitealle toimenpiteistä, jotka on toteutettu suurlähettiläskomitean vastuuvapauspäätökseen liitettyjen suurlähettiläs komitean havaintojen ja suositusten perusteella.

3.   Hallintoneuvosto valitsee tilintarkastajayrityksen kolmen vuoden kaudeksi avoimen tarjouskilpailun perusteella vähintään kolmesta menettelyyn osallistuneesta tarjouksen tekijästä. Tällaisen yrityksen on oltava kansainvälisesti tunnustetun valvontaelimen jäsen. Valitut tilintarkastajat tarkastavat, onko vuotuinen tilinpäätös laadittu asianmukaisesti ja kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja noudattaen, ja esittävät tosiasioihin perustuvan ja asianmukaisen katsauksen keskuksen taloudellisesta tilanteesta. Tilintarkastajat esittävät myös näkemyksensä keskuksen varainhoidon moitteettomuudesta.

4.   Hallintoneuvosto suosittaa keskuksen vuotuisen tilinpäätöksen tarkastuksen jälkeen suurlähettiläskomitealle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämistä johtajalle.

7 artikla

Johtaja

1.   Keskusta johtaa johtaja, jonka suurlähettiläskomitea nimittää hallintoneuvoston ehdotuksesta enintään viiden vuoden toimikaudeksi. Suurlähettiläskomitean puheenjohtajat allekirjoittavat johtajan nimittämiskirjan. Suurlähettiläskomitea voi hallintoneuvoston suosituksesta ja johtajan erinomaisen toiminnan perusteella poikkeuksellisissa olosuhteissa uusia johtajan nimityksen enintään viideksi vuodeksi. Toimikautta ei voida tämän kauden jälkeen jatkaa. Toinen ja viimeinen toimikausi hyväksytään hallintoneuvoston suurlähettiläskomitealle toimittamien todennettavien tulosperusteiden perusteellisen arvioinnin pohjalta.

2.   Johtaja vastaa keskuksen oikeudellisesta ja institutionaalisesta edustamisesta ja sen toimeksiannon ja tehtävien suorittamisesta.

3.   Johtaja vastaa seuraavien toimittamisesta hallintoneuvostolle sen antamaa hyväksymistä varten:

| a) | keskuksen yleinen strategia-asiakirja; |
| --- | --- |

a)

keskuksen yleinen strategia-asiakirja;

| b) | vuotuiset ja monivuotiset toiminta-/työohjelmat; |
| --- | --- |

b)

vuotuiset ja monivuotiset toiminta-/työohjelmat;

| c) | keskuksen vuotuinen talousarvio; |
| --- | --- |

c)

keskuksen vuotuinen talousarvio;

| d) | vuosikertomus, määräaikaiskertomukset ja arvioinnit; |
| --- | --- |

d)

vuosikertomus, määräaikaiskertomukset ja arvioinnit;

| e) | keskuksen organisaatiorakenne ja -kaavio sekä henkilöstöpolitiikka; ja |
| --- | --- |

e)

keskuksen organisaatiorakenne ja -kaavio sekä henkilöstöpolitiikka; ja

| f) | uusien henkilökuntaan kuuluvien palvelukseen otto sekä palveluksessa jo olevien sopimusten uusiminen, jatkaminen ja purkaminen. |
| --- | --- |

f)

uusien henkilökuntaan kuuluvien palvelukseen otto sekä palveluksessa jo olevien sopimusten uusiminen, jatkaminen ja purkaminen.

4.   Johtaja vastaa keskuksen organisaatiosta ja päivittäisestä johtamisesta. Johtaja raportoi hallintoneuvostolle keskuksen toimintasääntöjen toimeenpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

5.   Johtaja raportoi hallintoneuvostolle kaikista tehtäviensä hoidossa esiin tulevista tärkeistä kysymyksistä ja tiedottaa niistä tarvittaessa suurlähettiläskomitealle.

6.   Johtaja esittää hallintoneuvostolle vuotuiset tulosohjaussuunnitelmansa ja kertomuksensa saavutetuista tuloksista niiden arvioimiseksi ja toimittamiseksi edelleen suurlähettiläskomitealle.

7.   Johtaja vastaa vuotuisen tilinpäätöksen toimittamisesta hallintoneuvostolle hyväksyntää varten ja sen toimittamiseksi edelleen suurlähettiläskomitealle.

8.   Johtaja toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet toimiakseen suurlähettiläskomitean talousarvion toteuttamista koskevaan vastuuvapauspäätökseen liitämien havaintojen ja suositusten mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

(3)  Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

---

Oikaisuja

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 309/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 309/55

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 566/2012, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2012, liikkeeseen tarkoitettujen eurometallirahojen yksikköarvoista ja teknisistä eritelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 975/98 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 169, 29. kesäkuuta 2012
  )

Sivulla 9, 1 artiklassa, asetukseen (EY) N:o 975/98 lisättävässä 1 g artiklassa:

on:

”1 g artikla

Liikkeeseen laskevien jäsenvaltioiden on saatettava tavallisten metallirahojen kansalliset puolet ajan tasalle, jotta ne ovat kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaisia viimeistään 20 päivänä kesäkuuta 2062.”

pitää olla:

”1 g artikla

Liikkeeseen laskevien jäsenvaltioiden on saatettava tavallisten metallirahojen kansalliset puolet ajan tasalle, jotta ne ovat kokonaisuudessaan tämän asetuksen mukaisia viimeistään 20 päivänä heinäkuuta 2062.”

Sivulla 10, 1 artiklassa, asetukseen (EY) N:o 975/98 lisättävässä 1 j artiklassa:

on:

”1 j artikla

Edellä olevaa 1 c, 1 d ja 1 e artiklaa sekä 1 h artiklan 2 kohtaa

| a) | ei sovelleta liikkeeseen tarkoitettuihin metallirahoihin, jotka on laskettu liikkeeseen tai valmistettu ennen 19 päivää kesäkuuta 2012, |
| --- | --- |

a)

ei sovelleta liikkeeseen tarkoitettuihin metallirahoihin, jotka on laskettu liikkeeseen tai valmistettu ennen 19 päivää kesäkuuta 2012,

| b) | ei sovelleta siirtymäkaudella, joka päättyy 20 päivänä kesäkuuta 2062, kuva-aiheisiin, jotka jo ovat laillisesti käytössä liikkeeseen tarkoitetuissa metallirahoissa 19 päivänä kesäkuuta 2012. Siirtymäkauden aikana liikkeeseen lasketut tai valmistetut liikkeeseen tarkoitetut metallirahat säilyttävät laillisen maksuvälineen aseman ilman aikarajaa.” |
| --- | --- |

b)

ei sovelleta siirtymäkaudella, joka päättyy 20 päivänä kesäkuuta 2062, kuva-aiheisiin, jotka jo ovat laillisesti käytössä liikkeeseen tarkoitetuissa metallirahoissa 19 päivänä kesäkuuta 2012. Siirtymäkauden aikana liikkeeseen lasketut tai valmistetut liikkeeseen tarkoitetut metallirahat säilyttävät laillisen maksuvälineen aseman ilman aikarajaa.”

pitää olla:

”1 j artikla

Edellä olevaa 1 c, 1 d ja 1 e artiklaa sekä 1 h artiklan 2 kohtaa

| a) | ei sovelleta liikkeeseen tarkoitettuihin metallirahoihin, jotka on laskettu liikkeeseen tai valmistettu ennen 19 päivää heinäkuuta 2012, |
| --- | --- |

a)

ei sovelleta liikkeeseen tarkoitettuihin metallirahoihin, jotka on laskettu liikkeeseen tai valmistettu ennen 19 päivää heinäkuuta 2012,

| b) | ei sovelleta siirtymäkaudella, joka päättyy 20 päivänä heinäkuuta 2062, kuva-aiheisiin, jotka jo ovat laillisesti käytössä liikkeeseen tarkoitetuissa metallirahoissa 19 päivänä heinäkuuta 2012. Siirtymäkauden aikana liikkeeseen lasketut tai valmistetut liikkeeseen tarkoitetut metallirahat säilyttävät laillisen maksuvälineen aseman ilman aikarajaa.” |
| --- | --- |

b)

ei sovelleta siirtymäkaudella, joka päättyy 20 päivänä heinäkuuta 2062, kuva-aiheisiin, jotka jo ovat laillisesti käytössä liikkeeseen tarkoitetuissa metallirahoissa 19 päivänä heinäkuuta 2012. Siirtymäkauden aikana liikkeeseen lasketut tai valmistetut liikkeeseen tarkoitetut metallirahat säilyttävät laillisen maksuvälineen aseman ilman aikarajaa.”

---