# Euroopan unionin L 338/2013

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2013.338.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 338 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 56. vuosikerta17. joulukuuta 2013 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2013.338.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 338

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

56. vuosikerta17. joulukuuta 2013

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1342/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta tiettyjen Venäjän federaatiosta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1343/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 11 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1344/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten makrillin kalastuksen kieltämisestä alueella IVa | 23 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1345/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg | 25 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1346/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten sinimarliinin kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä | 27 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1347/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten makrillin kalastuksen kieltämisestä alueilla IIIa ja IVbc | 29 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1348/2013, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta | 31 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1349/2013, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 68 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2013/762/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä joulukuuta 2013, lisärahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontaohjelmiin vuodeksi 2013
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8576) | 70 |
| | | 2013/763/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8743) | 81 |
| | | 2013/764/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8667)

   (
  1
  ) | 102 |
| | | 2013/765/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, Det Norske Veritas -laitoksen hyväksynnän muuttamisesta alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun asetuksen (EY) N:o 391/2009 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8876)

   (
  1
  ) | 107 |
| | | 2013/766/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, eläintautien ja zoonoosien eräiden muutettujen hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien hyväksymisestä vuodeksi 2013, vuotta 2009 ja sitä seuraavaa vuotta koskevien vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2008/897/EY muuttamisesta ja täytäntöönpanopäätöksen 2012/761/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin osallistumisesta tiettyjen kyseisellä päätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien rahoitukseen
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8891) | 109 |
| | | 2013/767/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä koskevan kansalaisvuoropuhelun puitteiden vahvistamisesta ja päätöksen 2004/391/EY kumoamisesta | 115 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1342/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta tiettyjen Venäjän federaatiosta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

1

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1343/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

11

*

Komission asetus (EU) N:o 1344/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten makrillin kalastuksen kieltämisestä alueella IVa

23

*

Komission asetus (EU) N:o 1345/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg

25

*

Komission asetus (EU) N:o 1346/2013, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten sinimarliinin kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä

27

*

Komission asetus (EU) N:o 1347/2013, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten makrillin kalastuksen kieltämisestä alueilla IIIa ja IVbc

29

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1348/2013, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta

31

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1349/2013, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

68

PÄÄTÖKSET

2013/762/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 9 päivänä joulukuuta 2013, lisärahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontaohjelmiin vuodeksi 2013
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8576)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8576)

70

2013/763/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 12 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8743)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8743)

81

2013/764/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8667)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8667)

1

102

2013/765/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, Det Norske Veritas -laitoksen hyväksynnän muuttamisesta alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun asetuksen (EY) N:o 391/2009 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8876)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8876)

1

107

2013/766/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä joulukuuta 2013, eläintautien ja zoonoosien eräiden muutettujen hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien hyväksymisestä vuodeksi 2013, vuotta 2009 ja sitä seuraavaa vuotta koskevien vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2008/897/EY muuttamisesta ja täytäntöönpanopäätöksen 2012/761/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin osallistumisesta tiettyjen kyseisellä päätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien rahoitukseen
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8891)

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8891)

109

2013/767/EU

*

Komission päätös, annettu 16 päivänä joulukuuta 2013, yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä koskevan kansalaisvuoropuhelun puitteiden vahvistamisesta ja päätöksen 2004/391/EY kumoamisesta

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1342/2013,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,

polkumyyntitoimenpiteiden kumoamisesta tiettyjen Venäjän federaatiosta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Venäjän federaatiosta, Turkista, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti toimenpiteisiin, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Venäjän federaatiosta, Turkista, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti toimenpiteisiin, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.

| (2) | Komissio hyväksyi elokuussa 2001 venäläisen tuottajan (JSC Severstal-Metiz) tekemän hintasitoumustarjouksen. Tämä sitoumussopimus kumottiin lokakuussa 2007 (3); sen ei katsottu toimivan, koska useiden yrityksen viemien tuotelajien asianmukaisessa luokittelussa oli vaikeuksia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi elokuussa 2001 venäläisen tuottajan (JSC Severstal-Metiz) tekemän hintasitoumustarjouksen. Tämä sitoumussopimus kumottiin lokakuussa 2007 (3); sen ei katsottu toimivan, koska useiden yrityksen viemien tuotelajien asianmukaisessa luokittelussa oli vaikeuksia.

| (3) | Neuvosto piti asetuksella (EY) N:o 1279/2007 (4) voimassa asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaiset Venäjän federaatioon kohdistuvat alkuperäiset toimenpiteet osittaisten välivaiheen tarkastelujen ja voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen jälkeen. Näitä toimenpiteitä kutsutaan jäljempänä ’voimassa oleviksi toimenpiteiksi’ ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tutkimusta kutsutaan jäljempänä ’viime tutkimukseksi’. Asetuksella (EY) N:o 1279/2007 päätettiin Turkista ja Thaimaasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto piti asetuksella (EY) N:o 1279/2007 (4) voimassa asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaiset Venäjän federaatioon kohdistuvat alkuperäiset toimenpiteet osittaisten välivaiheen tarkastelujen ja voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen jälkeen. Näitä toimenpiteitä kutsutaan jäljempänä ’voimassa oleviksi toimenpiteiksi’ ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tutkimusta kutsutaan jäljempänä ’viime tutkimukseksi’. Asetuksella (EY) N:o 1279/2007 päätettiin Turkista ja Thaimaasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia koskevat toimenpiteet.

| (4) | Tällä hetkellä (5) on voimassa myös Ukrainasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuonnin vastaisia toimenpiteitä, jotka laajennettiin koskemaan myös Marokosta, Moldovasta ja Korean tasavallasta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia. |
| --- | --- |

(4)

Tällä hetkellä (5) on voimassa myös Ukrainasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuonnin vastaisia toimenpiteitä, jotka laajennettiin koskemaan myös Marokosta, Moldovasta ja Korean tasavallasta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia.

2.   Tarkastelupyyntö

| (5) | Komissio ilmoitti 27. lokakuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (6), Venäjän federaatiosta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 27. lokakuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (6), Venäjän federaatiosta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta.

| (6) | Tarkastelu pantiin vireille Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries -järjestön, jäljempänä ’EWRIS’ tai ’pyynnön esittäjä’, esittämästä perustellusta pyynnöstä, joka tehtiin sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastelu pantiin vireille Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries -järjestön, jäljempänä ’EWRIS’ tai ’pyynnön esittäjä’, esittämästä perustellusta pyynnöstä, joka tehtiin sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

3.   Tutkimus

3.1   
  Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (7) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu alkoi 1 päivänä tammikuuta 2009 ja kesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu alkoi 1 päivänä tammikuuta 2009 ja kesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

3.2   
  Menettelyn osapuolet

| (8) | Komissio ilmoitti asiasta virallisesti tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille, tuojille ja käyttäjille sekä pyynnön esittäjälle ja viejämaan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti asiasta virallisesti tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille, tuojille ja käyttäjille sekä pyynnön esittäjälle ja viejämaan viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (9) | Koska tutkimuksessa oli osallisena mahdollisesti suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia Venäjän federaatiosta, vireillepanoilmoituksessa esitettiin alun perin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia Venäjän federaatiosta ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta sekä toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(9)

Koska tutkimuksessa oli osallisena mahdollisesti suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia Venäjän federaatiosta, vireillepanoilmoituksessa esitettiin alun perin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia Venäjän federaatiosta ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta sekä toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (10) | Koska ainoastaan kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa Venäjän federaatiosta toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa yhteistyön jatkamiseen komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin. |
| --- | --- |

(10)

Koska ainoastaan kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa Venäjän federaatiosta toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa yhteistyön jatkamiseen komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin.

| (11) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään ilmoitusta koskevia huomautuksia vireillepanoilmoituksessa mainitun määräajan kuluessa. Alustavaan otokseen kuului viisi unionin tuottajaa, joiden todettiin edustavan unionin tuotannonalaa samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän ja myynnin osalta unionissa. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään ilmoitusta koskevia huomautuksia vireillepanoilmoituksessa mainitun määräajan kuluessa. Alustavaan otokseen kuului viisi unionin tuottajaa, joiden todettiin edustavan unionin tuotannonalaa samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän ja myynnin osalta unionissa.

| (12) | Koska huomautuksia ei esitetty, ehdotetut yritykset valittiin lopulliseen otokseen ja asiasta ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. Yksi lopullisesti valituista yrityksistä vetäytyi sittemmin otoksesta. Komissio päätti sen vuoksi pienentää otosta neljään jäljellä olevaan yritykseen, joiden katsottiin vielä edustavan unionin tuotannonalaa samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän (29,3 prosenttia) ja myyntimäärän (20,9 prosenttia) osalta unionissa. |
| --- | --- |

(12)

Koska huomautuksia ei esitetty, ehdotetut yritykset valittiin lopulliseen otokseen ja asiasta ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. Yksi lopullisesti valituista yrityksistä vetäytyi sittemmin otoksesta. Komissio päätti sen vuoksi pienentää otosta neljään jäljellä olevaan yritykseen, joiden katsottiin vielä edustavan unionin tuotannonalaa samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän (29,3 prosenttia) ja myyntimäärän (20,9 prosenttia) osalta unionissa.

| (13) | Vaikka vireillepanoilmoituksessa suunniteltiin sovellettavan otantaa etuyhteydettömiin tuojiin, yksikään etuyhteydetön tuoja tai käyttäjä ei ilmoittautunut. Tämän vuoksi etuyhteydettömiin tuojiin ei sovellettu otantaa. |
| --- | --- |

(13)

Vaikka vireillepanoilmoituksessa suunniteltiin sovellettavan otantaa etuyhteydettömiin tuojiin, yksikään etuyhteydetön tuoja tai käyttäjä ei ilmoittautunut. Tämän vuoksi etuyhteydettömiin tuojiin ei sovellettu otantaa.

| (14) | Kyselylomakkeet lähetettiin neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, kahdelle Venäjän federaatiossa vientiä harjoittavalle tuottajalle ja etuyhteydessä olevalle tuojalle. |
| --- | --- |

(14)

Kyselylomakkeet lähetettiin neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, kahdelle Venäjän federaatiossa vientiä harjoittavalle tuottajalle ja etuyhteydessä olevalle tuojalle.

3.3   
  Kyselylomakevastaukset

| (15) | Kyselyihin saatiin vastauksia neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta, etuyhteydessä olevalta tuojalta ja yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta Venäjän federaatiosta. |
| --- | --- |

(15)

Kyselyihin saatiin vastauksia neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta, etuyhteydessä olevalta tuojalta ja yhdeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta Venäjän federaatiosta.

| (16) | Vaikka kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa Venäjän federaatiosta oli alun perin ilmoittautunut, vain yksi niistä toimitti vastauksen kyselyyn, ja sen katsotaan siten toimineen yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla on Italiassa sen täysin omistama tytäryhtiö, joka myös tuottaa teräsvaijereita ja harjoittaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Venäjän federaatiosta. Toinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tietoja tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, muttei pyynnöstä huolimatta täyttänyt kyselylomaketta. Näin ollen katsotaan, että toinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa Venäjän federaatiosta oli alun perin ilmoittautunut, vain yksi niistä toimitti vastauksen kyselyyn, ja sen katsotaan siten toimineen yhteistyössä tutkimuksessa. Yhteistyössä toimineella vientiä harjoittavalla tuottajalla on Italiassa sen täysin omistama tytäryhtiö, joka myös tuottaa teräsvaijereita ja harjoittaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Venäjän federaatiosta. Toinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tietoja tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, muttei pyynnöstä huolimatta täyttänyt kyselylomaketta. Näin ollen katsotaan, että toinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

3.4   
  Tarkastuskäynnit

| (17) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | unionin tuottajat:






  — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Saksa, |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

unionin tuottajat:

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Saksa,

| — | BRIDON International Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta, |
| --- | --- |

—

BRIDON International Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta,

| — | TEUFELBERGER Seil GmbH, Itävalta, |
| --- | --- |

—

TEUFELBERGER Seil GmbH, Itävalta,

| — | Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, SA, Portugali; |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, SA, Portugali;

| b) | vientiä harjoittava tuottaja Venäjän federaatiossa:






  — | JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets; |
| --- | --- | --- |

b)

vientiä harjoittava tuottaja Venäjän federaatiossa:

—

JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;

| c) | etuyhteydessä oleva tuoja:






  — | REDAELLI Tecna SpA, Italia. |
| --- | --- | --- |

c)

etuyhteydessä oleva tuoja:

—

REDAELLI Tecna SpA, Italia.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (18) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvat rauta- ja teräsköydet ja -vaijerit, myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia (tuotannonalalla käytetään usein termiä ”teräsvaijerit”), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvat rauta- ja teräsköydet ja -vaijerit, myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia (tuotannonalalla käytetään usein termiä ”teräsvaijerit”), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

2.   Samankaltainen tuote

| (19) | Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että Venäjän federaatiossa tuotetuilla ja unioniin viedyillä teräsvaijereilla sekä unionissa unionin tuottajien valmistamilla ja myymillä teräsvaijereilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat loppukäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(19)

Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että Venäjän federaatiossa tuotetuilla ja unioniin viedyillä teräsvaijereilla sekä unionissa unionin tuottajien valmistamilla ja myymillä teräsvaijereilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat loppukäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomautukset

| (20) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(20)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (21) | Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, Venäjän federaatiossa vientiä harjoittavien tuottajien joukosta ei ollut tarpeen valita otosta. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvasta viennistä oli 99 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella katsottiin, että yhteistyössä toimimisen taso oli korkea. |
| --- | --- |

(21)

Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa todetaan, Venäjän federaatiossa vientiä harjoittavien tuottajien joukosta ei ollut tarpeen valita otosta. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvasta viennistä oli 99 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella katsottiin, että yhteistyössä toimimisen taso oli korkea.

| (22) | Koska kaksi muuta tiedossa olevaa tuottajaa Venäjän federaatiosta ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, seuraavassa esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä oli tehtävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, mukaan luettuina Eurostatin tiedot, Venäjän viralliset tilastot ja toiselta tuottajalta saadut vähäiset tiedot. |
| --- | --- |

(22)

Koska kaksi muuta tiedossa olevaa tuottajaa Venäjän federaatiosta ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, seuraavassa esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä oli tehtävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, mukaan luettuina Eurostatin tiedot, Venäjän viralliset tilastot ja toiselta tuottajalta saadut vähäiset tiedot.

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

| (23) | Tarkastelupyynnössä väitettiin, että Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräinen polkumyyntimarginaali on 130,8 prosenttia. Kuten vireillepanoilmoituksessa mainittiin (4.1 kohta), pyynnön esittäjä vertasi Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvan viennin hintoja (”noudettuna lähettäjältä” -tasolla) Venäjän federaation kotimarkkinahintoihin. |
| --- | --- |

(23)

Tarkastelupyynnössä väitettiin, että Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräinen polkumyyntimarginaali on 130,8 prosenttia. Kuten vireillepanoilmoituksessa mainittiin (4.1 kohta), pyynnön esittäjä vertasi Venäjän federaatiosta unioniin suuntautuvan viennin hintoja (”noudettuna lähettäjältä” -tasolla) Venäjän federaation kotimarkkinahintoihin.

2.1   
  Normaaliarvo

| (24) | Aluksi tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt samankaltaista tuotetta Venäjän kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavassa määrin eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta unioniin suuntautuneesta vientimyynnistä. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa. |
| --- | --- |

(24)

Aluksi tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt samankaltaista tuotetta Venäjän kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavassa määrin eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta unioniin suuntautuneesta vientimyynnistä. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa.

| (25) | Komissio yksilöi tämän jälkeen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(25)

Komissio yksilöi tämän jälkeen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa.

| (26) | Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (27) | Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(27)

Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona.

| (28) | Niille lopuille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(28)

Niille lopuille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.

2.2   
  Vientihinta

| (29) | Yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osalta vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(29)

Yhteistyössä toimineen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osalta vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

| (30) | Sellaisen vientitapahtuman osalta, jossa vienti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan kauppayhtiön välityksellä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jonka kyseinen etuyhteydessä oleva kauppias veloitti ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta unionissa. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja, jotta kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneet kustannukset sekä voittomarginaali otettaisiin huomioon luotettavan vientihinnan määrittämiseksi. Koska riippumattomilta tuojilta ei saatu tietoja kertyneiden voittojen määristä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, käytettiin 5 prosentin keskimääräistä voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(30)

Sellaisen vientitapahtuman osalta, jossa vienti unioniin tapahtui etuyhteydessä olevan kauppayhtiön välityksellä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jonka kyseinen etuyhteydessä oleva kauppias veloitti ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta unionissa. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja, jotta kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneet kustannukset sekä voittomarginaali otettaisiin huomioon luotettavan vientihinnan määrittämiseksi. Koska riippumattomilta tuojilta ei saatu tietoja kertyneiden voittojen määristä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, käytettiin 5 prosentin keskimääräistä voittomarginaalia.

2.3   
  Vertailu

| (31) | Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. |
| --- | --- |

(31)

Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa.

| (32) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoitus- ja pakkauskuluissa, palkkioissa ja hyvityksissä, kun se oli aiheellista ja perusteltua. |
| --- | --- |

(32)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoitus- ja pakkauskuluissa, palkkioissa ja hyvityksissä, kun se oli aiheellista ja perusteltua.

2.4   
  Polkumyyntimarginaali

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailussa kävi ilmi, että esiintyi polkumyyntiä, jonka suuruus oli 4,7 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan osalta. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailussa kävi ilmi, että esiintyi polkumyyntiä, jonka suuruus oli 4,7 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan osalta.

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

3.1   
  Alustavat huomautukset

| (34) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Venäjän federaatiosta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, unionin markkinoiden ja muiden kolmansien maiden markkinoiden houkuttavuus, tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva ylikapasiteetti Venäjän federaatiossa. |
| --- | --- |

(34)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Venäjän federaatiosta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, unionin markkinoiden ja muiden kolmansien maiden markkinoiden houkuttavuus, tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva ylikapasiteetti Venäjän federaatiossa.

3.2   
  Venäjän federaatiosta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat

| (35) | Eurostatin mukaan tarkastelujakson aikana tuonti Venäjän federaatiosta kasvoi 2 005 tonnista (vuonna 2009) 2 343 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa noin yhtä prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuonti oli tapahtunut polkumyyntihinnoin (4,7 prosenttia) voimassa olleesta polkumyyntitullista huolimatta. |
| --- | --- |

(35)

Eurostatin mukaan tarkastelujakson aikana tuonti Venäjän federaatiosta kasvoi 2 005 tonnista (vuonna 2009) 2 343 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa noin yhtä prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuonti oli tapahtunut polkumyyntihinnoin (4,7 prosenttia) voimassa olleesta polkumyyntitullista huolimatta.

3.3   
  Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien maiden markkinoiden houkuttavuus

| (36) | Unioniin suuntautunut vienti muodosti 3 prosenttia yhteistyössä toimineen tuottajan kokonaismyynnistä, ja suurin osa myynnistä (85 prosenttia) tapahtui Venäjän kotimarkkinoilla. Kotimarkkinat kasvoivat 38 prosenttia tarkastelujaksolla (7) ja voivat edelleen kasvaa, jos Venäjän federaation bruttokansantuotteen kasvu jatkuu, kuten julkisesti saatavilla olevissa, taloudelliseen analyysiin erikoistuneissa lähteissä todetaan. Tutkimuksen aikana kerätyistä tiedoista kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toiminut tuottaja ei tuota kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, minkä vuoksi sen unionin tuottajiin kohdistama kilpailupaine on vähäinen. Tämä pätee todennäköisesti myös kahteen muuhun tuottajaan, koska ei ole saatavilla tietoja investoinneista uusiin koneisiin, joilla voitaisiin tuottaa esimerkiksi halkaisijaltaan suurempaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Venäjän federaatiossa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kilpailupaineen vähäisyyttä vahvistaa myös se, että unionin tuottajat toimivat Venäjän markkinoilla. Venäjän virallisten tullitilastojen mukaan unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen Venäjän federaatioon suuntautuvan viennin osuus oli 30 prosenttia samankaltaisen tuotteen kaikesta tuonnista Venäjän markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli unionin tuottajat ovat suurin viejä Venäjän markkinoilla. |
| --- | --- |

(36)

Unioniin suuntautunut vienti muodosti 3 prosenttia yhteistyössä toimineen tuottajan kokonaismyynnistä, ja suurin osa myynnistä (85 prosenttia) tapahtui Venäjän kotimarkkinoilla. Kotimarkkinat kasvoivat 38 prosenttia tarkastelujaksolla (7) ja voivat edelleen kasvaa, jos Venäjän federaation bruttokansantuotteen kasvu jatkuu, kuten julkisesti saatavilla olevissa, taloudelliseen analyysiin erikoistuneissa lähteissä todetaan. Tutkimuksen aikana kerätyistä tiedoista kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toiminut tuottaja ei tuota kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja, minkä vuoksi sen unionin tuottajiin kohdistama kilpailupaine on vähäinen. Tämä pätee todennäköisesti myös kahteen muuhun tuottajaan, koska ei ole saatavilla tietoja investoinneista uusiin koneisiin, joilla voitaisiin tuottaa esimerkiksi halkaisijaltaan suurempaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Venäjän federaatiossa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kilpailupaineen vähäisyyttä vahvistaa myös se, että unionin tuottajat toimivat Venäjän markkinoilla. Venäjän virallisten tullitilastojen mukaan unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen Venäjän federaatioon suuntautuvan viennin osuus oli 30 prosenttia samankaltaisen tuotteen kaikesta tuonnista Venäjän markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli unionin tuottajat ovat suurin viejä Venäjän markkinoilla.

| (37) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että ennustettu Venäjän bruttokansantuotteen kasvu (3 prosenttia) on melko maltillinen eikä se mahdollista Venäjän teräsvaijerimarkkinoiden kehittymistä edelleen. Venäjän markkinat eivät siten ehkä voisi ottaa vastaan samankaltaisen tuotteen lisämääriä. Tässä yhteydessä on todettava, että Venäjän bruttokansantuotteen kasvu tarkastelujakson aikana (vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun) oli pienempi kuin vuodelle 2014 ennustettu kasvu, mutta se mahdollisti kuitenkin Venäjän teräsvaijerimarkkinoiden 38 prosentin kasvun. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(37)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että ennustettu Venäjän bruttokansantuotteen kasvu (3 prosenttia) on melko maltillinen eikä se mahdollista Venäjän teräsvaijerimarkkinoiden kehittymistä edelleen. Venäjän markkinat eivät siten ehkä voisi ottaa vastaan samankaltaisen tuotteen lisämääriä. Tässä yhteydessä on todettava, että Venäjän bruttokansantuotteen kasvu tarkastelujakson aikana (vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun) oli pienempi kuin vuodelle 2014 ennustettu kasvu, mutta se mahdollisti kuitenkin Venäjän teräsvaijerimarkkinoiden 38 prosentin kasvun. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.

| (38) | Sama osapuoli mainitsi myös yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hiljattain (yhteistyössä unionissa sijaitsevan tytäryhtiönsä kanssa) kehittämät uudet tuotelajit ja väitti, että tämä osoittaa kyseisen tuottajan tehneen investointeja tarkastelujaksolla. Tämä tieto ei kuitenkaan ole ristiriidassa sen havainnon kanssa, että yhteistyössä toimineella tuottajalla ei ole valmiuksia tuottaa kaikkia vaijerityyppejä (erityisesti markkinoiden laadukkaimpiin kuuluvia teräsvaijereita). Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(38)

Sama osapuoli mainitsi myös yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hiljattain (yhteistyössä unionissa sijaitsevan tytäryhtiönsä kanssa) kehittämät uudet tuotelajit ja väitti, että tämä osoittaa kyseisen tuottajan tehneen investointeja tarkastelujaksolla. Tämä tieto ei kuitenkaan ole ristiriidassa sen havainnon kanssa, että yhteistyössä toimineella tuottajalla ei ole valmiuksia tuottaa kaikkia vaijerityyppejä (erityisesti markkinoiden laadukkaimpiin kuuluvia teräsvaijereita). Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.

| (39) | Unionin markkinoiden houkuttavuutta tarkasteltaessa on otettava huomioon myös, että jotkin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat ostivat unionin tuottajien yritystoiminnan. Kahdella venäläisellä tuottajalla on itse asiassa tällä hetkellä unionissa toimivat tytäryhtiöt. Yhteistyössä toimineen viejän EU:ssa sijaitsevaan tytäryhtiöön tehdyllä tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että sen myynti tapahtuu pääasiassa Euroopan markkinoilla ja että yhteistyössä toimineen tuottajan ja kyseisen tytäryhtiön välinen etuyhteydellinen myynti oli vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(39)

Unionin markkinoiden houkuttavuutta tarkasteltaessa on otettava huomioon myös, että jotkin venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat ostivat unionin tuottajien yritystoiminnan. Kahdella venäläisellä tuottajalla on itse asiassa tällä hetkellä unionissa toimivat tytäryhtiöt. Yhteistyössä toimineen viejän EU:ssa sijaitsevaan tytäryhtiöön tehdyllä tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että sen myynti tapahtuu pääasiassa Euroopan markkinoilla ja että yhteistyössä toimineen tuottajan ja kyseisen tytäryhtiön välinen etuyhteydellinen myynti oli vähäistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (40) | Yhteistyössä toimineen viejän tietojen perusteella on huomioitava, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärä Venäjältä kolmansiin maihin oli neljä kertaa suurempi kuin unioniin suuntautuva vientimäärä. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin alempia kuin sen kotimarkkinoiden myyntihinnat Venäjän federaatiossa mutta keskimäärin korkeampia kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat. Tämän perusteella voidaan päätellä, että kolmansien maiden markkinoille suuntautuva vientimyynti on houkuttavampaa kuin unionin markkinoille suuntautuva myynti. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) markkinoiden kanssa vakiinnutetut myyntikanavat. |
| --- | --- |

(40)

Yhteistyössä toimineen viejän tietojen perusteella on huomioitava, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen vientimäärä Venäjältä kolmansiin maihin oli neljä kertaa suurempi kuin unioniin suuntautuva vientimäärä. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin alempia kuin sen kotimarkkinoiden myyntihinnat Venäjän federaatiossa mutta keskimäärin korkeampia kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat. Tämän perusteella voidaan päätellä, että kolmansien maiden markkinoille suuntautuva vientimyynti on houkuttavampaa kuin unionin markkinoille suuntautuva myynti. Tässä yhteydessä on otettava huomioon myös Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) markkinoiden kanssa vakiinnutetut myyntikanavat.

| (41) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että venäläisten tuottajien kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ovat itse asiassa alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat. Tähän liittyen esitettiin Ukrainaan ja joihinkin Euroopan maihin suuntautuvan viennin keskimääräisten hintojen vertailu, jonka väitettiin perustuvan Venäjän tullitilastoihin. Vertailun pohjana olevia alkuperäisiä tietoja ei toimitettu. Tässä yhteydessä on todettava, että tutkimuksessa toteutettu Venäjältä unioniin ja kolmansille markkinoille suuntautuvan viennin hintaerojen vertailu perustui yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kyselystä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Kyseinen hintavertailu tehtiin ”noudettuna lähettäjältä” -tasolla ottaen huomioon erot tuotelajeissa ja kaupan portaassa. Pyynnön esittäjän toimittamat keskimääräisissä hinnoissa eivät tule esiin teräsvaijerimarkkinoilla voimassa olevien hintojen monimutkaiset osatekijät ja vaihteluvälit, jotka johtuvat erilaisten tuotteiden suuresta määrästä ja eri kaupan portaasta. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(41)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että venäläisten tuottajien kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ovat itse asiassa alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat. Tähän liittyen esitettiin Ukrainaan ja joihinkin Euroopan maihin suuntautuvan viennin keskimääräisten hintojen vertailu, jonka väitettiin perustuvan Venäjän tullitilastoihin. Vertailun pohjana olevia alkuperäisiä tietoja ei toimitettu. Tässä yhteydessä on todettava, että tutkimuksessa toteutettu Venäjältä unioniin ja kolmansille markkinoille suuntautuvan viennin hintaerojen vertailu perustui yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kyselystä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Kyseinen hintavertailu tehtiin ”noudettuna lähettäjältä” -tasolla ottaen huomioon erot tuotelajeissa ja kaupan portaassa. Pyynnön esittäjän toimittamat keskimääräisissä hinnoissa eivät tule esiin teräsvaijerimarkkinoilla voimassa olevien hintojen monimutkaiset osatekijät ja vaihteluvälit, jotka johtuvat erilaisten tuotteiden suuresta määrästä ja eri kaupan portaasta. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.

| (42) | Sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan Venäjän federaatioon suuntautuvan viennin määrä on tässä tapauksessa epäolennainen, ja korosti ennemminkin Kiinan kansantasavallasta Venäjän federaatioon suuntautuvaa kasvanutta tuontia ja tarvetta tämän huomioon ottamiselle analyysissa, koska kyseinen tuonti muodostaa kilpailu-uhkan venäläisten tuottajien toimimiselle Venäjän ja IVY:n markkinoilla. Tässä yhteydessä on olennaista, että unionin tuottajat ovat edelleen suurimmat viejät Venäjän markkinoilla, koska se vahvistaa muun muassa sen tosiasian, että venäläisillä tuottajilla ei ole valmiuksia tuottaa kaikkia teräsvaijerilajeja, joille on kysyntää Venäjän markkinoilla. Kiinasta Venäjän federaatioon suuntautuvasta viennistä on todettava, että se kasvoi samalla, kun kysyntä kasvoi nopeasti Venäjän markkinoilla. Tietoja ei toimitettu esimerkiksi Kiinasta Venäjän federaatioon tai IVY-maihin suuntautuvan viennin hintatasoista tai tutkimuksen kohteena olevan tuontituotteen ominaisuuksista, joiden avulla olisi ollut mahdollista tehdä jatkoanalyysia. Lopuksi on todettava, että Venäjän tullitilastojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen venäläiset tuottajat olivat edelleen johtavassa asemassa kotimarkkinoillaan teräsvaijerien osalta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että kokonaistuonti näille markkinoille muodosti vain noin 15 prosenttia Venäjän teräsvaijerimarkkinoista. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(42)

Sama osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan Venäjän federaatioon suuntautuvan viennin määrä on tässä tapauksessa epäolennainen, ja korosti ennemminkin Kiinan kansantasavallasta Venäjän federaatioon suuntautuvaa kasvanutta tuontia ja tarvetta tämän huomioon ottamiselle analyysissa, koska kyseinen tuonti muodostaa kilpailu-uhkan venäläisten tuottajien toimimiselle Venäjän ja IVY:n markkinoilla. Tässä yhteydessä on olennaista, että unionin tuottajat ovat edelleen suurimmat viejät Venäjän markkinoilla, koska se vahvistaa muun muassa sen tosiasian, että venäläisillä tuottajilla ei ole valmiuksia tuottaa kaikkia teräsvaijerilajeja, joille on kysyntää Venäjän markkinoilla. Kiinasta Venäjän federaatioon suuntautuvasta viennistä on todettava, että se kasvoi samalla, kun kysyntä kasvoi nopeasti Venäjän markkinoilla. Tietoja ei toimitettu esimerkiksi Kiinasta Venäjän federaatioon tai IVY-maihin suuntautuvan viennin hintatasoista tai tutkimuksen kohteena olevan tuontituotteen ominaisuuksista, joiden avulla olisi ollut mahdollista tehdä jatkoanalyysia. Lopuksi on todettava, että Venäjän tullitilastojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen venäläiset tuottajat olivat edelleen johtavassa asemassa kotimarkkinoillaan teräsvaijerien osalta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että kokonaistuonti näille markkinoille muodosti vain noin 15 prosenttia Venäjän teräsvaijerimarkkinoista. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.

3.4   
  Venäjän federaation tuotantokapasiteetti ja vientiin käytettävissä oleva ylikapasiteetti

| (43) | Tarkastelupyynnön mukaan kaikkien venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti oli 115 000 tonnia. Tutkimuksen aikana pyynnön esittäjä arvioi uudelleen Venäjän tuotantokapasiteetin olevan 220 000–250 000 tonnia, minkä tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Yhteistyössä toimineelta viejältä saatujen tarkistettujen tietojen, toisen tiedossa olevan tuottajan toimittamien tietojen sekä pyyntöön sisältyvien kolmatta tuottajaa koskevien tietojen perusteella kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen venäläisten tuottajien tuotantokapasiteetti oli vakiintunut noin 158 000 tonnin tasolle. Tässä yhteydessä on huomioitava, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti oli tarkastelujakson aikana rakennemuutosten kohteena, joiden seurauksena yksi tuotantolaitos suljettiin. |
| --- | --- |

(43)

Tarkastelupyynnön mukaan kaikkien venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti oli 115 000 tonnia. Tutkimuksen aikana pyynnön esittäjä arvioi uudelleen Venäjän tuotantokapasiteetin olevan 220 000–250 000 tonnia, minkä tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Yhteistyössä toimineelta viejältä saatujen tarkistettujen tietojen, toisen tiedossa olevan tuottajan toimittamien tietojen sekä pyyntöön sisältyvien kolmatta tuottajaa koskevien tietojen perusteella kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen venäläisten tuottajien tuotantokapasiteetti oli vakiintunut noin 158 000 tonnin tasolle. Tässä yhteydessä on huomioitava, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti oli tarkastelujakson aikana rakennemuutosten kohteena, joiden seurauksena yksi tuotantolaitos suljettiin.

| (44) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että suljetusta tuotantolaitoksesta siirrettiin joitakin koneita yhteistyössä toimineen tuottajan toiseen tuotantopaikkaan. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä yhteydessä voidaan vahvistaa, että tutkimuksen aikana kerätyn näytön perusteella yhteistyössä toiminut tuottaja toteutti tarkastelujaksolla rakennemuutoksia, joihin kuului joidenkin koneiden romuttaminen kaikissa kolmessa tuotantopaikassa sekä yhden tuotantolaitoksen sulkeminen. Ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että suljetusta tuotantolaitoksesta olisi siirretty tiettyjä koneita muihin tuotantolaitoksiin. Tämä ei kuitenkaan muuta kyseisen tuottajan ja koko Venäjän tuotantokapasiteetin arviota, jota osapuoli ei kiistänyt. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä. |
| --- | --- |

(44)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että suljetusta tuotantolaitoksesta siirrettiin joitakin koneita yhteistyössä toimineen tuottajan toiseen tuotantopaikkaan. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä yhteydessä voidaan vahvistaa, että tutkimuksen aikana kerätyn näytön perusteella yhteistyössä toiminut tuottaja toteutti tarkastelujaksolla rakennemuutoksia, joihin kuului joidenkin koneiden romuttaminen kaikissa kolmessa tuotantopaikassa sekä yhden tuotantolaitoksen sulkeminen. Ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että suljetusta tuotantolaitoksesta olisi siirretty tiettyjä koneita muihin tuotantolaitoksiin. Tämä ei kuitenkaan muuta kyseisen tuottajan ja koko Venäjän tuotantokapasiteetin arviota, jota osapuoli ei kiistänyt. Väitettä ei näin ollen voitu hyväksyä.

| (45) | Kun tarkastellaan kapasiteetin käyttöastetta ja ylikapasiteettia, kolmannen tuottajan kapasiteetin käyttöastetta koskevien tarkkojen tietojen puuttuessa oletettiin kahden tuottajan tietojen perusteella, että sen kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suunnilleen sama kuin kahden muun tuottajan eli 90 prosenttia. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että käyttämätön kapasiteetti Venäjän federaatiossa on kokonaisuudessaan 17 000 tonnia. Tämä on noin 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(45)

Kun tarkastellaan kapasiteetin käyttöastetta ja ylikapasiteettia, kolmannen tuottajan kapasiteetin käyttöastetta koskevien tarkkojen tietojen puuttuessa oletettiin kahden tuottajan tietojen perusteella, että sen kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suunnilleen sama kuin kahden muun tuottajan eli 90 prosenttia. Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että käyttämätön kapasiteetti Venäjän federaatiossa on kokonaisuudessaan 17 000 tonnia. Tämä on noin 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.5   
  Päätelmät

| (46) | Koska havaittiin, että Venäjän federaatiosta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. |
| --- | --- |

(46)

Koska havaittiin, että Venäjän federaatiosta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan.

| (47) | Seuraavia seikkoja olisi kuitenkin korostettava. Ensinnäkin Venäjän federaatiossa on vain vähän käyttämätöntä kapasiteettia, joka voidaan ohjata kotimarkkinoille, joilla kysyntä kasvaa nopeasti. Toiseksi venäläisillä tuottajilla ei ole valmiuksia toimittaa kaikentyyppisiä vaijereita, ja näin ollen ne saavat aikaan vain vähäistä kilpailupainetta unionin markkinoilla. Kolmanneksi kolmesta tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta kahdella on unionissa täydessä omistuksessa olevat tytäryhtiöt, joissa tuotetaan samankaltaista tuotetta. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tytäryhtiöstä saatujen tietojen perusteella on havaittavissa, että tytäryhtiössä tuotettua samankaltaista tuotetta myydään pääasiassa unionin markkinoilla, ja vientiä harjoittava tuottaja tuottaa ja myy samankaltaista tuotetta lähinnä Venäjän markkinoita varten. Lisäksi venäläisillä vientiä harjoittavilla tuottajilla on tiiviit liikeyhteydet kolmansien maiden markkinoilla, erityisesti IVY-maiden markkinoilla, jotka ovat venäläisten viejien kannalta houkuttelevampia, koska näillä markkinoilla saatavat hinnat ovat keskimäärin korkeammat kuin unionissa saatavat hinnat. Tämän perusteella pääteltiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Venäjän federaatiosta ei todennäköisesti kasva merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(47)

Seuraavia seikkoja olisi kuitenkin korostettava. Ensinnäkin Venäjän federaatiossa on vain vähän käyttämätöntä kapasiteettia, joka voidaan ohjata kotimarkkinoille, joilla kysyntä kasvaa nopeasti. Toiseksi venäläisillä tuottajilla ei ole valmiuksia toimittaa kaikentyyppisiä vaijereita, ja näin ollen ne saavat aikaan vain vähäistä kilpailupainetta unionin markkinoilla. Kolmanneksi kolmesta tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta kahdella on unionissa täydessä omistuksessa olevat tytäryhtiöt, joissa tuotetaan samankaltaista tuotetta. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tytäryhtiöstä saatujen tietojen perusteella on havaittavissa, että tytäryhtiössä tuotettua samankaltaista tuotetta myydään pääasiassa unionin markkinoilla, ja vientiä harjoittava tuottaja tuottaa ja myy samankaltaista tuotetta lähinnä Venäjän markkinoita varten. Lisäksi venäläisillä vientiä harjoittavilla tuottajilla on tiiviit liikeyhteydet kolmansien maiden markkinoilla, erityisesti IVY-maiden markkinoilla, jotka ovat venäläisten viejien kannalta houkuttelevampia, koska näillä markkinoilla saatavat hinnat ovat keskimäärin korkeammat kuin unionissa saatavat hinnat. Tämän perusteella pääteltiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Venäjän federaatiosta ei todennäköisesti kasva merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (48) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana teräsvaijereita valmisti yli 30 unionin tuottajaa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjältä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siten muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana teräsvaijereita valmisti yli 30 unionin tuottajaa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjältä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siten muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (49) | Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:






  — | makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyynnin merkittävyys) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen ja Eurostatin tietojen perusteella, ja muiden unionin tuottajien osalta käytettiin pyynnön esittäjältä saatuihin tietoihin pohjautuvaa arviota; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa todetaan, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

—

makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyynnin merkittävyys) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen ja Eurostatin tietojen perusteella, ja muiden unionin tuottajien osalta käytettiin pyynnön esittäjältä saatuihin tietoihin pohjautuvaa arviota;

| — | mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin kulutus

| (50) | Unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia eli 195 426 tonnista 211 380 tonniin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus (tonnia) | 195 426 | 206 940 | 213 350 | 211 380 |
| Indeksi | 100 | 106 | 109 | 108 |

(50)

Unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia eli 195 426 tonnista 211 380 tonniin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus (tonnia)

195 426

206 940

213 350

211 380

Indeksi

100

106

109

108

2.   Nykyinen tuonti Venäjän federaatiosta

2.1   
  Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat

| (51) | Eurostatin tietojen mukaan Venäjän federaatiosta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi 2 005 tonnista 2 343 tonniin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kasvusta huolimatta nämä tuotantomäärät ovat alhaisemmat kuin Venäjän federaatiosta tuleva tuonti viime tutkimuksen aikana, jolloin tuonti oli 2 908 tonnia vuonna 2005 ja 3 323 tonnia ajanjaksolla 1.7.2005–30.6.2006 (edellinen tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Lisäksi Venäjältä tulevan tuonnin määrä laski tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien (20 prosentin lasku). |
| --- | --- |

(51)

Eurostatin tietojen mukaan Venäjän federaatiosta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi 2 005 tonnista 2 343 tonniin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kasvusta huolimatta nämä tuotantomäärät ovat alhaisemmat kuin Venäjän federaatiosta tuleva tuonti viime tutkimuksen aikana, jolloin tuonti oli 2 908 tonnia vuonna 2005 ja 3 323 tonnia ajanjaksolla 1.7.2005–30.6.2006 (edellinen tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Lisäksi Venäjältä tulevan tuonnin määrä laski tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisestä lähtien (20 prosentin lasku).

| (52) | Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus oli 1,03 prosenttia vuonna 2009 ja 1,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(52)

Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuus oli 1,03 prosenttia vuonna 2009 ja 1,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (53) | Tuontihinnat puolestaan ovat nousseet tarkastelujaksolla tasaisesti 12 prosenttia. | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 2 005 | 2 197 | 2 549 | 2 343 |
| Indeksi | 100 | 110 | 127 | 117 |
| Markkinaosuus | 1,03 % | 1,06 % | 1,19 % | 1,11 % |
| Indeksi | 100 | 103 | 116 | 108 |
| Tuontihinta | 1 054 | 1 084 | 1 171 | 1 178 |
| Indeksi | 100 | 103 | 111 | 112 |

(53)

Tuontihinnat puolestaan ovat nousseet tarkastelujaksolla tasaisesti 12 prosenttia.

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonti (tonnia)

2 005

2 197

2 549

2 343

Indeksi

100

110

127

117

Markkinaosuus

1,03 %

1,06 %

1,19 %

1,11 %

Indeksi

100

103

116

108

Tuontihinta

1 054

1 084

1 171

1 178

Indeksi

100

103

111

112

2.2   
  Hintojen alittavuus

| (54) | Hintojen alittavuus määritettiin käyttäen yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitullia, ja se oli 54,7–69,0 prosenttia riippuen tuotelajista, ja hinnan alittavuuden painotettu keskimääräinen marginaali oli 63,4 prosenttia. Kun kuitenkin otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin vähäinen määrä ja lukuisten erilaisten teräsvaijerilajien olemassaolo, hinnan alittavuus voitiin määrittää ainoastaan sellaisten hyvin harvojen täysin samanlaisten tuotelajien perusteella, joiden määrät ovat pienet (19,9 tonnia). Sen vuoksi hinnan alittavuuden marginaali on ainoastaan suuntaa-antava. |
| --- | --- |

(54)

Hintojen alittavuus määritettiin käyttäen yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitullia, ja se oli 54,7–69,0 prosenttia riippuen tuotelajista, ja hinnan alittavuuden painotettu keskimääräinen marginaali oli 63,4 prosenttia. Kun kuitenkin otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin vähäinen määrä ja lukuisten erilaisten teräsvaijerilajien olemassaolo, hinnan alittavuus voitiin määrittää ainoastaan sellaisten hyvin harvojen täysin samanlaisten tuotelajien perusteella, joiden määrät ovat pienet (19,9 tonnia). Sen vuoksi hinnan alittavuuden marginaali on ainoastaan suuntaa-antava.

3.   Tuonti muista maista

3.1   
  Muista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat

| (55) | Muista maista kuin Venäjän federaatiosta tuleva tuonti kasvoi 10,6 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä on enemmän kuin kulutuksen kasvu unionin markkinoilla (8 prosenttia). Siitä huolimatta, että muut maat kuin Venäjän federaatio kasvattivat markkinaosuuttaan unionissa, niiden markkinaosuuksia voidaan pitää vakaina. |
| --- | --- |

(55)

Muista maista kuin Venäjän federaatiosta tuleva tuonti kasvoi 10,6 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä on enemmän kuin kulutuksen kasvu unionin markkinoilla (8 prosenttia). Siitä huolimatta, että muut maat kuin Venäjän federaatio kasvattivat markkinaosuuttaan unionissa, niiden markkinaosuuksia voidaan pitää vakaina.

| (56) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tärkeimmät viejämaat olivat Etelä-Korea, jonka markkinaosuus oli 16 prosenttia, Kiina (1,78 prosenttia), Thaimaa (noin 1,65 prosenttia) ja Venäjän federaatio (ks. edellä, 1,11 prosenttia), ja unionin tuotannonalan markkinaosuus oli lähes 60 prosenttia.









  Maat / Tuonti (tonnia) | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etelä-Korea | 32 027 | 23 926 | 28 906 | 34 798 |
| Kiina | 5 797 | 4 067 | 5 174 | 3 765 |
| Thaimaa | 3 673 | 3 815 | 5 348 | 3 499 |
| Muut maat | 34 938 | 38 974 | 39 376 | 42 444 |
| Välisumma
  (lukuun ottamatta Venäjän federaatiota) | 76 435 | 70 782 | 78 804 | 84 506 |
| Venäjä | 2 005 | 2 197 | 2 548 | 2 343 |
| Tuonti yhteensä
  (mukaan luettuna Venäjän federaatio) | 78 440 | 72 979 | 81 352 | 86 849 |

(56)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tärkeimmät viejämaat olivat Etelä-Korea, jonka markkinaosuus oli 16 prosenttia, Kiina (1,78 prosenttia), Thaimaa (noin 1,65 prosenttia) ja Venäjän federaatio (ks. edellä, 1,11 prosenttia), ja unionin tuotannonalan markkinaosuus oli lähes 60 prosenttia.

Maat / Tuonti (tonnia)

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etelä-Korea

32 027

23 926

28 906

34 798

Kiina

5 797

4 067

5 174

3 765

Thaimaa

3 673

3 815

5 348

3 499

Muut maat

34 938

38 974

39 376

42 444

Välisumma

(lukuun ottamatta Venäjän federaatiota)

76 435

70 782

78 804

84 506

Venäjä

2 005

2 197

2 548

2 343

Tuonti yhteensä

(mukaan luettuna Venäjän federaatio)

78 440

72 979

81 352

86 849

3.2   
  Hintojen alittavuus

| (57) | Muista maista tuotujen samankaltaisten tuotteiden keskimääräiset tuontihinnat pysyivät kaiken kaikkiaan vakaina ja ennallaan tarkastelujakson aikana ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin 57 prosentilla. |
| --- | --- |

(57)

Muista maista tuotujen samankaltaisten tuotteiden keskimääräiset tuontihinnat pysyivät kaiken kaikkiaan vakaina ja ennallaan tarkastelujakson aikana ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin 57 prosentilla.

4.   Unionin tuotannonalan tilanne

| (58) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(58)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

4.1   
  Alustavat huomautukset

| (59) | Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahingon arviointi tapahtui koko unionin tuotannonalalta (johdanto-osan 49 kappaleessa määritellyt makrotaloudelliset tekijät) ja otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella (johdanto-osan 49 kappaleessa määritellyt mikrotaloudelliset tekijät). |
| --- | --- |

(59)

Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahingon arviointi tapahtui koko unionin tuotannonalalta (johdanto-osan 49 kappaleessa määritellyt makrotaloudelliset tekijät) ja otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella (johdanto-osan 49 kappaleessa määritellyt mikrotaloudelliset tekijät).

a)   Tuotanto

| (60) | Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 6 prosenttia eli 214 475 tonnista 228 368 tonniin. Samaan aikaan, kun kulutus kasvoi (8 prosenttia) johdanto-osan 52 kappaleessa todetun mukaisesti, unionin tuotannonalan tuotanto lisääntyi 6 prosenttia.









  Unionin tuotannonala | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 214 475 | 223 385 | 224 559 | 228 368 |
| Indeksi | 100 | 104 | 105 | 106 |

(60)

Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 6 prosenttia eli 214 475 tonnista 228 368 tonniin. Samaan aikaan, kun kulutus kasvoi (8 prosenttia) johdanto-osan 52 kappaleessa todetun mukaisesti, unionin tuotannonalan tuotanto lisääntyi 6 prosenttia.

Unionin tuotannonala

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

214 475

223 385

224 559

228 368

Indeksi

100

104

105

106

b)   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (61) | Unionin kulutuksen kasvu (8 prosenttia) sai aikaan myös unionin tuotannonalan tuotannon 6 prosentin kasvun.









  Unionin tuotannonala | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapasiteetti | 348 852 | 371 187 | 366 976 | 369 134 |
| Indeksi | 100 | 106 | 105 | 106 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 61,5 % | 60,2 % | 61,2 % | 61,9 % |
| Indeksi | 100 | 98 | 100 | 101 |

(61)

Unionin kulutuksen kasvu (8 prosenttia) sai aikaan myös unionin tuotannonalan tuotannon 6 prosentin kasvun.

Unionin tuotannonala

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kapasiteetti

348 852

371 187

366 976

369 134

Indeksi

100

106

105

106

Kapasiteetin käyttöaste

61,5 %

60,2 %

61,2 %

61,9 %

Indeksi

100

98

100

101

c)   Myyntimäärä

| (62) | Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla kasvoi 7 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.









  Unionin tuotannonala | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti etuyhteydettömille osapuolille unionissa (tonnia) | 116 902 | 133 824 | 131 085 | 124 524 |
| Indeksi | 100 | 114 | 112 | 107 |

(62)

Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla kasvoi 7 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

Unionin tuotannonala

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myynti etuyhteydettömille osapuolille unionissa (tonnia)

116 902

133 824

131 085

124 524

Indeksi

100

114

112

107

d)   Markkinaosuus

| (63) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana: se oli 60 prosenttia vuonna 2009 ja 59 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.









  Unionin tuotannonala | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Markkinaosuus | 60 % | 65 % | 61 % | 59 % |
| Indeksi | 100 | 108 | 102 | 98 |

(63)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana: se oli 60 prosenttia vuonna 2009 ja 59 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Unionin tuotannonala

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Markkinaosuus

60 %

65 %

61 %

59 %

Indeksi

100

108

102

98

e)   Kasvu

| (64) | Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia, myös unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuutta voidaan siten pitää vakaana, joskin se hieman menetti markkinaosuuttaan, ja tuonti Venäjän federaatiosta lisääntyi hieman. |
| --- | --- |

(64)

Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia, myös unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuutta voidaan siten pitää vakaana, joskin se hieman menetti markkinaosuuttaan, ja tuonti Venäjän federaatiosta lisääntyi hieman.

f)   Työllisyys

| (65) | Vaikka otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyyden kasvu oli 5 prosenttia tarkastelujakson aikana, pyynnön esittäjän tekemä arvio koko tuotannonalan työllisyyden tasosta on erilainen ja kehityssuuntaus on negatiivinen, sillä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä on tapahtunut 6 prosentin lasku.









  Unionin tuotannonala | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | 3 763 | 3 776 | 3 688 | 3 544 |
| Indeksi | 100 | 100 | 98 | 94 |

(65)

Vaikka otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyyden kasvu oli 5 prosenttia tarkastelujakson aikana, pyynnön esittäjän tekemä arvio koko tuotannonalan työllisyyden tasosta on erilainen ja kehityssuuntaus on negatiivinen, sillä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä on tapahtunut 6 prosentin lasku.

Unionin tuotannonala

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys

3 763

3 776

3 688

3 544

Indeksi

100

100

98

94

g)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (66) | Havaitun polkumyynnin tosiasialliset marginaalit olivat 4,7 prosenttia, eikä niiden vaikutusta unionin tuotannonalaan voida pitää merkittävänä, kun otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin vähäinen kokonaismäärä ja suhteellisen alhainen polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(66)

Havaitun polkumyynnin tosiasialliset marginaalit olivat 4,7 prosenttia, eikä niiden vaikutusta unionin tuotannonalaan voida pitää merkittävänä, kun otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin vähäinen kokonaismäärä ja suhteellisen alhainen polkumyyntimarginaali.

h)   Varastot

| (67) | Unionin tuotannonalan loppuvarastot vähenivät vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 11 723 | 10 240 | 9 813 | 10 489 |
| Indeksi | 100 | 87 | 84 | 89 |

(67)

Unionin tuotannonalan loppuvarastot vähenivät vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

11 723

10 240

9 813

10 489

Indeksi

100

87

84

89

i)   Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät

| (68) | Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat 8 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä hintakehitys liittyy siihen, että unionin tuotannonala pystyi siirtämään tuotantokustannusten nousun (8 prosenttia) käyttäjille. Hintojen kehitys johtuu myös siitä, että unionin tuotannonalalla siirrytään asteittain halkaisijaltaan suurempiin teräsvaijereihin ja keskitytään yhä enemmän erikoiskäyttöön tarkoitettuihin köysiin.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta EU:ssa (euroa/tonni) | 3 625 | 3 658 | 3 809 | 3 911 |
| Indeksi | 100 | 101 | 105 | 108 |

(68)

Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat 8 prosenttia vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä hintakehitys liittyy siihen, että unionin tuotannonala pystyi siirtämään tuotantokustannusten nousun (8 prosenttia) käyttäjille. Hintojen kehitys johtuu myös siitä, että unionin tuotannonalalla siirrytään asteittain halkaisijaltaan suurempiin teräsvaijereihin ja keskitytään yhä enemmän erikoiskäyttöön tarkoitettuihin köysiin.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta EU:ssa (euroa/tonni)

3 625

3 658

3 809

3 911

Indeksi

100

101

105

108

j)   Palkat

| (69) | Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskipalkka kokoaikaista työntekijää kohti (FTE) nousi 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Joidenkin otokseen valittujen yritysten rakenneuudistusten jälkeen korkeasti koulutettujen työntekijöiden osuus verrattuna vähän koulutettuihin lisääntyi tarkastelujaksolla, mikä näkyy myös kohonneissa keskimääräisissä palkkakustannuksissa työntekijää kohden.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palkka (FTE) (euroa) | 42 393 | 45 174 | 48 718 | 51 052 |
| Indeksi | 100 | 107 | 115 | 120 |

(69)

Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana keskipalkka kokoaikaista työntekijää kohti (FTE) nousi 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Joidenkin otokseen valittujen yritysten rakenneuudistusten jälkeen korkeasti koulutettujen työntekijöiden osuus verrattuna vähän koulutettuihin lisääntyi tarkastelujaksolla, mikä näkyy myös kohonneissa keskimääräisissä palkkakustannuksissa työntekijää kohden.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Palkka (FTE) (euroa)

42 393

45 174

48 718

51 052

Indeksi

100

107

115

120

k)   Tuottavuus

| (70) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna kokoaikaiseksi muutettuna työmääränä henkilöä kohti vuodessa oli tarkastelujaksolla vaihtelevaa, sillä se laski vuonna 2010 ja nousi jälleen vuonna 2011 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.









  Unionin tuotannonala | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus | 58 | 52 | 53 | 55 |
| Indeksi | 100 | 88 | 90 | 94 |

(70)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna kokoaikaiseksi muutettuna työmääränä henkilöä kohti vuodessa oli tarkastelujaksolla vaihtelevaa, sillä se laski vuonna 2010 ja nousi jälleen vuonna 2011 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Unionin tuotannonala

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus

58

52

53

55

Indeksi

100

88

90

94

l)   Investoinnit ja pääoman saanti

| (71) | Investoinnit teräsvaijereihin lisääntyivät 271 prosenttia tarkastelujaksolla ja olivat merkittäviä: ne olivat lähes 16 miljoonaa euroa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Otokseen valituilla tuottajilla ei ollut vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana. Lisäksi suuri osa investoinneista voitiin rahoittaa omasta kassavirrasta.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 5 845 | 6 025 | 12 656 | 15 839 |
| Indeksi | 100 | 103 | 217 | 271 |

(71)

Investoinnit teräsvaijereihin lisääntyivät 271 prosenttia tarkastelujaksolla ja olivat merkittäviä: ne olivat lähes 16 miljoonaa euroa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Otokseen valituilla tuottajilla ei ollut vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana. Lisäksi suuri osa investoinneista voitiin rahoittaa omasta kassavirrasta.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investoinnit (tuhatta euroa)

5 845

6 025

12 656

15 839

Indeksi

100

103

217

271

m)   Kannattavuus unionin markkinoilla

| (72) | Otokseen valitut tuottajat onnistuivat tekemään voittoa koko tarkastelujakson ajan. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana saadut voitot ylittivät alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun 5 prosentin tavoitteen – siitä huolimatta, että voitot vähenivät vuoteen 2009 verrattuna.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus unionin markkinoilla | 14,8 % | 10,1 % | 10,6 % | 10,6 % |
| Indeksi | 100 | 68 | 72 | 72 |

(72)

Otokseen valitut tuottajat onnistuivat tekemään voittoa koko tarkastelujakson ajan. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana saadut voitot ylittivät alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun 5 prosentin tavoitteen – siitä huolimatta, että voitot vähenivät vuoteen 2009 verrattuna.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kannattavuus unionin markkinoilla

14,8 %

10,1 %

10,6 %

10,6 %

Indeksi

100

68

72

72

n)   Investointien tuotto

| (73) | Investointien tuotto (teräsvaijeritoiminnan synnyttämä kokonaisvoitto prosentteina teräsvaijereiden tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Laskusta huolimatta tämä indikaattori on edelleen melko merkittävä.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investointien tuotto | 37,7 % | 23,4 % | 25 % | 23 % |
| Indeksi | 100 | 62 | 66 | 61 |

(73)

Investointien tuotto (teräsvaijeritoiminnan synnyttämä kokonaisvoitto prosentteina teräsvaijereiden tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Laskusta huolimatta tämä indikaattori on edelleen melko merkittävä.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investointien tuotto

37,7 %

23,4 %

25 %

23 %

Indeksi

100

62

66

61

o)   Kassavirta

| (74) | Kassavirtatilanne on edelleen kokonaisuudessaan hyvin positiivinen huolimatta sen heikkenemisestä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: se noudattaa kannattavuussuuntauksia tietyssä määrin koko tarkastelujakson ajan.









  Otokseen valitut tuottajat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 57 545 | 40 640 | 38 297 | 43 380 |
| Indeksi | 100 | 71 | 67 | 75 |

(74)

Kassavirtatilanne on edelleen kokonaisuudessaan hyvin positiivinen huolimatta sen heikkenemisestä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: se noudattaa kannattavuussuuntauksia tietyssä määrin koko tarkastelujakson ajan.

Otokseen valitut tuottajat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (tuhatta euroa)

57 545

40 640

38 297

43 380

Indeksi

100

71

67

75

p)   Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen

| (75) | Suurin osa indikaattoreista osoittaa, että unionin tuotannonala mukautti tuotantovälineitään pystyäkseen vastaamaan uuden talousympäristön vaatimuksiin ja tarttumaan unionissa ja unionin ulkopuolella tarjoutuviin mahdollisuuksiin niillä segmenteillä, joilla voi saavuttaa suuria voittoja. Unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteen paraneminen vuonna 2001 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden johdosta on todisteena siitä, että toimenpiteet ovat tehokkaita ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(75)

Suurin osa indikaattoreista osoittaa, että unionin tuotannonala mukautti tuotantovälineitään pystyäkseen vastaamaan uuden talousympäristön vaatimuksiin ja tarttumaan unionissa ja unionin ulkopuolella tarjoutuviin mahdollisuuksiin niillä segmenteillä, joilla voi saavuttaa suuria voittoja. Unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteen paraneminen vuonna 2001 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden johdosta on todisteena siitä, että toimenpiteet ovat tehokkaita ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

4.2   
  Päätelmät

| (76) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi jokseenkin säilyttämään markkinaosuutensa, hinnat nousivat 8 prosenttia, varastot pysyivät kohtuullisella tasolla ja tuotantomäärät ja kulutus kasvoivat. Unionin tuotannonala oli kannattava koko tarkastelujakson ajan, vaikka voitot olivat pienemmät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009. Edellä mainittu huomioon ottaen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(76)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi jokseenkin säilyttämään markkinaosuutensa, hinnat nousivat 8 prosenttia, varastot pysyivät kohtuullisella tasolla ja tuotantomäärät ja kulutus kasvoivat. Unionin tuotannonala oli kannattava koko tarkastelujakson ajan, vaikka voitot olivat pienemmät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009. Edellä mainittu huomioon ottaen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (77) | Tarkastelun kohteena oli myös se, olisiko merkittävän vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ei todennäköisesti tapahdu, mikä johtuu jäljempänä esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(77)

Tarkastelun kohteena oli myös se, olisiko merkittävän vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ei todennäköisesti tapahdu, mikä johtuu jäljempänä esitetyistä syistä.

| (78) | Kuten johdanto-osan 54 kappaleessa korostetaan, Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin hintojen todetaan alittavan EU:n hinnat. Vastaavien tuotelajien vähäisten määrien vuoksi nykyistä hinnan alittavuuden marginaalia voidaan kuitenkin pitää ainoastaan suuntaa-antavana. |
| --- | --- |

(78)

Kuten johdanto-osan 54 kappaleessa korostetaan, Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin hintojen todetaan alittavan EU:n hinnat. Vastaavien tuotelajien vähäisten määrien vuoksi nykyistä hinnan alittavuuden marginaalia voidaan kuitenkin pitää ainoastaan suuntaa-antavana.

| (79) | Kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin määrä oli 2 005 tonnia vuonna 2009 ja 2 343 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus oli vastaavasti 1,03 ja 1,11 prosenttia. |
| --- | --- |

(79)

Kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjän federaatiosta tulevan tuonnin määrä oli 2 005 tonnia vuonna 2009 ja 2 343 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus oli vastaavasti 1,03 ja 1,11 prosenttia.

| (80) | Kuten johdanto-osan 43 ja 45 kappaleessa todetaan, Venäjän kokonaiskapasiteetin arvioidaan olevan noin 158 000 tonnia, kun taas viime tutkimuksen aikana sen arvioitiin olevan suunnilleen samalla tasolla EU:n kokonaiskulutuksen kanssa eli 220 000 tonnia. Lisäksi käyttämätön kapasiteetti näyttää tällä hetkellä olevan vähäinen. |
| --- | --- |

(80)

Kuten johdanto-osan 43 ja 45 kappaleessa todetaan, Venäjän kokonaiskapasiteetin arvioidaan olevan noin 158 000 tonnia, kun taas viime tutkimuksen aikana sen arvioitiin olevan suunnilleen samalla tasolla EU:n kokonaiskulutuksen kanssa eli 220 000 tonnia. Lisäksi käyttämätön kapasiteetti näyttää tällä hetkellä olevan vähäinen.

| (81) | Viime tutkimuksen aikana arvioitiin, että Venäjän markkinat eivät pysty ottamaan vastaan tarjonnan määrää. Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa todetaan, teräsvaijereiden kulutus Venäjän kotimarkkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti eli 38 prosenttia. Lisäksi julkisissa talousennusteissa arvioidaan, että Venäjän federaation bruttokansantuote kasvaa voimakkaasti tulevina vuosina. Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, Venäjän käyttämätön kapasiteetti ohjataan sen vuoksi todennäköisesti kasvaville Venäjän markkinoille, koska hinnat Venäjällä ovat noin 11 prosenttia korkeammat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Lisäksi Venäjän muille markkinoille, erityisesti IVY-maihin, suuntautuvan viennin hinnat ovat keskimäärin 5,6 prosenttia korkeammat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Sen vuoksi unionin markkinoille ei todennäköisesti suunnata merkittäviä määriä käyttämättömästä kapasiteetista tai nykyisestä myynnistä, joka suuntautuu tuottavammille kotimarkkinoille ja/tai IVY-maiden markkinoille. |
| --- | --- |

(81)

Viime tutkimuksen aikana arvioitiin, että Venäjän markkinat eivät pysty ottamaan vastaan tarjonnan määrää. Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa todetaan, teräsvaijereiden kulutus Venäjän kotimarkkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti eli 38 prosenttia. Lisäksi julkisissa talousennusteissa arvioidaan, että Venäjän federaation bruttokansantuote kasvaa voimakkaasti tulevina vuosina. Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, Venäjän käyttämätön kapasiteetti ohjataan sen vuoksi todennäköisesti kasvaville Venäjän markkinoille, koska hinnat Venäjällä ovat noin 11 prosenttia korkeammat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Lisäksi Venäjän muille markkinoille, erityisesti IVY-maihin, suuntautuvan viennin hinnat ovat keskimäärin 5,6 prosenttia korkeammat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Sen vuoksi unionin markkinoille ei todennäköisesti suunnata merkittäviä määriä käyttämättömästä kapasiteetista tai nykyisestä myynnistä, joka suuntautuu tuottavammille kotimarkkinoille ja/tai IVY-maiden markkinoille.

| (82) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Venäjän federaatiosta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen ei kaiken todennäköisyyden mukaan johtaisi koko unionin tuotannonalalle aiheutuvan merkittävän vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(82)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Venäjän federaatiosta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen ei kaiken todennäköisyyden mukaan johtaisi koko unionin tuotannonalalle aiheutuvan merkittävän vahingon toistumiseen.

G.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (83) | Edellä esitetyn perusteella Venäjän federaatiosta tulevaan teräsvaijereiden tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi kumottava ja nykyinen menettely päätettävä perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella Venäjän federaatiosta tulevaan teräsvaijereiden tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi kumottava ja nykyinen menettely päätettävä perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (84) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Venäjän federaatiosta peräisin olevassa tuonnissa nykyisin voimassa olevat toimenpiteet päätetään. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Huomautuksia saatiin yhdeltä asianomaiselta osapuolelta, joka myös pyysi kuulemista. Kuuleminen myönnettiin osapuolelle kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa, |
| --- | --- |

(84)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Venäjän federaatiosta peräisin olevassa tuonnissa nykyisin voimassa olevat toimenpiteet päätetään. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Huomautuksia saatiin yhdeltä asianomaiselta osapuolelta, joka myös pyysi kuulemista. Kuuleminen myönnettiin osapuolelle kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumotaan polkumyyntitoimenpiteet, jotka koskevat Venäjän federaatiosta peräisin olevia ja nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia, ja päätetään kyseistä tuontia koskeva menettely.

2 artikla

Päätetään polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka aloitettiin asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joka koskee Venäjän federaatiosta tuotavia ja nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä ja joissa voi olla liitos- ja muita osia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. NEVEROVIC

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EYVL L 211, 4.8.2001, s. 1.

2

(3)  EUVL L 285, 31.10.2007, s. 52.

3

(4)  EUVL L 285, 31.10.2007, s. 1.

4

(5)  EUVL L 36, 9.2.2012, s. 1.

5

(6)  EUVL C 330, 27.10.2012, s. 5.

6

(7)  Tieto perustuu Prommetiz-järjestöltä (metallitavaran tuottajien järjestö Venäjällä) saatuihin tietoihin.

7

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/11

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1343/2013,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1184/2007 (2) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’ ja ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin Kiinan osalta 71,8 prosentin suuruisen arvotullin muodossa kaikkien muiden paitsi kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin yksilöllinen tulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1184/2007 (2) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’ ja ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin Kiinan osalta 71,8 prosentin suuruisen arvotullin muodossa kaikkien muiden paitsi kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin yksilöllinen tulli.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (2) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä lokakuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä10 päivänä lokakuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

| (3) | Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun kaksi eurooppalaista tuottajaa (RheinPerChemie GmbH & Co. KG ja United Initiators GmbH & Co. KG), jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia persulfaattien tuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun kaksi eurooppalaista tuottajaa (RheinPerChemie GmbH & Co. KG ja United Initiators GmbH & Co. KG), jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia persulfaattien tuotannosta unionissa.

| (4) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

3.   Tutkimus

3.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (5) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(5)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

3.2   Tutkimuksen osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (7) | Koska tutkimuksessa oli potentiaalisesti mukana huomattava määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(7)

Koska tutkimuksessa oli potentiaalisesti mukana huomattava määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (8) | Yksikään tuoja ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(8)

Yksikään tuoja ei ilmoittautunut.

| (9) | Vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vastasi kyselyyn. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta. |
| --- | --- |

(9)

Vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vastasi kyselyyn. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.

| (10) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä tuottajalta Turkista, jota pidettiin mahdollisena vertailumaana. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä tuottajalta Turkista, jota pidettiin mahdollisena vertailumaana.

| (11) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat







  — | RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat

—

RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa

| — | United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa |
| --- | --- |

—

United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa

| b) | Vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa |
| --- | --- |

b)

Vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa

United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4)

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (12) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (13) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa sovelluksissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa, hiuskosmetiikassa, tekstiilien suunnittelussa, paperintuotannossa sekä hammasproteesien puhdistusaineena ja desinfiointiaineena. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa sovelluksissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa, hiuskosmetiikassa, tekstiilien suunnittelussa, paperintuotannossa sekä hammasproteesien puhdistusaineena ja desinfiointiaineena.

| (14) | Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Yleisiä huomioita

| (15) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli tiettyjen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. |
| --- | --- |

(15)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli tiettyjen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.

| (16) | Kuten edellä 9 kappaleessa selitetään, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä 22 kappaleessa mainitaan ja myöhemmin 51–53 kappaleessa yksityiskohtaisemmin selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä ja joka ei ole tämän tarkastelun kohteena. Näin olleen polkumyynnistä ei pystytty tässä tapauksessa tekemään analyysiä. |
| --- | --- |

(16)

Kuten edellä 9 kappaleessa selitetään, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä 22 kappaleessa mainitaan ja myöhemmin 51–53 kappaleessa yksityiskohtaisemmin selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä ja joka ei ole tämän tarkastelun kohteena. Näin olleen polkumyynnistä ei pystytty tässä tapauksessa tekemään analyysiä.

2.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (17) | Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa otettiin huomioon yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot, perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja yhteistyöstä kieltäytyneistä vientiä harjoittavista tuottajista käytettävissä olevat tiedot. Käytettävissä olevilla tiedoilla tarkoitetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä olevia tietoja, Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, maaliskuussa 2013 käynnistämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (5) yhteydessä julkaistuja tietoja, komission käytettävissä olevia tilastoja eli perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisia jäsenvaltioiden kuukausittain toimittamia tietoja (14 artiklan 6 kohdan mukaiset tiedot) ja Eurostatin tuontitietoja. |
| --- | --- |

(17)

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa otettiin huomioon yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot, perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja yhteistyöstä kieltäytyneistä vientiä harjoittavista tuottajista käytettävissä olevat tiedot. Käytettävissä olevilla tiedoilla tarkoitetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä olevia tietoja, Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, maaliskuussa 2013 käynnistämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (5) yhteydessä julkaistuja tietoja, komission käytettävissä olevia tilastoja eli perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisia jäsenvaltioiden kuukausittain toimittamia tietoja (14 artiklan 6 kohdan mukaiset tiedot) ja Eurostatin tuontitietoja.

a)   Kiinasta ja muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin hinnat ja määrät

| (18) | Tutkimuksessa käytettävissä olevista tiedoista kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä (6), jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tähän tuontiin ei sen vuoksi sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Kyseisellä ajanjaksolla kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimuksessa käytettävissä olevista tiedoista kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä (6), jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tähän tuontiin ei sen vuoksi sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Kyseisellä ajanjaksolla kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat.

| (19) | Vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia, ne olivat silti alhaiset ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat niin ikään mutta vähemmän, vain 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(19)

Vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia, ne olivat silti alhaiset ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat niin ikään mutta vähemmän, vain 7 prosenttia.

| (20) | Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen viejä, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitulleja, ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että se vei tuotetta polkumyynnillä kolmansien maiden markkinoille ja että sen hinnat olivat vielä alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat unionin markkinoilla tällä hetkellä. Tämä on merkki siitä, että kiinalaiset viejät jatkavat polkumyyntiä ja että niiden hinnat ovat alhaiset. |
| --- | --- |

(20)

Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen viejä, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitulleja, ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että se vei tuotetta polkumyynnillä kolmansien maiden markkinoille ja että sen hinnat olivat vielä alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat unionin markkinoilla tällä hetkellä. Tämä on merkki siitä, että kiinalaiset viejät jatkavat polkumyyntiä ja että niiden hinnat ovat alhaiset.

| (21) | Unionin markkinoille tuotetta tuodaan lähinnä kolmesta maasta. Kiinan, Turkin ja Yhdysvaltojen kunkin markkinaosuus on noin 8–10 prosenttia, ja kahden unionin tuottajan markkinaosuus on noin 65–75 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvallat tuo tuotetta edelleen unionin markkinoille ja että sen osuus koko tuonnista oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin kolmannes. Yhdysvaltojen tuontihinnat olivat keskimäärin 10 prosenttia korkeammat kuin Kiinan tuontihinnat. Tästä päätelmästä yhdessä unionin tuotannonalan hintojen alittavuutta koskevan huomion kanssa käy ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti loi hinnanlaskupainetta unionissa. |
| --- | --- |

(21)

Unionin markkinoille tuotetta tuodaan lähinnä kolmesta maasta. Kiinan, Turkin ja Yhdysvaltojen kunkin markkinaosuus on noin 8–10 prosenttia, ja kahden unionin tuottajan markkinaosuus on noin 65–75 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvallat tuo tuotetta edelleen unionin markkinoille ja että sen osuus koko tuonnista oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin kolmannes. Yhdysvaltojen tuontihinnat olivat keskimäärin 10 prosenttia korkeammat kuin Kiinan tuontihinnat. Tästä päätelmästä yhdessä unionin tuotannonalan hintojen alittavuutta koskevan huomion kanssa käy ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti loi hinnanlaskupainetta unionissa.

| (22) | Kuten edellä 18 kappaleessa mainitaan, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kyseisen tuonnin määrä lisääntyi 24 prosenttia ja vastaava markkinaosuus nousi 8 prosentista 9,6 prosenttiin unionin kokonaiskulutuksesta samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(22)

Kuten edellä 18 kappaleessa mainitaan, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kyseisen tuonnin määrä lisääntyi 24 prosenttia ja vastaava markkinaosuus nousi 8 prosentista 9,6 prosenttiin unionin kokonaiskulutuksesta samalla ajanjaksolla.

| (23) | On syytä huomata, että vuosina 1995–2001 Kiinasta tuleviin persulfaatteihin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun kyseiset toimenpiteet kumottiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista yli 4 000 tonniin vuonna 2003, minkä jälkeen tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui 9 000 tonniin vuonna 2006. Toisin sanoen tuonti Kiinasta valtasi yli 20 prosenttia unionin markkinoista muutamassa vuodessa. Vuosina 2003–2006 kulutus kasvoi 7 prosenttia, mutta Kiinan markkinaosuus kaksinkertaistui. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat saada haltuunsa merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoista silloin, kun polkumyyntitoimenpiteitä ei sovelleta. |
| --- | --- |

(23)

On syytä huomata, että vuosina 1995–2001 Kiinasta tuleviin persulfaatteihin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun kyseiset toimenpiteet kumottiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista yli 4 000 tonniin vuonna 2003, minkä jälkeen tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui 9 000 tonniin vuonna 2006. Toisin sanoen tuonti Kiinasta valtasi yli 20 prosenttia unionin markkinoista muutamassa vuodessa. Vuosina 2003–2006 kulutus kasvoi 7 prosenttia, mutta Kiinan markkinaosuus kaksinkertaistui. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat saada haltuunsa merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoista silloin, kun polkumyyntitoimenpiteitä ei sovelleta.

| (24) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt tosiasiat ja huomiot – erityisesti Kiinan reaktio unionin markkinoilla toimenpiteiden kumoamisen jälkeen vuonna 2001, kiinalaisten hintojen taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja polkumyynnin jatkuminen kolmansilla markkinoilla – katsotaan, että lyhyellä aikavälillä halpatuonti Kiinasta palaisi unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(24)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt tosiasiat ja huomiot – erityisesti Kiinan reaktio unionin markkinoilla toimenpiteiden kumoamisen jälkeen vuonna 2001, kiinalaisten hintojen taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja polkumyynnin jatkuminen kolmansilla markkinoilla – katsotaan, että lyhyellä aikavälillä halpatuonti Kiinasta palaisi unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

b)   Kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla vientimarkkinoilla

| (25) | Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys ei tuonut tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen kotimarkkinoiden normaaliarvoa ei voitu verrata unioniin suuntautuneen viennin hintoihin. Sen sijaan arvioitiin, kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, tapahtuiko yrityksen vienti kolmansiin maihin polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yritykselle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin yrityksen omien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(25)

Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys ei tuonut tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen kotimarkkinoiden normaaliarvoa ei voitu verrata unioniin suuntautuneen viennin hintoihin. Sen sijaan arvioitiin, kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, tapahtuiko yrityksen vienti kolmansiin maihin polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yritykselle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin yrityksen omien tietojen perusteella.

| (26) | Niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kolmen tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräinen normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla maksamien hintojen perusteella. Yhden tuotelajin osalta normaaliarvo oli määritettävä tuotantokustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin yrityksen tuotantokustannusten, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutetun voiton perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kolmen tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräinen normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla maksamien hintojen perusteella. Yhden tuotelajin osalta normaaliarvo oli määritettävä tuotantokustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin yrityksen tuotantokustannusten, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutetun voiton perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

| (27) | Keskimääräisen painotetun normaaliarvon ja keskimääräisen painotetun vientihinnan (määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta ilmoitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla) välisen vertailun mukaan keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali on 9,4. |
| --- | --- |

(27)

Keskimääräisen painotetun normaaliarvon ja keskimääräisen painotetun vientihinnan (määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta ilmoitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla) välisen vertailun mukaan keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali on 9,4.

| (28) | Hinnoittelukäytäntöjen osalta se, että Intiassa ja Yhdysvalloissa sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, on selkeä osoitus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien muilla markkinoilla harjoittamasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(28)

Hinnoittelukäytäntöjen osalta se, että Intiassa ja Yhdysvalloissa sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, on selkeä osoitus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien muilla markkinoilla harjoittamasta polkumyynnistä.

c)   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (29) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys vei tuotetta useisiin kolmansiin maihin, muun muassa Brasiliaan, Indonesiaan, Malesiaan, Etelä-Afrikkaan, Etelä-Koreaan, Taiwaniin, Thaimaahan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin. Näin ollen yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoja verrattiin unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun mukaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen hinnat alittivat huomattavasti, jopa 40 prosenttia, unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(29)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys vei tuotetta useisiin kolmansiin maihin, muun muassa Brasiliaan, Indonesiaan, Malesiaan, Etelä-Afrikkaan, Etelä-Koreaan, Taiwaniin, Thaimaahan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin. Näin ollen yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoja verrattiin unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun mukaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen hinnat alittivat huomattavasti, jopa 40 prosenttia, unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (30) | Tämä osoittaa ensinnäkin, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat ja siten erittäin houkuttelevat, ja toisaalta, että muiden kiinalaisten viejien tarjoamat hinnat ovat alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin tämänhetkiset hinnat unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(30)

Tämä osoittaa ensinnäkin, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat ja siten erittäin houkuttelevat, ja toisaalta, että muiden kiinalaisten viejien tarjoamat hinnat ovat alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin tämänhetkiset hinnat unionin markkinoilla.

| (31) | On syytä huomata myös, että yhteistyössä toimineen yrityksen normaaliarvot olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä vahvistaa sen, että unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska kiinalaiset tuottajat saisivat sieltä parempaa voittoa. Kiinan alhaiseen hintatasoon ei vaikuttaisi olevan muita syitä kuin käytettävissä oleva kapasiteetti ja tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta. |
| --- | --- |

(31)

On syytä huomata myös, että yhteistyössä toimineen yrityksen normaaliarvot olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä vahvistaa sen, että unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska kiinalaiset tuottajat saisivat sieltä parempaa voittoa. Kiinan alhaiseen hintatasoon ei vaikuttaisi olevan muita syitä kuin käytettävissä oleva kapasiteetti ja tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta.

| (32) | Kuten edellä 28 kappaleessa todetaan, tietyt kolmansien maiden markkinat, kuten Yhdysvallat ja Intia, eivät ole enää niin houkuttelevia kiinalaisille viejille, koska niillä sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi näillä kolmansien maiden markkinoilla hintataso on suhteellisesti alhaisempi kuin unionin markkinoilla. Muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan vientiin. |
| --- | --- |

(32)

Kuten edellä 28 kappaleessa todetaan, tietyt kolmansien maiden markkinat, kuten Yhdysvallat ja Intia, eivät ole enää niin houkuttelevia kiinalaisille viejille, koska niillä sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi näillä kolmansien maiden markkinoilla hintataso on suhteellisesti alhaisempi kuin unionin markkinoilla. Muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan vientiin.

| (33) | Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että unionin markkinoille ilmestyisi Kiinasta laajamittaista tuontia, joka aiheuttaisi hintapaineita unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(33)

Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että unionin markkinoille ilmestyisi Kiinasta laajamittaista tuontia, joka aiheuttaisi hintapaineita unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

d)   Tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva kapasiteetti

| (34) | Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti muiden tietojen puuttuessa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin analysoinnissa käytettiin käytettävissä olevia tietoja eli yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinan markkinatilanteesta saatuja tietoja, unionin tuotannonalan toimittamia tietoja, viidestä tärkeimmästä kiinalaisesta tuottajasta yleisesti saatavilla olevia tietoja ja vireillepanovaiheessa kerättyjä tietoja. Mainituista lähteistä saatujen tietojen katsottiin olevan johdonmukaisia. |
| --- | --- |

(34)

Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti muiden tietojen puuttuessa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin analysoinnissa käytettiin käytettävissä olevia tietoja eli yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinan markkinatilanteesta saatuja tietoja, unionin tuotannonalan toimittamia tietoja, viidestä tärkeimmästä kiinalaisesta tuottajasta yleisesti saatavilla olevia tietoja ja vireillepanovaiheessa kerättyjä tietoja. Mainituista lähteistä saatujen tietojen katsottiin olevan johdonmukaisia.

| (35) | Näiden tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä olevaa kapasiteettia yli 100 000 tonnia, mikä on kolminkertainen määrä suhteessa unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(35)

Näiden tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä olevaa kapasiteettia yli 100 000 tonnia, mikä on kolminkertainen määrä suhteessa unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (36) | Yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöasteen perusteella katsottiin, että Kiinassa on potentiaalisesti käytettävissä merkittävä määrä kapasiteettia, joka voitaisiin käyttää tuotannon lisäämiseen ja ohjaamiseen unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(36)

Yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöasteen perusteella katsottiin, että Kiinassa on potentiaalisesti käytettävissä merkittävä määrä kapasiteettia, joka voitaisiin käyttää tuotannon lisäämiseen ja ohjaamiseen unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.

e)   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (37) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinaa varten määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan polkumyyntikäyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla, kiinalaisiin viejiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Intiassa ja Yhdysvalloissa, unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna muihin markkinoihin ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(37)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinaa varten määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan polkumyyntikäyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla, kiinalaisiin viejiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Intiassa ja Yhdysvalloissa, unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna muihin markkinoihin ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

D.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin tuotannonalan määritelmä

| (38) | Tutkimuksessa vahvistui, että unionissa persulfaatteja tuottaa vain kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(38)

Tutkimuksessa vahvistui, että unionissa persulfaatteja tuottaa vain kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa.

| (39) | Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(39)

Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

2.   Alustava huomio

| (40) | Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(40)

Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä.

| (41) | Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuonnin analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla. |
| --- | --- |

(41)

Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuonnin analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla.

3.   Unionin kulutus

| (42) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla. |
| --- | --- |

(42)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla.

| (43) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus oli hiukan suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuosien 2009 ja 2010 välillä kulutus kasvoi 22 prosenttia, mutta myöhemmin kulutus laski tasaisesti noin 18 prosentilla.

  Taulukko 1


  Kulutus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutus (tonnia) | 25 000–35 000 | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 | 25 000–35 000 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 122 | 114 | 103 |
| Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot. |

(43)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus oli hiukan suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuosien 2009 ja 2010 välillä kulutus kasvoi 22 prosenttia, mutta myöhemmin kulutus laski tasaisesti noin 18 prosentilla.

Taulukko 1

Kulutus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kulutus (tonnia)

25 000–35 000

35 000–45 000

35 000–45 000

25 000–35 000

Indeksi (2009 = 100)

100

122

114

103

Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot.

4.   Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

| (44) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(44)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella.

| (45) | Edellä mainittujen tietojen vertailu osoittaa, että koko Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Sen vuoksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuutta ja hintakehitystä ei voitu analysoida. |
| --- | --- |

(45)

Edellä mainittujen tietojen vertailu osoittaa, että koko Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Sen vuoksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuutta ja hintakehitystä ei voitu analysoida.

| (46) | Koska sellaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, Kiinan osalta ei voitu määrittää myöskään hintojen alittavuutta. |
| --- | --- |

(46)

Koska sellaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, Kiinan osalta ei voitu määrittää myöskään hintojen alittavuutta.

5.   Tuonti muista kolmansista maista

| (47) | Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin tuontimäärät ja -hinnat sekä markkinaosuus tarkastelujaksolla. Ne määritettiin CN-koodien ja Taric-koodien tasolla saatujen tilastotietojen perusteella. Edellä 40 kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksoituina.

  Taulukko 2


  Tuonti muista kolmansista maista | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkki | | | | |
| Tuonti (tonnia) | 2 326 | 3 002 | 2 360 | 3 026 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 129 | 101 | 130 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 137 | 1 010 | 1 130 | 1 158 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 89 | 99 | 102 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 106 | 89 | 126 |
| Yhdysvallat | | | | |
| Tuonti (tonnia) | 3 662 | 3 951 | 4 156 | 2 556 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 108 | 114 | 70 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 053 | 1 170 | 1 201 | 1 099 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 111 | 114 | 104 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 88 | 100 | 68 |
| Muut kolmannet maat | | | | |
| Tuonti (tonnia) | 1 652 | 1 605 | 1 420 | 1 105 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 97 | 86 | 67 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 443 | 1 518 | 1 605 | 1 738 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 105 | 111 | 120 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 80 | 76 | 65 |
| Kolmannet maat yhteensä | | | | |
| Tuonti (tonnia) | 7 640 | 8 558 | 7 936 | 6 687 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 112 | 104 | 88 |
| Hinta (euroa/tonni) | 1 163 | 1 179 | 1 252 | 1 231 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 101 | 108 | 106 |
| Markkinaosuus

  Indeksi | 100 | 92 | 91 | 85 |
| Lähde: Eurostat ja Taric. |

(47)

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin tuontimäärät ja -hinnat sekä markkinaosuus tarkastelujaksolla. Ne määritettiin CN-koodien ja Taric-koodien tasolla saatujen tilastotietojen perusteella. Edellä 40 kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksoituina.

Taulukko 2

Tuonti muista kolmansista maista

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Turkki

Tuonti (tonnia)

2 326

3 002

2 360

3 026

Indeksi (2009 = 100)

100

129

101

130

Hinta (euroa/tonni)

1 137

1 010

1 130

1 158

Indeksi (2009 = 100)

100

89

99

102

Markkinaosuus

Indeksi

100

106

89

126

Yhdysvallat

Tuonti (tonnia)

3 662

3 951

4 156

2 556

Indeksi (2009 = 100)

100

108

114

70

Hinta (euroa/tonni)

1 053

1 170

1 201

1 099

Indeksi (2009 = 100)

100

111

114

104

Markkinaosuus

Indeksi

100

88

100

68

Muut kolmannet maat

Tuonti (tonnia)

1 652

1 605

1 420

1 105

Indeksi (2009 = 100)

100

97

86

67

Hinta (euroa/tonni)

1 443

1 518

1 605

1 738

Indeksi (2009 = 100)

100

105

111

120

Markkinaosuus

Indeksi

100

80

76

65

Kolmannet maat yhteensä

Tuonti (tonnia)

7 640

8 558

7 936

6 687

Indeksi (2009 = 100)

100

112

104

88

Hinta (euroa/tonni)

1 163

1 179

1 252

1 231

Indeksi (2009 = 100)

100

101

108

106

Markkinaosuus

Indeksi

100

92

91

85

Lähde: Eurostat ja Taric.

| (48) | Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista unioniin laski noin 12 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta nousi 6 prosenttia. Muiden kolmansien maiden menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa osittain tuonti Kiinasta ja osittain unionin tuotannonala. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 7 prosenttia, kuten jäljempänä 64 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(48)

Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista unioniin laski noin 12 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta nousi 6 prosenttia. Muiden kolmansien maiden menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa osittain tuonti Kiinasta ja osittain unionin tuotannonala. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 7 prosenttia, kuten jäljempänä 64 kappaleessa todetaan.

6.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

6.1   Alustavat huomautukset

| (49) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(49)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

6.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (50) | Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2009 vuoteen 2010, jolloin kasvua oli 32 prosenttiyksikköä. Tämän jälkeen kasvu pysyi vakaana laskien hiukan vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

  Taulukko 3


  Unionin kokonaistuotanto | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 20 000–30 000 | 25 000–35 000 | 25 000–35 000 | 25 000–35 000 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 132 | 135 | 125 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(50)

Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2009 vuoteen 2010, jolloin kasvua oli 32 prosenttiyksikköä. Tämän jälkeen kasvu pysyi vakaana laskien hiukan vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 3

Unionin kokonaistuotanto

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

20 000–30 000

25 000–35 000

25 000–35 000

25 000–35 000

Indeksi (2009 = 100)

100

132

135

125

Lähde: Kyselyvastaukset.

| (51) | Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Koska tuotanto kasvoi ajanjaksolla 2009–2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 34 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuotannon väheneminen alensi myös kapasiteetin käyttöastetta 6 prosenttiyksiköllä, kuten jäljempänä esitetään.

  Taulukko 4


  Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 | 35 000–45 000 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 60 % | 79 % | 81 % | 75 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 131 | 134 | 124 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(51)

Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Koska tuotanto kasvoi ajanjaksolla 2009–2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 34 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuotannon väheneminen alensi myös kapasiteetin käyttöastetta 6 prosenttiyksiköllä, kuten jäljempänä esitetään.

Taulukko 4

Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

35 000–45 000

35 000–45 000

35 000–45 000

35 000–45 000

Indeksi (2009 = 100)

100

101

101

101

Kapasiteetin käyttöaste

60 %

79 %

81 %

75 %

Indeksi (2009 = 100)

100

131

134

124

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.3   Varastot

| (52) | Vaikka unionin tuotannonalan varastojen määrä lisääntyi huomattavasti vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, se oli suhteellisen alhainen tuotantotasoon verrattuna.

  Taulukko 5


  Loppuvarastot | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 500–1 500 | 1 000–2 000 | 2 000–3 000 | 1 500–2 500 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 144 | 227 | 184 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(52)

Vaikka unionin tuotannonalan varastojen määrä lisääntyi huomattavasti vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, se oli suhteellisen alhainen tuotantotasoon verrattuna.

Taulukko 5

Loppuvarastot

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

500–1 500

1 000–2 000

2 000–3 000

1 500–2 500

Indeksi (2009 = 100)

100

144

227

184

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.4   Myyntimäärä

| (53) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla riippumattomille asiakkaille noudatteli kulutuksen kehitystä ollen huipussaan vuonna 2010, jonka jälkeisinä vuosina suuntaus oli laskeva tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Tarkastelujaksolla myyntimäärä nousi 6 prosenttia.

  Taulukko 6


  Myynti riippumattomille asiakkaille | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 15 000–25 000 | 20 000–30 000 | 20 000–30 000 | 15 000–25 000 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 122 | 113 | 106 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(53)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla riippumattomille asiakkaille noudatteli kulutuksen kehitystä ollen huipussaan vuonna 2010, jonka jälkeisinä vuosina suuntaus oli laskeva tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Tarkastelujaksolla myyntimäärä nousi 6 prosenttia.

Taulukko 6

Myynti riippumattomille asiakkaille

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

15 000–25 000

20 000–30 000

20 000–30 000

15 000–25 000

Indeksi (2009 = 100)

100

122

113

106

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.5   Markkinaosuus

| (54) | Koska myyntimäärä unionissa noudatteli kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla.

  Taulukko 7


  Unionin markkinaosuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % | 65 %–75 % |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat ja Taric. |

(54)

Koska myyntimäärä unionissa noudatteli kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla.

Taulukko 7

Unionin markkinaosuus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

65 %–75 %

Indeksi (2009 = 100)

100

100

100

103

Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat ja Taric.

6.6   Kasvu

| (55) | Kuten edellä selitettiin, unionin kulutuksen kasvu oli tarkastelujaksolla vain 3 prosenttiyksikköä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan jonkin verran. |
| --- | --- |

(55)

Kuten edellä selitettiin, unionin kulutuksen kasvu oli tarkastelujaksolla vain 3 prosenttiyksikköä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan jonkin verran.

6.7   Työllisyys ja tuottavuus

| (56) | Unionin tuotannonalan työntekijämäärä pysyi vakaana vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti (mitattuna tuotoksena tonni/työntekijä) kuitenkin kasvoi huomattavasti tuotannon kehityksen mukaisesti. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään jäljempänä.

  Taulukko 8


  Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijäindeksi | 100 | 100 | 103 | 101 |
| Tuottavuusindeksi | 100 | 132 | 131 | 124 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(56)

Unionin tuotannonalan työntekijämäärä pysyi vakaana vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti (mitattuna tuotoksena tonni/työntekijä) kuitenkin kasvoi huomattavasti tuotannon kehityksen mukaisesti. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään jäljempänä.

Taulukko 8

Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijäindeksi

100

100

103

101

Tuottavuusindeksi

100

132

131

124

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.8   Yksikkömyyntihinnat

| (57) | Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan 7 prosentin keskimääräinen hinnannousu selittyy tarkastelujaksolla myydyn tuotevalikoiman muuttumisella. Vaikka otetaan huomioon mahdolliset tuotevalikoiman erot, unionin tuotannonalan hinta oli huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloittama hinta.

  Taulukko 9


  Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinnat | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni) | 1 100–1 300 | 1 100–1 300 | 1 200–1 400 | 1 200–1 400 |
| Indeksi (2009 = 100) | 100 | 100 | 105 | 107 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(57)

Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan 7 prosentin keskimääräinen hinnannousu selittyy tarkastelujaksolla myydyn tuotevalikoiman muuttumisella. Vaikka otetaan huomioon mahdolliset tuotevalikoiman erot, unionin tuotannonalan hinta oli huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloittama hinta.

Taulukko 9

Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinnat

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni)

1 100–1 300

1 100–1 300

1 200–1 400

1 200–1 400

Indeksi (2009 = 100)

100

100

105

107

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.9   Kannattavuus

| (58) | Vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus oli lähellä kannattavuusrajaa. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kannattavuus pysytteli 10 prosentissa. Yhtäkkinen hyppäys kannattavuusindeksissä vuoden 2009 ja 2010 välillä johtuu hyvin matalasta tasosta vuonna 2009, joka oli kriittinen vuosi unionin tuotannonalalle. Vuoden 2011 kannattavuus oli tulosta erityisistä kustannussäästöistä, jotka eivät toistu tulevaisuudessa. Tämä näkyi jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuuden heikentymisenä, joka on kehityssuuntaus jatkossakin.

  Taulukko 10


  Kannattavuus | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus (myynti unionissa)

  Indeksi (2009 = 100) | 100 | 2 400 | 3 336 | 1 854 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(58)

Vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus oli lähellä kannattavuusrajaa. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kannattavuus pysytteli 10 prosentissa. Yhtäkkinen hyppäys kannattavuusindeksissä vuoden 2009 ja 2010 välillä johtuu hyvin matalasta tasosta vuonna 2009, joka oli kriittinen vuosi unionin tuotannonalalle. Vuoden 2011 kannattavuus oli tulosta erityisistä kustannussäästöistä, jotka eivät toistu tulevaisuudessa. Tämä näkyi jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuuden heikentymisenä, joka on kehityssuuntaus jatkossakin.

Taulukko 10

Kannattavuus

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kannattavuus (myynti unionissa)

Indeksi (2009 = 100)

100

2 400

3 336

1 854

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.10   Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto

| (59) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala pystyi säilyttämään investointien tason korkealla koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(59)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala pystyi säilyttämään investointien tason korkealla koko tarkastelujakson ajan.

| (60) | Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkasti kannattavuuden kehitystä vuonna 2009, kun taas vuosi 2011 ei edustanut tavanomaista kehitystä, kuten 58 kappaleessa selitetään.

  Taulukko 11


  Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto










  Indeksi (2009 = 100) | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit | 100 | 71 | 110 | 99 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 100 | 3 166 | 4 647 | 2 455 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(60)

Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkasti kannattavuuden kehitystä vuonna 2009, kun taas vuosi 2011 ei edustanut tavanomaista kehitystä, kuten 58 kappaleessa selitetään.

Taulukko 11

Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto

Indeksi (2009 = 100)

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investoinnit

100

71

110

99

Sijoitetun pääoman tuotto

100

3 166

4 647

2 455

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.11   Kassavirta ja pääoman saanti

| (61) | Kassavirta, joka vaikuttaa tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta, noudatteli samansuuntaista kehitystä kuin kannattavuus. Se parani huomattavasti vuoteen 2011 saakka mutta laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 12


  Kassavirta | 2009 | 2010 | 2011 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta

  Indeksi (2009 = 100) | 100 | 288 | 381 | 172 |
| Lähde: Kyselyvastaukset. |

(61)

Kassavirta, joka vaikuttaa tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta, noudatteli samansuuntaista kehitystä kuin kannattavuus. Se parani huomattavasti vuoteen 2011 saakka mutta laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 12

Kassavirta

2009

2010

2011

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta

Indeksi (2009 = 100)

100

288

381

172

Lähde: Kyselyvastaukset.

6.12   Palkat

| (62) | Unionin tuotannonalalla työskentelevien työntekijöiden määrä pysyi vakaana, mutta palkat nousivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Unionin tuotannonalalla työskentelevien työntekijöiden määrä pysyi vakaana, mutta palkat nousivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia.

6.13   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (63) | Kuten edellä selitettiin, Kiinasta tarkastelujaksolla tullut tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida. |
| --- | --- |

(63)

Kuten edellä selitettiin, Kiinasta tarkastelujaksolla tullut tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida.

6.14   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (64) | Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan halpatuonnin puuttuminen, suhteellisen korkea kapasiteetin käyttöaste, unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu ja sen kannattavuuden taso sekä tiettyjen taloudellisten indikaattoreiden myönteinen kehitys, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala toipui tarkastelujaksolla aiemmasta polkumyynnistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran, sijoitetun pääoman tuoton ja investointien, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä. |
| --- | --- |

(64)

Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan halpatuonnin puuttuminen, suhteellisen korkea kapasiteetin käyttöaste, unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu ja sen kannattavuuden taso sekä tiettyjen taloudellisten indikaattoreiden myönteinen kehitys, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala toipui tarkastelujaksolla aiemmasta polkumyynnistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran, sijoitetun pääoman tuoton ja investointien, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä.

7.   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

| (65) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta unionin markkinoille tuleva halpatuonti loppui heti sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, eikä sitä esiintynyt tarkastelujaksolla tai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, nostamaan keskimääräistä myyntihintaansa, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta unionin markkinoille tuleva halpatuonti loppui heti sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, eikä sitä esiintynyt tarkastelujaksolla tai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, nostamaan keskimääräistä myyntihintaansa, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan.

| (66) | Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon kulutuksen vähentyminen ja edellä mainittu tiettyjen vahinkoindikaattoreiden heikentyminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, katsotaan, että unionin tuotannonala on edelleen haavoittuva. |
| --- | --- |

(66)

Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon kulutuksen vähentyminen ja edellä mainittu tiettyjen vahinkoindikaattoreiden heikentyminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, katsotaan, että unionin tuotannonala on edelleen haavoittuva.

E.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomautukset

| (67) | Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(67)

Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (68) | Analyysissä keskityttiin Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin ja kiinalaisten viejien käyttäytymiseen niin kolmansien maiden markkinoilla kuin unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(68)

Analyysissä keskityttiin Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin ja kiinalaisten viejien käyttäytymiseen niin kolmansien maiden markkinoilla kuin unionin markkinoilla.

2.   Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (69) | Tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä noin 100 000 tonnia kapasiteettia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen. Lisäksi ympäri maata on useita pieniä tuottajia, jotka vielä kasvattavat mainittua lukua. |
| --- | --- |

(69)

Tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä noin 100 000 tonnia kapasiteettia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen. Lisäksi ympäri maata on useita pieniä tuottajia, jotka vielä kasvattavat mainittua lukua.

| (70) | Koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, käytettävissä ei ole tarkkoja tietoja siitä käyttämättömän kapasiteetin määrästä, joka voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unionin markkinoille. Tutkimus osoitti kuitenkin, että ainoalla yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on noin 30 prosenttia käyttämätöntä kapasiteettia. Tämän tiedon ekstrapoloiminen kaikkiin kiinalaisiin yrityksiin tarkoittaisi, että Kiinassa on tällä hetkellä yli 30 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(70)

Koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, käytettävissä ei ole tarkkoja tietoja siitä käyttämättömän kapasiteetin määrästä, joka voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unionin markkinoille. Tutkimus osoitti kuitenkin, että ainoalla yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on noin 30 prosenttia käyttämätöntä kapasiteettia. Tämän tiedon ekstrapoloiminen kaikkiin kiinalaisiin yrityksiin tarkoittaisi, että Kiinassa on tällä hetkellä yli 30 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia.

| (71) | Edellä esitetyn perusteella Kiinasta voitaisiin viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta 20 000–25 000 tonnia, vaikka kiinalaiset yritykset eivät toimisikaan täydellä kapasiteetilla. Kun otetaan huomioon tehdyt havainnot ja edellä 22–44 kappaleessa esitetyt päätelmät, on selvää, että jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti suunnataan vientiin unionin markkinoille. Tämän potentiaalisen lisäviennin kohdalla olisi pidettävä mielessä, että unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 25 000–35 000 tonnia. |
| --- | --- |

(71)

Edellä esitetyn perusteella Kiinasta voitaisiin viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta 20 000–25 000 tonnia, vaikka kiinalaiset yritykset eivät toimisikaan täydellä kapasiteetilla. Kun otetaan huomioon tehdyt havainnot ja edellä 22–44 kappaleessa esitetyt päätelmät, on selvää, että jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti suunnataan vientiin unionin markkinoille. Tämän potentiaalisen lisäviennin kohdalla olisi pidettävä mielessä, että unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 25 000–35 000 tonnia.

3.   Vienti Kiinasta

| (72) | Kuten edellä 20 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin. Lisäksi Yhdysvaltojen ja Intian asianomaisten viranomaisten suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa suositeltiin, että Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Tässä tilanteessa katsotaan, että kiinalaisten viejien vapaa tuotantokapasiteetti käytettäisiin pääasiassa tuotantoon unionin markkinoille suuntautuvaa vientiä varten, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten edellä 32 kappaleessa selitetään, muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tarkasteltavana olevaa tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin. |
| --- | --- |

(72)

Kuten edellä 20 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin. Lisäksi Yhdysvaltojen ja Intian asianomaisten viranomaisten suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa suositeltiin, että Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Tässä tilanteessa katsotaan, että kiinalaisten viejien vapaa tuotantokapasiteetti käytettäisiin pääasiassa tuotantoon unionin markkinoille suuntautuvaa vientiä varten, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten edellä 32 kappaleessa selitetään, muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tarkasteltavana olevaa tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin.

| (73) | Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien aiemmin harjoittama polkumyynti, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottoon, ja niiden polkumyyntikäyttäytyminen kolmansissa maissa, voidaan päätellä, että kyseinen vienti unioniin tapahtuisi polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(73)

Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien aiemmin harjoittama polkumyynti, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottoon, ja niiden polkumyyntikäyttäytyminen kolmansissa maissa, voidaan päätellä, että kyseinen vienti unioniin tapahtuisi polkumyyntihinnoin.

| (74) | Lisäksi, kuten edellä 23 kappaleessa todetaan, on syytä huomata, että vuosina 1995–2001 Kiinan persulfaattien vientiin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun näiden toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettu, tuonti Kiinasta lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista lähes 10 000 tonniin vuonna 2006, minkä seurauksena kyseisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli yli 20 prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi, kuten edellä 23 kappaleessa todetaan, on syytä huomata, että vuosina 1995–2001 Kiinan persulfaattien vientiin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun näiden toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettu, tuonti Kiinasta lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista lähes 10 000 tonniin vuonna 2006, minkä seurauksena kyseisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli yli 20 prosenttia.

4.   Päätelmät

| (75) | Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden, joita ovat Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, Kiinan polkumyynti kolmansiin maihin, kiinalaisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille ja niiden todistettu mahdollisuus ohjata vientiä unionin markkinoille, perusteella katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena. Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Kiinasta todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva, kuten edellä 66 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(75)

Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden, joita ovat Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, Kiinan polkumyynti kolmansiin maihin, kiinalaisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille ja niiden todistettu mahdollisuus ohjata vientiä unionin markkinoille, perusteella katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena. Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Kiinasta todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva, kuten edellä 66 kappaleessa todetaan.

F.   UNIONIN ETU

1.   Johdanto

| (76) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (77) | Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin. |
| --- | --- |

(77)

Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (78) | Edellä 70 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(78)

Edellä 70 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.

3.   Käyttäjien etu

| (79) | Yksikään 44 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska käyttäjät eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjäteollisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa. |
| --- | --- |

(79)

Yksikään 44 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska käyttäjät eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjäteollisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa.

4.   Tuojien etu

| (80) | Yksikään 14 tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Tuojat eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä. |
| --- | --- |

(80)

Yksikään 14 tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Tuojat eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä.

5.   Päätelmät

| (81) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(81)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

G.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (82) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(82)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

| (83) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1184/2007 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1184/2007 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.

| (84) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia, |
| --- | --- |

(84)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia peroksosulfaatteja (persulfaatteja), myös kaliumperoksomonosulfaattia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842908020).

2.   Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai | 0,0 % | A820 |
| United Initiators Shanghai Co., Ltd | 24,5 % | A821 |
| Kaikki muut yritykset | 71,8 % | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai

0,0 %

A820

United Initiators Shanghai Co., Ltd

24,5 %

A821

Kaikki muut yritykset

71,8 %

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. NEVEROVIC

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 265, 11.10.2007, s. 1.

2

(3)  EUVL C 305, 10.10.2012, s. 15.

3

(4)  On syytä huomata, että asetuksessa (EY) N:o 1184/2007, jolla lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien tuonnissa otettiin käyttöön, yritys United Initiators Shanghai Co., Ltd mainittiin nimellä Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd, Shanghai. Yrityksen nimen muutos johtui omistajan vaihtumisesta vuonna 2008.

4

(5)  No. A-570-847 (Review).

5

(6)  Tässä kappaleessa tarkoitettua yritystä ei tarkastella uudelleen tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, koska kyseiselle yritykselle vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa 0 prosentin tulli (asetus (EY) N:o 1184/2007).

6

---

LIITE

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| 1) | Kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1)

Kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön nimi ja tehtävänimike.

| 2) | Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt peroksosulfaatit [määrä] on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

2)

Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt peroksosulfaatit [määrä] on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

Päiväys ja allekirjoitus

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/23

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1344/2013,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten makrillin kalastuksen kieltämisestä alueella IVa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013. |
| --- | --- |

(1)

EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2013 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

LIITE

| Nro | 73/TQ40 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Kanta | MAC/*4A |
| Laji | Makrilli (Scomber scombrus) |
| Alue | IVa |
| Päivämäärä | 27.11.2013 |

Nro

73/TQ40

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Kanta

MAC/*4A

Laji

Makrilli (Scomber scombrus)

Alue

IVa

Päivämäärä

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/25

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1345/2013,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten punakampelan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIf ja VIIg

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuulumattomien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 39/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013. |
| --- | --- |

(1)

EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuulumattomien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 39/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2013 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 1.

2

---

LIITE

| Nro | 78/TQ39 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Kanta | PLE/7FG. |
| Laji | Punakampela (Pleuronectes platessa) |
| Alue | VIIf ja VIIg |
| Päivämäärä | 27.11.2013 |

Nro

78/TQ39

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Kanta

PLE/7FG.

Laji

Punakampela (Pleuronectes platessa)

Alue

VIIf ja VIIg

Päivämäärä

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/27

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1346/2013,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,

Espanjan lipun alla purjehtivien alusten sinimarliinin kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013. |
| --- | --- |

(1)

EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2013 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

LIITE

| Nro | 72/TQ40 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Kanta | BUM/ATLANT |
| Laji | Sinimarliini (Makaira nigricans) |
| Alue | Atlantin valtameri |
| Päivämäärä | 21.11.2013 |

Nro

72/TQ40

Jäsenvaltio

Espanja

Kanta

BUM/ATLANT

Laji

Sinimarliini (Makaira nigricans)

Alue

Atlantin valtameri

Päivämäärä

21.11.2013

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/29

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1347/2013,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2013,

Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivien alusten makrillin kalastuksen kieltämisestä alueilla IIIa ja IVbc

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013. |
| --- | --- |

(1)

EU:n vesillä ja tietyillä EU:n ulkopuolisilla vesillä EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2013 21 päivänä tammikuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 40/2013 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2013.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2013 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2013 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Lowri EVANS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 23, 25.1.2013, s. 54.

2

---

LIITE

| Nro | 74/TQ40 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Kanta | MAC/*3A4BC |
| Laji | Makrilli (Scomber scombrus) |
| Alue | IIIa ja IVbc |
| Päivämäärä | 27.11.2013 |

Nro

74/TQ40

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Kanta

MAC/*3A4BC

Laji

Makrilli (Scomber scombrus)

Alue

IIIa ja IVbc

Päivämäärä

27.11.2013

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1348/2013,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2013,

oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2568/91 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 113 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 121 artiklan ensimmäisen kohdan a ja h alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 2568/91 (2) määritellään oliiviöljyn ja oliivin puristemassaöljyn kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet sekä kyseisten ominaisuuksien määritysmenetelmät. Kyseiset menetelmät ja öljyjen ominaisuuksiin liittyvät raja-arvot olisi saatettava ajan tasalle ottaen huomioon asiantuntijakemistien lausunto ja kansainvälisen oliivineuvoston (IOC) puitteissa tehty työ. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 2568/91 (2) määritellään oliiviöljyn ja oliivin puristemassaöljyn kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet sekä kyseisten ominaisuuksien määritysmenetelmät. Kyseiset menetelmät ja öljyjen ominaisuuksiin liittyvät raja-arvot olisi saatettava ajan tasalle ottaen huomioon asiantuntijakemistien lausunto ja kansainvälisen oliivineuvoston (IOC) puitteissa tehty työ.

| (2) | Eräitä asetuksessa (ETY) N:o 2568/91 säädettyjä analyysimenetelmiä ja oliiviöljyjen ominaisuuksien raja-arvoja olisi päivitettävä IOC:n vahvistamien tuoreimpien kansainvälisten standardien täytäntöönpanon varmistamiseksi unionin tasolla. |
| --- | --- |

(2)

Eräitä asetuksessa (ETY) N:o 2568/91 säädettyjä analyysimenetelmiä ja oliiviöljyjen ominaisuuksien raja-arvoja olisi päivitettävä IOC:n vahvistamien tuoreimpien kansainvälisten standardien täytäntöönpanon varmistamiseksi unionin tasolla.

| (3) | Sen vuoksi stigmastadieenien, vahojen, myristiinihapon ja rasvahappoalkyyliestereiden raja-arvoja olisi muutettava, kuten myös eräitä päätöksentekokaavioita, joita käytetään sen todentamiseksi, onko oliiviöljynäyte ilmoitetun luokan mukainen. Kuluttajansuojan vuoksi olisi kaupan helpottamiseksi ja oliiviöljyn aitouden takaamiseksi otettava käyttöön kampesterolia ja delta-7-stigmasterolia koskevat päätöksentekokaaviot, joihin liittyy rajoittavampia parametreja. Menetelmät sterolien koostumuksen ja pitoisuuden määrittämiseksi sekä erytrodiolin ja uvaolin määrittämiseksi olisi korvattava luotettavammilla menetelmillä, jotka koskevat myös triterpeenidialkoholeja. On myös asianmukaista tarkastella uudelleen oliiviöljyn aistinvaraista arviointia ja ottaa käyttöön menetelmä oliiviöljyissä esiintyvien vieraiden kasviöljyjen havaitsemiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi stigmastadieenien, vahojen, myristiinihapon ja rasvahappoalkyyliestereiden raja-arvoja olisi muutettava, kuten myös eräitä päätöksentekokaavioita, joita käytetään sen todentamiseksi, onko oliiviöljynäyte ilmoitetun luokan mukainen. Kuluttajansuojan vuoksi olisi kaupan helpottamiseksi ja oliiviöljyn aitouden takaamiseksi otettava käyttöön kampesterolia ja delta-7-stigmasterolia koskevat päätöksentekokaaviot, joihin liittyy rajoittavampia parametreja. Menetelmät sterolien koostumuksen ja pitoisuuden määrittämiseksi sekä erytrodiolin ja uvaolin määrittämiseksi olisi korvattava luotettavammilla menetelmillä, jotka koskevat myös triterpeenidialkoholeja. On myös asianmukaista tarkastella uudelleen oliiviöljyn aistinvaraista arviointia ja ottaa käyttöön menetelmä oliiviöljyissä esiintyvien vieraiden kasviöljyjen havaitsemiseksi.

| (4) | Oliiviöljyn ja oliivin puristemassaöljyn näytteenottomenetelmiä olisi mukautettava öljyjen vaatimustenmukaisuustarkastuksiin liittyvien menetelmien kehittymisen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Oliiviöljyn ja oliivin puristemassaöljyn näytteenottomenetelmiä olisi mukautettava öljyjen vaatimustenmukaisuustarkastuksiin liittyvien menetelmien kehittymisen perusteella.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 2568/91 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 2568/91 olisi muutettava.

| (6) | Tällä asetuksella tehtyjä muutoksia olisi sovellettava vasta 1 päivästä maaliskuuta 2014, jotta aikaa jäisi uusiin sääntöihin sopeutumiselle ja niiden soveltamisen vaatimien välineiden käyttöönotolle ja jottei kaupankäynnille aiheutettaisi häiriöitä. Samoista syistä olisi säädettävä, että ennen kyseistä päivämäärää unionissa lainmukaisesti valmistettuja ja merkittyjä tai unioniin lainmukaisesti tuotuja, vapaaseen liikkeeseen laskettuja oliiviöljyjä ja oliivin puristemassaöljyjä voidaan pitää kaupan varastojen loppumiseen asti. |
| --- | --- |

(6)

Tällä asetuksella tehtyjä muutoksia olisi sovellettava vasta 1 päivästä maaliskuuta 2014, jotta aikaa jäisi uusiin sääntöihin sopeutumiselle ja niiden soveltamisen vaatimien välineiden käyttöönotolle ja jottei kaupankäynnille aiheutettaisi häiriöitä. Samoista syistä olisi säädettävä, että ennen kyseistä päivämäärää unionissa lainmukaisesti valmistettuja ja merkittyjä tai unioniin lainmukaisesti tuotuja, vapaaseen liikkeeseen laskettuja oliiviöljyjä ja oliivin puristemassaöljyjä voidaan pitää kaupan varastojen loppumiseen asti.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (ETY) N:o 2568/91 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  "2 artikla
  1.   Liitteessä I säädettyjen öljyjen ominaisuudet määritetään seuraavilla määritysmenetelmillä:






  a) | oleiinihappoprosentteina ilmaistavat vapaat rasvahapot määritetään liitteessä II esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

"2 artikla

1.   Liitteessä I säädettyjen öljyjen ominaisuudet määritetään seuraavilla määritysmenetelmillä:

a)

oleiinihappoprosentteina ilmaistavat vapaat rasvahapot määritetään liitteessä II esitetyllä menetelmällä;

| b) | peroksidiluku määritetään liitteessä III esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

b)

peroksidiluku määritetään liitteessä III esitetyllä menetelmällä;

| c) | vahapitoisuus määritetään liitteessä IV esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

c)

vahapitoisuus määritetään liitteessä IV esitetyllä menetelmällä;

| d) | sterolien ja triterpeenidialkoholien koostumus ja pitoisuus määritetään kapillaarikaasukromatografialla liitteessä V esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

d)

sterolien ja triterpeenidialkoholien koostumus ja pitoisuus määritetään kapillaarikaasukromatografialla liitteessä V esitetyllä menetelmällä;

| e) | 2-glyseryylimonopalmitaatin prosenttiosuus määritetään liitteessä VII esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

e)

2-glyseryylimonopalmitaatin prosenttiosuus määritetään liitteessä VII esitetyllä menetelmällä;

| f) | spektrofotometrinen määritys tehdään liitteessä IX esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

f)

spektrofotometrinen määritys tehdään liitteessä IX esitetyllä menetelmällä;

| g) | rasvahappokoostumus määritetään liitteissä X A ja X B esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

g)

rasvahappokoostumus määritetään liitteissä X A ja X B esitetyllä menetelmällä;

| h) | haihtuvat halogeeniliuottimet määritetään liitteessä XI esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

h)

haihtuvat halogeeniliuottimet määritetään liitteessä XI esitetyllä menetelmällä;

| i) | neitsytoliiviöljyn aistinvaraiset ominaisuudet arvioidaan liitteessä XII esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

i)

neitsytoliiviöljyn aistinvaraiset ominaisuudet arvioidaan liitteessä XII esitetyllä menetelmällä;

| j) | stigmastadieenit määritetään liitteessä XVII esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

j)

stigmastadieenit määritetään liitteessä XVII esitetyllä menetelmällä;

| k) | C42:ta sisältävien triglyseridien koostumus määritetään liitteessä XVIII esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

k)

C42:ta sisältävien triglyseridien koostumus määritetään liitteessä XVIII esitetyllä menetelmällä;

| l) | alifaattisten alkoholien pitoisuus määritetään liitteessä XIX esitetyllä menetelmällä; |
| --- | --- |

l)

alifaattisten alkoholien pitoisuus määritetään liitteessä XIX esitetyllä menetelmällä;

| m) | vahojen, rasvahappojen metyyliestereiden ja rasvahappojen etyyliestereiden pitoisuudet määritetään liitteessä XX esitetyllä menetelmällä. |
| --- | --- |

m)

vahojen, rasvahappojen metyyliestereiden ja rasvahappojen etyyliestereiden pitoisuudet määritetään liitteessä XX esitetyllä menetelmällä.

Oliiviöljyissä esiintyvien vieraiden kasviöljyjen havaitsemiseksi sovelletaan liitteessä XX a esitettyä määritysmenetelmää.

2.   Kansallisilta viranomaisilta tai näiden edustajilta edellytettävistä neitsytoliiviöljyjen aistinvaraisten ominaisuuksien tarkistuksesta vastaavat jäsenvaltioiden hyväksymät maistajaraadit.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun oliiviöljyn aistinvaraisten ominaisuuksien katsotaan olevan yhdenmukaisia ilmoitetun oliiviöljyluokan kanssa, jos asianomaisen jäsenvaltion hyväksymä raati vahvistaa kyseisen luokituksen.

Jos raati ei vahvista ilmoitusta ilmoitetun oliiviöljyluokan aistinvaraisten ominaisuuksien osalta, kansalliset viranomaiset tai niiden edustajat teettävät asianomaisen pyynnöstä viipymättä muilla hyväksytyillä raadeilla kaksi seurantamääritystä, joista ainakin toisen tekee asianomaisen tuottajajäsenvaltion hyväksymä raati. Kyseisten ominaisuuksien katsotaan olevan yhdenmukaisia ilmoitettujen ominaisuuksien kanssa, jos ilmoitettu luokitus vahvistetaan molemmissa seurantamäärityksissä. Päinvastaisessa tapauksessa seurantamäärityksen kustannuksista vastaa asianomainen.

3.   Kun on kyse kansallisten viranomaisten tai niiden edustajien tekemästä 1 kohdan mukaisesta öljyn ominaisuuksien toteamisesta, näytteenotto tehdään koenäytteen valmistelua ja näytteenottoa koskevia kansainvälisiä standardeja EN ISO 661 ja EN ISO 5555 noudattaen. Poiketen siitä, mitä standardissa EN ISO 5555 olevassa 6.8 kohdassa määrätään, silloin kun kyseessä ovat tällaiset pakkaukseen suorassa kosketuksessa olevat öljyt, näytteenotto tehdään kuitenkin tämän asetuksen liitteen I a mukaisesti. Kun kyseessä on pakkaamaton öljy, josta ei voida ottaa näytettä standardin EN ISO 5555 mukaisesti, näytteenotto tehdään jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisten ohjeiden mukaisesti.

Rajoittamatta standardin EN ISO 5555 ja standardissa EN ISO 661 olevan 6 luvun määräysten soveltamista näytteet on sijoitettava viipymättä valolta ja lämmöltä suojattuun paikkaan ja lähetettävä laboratorioon määritettäviksi viimeistään näytteenottoa seuraavana viidentenä työpäivänä; muussa tapauksessa näytteet on säilytettävä niin, että ne eivät heikenny tai vahingoitu kuljetuksen tai varastoinnin aikana ennen laboratorioon lähettämistä.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitettua todentamista varten liitteissä II, III, IX, XII ja XX tarkoitetut määritykset ja tapauksen mukaan kansallisessa lainsäädännössä säädetyt vastamääritykset on tehtävä ennen vähimmäissäilymisajan päättymistä, kun kyseessä ovat pakatut tuotteet. Kun kyseessä ovat pakkaamattomat öljyt, määritykset on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa näytteenottokuukaudesta.

Muihin tässä asetuksessa säädettyihin määrityksiin ei sovelleta määräaikoja.

Jos määritysten tulokset eivät vastaa oliiviöljyn tai oliivin puristemassaöljyn ilmoitetun luokan ominaisuuksia, asianomaisen on ilmoitettava asiasta kuukauden kuluessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, paitsi jos näyte on otettu vähimmäissäilymisajan päättymistä edeltävien kahden kuukauden kuluessa.

5.   Määritystuloksia verrataan suoraan tässä asetuksessa säädettyihin rajoihin oliiviöljyjen ominaisuuksien määrittelemiseksi 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä menetelmiä noudattaen."

| 2) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

| 3) | Korvataan liite I a tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite I a tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

| 4) | Korvataan liite I b tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite I b tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä.

| 5) | Korvataan liite V tämän asetuksen liitteessä IV olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

5)

Korvataan liite V tämän asetuksen liitteessä IV olevalla tekstillä.

| 6) | Poistetaan liite VI. |
| --- | --- |

6)

Poistetaan liite VI.

| 7) | Korvataan liite XII tämän asetuksen liitteellä V. |
| --- | --- |

7)

Korvataan liite XII tämän asetuksen liitteellä V.

| 8) | Lisätään liitteen XX jälkeen liite XX a tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti. |
| --- | --- |

8)

Lisätään liitteen XX jälkeen liite XX a tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti.

2 artikla

Ennen 1 päivää maaliskuuta 2014 unionissa lainmukaisesti valmistettuja ja merkittyjä tai unioniin lainmukaisesti tuotuja, vapaaseen liikkeeseen laskettuja tuotteita voidaan pitää kaupan varastojen loppumiseen asti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (ETY) N:o 2568/91, annettu 11 päivänä heinäkuuta 1991, oliiviöljyn ja uutetun oliiviöljyn ominaisuuksista sekä niiden määritysmenetelmistä (EYVL L 248, 5.9.1991, s. 1).

2

---

LIITE I

LIITE 1

OLIIVIÖLJYJEN OMINAISUUDET

| Luokka | Rasvahappojen etyyliesterit (FAEE) mg/kg (*) | Happopitoisuus (%) (*) | Peroksidiluku mEq O2/kg (*) | Vahat mg/kg (**) | 2-glyseryylimonopalmitaatti (%) | Stigmastadieeni mg/kg (1) | HPLC:llä määritetyn ja teoreettisesti lasketun ECN42:n (2)

  välinen ero | K232 (*) | K268 tai K270 (*) | δ-K (*) | Aistinvarainen arvio
  Virheen mediaani (Md) (*) | Aistinvarainen arvio
  Hedelmäisyyden mediaani (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekstra-neitsytoliiviöljy |

Luokka

Rasvahappojen etyyliesterit (FAEE) mg/kg (*)

Happopitoisuus (%) (*)

Peroksidiluku mEq O2/kg (*)

Vahat mg/kg (**)

2-glyseryylimonopalmitaatti (%)

Stigmastadieeni mg/kg (1)

HPLC:llä määritetyn ja teoreettisesti lasketun ECN42:n (2)

välinen ero

K232 (*)

K268 tai K270 (*)

δ-K (*)

Aistinvarainen arvio

Virheen mediaani (Md) (*)

Aistinvarainen arvio

Hedelmäisyyden mediaani (Mf) (*)

1.

Ekstra-neitsytoliiviöljy

FAEE ≤ 40 (2013–2014 satovuosi) (3)

FAEE ≤ 35 (2014–2015 satovuosi)

FAEE ≤ 30 satovuodet 2015:stä eteenpäin)

≤ 0,8

≤ 20

Formula

≤ 0,9 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % > 14 %

| 2. | Neitsytoliiviöljy |
| --- | --- |

2.

Neitsytoliiviöljy

—

≤ 2,0

≤ 20

Formula

≤ 0,9 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % > 14 %

| 3. | Lamppuoliiviöljy |
| --- | --- |

3.

Lamppuoliiviöljy

—

> 2,0

—

Formula

≤ 0,9 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (5)

—

≤ 1,1 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % > 14 %

| 4. | Jalostettu oliiviöljy |
| --- | --- |

4.

Jalostettu oliiviöljy

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 0,9 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % > 14 %

| 5. | Jalostetusta oliiviöljystä ja neitsytoliiviöljystä valmistettu oliiviöljy |
| --- | --- |

5.

Jalostetusta oliiviöljystä ja neitsytoliiviöljystä valmistettu oliiviöljy

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 0,9 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 jos palmitiinihapon kokonaisprosenttiosuus % > 14 %

| 6. | Raaka oliivin puristemassaöljy |
| --- | --- |

6.

Raaka oliivin puristemassaöljy

—

—

—

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Jalostettu oliivin puristemassaöljy |
| --- | --- |

7.

Jalostettu oliivin puristemassaöljy

—

≤ 0,3

≤ 5

Formula

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Oliivin puristemassaöljy |
| --- | --- |

8.

Oliivin puristemassaöljy

—

≤ 1,0

≤ 15

Formula

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Luokka | Rasvahappokoostumus (7) | Trans- oleiini-isomeerien summa
  (%) | Trans-linoli-isomeerien ja trans-linoleeni-isomeerien summa
  (%) | Sterolikoostumus | Kokonaissterolit
  (mg/kg) | Erytrodioli ja uvaoli
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myristiinihappo
  (%) | Linoleenihappo
  (%) | Arakidonihappo
  (%) | Eikoseenihappo
  (%) | Beheenihappo
  (%) | Lignoseriinihappo
  (%) | Kolesteroli
  (%) | Brassikasteroli
  (%) | Kampesteroli (8)

  (%) | Stigmasteroli
  (%) | Näenn. β-sitosterolipit.
  (%) (9) | δ-7- stigmastenoli (8)

  (%) |
| 1. | Ekstra-neitsytoliiviöljy |

Luokka

Rasvahappokoostumus (7)

Trans- oleiini-isomeerien summa

(%)

Trans-linoli-isomeerien ja trans-linoleeni-isomeerien summa

(%)

Sterolikoostumus

Kokonaissterolit

(mg/kg)

Erytrodioli ja uvaoli

(%) (**)

Myristiinihappo

(%)

Linoleenihappo

(%)

Arakidonihappo

(%)

Eikoseenihappo

(%)

Beheenihappo

(%)

Lignoseriinihappo

(%)

Kolesteroli

(%)

Brassikasteroli

(%)

Kampesteroli (8)

(%)

Stigmasteroli

(%)

Näenn. β-sitosterolipit.

(%) (9)

δ-7- stigmastenoli (8)

(%)

1.

Ekstra-neitsytoliiviöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Neitsytoliiviöljy |
| --- | --- |

2.

Neitsytoliiviöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Lamppuoliiviöljy |
| --- | --- |

3.

Lamppuoliiviöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (10)

| 4. | Jalostettu oliiviöljy |
| --- | --- |

4.

Jalostettu oliiviöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Jalostetusta oliiviöljystä ja neitsytoliiviöljystä valmistettu oliiviöljy |
| --- | --- |

5.

Jalostetusta oliiviöljystä ja neitsytoliiviöljystä valmistettu oliiviöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Raaka oliivin puristemassaöljy |
| --- | --- |

6.

Raaka oliivin puristemassaöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (11)

| 7. | Jalostettu oliivin puristemassaöljy |
| --- | --- |

7.

Jalostettu oliivin puristemassaöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Oliivin puristemassaöljy |
| --- | --- |

8.

Oliivin puristemassaöljy

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Huom.

| a) | Analyysitulokset on ilmaistava yhtä monen desimaalin tarkkuudella kuin kunkin ominaisuuden osalta esitetään. Viimeinen luku on pyöristettävä yhdellä yksiköllä ylöspäin, jos sitä seuraava luku on suurempi kuin 4. |
| --- | --- |

a)

Analyysitulokset on ilmaistava yhtä monen desimaalin tarkkuudella kuin kunkin ominaisuuden osalta esitetään. Viimeinen luku on pyöristettävä yhdellä yksiköllä ylöspäin, jos sitä seuraava luku on suurempi kuin 4.

| b) | Jos öljyn yksikin ominaisuus poikkeaa annetuista arvoista, sen luokka muutetaan tai todetaan, ettei se täytä tässä asetuksessa säädettyjä puhtausvaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

Jos öljyn yksikin ominaisuus poikkeaa annetuista arvoista, sen luokka muutetaan tai todetaan, ettei se täytä tässä asetuksessa säädettyjä puhtausvaatimuksia.

| c) | Öljyyn laatuun viittaavat tähdellä (*) merkityt ominaisuudet tarkoittavat seuraavaa: – lamppuoliiviöljyn ei tarvitse täyttää kaikkia raja-arvoja koskevia vaatimuksia samanaikaisesti, – jos neitsytoliiviöljy ei täytä jotain raja-arvoa koskevaa vaatimusta, öljyn luokka muutetaan, mutta se säilyy edelleen luokiteltuna johonkin neitsytoliiviöljyluokista. |
| --- | --- |

c)

Öljyyn laatuun viittaavat tähdellä (*) merkityt ominaisuudet tarkoittavat seuraavaa: – lamppuoliiviöljyn ei tarvitse täyttää kaikkia raja-arvoja koskevia vaatimuksia samanaikaisesti, – jos neitsytoliiviöljy ei täytä jotain raja-arvoa koskevaa vaatimusta, öljyn luokka muutetaan, mutta se säilyy edelleen luokiteltuna johonkin neitsytoliiviöljyluokista.

| d) | Kaksi tähteä (**) oliiviöljyn jonkin laatuominaisuuden kohdalla tarkoittaa, että oliivin puristemassaöljyjen ei tarvitse täyttää kaikkia raja-arvoja koskevia vaatimuksia samanaikaisesti. |
| --- | --- |

d)

Kaksi tähteä (**) oliiviöljyn jonkin laatuominaisuuden kohdalla tarkoittaa, että oliivin puristemassaöljyjen ei tarvitse täyttää kaikkia raja-arvoja koskevia vaatimuksia samanaikaisesti.

Lisäys

Päätöksentekojärjestelmä

Kampesterolia koskeva päätöksentekokaavio neitsyt- ja ekstra-neitsytoliiviöljyä varten:

Muiden parametrien on vastattava asetuksen mukaisia rajoja.

δ-7- stigmastenolia koskeva päätöksentekojärjestelmä:

| — | ekstraneitsyt- ja neitsytoliiviöljyä varten |
| --- | --- |

—

ekstraneitsyt- ja neitsytoliiviöljyä varten

Image

Muiden parametrien on vastattava asetuksen mukaisia rajoja.

| — | oliivin puristemassaöljyä varten (raaka ja jalostettu) |
| --- | --- |

—

oliivin puristemassaöljyä varten (raaka ja jalostettu)

Image

---

(1)  Isomeerien kokonaismäärä, joka voidaan (tai jota ei voida) erottaa kapillaarikolonnin avulla.

1

(2)  Oliiviöljyn on oltava liitteessä XX a esitetyn menetelmän mukaista.

2

(3)  Tätä rajaa sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2014 alkaen tuotettuihin oliiviöljyihin.

3

(4)  Kun öljyn vahapitoisuus on 300–350 mg/kg, sitä pidetään lamppuöljynä, jos alifaattisten alkoholien kokonaispitoisuus on enintään 350 mg/kg tai jos erytrodioli- ja uvaolipitoisuus on enintään 3,5 prosenttia

4

(5)  Tai jos virheen mediaani on yli 3,5 tai jos virheen mediaani on enintään 3,5 ja hedelmäisyyden mediaani on 0.

5

(6)  Kun öljyn vahapitoisuus on 300–350 mg/kg, sitä pidetään raakana oliivin puristemassaöljynä, jos alifaattisten alkoholien kokonaispitoisuus on yli 350 mg/kg ja jos erytrodioli- ja uvaolipitoisuus on yli 3,5 prosenttia.

6

(7)  Muiden rasvahappojen pitoisuus (%): palmitiinihappo: 7,50–20,00; palmitoleiinihappo: 0,30–3,50; heptadekaanihappo: ≤ 0,30; heptadekeenihappo: ≤ 0,30; steariinihappo: 0,50–5,00; oleiinihappo: 55,00–83,00; linolihappo: 3,50–21,00.

7

(8)  Ks. tämän liitteen lisäys.

8

(9)  Näennäinen β-sitosterolipitoisuus: δ-5,23-stigmastadienoli + klerosteroli + β-sitosteroli + sitostanoli + δ-5-avenasteroli + δ-5,24-stigmastadienoli.

9

(10)  Kun öljyn vahapitoisuus on 300–350 mg/kg, sitä pidetään lamppuöljynä, jos alifaattisten alkoholien kokonaispitoisuus on enintään 350 mg/kg tai jos erytrodioli- ja uvaolipitoisuus on enintään 3,5 prosenttia.

10

(11)  Kun öljyn vahapitoisuus on 300–350 mg/kg, sitä pidetään raakana oliivin puristemassaöljynä, jos alifaattisten alkoholien kokonaispitoisuus on yli 350 mg/kg ja jos erytrodioli- ja uvaolipitoisuus on yli 3,5 prosenttia.

11

---

LIITE II

”LIITE I a

NÄYTTEENOTTO OLIIVIÖLJYISTÄ TAI OLIIVIN PURISTEMASSAÖLJYISTÄ, JOTKA TOIMITETAAN TUOTTEESEEN SUORASSA KOSKETUKSESSA OLEVISSA PAKKAUKSISSA

Tätä näytteenottomenetelmää sovelletaan oliiviöljy- tai oliivin puristemassaöljyeriin, jotka toimitetaan suorassa kosketuksessa tuotteeseen olevissa pakkauksissa. Näytteenottomenetelmä vaihtelee sen mukaan, onko suorassa kosketuksessa tuotteeseen olevan pakkauksen vetoisuus yli viisi litraa vai ei.

Ilmaisulla ’erä’ tarkoitetaan kaikkia myyntiyksiköitä, jotka on tuotettu, valmistettu ja pakattu sellaisissa olosuhteissa, että kunkin tällaisen myyntiyksikön sisältämää öljyä pidetään yhdenmukaisena kaikkien analyyttisten ominaisuuksien osalta. Erä on yksilöitävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/91/EU (1) mukaisesti.

’Näyteyksiköllä’ tarkoitetaan tuotteeseen kosketuksessa olevaan pakkaukseen sisältyvää öljymäärää, joka otetaan erästä satunnaisotannalla.

1.   PERUSNÄYTTEEN SISÄLTÖ

1.1.   Tuotteeseen kosketuksessa olevat, vetoisuudeltaan enintään viiden litran pakkaukset

Tuotteeseen kosketuksessa olevista, vetoisuudeltaan enintään viiden litran pakkauksista otetulla ’perusnäytteellä’ tarkoitetaan erästä taulukon 1 mukaisesti otettujen näyteyksiköiden lukumäärää.

Taulukko 1

Perusnäytteen vähimmäiskoko muodostetaan seuraavasti

| Jos tuotteeseen kosketuksessa olevien pakkausten vetoisuus on | Perusnäytteeksi valitaan |
| --- | --- |
| a) | vähintään 1 litra |

Jos tuotteeseen kosketuksessa olevien pakkausten vetoisuus on

Perusnäytteeksi valitaan

a)

vähintään 1 litra

| a) | yhden tuotteeseen kosketuksessa olevan pakkauksen öljy |
| --- | --- |

a)

yhden tuotteeseen kosketuksessa olevan pakkauksen öljy

| b) | alle 1 litra. |
| --- | --- |

b)

alle 1 litra.

| b) | pienin mahdollinen määrä pakkauksia, joiden vetoisuus yhteensä on vähintään 1,0 litraa. |
| --- | --- |

b)

pienin mahdollinen määrä pakkauksia, joiden vetoisuus yhteensä on vähintään 1,0 litraa.

Jokainen jäsenvaltio voi lisätä perusnäytteen muodostavien taulukossa 1 tarkoitettujen pakkausten määrää omien tarpeidensa mukaan (esimerkiksi, jotta aistinvaraisen arvioinnin voi tehdä eri laboratorio kuin kemialliset analyysit, vastamäärityksiä varten jne.).

1.2.   Tuotteeseen kosketuksessa olevat, vetoisuudeltaan yli viiden litran pakkaukset

Tuotteeseen kosketuksessa olevista, vetoisuudeltaan yli viiden litran pakkauksista otetulla ’perusnäytteellä’ tarkoitetaan edustavaa otosta kaikista näyteyksiköistä, jotka on saatu jakomenettelyn avulla ja taulukon 2 mukaisesti. Perusnäyte on muodostettava useista kappaleista.

Perusnäytteen ’kappaleella’ tarkoitetaan kutakin perusnäytteeseen kuuluvaa pakkausta.

Taulukko 2

Valittavien näyteyksiköiden vähimmäismäärä

| Erään kuuluvien pakkausten lukumäärä | Valittavien näyteyksiköiden vähimmäismäärä |
| --- | --- |
| Enintään 10 | 1 |
| 11–150 | 2 |
| 151–500 | 3 |
| 501–1 500 | 4 |
| 1 501–2 500 | 5 |
| > 2 500, tuhatta pakkausta kohden | 1 ylimääräinen näyteyksikkö |

Erään kuuluvien pakkausten lukumäärä

Valittavien näyteyksiköiden vähimmäismäärä

Enintään 10

1

11–150

2

151–500

3

501–1 500

4

1 501–2 500

5

> 2 500, tuhatta pakkausta kohden

1 ylimääräinen näyteyksikkö

Jotta tuotteeseen kosketuksessa olevien pakkausten näytteenoton määrää voidaan pienentää, näyteyksiköiden sisältö homogenisoidaan perusnäytteen valmistamiseksi. Eri näyteyksiköiden annokset kaadetaan yhteen säiliöön ja homogenisoidaan sekoittamalla siten, että näyte suojataan ilmalta mahdollisimman hyvin.

Perusnäytteen sisältö kaadetaan useisiin, vetoisuudeltaan vähintään 1,0 litran pakkauksiin, joista jokainen muodostaa perusnäytteen kappaleen.

Jokainen jäsenvaltio voi lisätä perusnäytteiden lukumäärää omien tarpeidensa mukaan (esimerkiksi, jotta aistinvaraisen arvioinnin voi tehdä eri laboratorio kuin kemialliset analyysit, vastamäärityksiä varten jne.).

Jokainen pakkaus on täytettävä siten, että pintaan jäävä ilmakerros on mahdollisimman pieni, ja pakkaus on suljettava asianmukaisesti ja sinetöitävä sen varmistamiseksi, että tuotetta ei voida muuttaa.

Kappaleet on merkittävä siten, että ne voidaan tunnistaa virheettömästi.

2.   MÄÄRITYKSET JA TULOKSET

| 2.1. | Kukin perusnäyte jaetaan standardissa EN ISO 5555 olevan 2.5 kohdan mukaisesti laboratorionäytteiksi, ja perusnäytteet määritetään liitteessä I b annetun päätöksentekojärjestelmän mukaisessa järjestyksessä tai muussa satunnaisessa järjestyksessä. |
| --- | --- |

2.1.

Kukin perusnäyte jaetaan standardissa EN ISO 5555 olevan 2.5 kohdan mukaisesti laboratorionäytteiksi, ja perusnäytteet määritetään liitteessä I b annetun päätöksentekojärjestelmän mukaisessa järjestyksessä tai muussa satunnaisessa järjestyksessä.

| 2.2. | Jos määritysten kaikki tulokset vastaavat ilmoitetun öljyluokan ominaisuuksia, koko kyseinen erä on todettava vaatimusten mukaiseksi.
  Jos määritysten yksikin tulos ei vastaa ilmoitetun öljyluokan ominaisuuksia, koko kyseinen erä on todettava vaatimusten vastaiseksi. |
| --- | --- |

2.2.

Jos määritysten kaikki tulokset vastaavat ilmoitetun öljyluokan ominaisuuksia, koko kyseinen erä on todettava vaatimusten mukaiseksi.

Jos määritysten yksikin tulos ei vastaa ilmoitetun öljyluokan ominaisuuksia, koko kyseinen erä on todettava vaatimusten vastaiseksi.

3.   ERÄN LUOKAN TARKISTAMINEN

| 3.1. | Toimivaltainen viranomainen voi lisätä erän eri kohdista otettujen perusnäytteiden lukumäärää erän luokan tarkistamiseksi seuraavan taulukon mukaisesti:

  Taulukko 3


  Erän koon mukaan määritettävä perusnäytteiden lukumäärä







  Erän koko (litroina) | Perusnäytteiden lukumäärä |
| --- | --- | --- |
| Alle 7 500 | 2 |
| 7 500:sta alle 25 000:een | 3 |
| 25 500:sta alle 75 000:een | 4 |
| 75 000:sta alle 125 000:een | 5 |
| 125 000 ja sitä enemmän | 6 + 1 kutakin 50 000:ta litraa kohden |

3.1.

Toimivaltainen viranomainen voi lisätä erän eri kohdista otettujen perusnäytteiden lukumäärää erän luokan tarkistamiseksi seuraavan taulukon mukaisesti:

Taulukko 3

Erän koon mukaan määritettävä perusnäytteiden lukumäärä

Erän koko (litroina)

Perusnäytteiden lukumäärä

Alle 7 500

2

7 500:sta alle 25 000:een

3

25 500:sta alle 75 000:een

4

75 000:sta alle 125 000:een

5

125 000 ja sitä enemmän

6 + 1 kutakin 50 000:ta litraa kohden

Jokainen perusnäytteen muodostava näyteyksikkö on otettava samasta kohdasta erää; jokaisen perusnäytteen sijainti on merkittävä muistiin, ja siihen on laitettava selkeät tunnisteet.

Jokainen perusnäyte muodostetaan 1.1 ja 1.2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti.

Sen jälkeen jokaiselle perusnäytteelle tehdään 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut määritykset.

| 3.2. | Jos 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen määritysten tulokset eivät vähintään yhden perusnäytteen osalta vastaa ilmoitetun öljyluokan ominaisuuksia, koko kyseinen erä on todettava vaatimusten vastaiseksi.” |
| --- | --- |

3.2.

Jos 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen määritysten tulokset eivät vähintään yhden perusnäytteen osalta vastaa ilmoitetun öljyluokan ominaisuuksia, koko kyseinen erä on todettava vaatimusten vastaiseksi.”

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/91/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (EUVL L 334, 16.12.2011, s. 1).

1

---

LIITE III

LIITE I b

PÄÄTÖKSENTEKOJÄRJESTELMÄ SEN TODENTAMISEKSI, ONKO OLIIVIÖLJYNÄYTE ILMOITETUN LUOKAN MUKAINEN

Taulukko 1

Taulukko 2

Taulukko 3

Lisäys 1

Tämän asetuksen liitteiden ja päätöksentekokaaviossa tarkoitettujen määritysten väliset vastaavuudet

| — | Happopitoisuus |
| --- | --- |

—

Happopitoisuus

Liite II

Vapaiden rasvahappojen määrittäminen kylmämenetelmällä

| — | Peroksidiluku |
| --- | --- |

—

Peroksidiluku

Liite III

Peroksidiluvun määrittäminen

| — | Spektrofotometrinen määritys ultraviolettivalossa |
| --- | --- |

—

Spektrofotometrinen määritys ultraviolettivalossa

Liite IX

Spektrofotometrinen määritys

| — | Aistinvarainen arviointi |
| --- | --- |

—

Aistinvarainen arviointi

Liite XII

Neitsytoliiviöljyn aistinvarainen arviointi

| — | Etyyliesterit |
| --- | --- |

—

Etyyliesterit

Liite XX

Vahojen, rasvahappojen metyyliestereiden ja rasvahappojen etyyliestereiden pitoisuuksien määrittäminen kapillaarikaasukromatografisella menetelmällä

| — | Stigmasta-3,5-dieeni |
| --- | --- |

—

Stigmasta-3,5-dieeni

Liite XVII

Menetelmä stigmastadieenien määrittämiseksi kasviöljyistä

| — | Rasvahappojen trans-isomeerit |
| --- | --- |

—

Rasvahappojen trans-isomeerit

Liite X a

ja

Rasvahappojen metyyliestereiden määrittäminen kaasukromatografisella menetelmällä

Liite X b

Rasvahappojen metyyliestereiden valmistaminen

| — | Rasvahappojen koostumus |
| --- | --- |

—

Rasvahappojen koostumus

Liite X a

ja

Rasvahappojen metyyliestereiden määrittäminen kaasukromatografisella menetelmällä

Liite X b

Rasvahappojen metyyliestereiden valmistaminen

| — | δ-ECN42 |
| --- | --- |

—

δ-ECN42

Liite XVIII

ECN42:ta sisältävien triglyseridien koostutuksen määrittäminen (teoreettisen koostumuksen ja todellisen koostumuksen välinen ero)

| — | Sterolien koostumus ja kokonaissterolit |
| --- | --- |

—

Sterolien koostumus ja kokonaissterolit

| — | Erytrodioli ja uvaoli |
| --- | --- |

—

Erytrodioli ja uvaoli

Liite V

Sterolien ja triterpeenidialkoholien rakenteen ja pitoisuuden määrittäminen kapillaarikaasukromatografisella menetelmällä

| — | Vahat |
| --- | --- |

—

Vahat

Liite IV

Vahapitoisuuden määrittäminen kapillaarikaasukromatografisella menetelmällä

| — | Alifaattiset alkoholit |
| --- | --- |

—

Alifaattiset alkoholit

Liite XIX

Alifaattisten alkoholien pitoisuuden määrittäminen kapillaarikaasukromatografisella menetelmällä

| — | 2-asemassa olevat tyydyttyneet rasvahapot |
| --- | --- |

—

2-asemassa olevat tyydyttyneet rasvahapot

Liite VII

2-glyseryylimonopalmitaatin prosenttiosuuden määrittäminen

---

LIITE IV

LIITE V

STEROLIEN JA TRITERPEENIDIALKOHOLIEN RAKENTEEN JA PITOISUUDEN MÄÄRITTÄMINEN KAPILLAARIKAASUKROMATOGRAFISELLA MENETELMÄLLÄ

1.   TARKOITUS

Tällä menetelmällä voidaan määrittää yksittäisten sterolien ja triterpeenidialkoholien määrät ja niiden kokonaismäärä oliiviöljyissä ja oliivin puristemassaöljyissä.

2.   PERIAATE

Öljy, johon on lisätty α-kolestanoli sisäiseksi standardiksi, saippuoidaan kaliumhydroksidin etanoliliuoksella ja saippuoitumaton aines uutetaan etyylieetterillä.

Steroli- ja triterpeenidialkoholifraktio erotetaan saippuoitumattomasta aineksesta ohutkerroskromatografialla käyttämällä emäksistä silikageelilevyä. Silikageelistä saadut fraktiot muutetaan trimetyylisilyylieettereiksi ja määritetään sen jälkeen kapillaarikaasukromatografialla.

3.   VÄLINEISTÖ

Tavalliset laboratoriovälineet, erityisesti seuraavat:

| 3.1. | Pullo, 250 ml, jossa on hiokset ja palautusjäähdytin. |
| --- | --- |

3.1.

Pullo, 250 ml, jossa on hiokset ja palautusjäähdytin.

| 3.2. | Erotussuppilo, 500 ml. |
| --- | --- |

3.2.

Erotussuppilo, 500 ml.

| 3.3. | Pulloja, 250 ml. |
| --- | --- |

3.3.

Pulloja, 250 ml.

| 3.4. | Ohutkerroskromatografialaitteisto (TLC), jonka levyjen koko on 20 × 20 cm. |
| --- | --- |

3.4.

Ohutkerroskromatografialaitteisto (TLC), jonka levyjen koko on 20 × 20 cm.

| 3.5. | Ultraviolettivalo, jonka aallonpituus on 254 tai 366 nm. |
| --- | --- |

3.5.

Ultraviolettivalo, jonka aallonpituus on 254 tai 366 nm.

| 3.6. | Mikroruiskuja, 100 μl ja 500 μl. |
| --- | --- |

3.6.

Mikroruiskuja, 100 μl ja 500 μl.

| 3.7. | Lasisintterisuodatinsuppilo, jonka huokoskoko on G 3 (15–40 μm), halkaisija noin 2 cm ja korkeus 5 cm ja jossa on liitäntä tyhjiösuodatusta varten sekä koirashios. |
| --- | --- |

3.7.

Lasisintterisuodatinsuppilo, jonka huokoskoko on G 3 (15–40 μm), halkaisija noin 2 cm ja korkeus 5 cm ja jossa on liitäntä tyhjiösuodatusta varten sekä koirashios.

| 3.8. | Tyhjiöimupullo, 50 ml, jossa on suodatinsuppiloon (3.7 kohta) sopiva naarashios. |
| --- | --- |

3.8.

Tyhjiöimupullo, 50 ml, jossa on suodatinsuppiloon (3.7 kohta) sopiva naarashios.

| 3.9. | Koeputki, 10 ml, jossa on kartiomainen pohja ja ilmatiivis lasitulppa. |
| --- | --- |

3.9.

Koeputki, 10 ml, jossa on kartiomainen pohja ja ilmatiivis lasitulppa.

| 3.10. | Kaasukromatografi, jota käytetään kapillaarikolonnin ja jakoinjektiojärjestelmän kanssa ja jonka osat ovat






  3.10.1. | termostaattisäätöinen kolonniuuni, joka säilyttää halutun lämpötilan noin ± 1 °C:n tarkkuudella, |
| --- | --- | --- |

3.10.

Kaasukromatografi, jota käytetään kapillaarikolonnin ja jakoinjektiojärjestelmän kanssa ja jonka osat ovat

3.10.1.

termostaattisäätöinen kolonniuuni, joka säilyttää halutun lämpötilan noin ± 1 °C:n tarkkuudella,

| 3.10.2. | injektoriyksikkö, jonka lämpötilaa voi säätää, jonka höyrystämisosa on persilanoitua lasia ja jossa on virtauksenjakojärjestelmä, |
| --- | --- |

3.10.2.

injektoriyksikkö, jonka lämpötilaa voi säätää, jonka höyrystämisosa on persilanoitua lasia ja jossa on virtauksenjakojärjestelmä,

| 3.10.3. | liekki-ionisaatiodetektori (FID), |
| --- | --- |

3.10.3.

liekki-ionisaatiodetektori (FID),

| 3.10.4. | tiedonkeruujärjestelmä, joka sopii käytettäväksi FID-detektorin kanssa (3.10.3 alakohta) ja jonka voi integroida manuaalisesti. |
| --- | --- |

3.10.4.

tiedonkeruujärjestelmä, joka sopii käytettäväksi FID-detektorin kanssa (3.10.3 alakohta) ja jonka voi integroida manuaalisesti.

| 3.11. | Kvartsilasinen kapillaarikolonni, jonka pituus on 20–30 m ja sisähalkaisija 0,25–0,32 mm ja jonka sisäpinta on päällystetty yhdisteellä, jossa on 5 prosenttia bifenyyliä ja 95 prosenttia dimetyylipolysiloksaania (SE-52 tai SE-54 stationäärifaasi tai vastaava) siten, että päällysteen paksuus on kauttaaltaan 0,10–0,30 μm. |
| --- | --- |

3.11.

Kvartsilasinen kapillaarikolonni, jonka pituus on 20–30 m ja sisähalkaisija 0,25–0,32 mm ja jonka sisäpinta on päällystetty yhdisteellä, jossa on 5 prosenttia bifenyyliä ja 95 prosenttia dimetyylipolysiloksaania (SE-52 tai SE-54 stationäärifaasi tai vastaava) siten, että päällysteen paksuus on kauttaaltaan 0,10–0,30 μm.

| 3.12. | Jakoinjektioon sopiva kiinteäneulallinen mikroruisku, 10 μl, kaasukromatografiaa varten. |
| --- | --- |

3.12.

Jakoinjektioon sopiva kiinteäneulallinen mikroruisku, 10 μl, kaasukromatografiaa varten.

| 3.13. | Kalsiumkloridia sisältävä eksikkaattori. |
| --- | --- |

3.13.

Kalsiumkloridia sisältävä eksikkaattori.

4.   REAGENSSIT

| 4.1. | Vähintään 85-prosenttinen kaliumhydroksidi. |
| --- | --- |

4.1.

Vähintään 85-prosenttinen kaliumhydroksidi.

| 4.2. | Kaliumhydroksidin noin 2 N etanoliliuos.
  130 g kaliumhydroksidia (4.1 kohta) liuotetaan 200 ml:aan tislattua vettä samalla jäähdyttäen ja lisätään etanolia (4.10 kohta) niin, että liuosta on yksi litra. Liuosta säilytetään tiiviisti suljetuissa, tummasta lasista valmistetuissa pulloissa enintään kahden päivän ajan. |
| --- | --- |

4.2.

Kaliumhydroksidin noin 2 N etanoliliuos.

130 g kaliumhydroksidia (4.1 kohta) liuotetaan 200 ml:aan tislattua vettä samalla jäähdyttäen ja lisätään etanolia (4.10 kohta) niin, että liuosta on yksi litra. Liuosta säilytetään tiiviisti suljetuissa, tummasta lasista valmistetuissa pulloissa enintään kahden päivän ajan.

| 4.3. | Etyylieetteri, analyysilaatua. |
| --- | --- |

4.3.

Etyylieetteri, analyysilaatua.

| 4.4. | Kaliumhydroksidin noin 0,2 N etanoliliuos.
  13 g kaliumhydroksidia (4.1 kohta) liuotetaan 20 ml:aan tislattua vettä ja lisätään etanolia (4.10 kohta) niin, että liuosta on yksi litra. |
| --- | --- |

4.4.

Kaliumhydroksidin noin 0,2 N etanoliliuos.

13 g kaliumhydroksidia (4.1 kohta) liuotetaan 20 ml:aan tislattua vettä ja lisätään etanolia (4.10 kohta) niin, että liuosta on yksi litra.

| 4.5. | Vedetön natriumsulfaatti, analyysilaatua. |
| --- | --- |

4.5.

Vedetön natriumsulfaatti, analyysilaatua.

| 4.6. | Silikageelillä päällystetyt lasilevyt (20 x 20 cm), paksuudeltaan 0,25 mm, ilman fluoresenssi-indikaattoria (voidaan ostaa käyttövalmiina). |
| --- | --- |

4.6.

Silikageelillä päällystetyt lasilevyt (20 x 20 cm), paksuudeltaan 0,25 mm, ilman fluoresenssi-indikaattoria (voidaan ostaa käyttövalmiina).

| 4.7. | Tolueeni, kromatografialaatua. |
| --- | --- |

4.7.

Tolueeni, kromatografialaatua.

| 4.8. | Asetoni, kromatografialaatua. |
| --- | --- |

4.8.

Asetoni, kromatografialaatua.

| 4.9. | n-Heksaani, kromatografialaatua. |
| --- | --- |

4.9.

n-Heksaani, kromatografialaatua.

| 4.10. | Etyylieetteri, kromatografialaatua. |
| --- | --- |

4.10.

Etyylieetteri, kromatografialaatua.

| 4.11. | Etanoli, analyysilaatua. |
| --- | --- |

4.11.

Etanoli, analyysilaatua.

| 4.12. | Etyyliasetaatti, analyysilaatua. |
| --- | --- |

4.12.

Etyyliasetaatti, analyysilaatua.

| 4.13. | Ohutkerroskromatografian vertailuliuos: kolesterolin tai fytosterolin ja erytrodiolin viisiprosenttinen etyyliasetaattiliuos (4.11 kohta). |
| --- | --- |

4.13.

Ohutkerroskromatografian vertailuliuos: kolesterolin tai fytosterolin ja erytrodiolin viisiprosenttinen etyyliasetaattiliuos (4.11 kohta).

| 4.14. | 2,7-dikloorifluoreseiini, 0,2-prosenttinen etanoliliuos. Liuos tehdään lievästi emäksiseksi lisäämällä muutama tippa kaliumhydroksidin 2 N alkoholiliuosta (4.2 kohta). |
| --- | --- |

4.14.

2,7-dikloorifluoreseiini, 0,2-prosenttinen etanoliliuos. Liuos tehdään lievästi emäksiseksi lisäämällä muutama tippa kaliumhydroksidin 2 N alkoholiliuosta (4.2 kohta).

| 4.15. | Vedetön pyridiini, kromatografialaatua (ks. huomautus 5). |
| --- | --- |

4.15.

Vedetön pyridiini, kromatografialaatua (ks. huomautus 5).

| 4.16. | Heksametyylidisilatsaani, analyysilaatua. |
| --- | --- |

4.16.

Heksametyylidisilatsaani, analyysilaatua.

| 4.17. | Trimetyylikloorisilaani, analyysilaatua. |
| --- | --- |

4.17.

Trimetyylikloorisilaani, analyysilaatua.

| 4.18. | Sterolien trimetyylisilyylieettereiden (TMSE) näyteliuokset.
  Ne valmistetaan vasta käyttöhetkellä steroleista ja erytrodiolista, jotka saadaan niitä sisältävistä öljyistä. |
| --- | --- |

4.18.

Sterolien trimetyylisilyylieettereiden (TMSE) näyteliuokset.

Ne valmistetaan vasta käyttöhetkellä steroleista ja erytrodiolista, jotka saadaan niitä sisältävistä öljyistä.

| 4.19. | α-Kolesteroli, puhtausaste yli 99 prosenttia (puhtausaste on tarkastettava kaasukromatografisella määrityksellä). |
| --- | --- |

4.19.

α-Kolesteroli, puhtausaste yli 99 prosenttia (puhtausaste on tarkastettava kaasukromatografisella määrityksellä).

| 4.20. | α-Kolestanoli, sisäisen standardin mukainen liuos, 0,2-prosenttisena (m/v) etyyliasetaattiluoksena (4.11 kohta). |
| --- | --- |

4.20.

α-Kolestanoli, sisäisen standardin mukainen liuos, 0,2-prosenttisena (m/v) etyyliasetaattiluoksena (4.11 kohta).

| 4.21. | Fenoliftaleiini, 10 g liuotettuna litraan etanolia (4.10 kohta). |
| --- | --- |

4.21.

Fenoliftaleiini, 10 g liuotettuna litraan etanolia (4.10 kohta).

| 4.22. | Kantajakaasut: vety tai helium, kaasukromatografista laatua. |
| --- | --- |

4.22.

Kantajakaasut: vety tai helium, kaasukromatografista laatua.

| 4.23. | Apukaasut: vety, helium, typpi ja ilma, kaasukromatografista laatua. |
| --- | --- |

4.23.

Apukaasut: vety, helium, typpi ja ilma, kaasukromatografista laatua.

| 4.24. | n-Heksaanin (4.9 kohta) ja etyylieetterin (4.10 kohta) seos 65:35 (v/v). |
| --- | --- |

4.24.

n-Heksaanin (4.9 kohta) ja etyylieetterin (4.10 kohta) seos 65:35 (v/v).

| 4.25. | Silylointireagenssi, jossa on pyridiiniä, heksametyylidisilatsaania ja trimetyylikloorisilaania tilavuussuhteessa 9:3:1. |
| --- | --- |

4.25.

Silylointireagenssi, jossa on pyridiiniä, heksametyylidisilatsaania ja trimetyylikloorisilaania tilavuussuhteessa 9:3:1.

5.   MENETTELY

5.1.   Saippuoitumattomien aineiden esikäsittely

5.1.1.   250 ml:n pulloon (3.1 kohta) lisätään 500 μl:n mikroruiskulla (3.6 kohta) sellainen tilavuusmäärä α-kolestanolin sisäisen standardin mukaista liuosta (4.20 kohta) jonka sisältämä kolestanolin määrä on noin 10 prosenttia sterolin määrästä näytteessä. Esimerkiksi 5 gramman oliiviöljynäytteeseen lisätään 500 μl α-kolestanoliliuosta (4.20 kohta), ja jos näytteenä on oliivin puristemassaöljyä, lisätään 1 500 μl α-kolestanoliliuosta. Haihdutetaan kuiviin kevyessä typpivirrassa lämpimässä vesihauteessa ja pullon jäähdyttyä punnitaan 5 ± 0,01 g kuivattua, suodatettua näytettä samaan pulloon.

| Huom. 1: | Eläin- ja kasviperäiset rasvat ja öljyt, jotka sisältävät paljon kolesterolia, voivat tuottaa piikin, jonka retentioaika on lähes sama kuin kolestanolin. Jos käy näin, sterolifraktio on määritettävä kahdesti niin, että toisella kertaa käytetään sisäistä standardia ja toisella ei. |
| --- | --- |

Huom. 1:

Eläin- ja kasviperäiset rasvat ja öljyt, jotka sisältävät paljon kolesterolia, voivat tuottaa piikin, jonka retentioaika on lähes sama kuin kolestanolin. Jos käy näin, sterolifraktio on määritettävä kahdesti niin, että toisella kertaa käytetään sisäistä standardia ja toisella ei.

5.1.2.   Lisätään 50 ml kaliumhydroksidin 2 N etanoliliuosta (4.2 kohta) ja hohkakiveä, käynnistetään palautusjäähdytin ja kuumennetaan vesihauteessa hiljalleen kiehuvaksi koko ajan voimakkaasti sekoittaen, kunnes saippuoituminen on tapahtunut (liuos kirkastuu). Kuumentamista jatketaan vielä 20 minuuttia, sitten lisätään 50 ml tislattua vettä jäähdyttimen yläpäästä, irrotetaan jäähdytin ja jäähdytetään pullo noin 30 °C:n lämpötilaan.

5.1.3.   Pullon sisältämä seos siirretään kvantitatiivisesti 500 ml:n erotussuppiloon (3.2 kohta) käyttämällä useita annoksia tislattua vettä (50 ml). Lisätään noin 80 ml etyylieetteriä (4.10 kohta), ravistetaan voimakkaasti noin 60 sekunnin ajan siten, että paine poistetaan ajoittain kääntämällä erotussuppilo ylösalaisin ja avaamalla tulppa. Annetaan seistä, kunnes kaksi faasia ovat täysin erottuneet (huomautus 2).

Sen jälkeen saippualiuos otetaan mahdollisimman tarkoin toiseen erotussuppiloon. Vesi-alkoholifaasi uutetaan vielä kaksi kertaa samalla tavoin käyttämällä 60–70 ml etyylieetteriä (4.10 kohta).

Huom. 2: Mahdollinen emulsio voidaan hajottaa lisäämällä pieni määrä etanolia (4.11 kohta).

5.1.4.   Yhdistetään kolme eetteriuutetta yhteen erotussuppiloon, joka sisältää 50 ml vettä. Pestään vedellä (50 ml kerralla), kunnes pesuvesi ei enää saa vaaleanpunaista väriä, kun siihen lisätään tippa fenoliftaleiiniliuosta (4.21 kohta).

Kun pesuvesi on poistettu, suodatetaan vedettömän natriumsulfaatin (4.5 kohta) läpi etukäteen punnittuun 250 ml:n pulloon ja pestään suppilo ja suodatin pienillä määrillä etyylieetteriä (4.10 kohta).

5.1.5.   Liuotin haihdutetaan haihduttimessa 30 °C lämpötilassa tyhjiössä. Lisätään 5 ml asetonia, ja haihtuva liuotin poistetaan kokonaan kevyessä ilmavirrassa. Jäännöstä kuivatetaan lämpökaapissa 103 ± 2 °C:n lämpötilassa 15 minuutin ajan. Jäähdytetään eksikkaattoreissa ja punnitaan 0,1 mg:n tarkkuudella.

5.2.   Steroli- ja triterpeenidialkoholifraktion (erytrodioli + uvaoli) erottaminen

5.2.1.   Emäksisten levyjen valmistelu ohutkerroskromatografiaa varten: silikageelilevyt (4.6 kohta) upotetaan kaliumhydroksidin 0,2 N etanoliliuokseen (4.5 kohta) noin neljän senttimetrin syvyyteen kymmeneksi sekunniksi, minkä jälkeen niiden annetaan kuivua kaksi tuntia vetokaapissa ja lopuksi yksi tunti 100 °C:ssa lämpökaapissa.

Kun levyt on otettu lämpökaapista, niitä säilytetään kalsiumkloridia sisältävässä eksikkaattorissa (3.13 kohta) käyttöhetkeen saakka (näin käsitellyt levyt on käytettävä 15 päivän kuluessa).

| Huom. 3: | Kun sterolifraktion erottamiseen käytetään emäksisiä silikageelilevyjä, ei ole tarpeen käsitellä saippuoitumattomia aineita alumiinioksidilla. Näin kaikki happamat aineet (rasvahapot ja muut hapot) jäävät lähtöviivalle. Sterolivyöhyke erottuu selvästi alifaattisten ja triterpeenisten alkoholien vyöhykkeestä. |
| --- | --- |

Huom. 3:

Kun sterolifraktion erottamiseen käytetään emäksisiä silikageelilevyjä, ei ole tarpeen käsitellä saippuoitumattomia aineita alumiinioksidilla. Näin kaikki happamat aineet (rasvahapot ja muut hapot) jäävät lähtöviivalle. Sterolivyöhyke erottuu selvästi alifaattisten ja triterpeenisten alkoholien vyöhykkeestä.

5.2.2.   Heksaani-etyylieetteriseosta (4.24 kohta) (huomautus 4) kaadetaan kehitysastiaan niin, että sitä on noin 1 cm. Kehitysastia suljetaan sopivalla kannella ja annetaan seistä avaamatta vähintään puoli tuntia, jotta syntyy neste-höyrytasapaino. Astian sisäseinille voidaan kiinnittää suodatinpaperisuikaleita, jotka ulottuvat eluointiaineeseen. Tämä lyhentää kehitysaikaa lähes kolmanneksella ja aineosat eluoituvat tasaisemmin.

| Huom. 4: | Kehitysliuos on vaihdettava uuteen ennen jokaista koetta, jotta eluointiolosuhteet olisivat täysin toistettavissa. Vaihtoehtoisena liuottimena voidaan käyttää n-heksaani-etyylieetteriseosta (50:50, v/v). |
| --- | --- |

Huom. 4:

Kehitysliuos on vaihdettava uuteen ennen jokaista koetta, jotta eluointiolosuhteet olisivat täysin toistettavissa. Vaihtoehtoisena liuottimena voidaan käyttää n-heksaani-etyylieetteriseosta (50:50, v/v).

5.2.3.   Saippuoitumattomista aineista (5.1.5 alakohta) valmistetaan noin 5-prosenttinen etyyliasetaattiliuos (4.12 kohta), jota levitetään 0,3 ml ohuena ja tasaisena nauhana 100 μl:n mikroruiskulla kromatografialevyn (5.2.1 alakohta) alareunaan (2 cm). Asetetaan 2–3 μl aineiden vertailuliuosta (4.13 kohta) lähtöviivan tasalle niin, että steroli ja triterpeenidialkoholit voidaan tunnistaa kehityksen jälkeen.

5.2.4.   Levy asetetaan kehitysastiaan, joka on valmisteltu 5.2.2 alakohdan ohjeiden mukaan. Ympäristön lämpötilan on oltava 15–20 °C (huomautus 5). Astian kansi suljetaan heti ja annetaan levyn eluoitua, kunnes liuotinrintama on siirtynyt noin 1 cm:n päähän levyn yläreunasta. Levy otetaan kehitysastiasta ja liuotin haihdutetaan kuumassa ilmavirrassa tai panemalla levy joksikin aikaa vetokaappiin.

Huom. 5: Korkeampi lämpötila voi haitata erottelua.

5.2.5.   Levylle suihkutetaan ohuelti ja tasaisesti 2,7-dikloorifluoreseiiniliuosta (4.14 kohta), ja se jätetään kuivumaan. Sterolin ja triterpeenidialkoholien vyöhykkeet voidaan tunnistaa ultraviolettivalossa kohdistamalla ne vertailuliuoksesta (4.13 kohta) syntyneisiin pisteisiin. Vyöhykkeiden ääriviivat merkitään mustalla kynällä fluoresenssin rajoja seuraten (ks. kuva 3, TLC-levy).

5.2.6.   Silikageelikerros raaputetaan merkityltä alueelta metallilastalla. Saatu aines hienonnetaan, siirretään suodatinsuppiloon (3.7 kohta), lisätään 10 ml kuumaa etyyliasetaattia (4.12 kohta), sekoitetaan huolellisesti metallilastalla ja suodatetaan tyhjiössä. Suodos kerätään suodatinsuppiloon liitettyyn erlenmeyerpulloon (3.8 kohta).

Pulloon jäänyt aines pestään kolme kertaa noin 10 ml:lla etyylieetteriä (4.3 kohta), ja suodos kerätään samaan, suodatinsuppiloon liitettyyn pulloon. Suodosta haihdutetaan, kunnes sen tilavuus on noin 4–5 ml, ja jäännösliuos kaadetaan etukäteen punnittuun 10 ml:n koeputkeen (3.9 kohta). Liuosta kuivataan alhaisella lämmöllä kevyessä typpivirrassa; jäännös liuotetaan muutamaan tippaan asetonia (4.8 kohta) ja kuivataan jälleen.

Koeputkessa olevan jäännöksen on sisällettävä steroli- ja triterpeenidialkoholifraktio.

5.3.   Trimetyylisilyylieettereiden valmistus

5.3.1.   Koeputkessa olevaan steroli- ja triterpeenifraktioon lisätään 50 μl silylointireagenssia (4.25 kohta) (huomautus 6) jokaista koeputkessa olevaa sterolien ja triterpeenidialkoholien milligrammaa kohti niin, että kosteutta ei pääse mukaan (huomautus 7).

| Huom. 6: | Käyttövalmiita liuoksia on kaupan. Saatavana on myös muita silylointireagensseja, kuten esim. bistrimetyylisilyylitrifluoriasetamidi + 1 % trimetyylikloorisilaania; reagenssi laimennetaan samalla määrällä vedetöntä pyridiiniä. |
| --- | --- |

Huom. 6:

Käyttövalmiita liuoksia on kaupan. Saatavana on myös muita silylointireagensseja, kuten esim. bistrimetyylisilyylitrifluoriasetamidi + 1 % trimetyylikloorisilaania; reagenssi laimennetaan samalla määrällä vedetöntä pyridiiniä.

Pyridiini voidaan korvata samalla määrällä asetonitriiliä.

5.3.2.   Koeputki suljetaan tulpalla, ravistetaan varovasti (ei ylösalaisin), kunnes yhdisteet ovat täysin liuenneet. Annetaan seistä vähintään 15 minuuttia huoneenlämmössä ja sentrifugoidaan sitten muutaman minuutin ajan; kirkas liuos on nyt valmis kaasukromatografista määritystä varten.

| Huom. 7: | Lievä sameus on tavallista eikä ole haitaksi. Valkoiset hiutaleet tai vaaleanpunaiseksi värjäytyminen ovat merkkejä kosteudesta tai reagenssien muuttumisesta. Jos näitä ilmenee, koe on uusittava (ainoastaan käytettäessä heksametyylidisilatsaania tai trimetyylikloorisilaania). |
| --- | --- |

Huom. 7:

Lievä sameus on tavallista eikä ole haitaksi. Valkoiset hiutaleet tai vaaleanpunaiseksi värjäytyminen ovat merkkejä kosteudesta tai reagenssien muuttumisesta. Jos näitä ilmenee, koe on uusittava (ainoastaan käytettäessä heksametyylidisilatsaania tai trimetyylikloorisilaania).

5.4.   Kaasukromatografinen määritys

5.4.1.   Esivalmistelut ja kapillaarikolonnin valmistelu

| 5.4.1.1. | Kolonni (3.11 kohta) asennetaan kaasukromatografialaitteistoon kiinnittämällä kolonnin alkupää jakoinjektoriin ja kolonnin loppupää detektoriin.
  Tarkistetaan kaasukromatografisten laitteiden toiminta (kaasuliitännän tiiviys, detektorin, virtauksenjakojärjestelmän ja piirturin toimivuus, jne.) |
| --- | --- |

5.4.1.1.

Kolonni (3.11 kohta) asennetaan kaasukromatografialaitteistoon kiinnittämällä kolonnin alkupää jakoinjektoriin ja kolonnin loppupää detektoriin.

Tarkistetaan kaasukromatografisten laitteiden toiminta (kaasuliitännän tiiviys, detektorin, virtauksenjakojärjestelmän ja piirturin toimivuus, jne.)

| 5.4.1.2. | Jos kapillaarikolonnia ei ole aikaisemmin käytetty, se on ensin valmisteltava käyttöön. Pieni määrä kaasua johdetaan kolonnin läpi, käynnistetään kaasukromatografi ja aloitetaan asteittainen lämmittäminen, jota jatketaan, kunnes lämpötila on kohonnut vähintään 20 °C korkeammaksi kuin käyttölämpötila (huomautus 8). Korkeaa lämpötilaa pidetään yllä vähintään kaksi tuntia, minkä jälkeen kromatografialaitteisto saatetaan käyttövalmiiksi (kaasuvirran ja erotuksen säätö, liekinsytytys, tietojärjestelmän kytkeminen, kolonnin, detektorin ja injektorin säätö jne.) ja signaalia rekisteröidään herkkyydellä, joka on vähintään kaksi kertaa niin suuri kuin määrityksessä käytettävä. Saadun perusviivan on oltava suora, eikä siinä saa olla minkäänlaisia piikkejä eikä siirtymää mihinkään suuntaan.
  Jos ilmenee negatiivista suoraviivaista siirtymää, se on merkki kolonnin liitäntöjen vuodosta, ja jos ilmenee positiivista siirtymää, se johtuu kolonnin riittämättömästä valmistelusta.







  Huom. 8: | Esivalmistelulämpötilan on aina oltava vähintään 20 °C alempi kuin käytetyn stationäärifaasin korkein lämpötila. |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.

Jos kapillaarikolonnia ei ole aikaisemmin käytetty, se on ensin valmisteltava käyttöön. Pieni määrä kaasua johdetaan kolonnin läpi, käynnistetään kaasukromatografi ja aloitetaan asteittainen lämmittäminen, jota jatketaan, kunnes lämpötila on kohonnut vähintään 20 °C korkeammaksi kuin käyttölämpötila (huomautus 8). Korkeaa lämpötilaa pidetään yllä vähintään kaksi tuntia, minkä jälkeen kromatografialaitteisto saatetaan käyttövalmiiksi (kaasuvirran ja erotuksen säätö, liekinsytytys, tietojärjestelmän kytkeminen, kolonnin, detektorin ja injektorin säätö jne.) ja signaalia rekisteröidään herkkyydellä, joka on vähintään kaksi kertaa niin suuri kuin määrityksessä käytettävä. Saadun perusviivan on oltava suora, eikä siinä saa olla minkäänlaisia piikkejä eikä siirtymää mihinkään suuntaan.

Jos ilmenee negatiivista suoraviivaista siirtymää, se on merkki kolonnin liitäntöjen vuodosta, ja jos ilmenee positiivista siirtymää, se johtuu kolonnin riittämättömästä valmistelusta.

Huom. 8:

Esivalmistelulämpötilan on aina oltava vähintään 20 °C alempi kuin käytetyn stationäärifaasin korkein lämpötila.

5.4.2.   Toimintaolosuhteiden valinta

| 5.4.2.1. | Käyttöolosuhteiden ohjearvot ovat seuraavat:






  — | kolonnin lämpötila: 260 ± 5 °C, |
| --- | --- | --- |

5.4.2.1.

Käyttöolosuhteiden ohjearvot ovat seuraavat:

—

kolonnin lämpötila: 260 ± 5 °C,

| — | injektorin lämpötila: 280–300 °C, |
| --- | --- |

—

injektorin lämpötila: 280–300 °C,

| — | detektorin lämpötila: 280–300 °C, |
| --- | --- |

—

detektorin lämpötila: 280–300 °C,

| — | kantajakaasun lineaarinopeus: heliumille 20–35 cm/s ja vedylle 30–50 cm/s, |
| --- | --- |

—

kantajakaasun lineaarinopeus: heliumille 20–35 cm/s ja vedylle 30–50 cm/s,

| — | jakosuhde: 1:50–1:100, |
| --- | --- |

—

jakosuhde: 1:50–1:100,

| — | laitteiston herkkyys: 4–16 kertaa vähimmäisvaimennus, |
| --- | --- |

—

laitteiston herkkyys: 4–16 kertaa vähimmäisvaimennus,

| — | rekisteröintiherkkyys: 1–2 mV täydestä asteikosta, |
| --- | --- |

—

rekisteröintiherkkyys: 1–2 mV täydestä asteikosta,

| — | injektoidun aineen määrä: 0,5–1 μl TMSE-liuosta. |
| --- | --- |

—

injektoidun aineen määrä: 0,5–1 μl TMSE-liuosta.

Näitä olosuhteita voidaan muuttaa kolonnin ja kaasukromatografin ominaisuuksien mukaan niin, että saadaan seuraavat vaatimukset täyttävä kromatogrammi:

| — | β-sitosterolipiikin retentioaika on 20 ± 5 minuuttia, |
| --- | --- |

—

β-sitosterolipiikin retentioaika on 20 ± 5 minuuttia,

| — | kampesterolipiikki: oliiviöljylle (pitoisuus keskimäärin 3 %) 20 ± 5 % täydestä asteikosta, soijaöljylle (pitoisuus keskimäärin 20 %) 80 ± 10 % täydestä asteikosta, |
| --- | --- |

—

kampesterolipiikki: oliiviöljylle (pitoisuus keskimäärin 3 %) 20 ± 5 % täydestä asteikosta, soijaöljylle (pitoisuus keskimäärin 20 %) 80 ± 10 % täydestä asteikosta,

| — | kaikki mukana olevat sterolit on voitava erottaa toisistaan. Lisäksi kunkin piikin jälkeen piirturin tulee palata perusviivalle ennen uuden piikin alkua. Tämä ei ole kuitenkaan tarpeen, jos suhteellisen retentioajan (RRT) 1,02 piikki (sitostanoli) pystytään mittaamaan kohtisuoraan. |
| --- | --- |

—

kaikki mukana olevat sterolit on voitava erottaa toisistaan. Lisäksi kunkin piikin jälkeen piirturin tulee palata perusviivalle ennen uuden piikin alkua. Tämä ei ole kuitenkaan tarpeen, jos suhteellisen retentioajan (RRT) 1,02 piikki (sitostanoli) pystytään mittaamaan kohtisuoraan.

5.4.3.   Määritys

| 5.4.3.1. | Imetään 10 μl:n mikroruiskuun 1 μl heksaania, sitten 0,5 μl ilmaa ja tämän jälkeen 0,5–1 μl näyteliuosta; lopuksi männällä vedetään vielä neula tyhjäksi. Neula työnnetään septumin läpi injektoriin ja 1–2 sekunnin kuluttua seos injektoidaan nopeasti, odotetaan noin viisi sekuntia, jonka jälkeen neula vedetään pois hitaasti.
  Myös automaattista injektoria voidaan käyttää. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Imetään 10 μl:n mikroruiskuun 1 μl heksaania, sitten 0,5 μl ilmaa ja tämän jälkeen 0,5–1 μl näyteliuosta; lopuksi männällä vedetään vielä neula tyhjäksi. Neula työnnetään septumin läpi injektoriin ja 1–2 sekunnin kuluttua seos injektoidaan nopeasti, odotetaan noin viisi sekuntia, jonka jälkeen neula vedetään pois hitaasti.

Myös automaattista injektoria voidaan käyttää.

| 5.4.3.2. | Rekisteröintiä jatketaan, kunnes näytteessä olevien triterpeenidialkoholien TMSE on kokonaan eluoitunut. Perusviivan on koko ajan oltava 5.4.1.2 alakohdan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Rekisteröintiä jatketaan, kunnes näytteessä olevien triterpeenidialkoholien TMSE on kokonaan eluoitunut. Perusviivan on koko ajan oltava 5.4.1.2 alakohdan vaatimusten mukainen.

5.4.4.   Piikkien tunnistaminen

Yksittäiset piikit tunnistetaan niiden retentioajan perusteella sekä vertaamalla sterolien ja triterpeenidialkoholien TMSE-seokseen, joka on määritetty samoissa olosuhteissa (ks. lisäys).

Sterolit ja triterpeenidialkoholit eluoituvat seuraavassa järjestyksessä: kolesteroli, brassikasteroli, ergosteroli, 24-metyleenikolesteroli, kampesteroli, kampestanoli, stigmasteroli, δ-7-kampesteroli, δ-5,23-stigmastadienoli, klerosteroli, β-sitosteroli, sitostanoli, δ-5-avenasteroli, δ-5,24-stigmastadienoli, δ-7-sigmastenoli, δ-7-avenasteroli, erytrodioli ja uvaoli.

ß-Sitosterolin retentioajat SE-52- ja SE-54-kolonneille on esitetty taulukossa 1.

Kuvat 1 ja 2 esittävät eräiden öljyjen tyypillisiä kromatogrammeja.

5.4.5.   Kvantitatiivinen arviointi

| 5.4.5.1. | Lasketaan α-kolestanolin sekä sterolien ja triterpeenidialkoholien piikkien pinta-alat tietojärjestelmän avulla. Sellaisten aineiden piikit jätetään huomiotta, jotka eivät esiinny taulukossa 1 (ergosterolin piikkiä ei lasketa). α-Kolestanolin vastekerroin on 1. |
| --- | --- |

5.4.5.1.

Lasketaan α-kolestanolin sekä sterolien ja triterpeenidialkoholien piikkien pinta-alat tietojärjestelmän avulla. Sellaisten aineiden piikit jätetään huomiotta, jotka eivät esiinny taulukossa 1 (ergosterolin piikkiä ei lasketa). α-Kolestanolin vastekerroin on 1.

| 5.4.5.2. | Lasketaan yksittäisten sterolien pitoisuus mg/kg:ssa rasvaa tai öljyä seuraavasta kaavasta:



  jossa:







  Ax | = | x-sterolin piikin pinta-ala, tietojärjestelmällä laskettuna; |
| --- | --- | --- | --- |
| As | = | α-kolestanolin piikin pinta-ala, tietojärjestelmällä laskettuna; |
| ms | = | lisätyn α-kolestanolin massa milligrammoina; |
| m | = | määritykseen käytetyn näytteen massa grammoina. |

5.4.5.2.

Lasketaan yksittäisten sterolien pitoisuus mg/kg:ssa rasvaa tai öljyä seuraavasta kaavasta:

Formula

jossa:

Ax

=

x-sterolin piikin pinta-ala, tietojärjestelmällä laskettuna;

As

=

α-kolestanolin piikin pinta-ala, tietojärjestelmällä laskettuna;

ms

=

lisätyn α-kolestanolin massa milligrammoina;

m

=

määritykseen käytetyn näytteen massa grammoina.

6.   TULOSTEN ESITTÄMINEN

| 6.1. | Ilmoitetaan yksittäisten sterolien pitoisuus mg/kg:ssa rasvaa tai öljyä ja niiden pitoisuuksien yhteismäärä, ”kokonaissterolimäärä”.
  Yksittäisten sterolien sekä erytrodiolin ja uvaolin pitoisuudet ilmaistaan yhden desimaalin tarkkuudella.
  Kokonaisterolimäärä on ilmaistava kokonaislukuna. |
| --- | --- |

6.1.

Ilmoitetaan yksittäisten sterolien pitoisuus mg/kg:ssa rasvaa tai öljyä ja niiden pitoisuuksien yhteismäärä, ”kokonaissterolimäärä”.

Yksittäisten sterolien sekä erytrodiolin ja uvaolin pitoisuudet ilmaistaan yhden desimaalin tarkkuudella.

Kokonaisterolimäärä on ilmaistava kokonaislukuna.

| 6.2. | Lasketaan yksittäisen sterolin prosenttiosuus sitä vastaavan piikin suhteellisena osuutena kaikkien sterolipiikkien sekä erytrodioli- ja uvaolipiikkien yhteenlasketusta pinta-alasta.



  jossa:







  Ax | = | x:n piikin pinta-ala; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | kaikkien sterolien piikkien yhteenlaskettu pinta-ala. |

6.2.

Lasketaan yksittäisen sterolin prosenttiosuus sitä vastaavan piikin suhteellisena osuutena kaikkien sterolipiikkien sekä erytrodioli- ja uvaolipiikkien yhteenlasketusta pinta-alasta.

Formula

jossa:

Ax

=

x:n piikin pinta-ala;

ΣA

=

kaikkien sterolien piikkien yhteenlaskettu pinta-ala.

| 6.3. | Näennäinen β-sitosterolipitoisuus: δ-5-23-stigmastadienoli + klerosteroli + β-sitosteroli + sitostanoli + δ-5-avenasteroli + δ-5-24-stigmastadienoli. |
| --- | --- |

6.3.

Näennäinen β-sitosterolipitoisuus: δ-5-23-stigmastadienoli + klerosteroli + β-sitosteroli + sitostanoli + δ-5-avenasteroli + δ-5-24-stigmastadienoli.

| 6.4. | Lasketaan erytrodiolin ja uvaolin prosentuaalinen osuus:



  jossa







  ΣA | = | sterolin kokonaispinta-ala, tietojärjestelmällä laskettuna; |
| --- | --- | --- | --- |
| Er | = | erytrodiolin pinta-ala tietojärjestelmällä laskettuna; |
| Uv | = | uvaolin pinta-ala tietojärjestelmällä laskettuna. |

6.4.

Lasketaan erytrodiolin ja uvaolin prosentuaalinen osuus:

Formula

jossa

ΣA

=

sterolin kokonaispinta-ala, tietojärjestelmällä laskettuna;

Er

=

erytrodiolin pinta-ala tietojärjestelmällä laskettuna;

Uv

=

uvaolin pinta-ala tietojärjestelmällä laskettuna.

Lisäys

Kaasun lineaarinopeuden määrittäminen

Kaasukromatografialaitteisto säädetään tavallisia käyttöolosuhteita vastaavaksi, injektoidaan 1–3 μl metaania (tai propaania) ja mitataan aika, jonka kuluessa kaasu kulkee kolonnin läpi, injektointihetkestä piikin muodostumiseen (tM).

Lineaarinopeus cm/s saadaan kaavasta L/tM, jossa L on kolonnin pituus senttimetreinä ja tM on mitattu aika sekunteina.

Taulukko 1

Sterolien suhteelliset retentioajat

| Piikki | Nimi | Suhteellinen retentioaika |
| --- | --- | --- |
| Kolonni SE 54 | Kolonni SE 52 |
| 1 | kolesteroli | Δ-5-kolesteeni-3-ß-oli | 0,67 | 0,63 |
| 2 | kolestanoli | 5-α-kolestaani-3-ß-oli | 0,68 | 0,64 |
| 3 | brassicasteroli | [24S]-24-metyyli-Δ-5,22-kolestadieeni-3-ß-oli | 0,73 | 0,71 |
| * | ergosteroli | [24S]-24-metyyli-Δ-5-7-22-kolestatrieeni-3-ß-oli | 0,78 | 0,76 |
| 4 | 24-metyleenikolesteroli | 24-metyleeni-Δ-5,24-kolestadieeni-3-ß-o1i | 0,82 | 0,80 |
| 5 | kampesteroli | (24R)-24-metyyli-Δ-5-kolesteeni-3-ß-oli | 0,83 | 0,81 |
| 6 | kampestanoli | (24R)-24-metyyli-kolestaani-3-ß-oli | 0,85 | 0,82 |
| 7 | stigmasteroli | (24S)-24-etyyli-Δ-5,22-kolestadieeni-3-ß-oli | 0,88 | 0,87 |
| 8 | δ-7-kampesteroli | (24R)-24-metyyli-Δ-7-kolesteeni-3-ß-oli | 0,93 | 0,92 |
| 9 | δ-5,23-stigmastadienoli | (24R,S)-24-etyyli-Δ-5,23-koIestadieeni-3-ß-oli | 0,95 | 0,95 |
| 10 | klerosteroli | (24S)-24-etyyli-Δ-5,25-kolestadieeni-3-ß-oli | 0,96 | 0,96 |
| 11 | ß-sitosteroli | (24R)-24-etyyli-Δ-5-kolesteeni-3-ß-oli | 1,00 | 1,00 |
| 12 | sitostanoli | 24-etyyli-kolestaani-3-ß-oli | 1,02 | 1,02 |
| 13 | Δ-5-avenasteroli | (24Z)-24-etyylideeni-Δ-kolesteeni-3-ß-oli | 1,03 | 1,03 |
| 14 | Δ-5-24-stigmastadienoli | (24R,S)-24-etyyli-Δ-5,24-kolestadieeni-3-ß-oli | 1,08 | 1,08 |
| 15 | Δ-7-stigmastenoli | (24R,S)-24-etyyli-Δ-7-kolesteeni-3-ß-oli | 1,12 | 1,12 |
| 16 | Δ-7-avenasteroli | (24Z)-24-etyylideeni-Δ-7-kolesteeni-3-ß-oli | 1,16 | 1,16 |
| 17 | erytrodioli | 5-α-oleaani-12-eeni-3-ß-28-dioli | 1,41 | 1,41 |
| 18 | uvaoli | Δ-12-urseeni-3-ß-28-dioli | 1,52 | 1,52 |

Piikki

Nimi

Suhteellinen retentioaika

Kolonni SE 54

Kolonni SE 52

1

kolesteroli

Δ-5-kolesteeni-3-ß-oli

0,67

0,63

2

kolestanoli

5-α-kolestaani-3-ß-oli

0,68

0,64

3

brassicasteroli

[24S]-24-metyyli-Δ-5,22-kolestadieeni-3-ß-oli

0,73

0,71

*

ergosteroli

[24S]-24-metyyli-Δ-5-7-22-kolestatrieeni-3-ß-oli

0,78

0,76

4

24-metyleenikolesteroli

24-metyleeni-Δ-5,24-kolestadieeni-3-ß-o1i

0,82

0,80

5

kampesteroli

(24R)-24-metyyli-Δ-5-kolesteeni-3-ß-oli

0,83

0,81

6

kampestanoli

(24R)-24-metyyli-kolestaani-3-ß-oli

0,85

0,82

7

stigmasteroli

(24S)-24-etyyli-Δ-5,22-kolestadieeni-3-ß-oli

0,88

0,87

8

δ-7-kampesteroli

(24R)-24-metyyli-Δ-7-kolesteeni-3-ß-oli

0,93

0,92

9

δ-5,23-stigmastadienoli

(24R,S)-24-etyyli-Δ-5,23-koIestadieeni-3-ß-oli

0,95

0,95

10

klerosteroli

(24S)-24-etyyli-Δ-5,25-kolestadieeni-3-ß-oli

0,96

0,96

11

ß-sitosteroli

(24R)-24-etyyli-Δ-5-kolesteeni-3-ß-oli

1,00

1,00

12

sitostanoli

24-etyyli-kolestaani-3-ß-oli

1,02

1,02

13

Δ-5-avenasteroli

(24Z)-24-etyylideeni-Δ-kolesteeni-3-ß-oli

1,03

1,03

14

Δ-5-24-stigmastadienoli

(24R,S)-24-etyyli-Δ-5,24-kolestadieeni-3-ß-oli

1,08

1,08

15

Δ-7-stigmastenoli

(24R,S)-24-etyyli-Δ-7-kolesteeni-3-ß-oli

1,12

1,12

16

Δ-7-avenasteroli

(24Z)-24-etyylideeni-Δ-7-kolesteeni-3-ß-oli

1,16

1,16

17

erytrodioli

5-α-oleaani-12-eeni-3-ß-28-dioli

1,41

1,41

18

uvaoli

Δ-12-urseeni-3-ß-28-dioli

1,52

1,52

Kuva 1

Lamppuoliiviöljyn steroli- ja triterpeenidialkoholifraktion kaasukromatogrammi (jossa näkyy sisäisen standardin huippu)

Kuva 2

Puhdistetun oliiviöljyn steroli- ja triterpeenidialkoholifraktion kaasukromatogrammi (jossa näkyy sisäisen standardin huippu)

Kuva 3

Oliivin puristemassaöljyn TLC-levyn vyöhyke, joka on raaputettava sterolien ja triterpeenialkoholien määrittämiseksi.

---

LIITE V

LIITE XII

KANSAINVÄLISEN OLIIVINEUVOSTON MENETELMÄ NEITSYTOLIIVIÖLJYJEN AISTINVARAISTA ARVIOINTIA VARTEN

1.   TARKOITUS JA SOVELTAMISALA

Tämän kansainvälisen menetelmän tarkoituksena on määrittää asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä XVI olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen neitsytoliiviöljyjen aistinvaraisten ominaisuuksien arvioinnissa käytettävä menettely ja vahvistaa menetelmä niiden luokittelemiseksi kyseisten ominaisuuksien perusteella. Menetelmässä annetaan myös valinnaisia pakkausmerkintöjä koskevia ohjeita.

Kuvattua menetelmää sovelletaan ainoastaan neitsytoliiviöljyihin ja niiden luokitteluun tai niiden pakkausmerkintöihin raadissa havaittujen virheiden ja hedelmäisyyden voimakkuuden perusteella. Raadin muodostaa ryhmä valikoituja, koulutettuja ja valvottuja maistajia.

Menetelmässä annetaan myös valinnaisia pakkausmerkintöjä koskevia ohjeita.

Tässä liitteessä mainituista kansainvälisen oliivineuvoston standardeista käytetään niiden viimeisintä saatavilla olevaa versiota.

2.   YLEINEN PERUSSANASTO AISTINVARAISTA ARVIOINTIA VARTEN

Viitataan standardiin IOC/T.20 / Asiak. nro 4 Sensory Analysis: General Basic Vocabulary (Aistinvarainen arviointi: yleinen perussanasto).

3.   ERITYISSANASTO

3.1.   Negatiiviset ominaisuudet

| | Tunkkainen, sakkainen Maku on ominainen öljylle, joka on saatu kasoina tai muutoin sellaisissa olosuhteissa varastoiduista oliiveista, että anaerobinen käyminen on päässyt pitkälle, tai öljylle, joka on ollut kosketuksissa niin ikään anaerobiseen käymisprosessiin joutuneen tynnyrien ja sammioiden pohjasakan kanssa. |
| --- | --- |

Tunkkainen, sakkainen Maku on ominainen öljylle, joka on saatu kasoina tai muutoin sellaisissa olosuhteissa varastoiduista oliiveista, että anaerobinen käyminen on päässyt pitkälle, tai öljylle, joka on ollut kosketuksissa niin ikään anaerobiseen käymisprosessiin joutuneen tynnyrien ja sammioiden pohjasakan kanssa.

| | Homeinen, kostea, maa Maku on ominainen sellaisista oliiveista saadulle öljylle, joita on säilytetty useita päiviä kosteissa olosuhteissa siten, että niihin on päässyt kasvamaan sienirihmastoa ja hometta, tai pesemättömistä maahan pudonneista tai mutaisista oliiveista saadulle öljylle. |
| --- | --- |

Homeinen, kostea, maa Maku on ominainen sellaisista oliiveista saadulle öljylle, joita on säilytetty useita päiviä kosteissa olosuhteissa siten, että niihin on päässyt kasvamaan sienirihmastoa ja hometta, tai pesemättömistä maahan pudonneista tai mutaisista oliiveista saadulle öljylle.

| | Viinimäinen, etikkainen, happoinen, hapan Öljylle ominainen viiniä tai etikkaa muistuttava maku johtuu pääasiassa oliivien tai huonosti pestyissä puristusmatoissa olevien oliivimassajäännösten aerobisesta käymisestä, joka johtaa etikkahapon, etyyliasetaatin ja etanolin muodostumiseen. |
| --- | --- |

Viinimäinen, etikkainen, happoinen, hapan Öljylle ominainen viiniä tai etikkaa muistuttava maku johtuu pääasiassa oliivien tai huonosti pestyissä puristusmatoissa olevien oliivimassajäännösten aerobisesta käymisestä, joka johtaa etikkahapon, etyyliasetaatin ja etanolin muodostumiseen.

| | Eltaantunut Maku on ominainen vahvasti hapettuneelle öljylle. |
| --- | --- |

Eltaantunut Maku on ominainen vahvasti hapettuneelle öljylle.

| | Jäätyneet oliivit (puumainen, kostea) Maku on ominainen puussa jäätyneistä oliiveista saadulle öljylle. |
| --- | --- |

Jäätyneet oliivit (puumainen, kostea) Maku on ominainen puussa jäätyneistä oliiveista saadulle öljylle.

3.2.   Muut negatiiviset ominaisuudet

| | Paistunut tai palanut Maku on ominainen öljylle, jota on kuumennettu valmistuksen aikana liikaa ja/tai liian pitkään, varsinkin kun tahnaa sekoitetaan ja kuumennetaan samanaikaisesti ja se tehdään sopimattomissa lämpöolosuhteissa. |
| --- | --- |

Paistunut tai palanut Maku on ominainen öljylle, jota on kuumennettu valmistuksen aikana liikaa ja/tai liian pitkään, varsinkin kun tahnaa sekoitetaan ja kuumennetaan samanaikaisesti ja se tehdään sopimattomissa lämpöolosuhteissa.

| | Heinämäinen, puumainen Maku on ominainen kuivuneista oliiveista tuotetulle öljylle. |
| --- | --- |

Heinämäinen, puumainen Maku on ominainen kuivuneista oliiveista tuotetulle öljylle.

| | Karkea Toisinaan vanha öljy aiheuttaa paksun, tahmean suutuntuman. |
| --- | --- |

Karkea Toisinaan vanha öljy aiheuttaa paksun, tahmean suutuntuman.

| | Rasvainen Öljyn maku muistuttaa petrolia, rasvaa tai mineraaliöljyä. |
| --- | --- |

Rasvainen Öljyn maku muistuttaa petrolia, rasvaa tai mineraaliöljyä.

| | Kasvisvesi Maku syntyy, kun öljy on ollut kauan kosketuksissa käymisprosessiin joutuneen kasvisveden kanssa. |
| --- | --- |

Kasvisvesi Maku syntyy, kun öljy on ollut kauan kosketuksissa käymisprosessiin joutuneen kasvisveden kanssa.

| | Suolavesi Maku johtuu siitä, että öljy on saatu suolaliemessä säilötyistä oliiveista. |
| --- | --- |

Suolavesi Maku johtuu siitä, että öljy on saatu suolaliemessä säilötyistä oliiveista.

| | Metallinen Metallia muistuttava maku on ominainen öljylle, joka on ollut pitkäaikaisessa kosketuksessa metallipintojen kanssa murskauksen, sekoituksen, puristuksen tai varastoinnin aikana. |
| --- | --- |

Metallinen Metallia muistuttava maku on ominainen öljylle, joka on ollut pitkäaikaisessa kosketuksessa metallipintojen kanssa murskauksen, sekoituksen, puristuksen tai varastoinnin aikana.

| | Espartoheinä Maku on ominainen öljylle, joka on puristettu uusien espartomattojen läpi. Se voi olla erilainen sen mukaan, oliko mattojen esparto vihreää vai kuivaa. |
| --- | --- |

Espartoheinä Maku on ominainen öljylle, joka on puristettu uusien espartomattojen läpi. Se voi olla erilainen sen mukaan, oliko mattojen esparto vihreää vai kuivaa.

| | Toukkainen Maku on ominainen öljylle, joka on saatu oliivikärpäsen (Bactrocera oleae) toukkien pilaamista oliiveista. |
| --- | --- |

Toukkainen Maku on ominainen öljylle, joka on saatu oliivikärpäsen (Bactrocera oleae) toukkien pilaamista oliiveista.

| | Kurkku Maku syntyy, kun öljyä on säilytetty ilmatiiviissä peltiastioissa liian kauan, ja se johtuu 2,6-nonadienaalin muodostumisesta. |
| --- | --- |

Kurkku Maku syntyy, kun öljyä on säilytetty ilmatiiviissä peltiastioissa liian kauan, ja se johtuu 2,6-nonadienaalin muodostumisesta.

3.3.   Positiiviset ominaisuudet

| | Hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset ovat ominaisia hyvänlaatuisista ja tuoreista, raaoista tai kypsistä oliiveista saadulle öljylle. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta. |
| --- | --- |

Hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset ovat ominaisia hyvänlaatuisista ja tuoreista, raaoista tai kypsistä oliiveista saadulle öljylle. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta.

| | Karvas Maku on raaoista tai vielä kypsyvistä oliiveista saadun öljyn perusominaismaku, joka havaitaan kielen takaosan V:n muodostavilla vallinystyillä. |
| --- | --- |

Karvas Maku on raaoista tai vielä kypsyvistä oliiveista saadun öljyn perusominaismaku, joka havaitaan kielen takaosan V:n muodostavilla vallinystyillä.

| | Pistävä Pistelevä suutuntuma on ominainen satokauden alussa pääasiassa vielä raaoista oliiveista tuotetuille öljyille, ja se voidaan havaita koko suuontelossa, erityisesti kurkussa. |
| --- | --- |

Pistävä Pistelevä suutuntuma on ominainen satokauden alussa pääasiassa vielä raaoista oliiveista tuotetuille öljyille, ja se voidaan havaita koko suuontelossa, erityisesti kurkussa.

3.4.   Valinnaiset termit pakkausmerkintöjä varten

Raadin puheenjohtaja voi pyynnöstä todistaa, että arvioidut öljyt ovat ominaisuuksien voimakkuuden ja havaitsemisen osalta seuraavia ilmauksia ja adjektiiveja vastaavien määritelmien ja vertailuvälien mukaisia:

| | Positiiviset ominaisuudet (hedelmäinen, karvas ja pistävä): Aistimuksen voimakkuuden mukaan:






  — | ”voimakas”, jos asianomaisen ominaisuuden mediaani on yli 6, |
| --- | --- | --- |

Positiiviset ominaisuudet (hedelmäinen, karvas ja pistävä): Aistimuksen voimakkuuden mukaan:

—

”voimakas”, jos asianomaisen ominaisuuden mediaani on yli 6,

| — | ”keskivoimakas”, jos asianomaisen ominaisuuden mediaani on 3–6, |
| --- | --- |

—

”keskivoimakas”, jos asianomaisen ominaisuuden mediaani on 3–6,

| — | ”mieto”, jos asianomaisen ominaisuuden mediaani on alle 3. |
| --- | --- |

—

”mieto”, jos asianomaisen ominaisuuden mediaani on alle 3.

| | Hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset ovat ominaisia hyvänlaatuisista ja tuoreista oliiveista saadulle öljylle, jossa raakoja ja kypsiä oliiveja on samassa suhteessa. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta. |
| --- | --- |

Hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset ovat ominaisia hyvänlaatuisista ja tuoreista oliiveista saadulle öljylle, jossa raakoja ja kypsiä oliiveja on samassa suhteessa. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta.

| | Vihreän hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset tuovat mieleen vihreät hedelmät. Ne ovat ominaisia raaoista, hyvänlaatuisista ja tuoreista oliiveista saadulle öljylle. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta. |
| --- | --- |

Vihreän hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset tuovat mieleen vihreät hedelmät. Ne ovat ominaisia raaoista, hyvänlaatuisista ja tuoreista oliiveista saadulle öljylle. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta.

| | Kypsän hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset tuovat mieleen kypsät hedelmät. Ne ovat ominaisia hyvänlaatuisista ja tuoreista oliiveista saadulle öljylle. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta. |
| --- | --- |

Kypsän hedelmäinen Oliivien lajikkeesta riippuvat hajuaistimukset tuovat mieleen kypsät hedelmät. Ne ovat ominaisia hyvänlaatuisista ja tuoreista oliiveista saadulle öljylle. Ne havaitaan suoraan ja/tai nenän takaosan kautta.

| | Tasapainoinen Öljy ei ole epätasapainossa; epätasapainolla tarkoitetaan sellaisen öljyn haju- ja makuaistimusta sekä suutuntumaa, jossa karvauden ja/tai pistävyyden mediaani on yli kaksi yksikköä korkeampi kuin hedelmäisyyden mediaani. |
| --- | --- |

Tasapainoinen Öljy ei ole epätasapainossa; epätasapainolla tarkoitetaan sellaisen öljyn haju- ja makuaistimusta sekä suutuntumaa, jossa karvauden ja/tai pistävyyden mediaani on yli kaksi yksikköä korkeampi kuin hedelmäisyyden mediaani.

| | Mieto öljy Karvauden mediaani ja pistävyyden mediaani ovat öljyssä 2 tai vähemmän. |
| --- | --- |

Mieto öljy Karvauden mediaani ja pistävyyden mediaani ovat öljyssä 2 tai vähemmän.

4.   LASI ÖLJYN MAISTAMISTA VARTEN

Viitataan standardiin IOC/T.20 / Asiak. nro 5, Glass for Oil Tasting (Öljynmaistamislasi).

5.   MAISTAMISHUONE

Viitataan standardiin IOC/T.20 / Asiak. nro 6, Guide for the Installation of a Test Room (Maistamishuoneen suunnittelu).

6.   TARVIKKEET

Seuraavien tarvikkeiden, joita maistaja tarvitsee voidakseen suoriutua tehtävästään, on oltava jokaisessa arvostelukopissa käden ulottuvilla:

| — | laseja (standardoituja), joissa tunnuksella merkityt näytteet peitetään kellolasilla ja säilytetään 28 °C ± 2 °C:n lämpötilassa, |
| --- | --- |

—

laseja (standardoituja), joissa tunnuksella merkityt näytteet peitetään kellolasilla ja säilytetään 28 °C ± 2 °C:n lämpötilassa,

| — | profiililomake (ks. kuva 1) paperitulosteena tai tiedostona edellyttäen, että profiililomakkeen käyttöä koskevat ehdot täyttyvät; tarvittaessa lomakkeen käyttöohjeet, |
| --- | --- |

—

profiililomake (ks. kuva 1) paperitulosteena tai tiedostona edellyttäen, että profiililomakkeen käyttöä koskevat ehdot täyttyvät; tarvittaessa lomakkeen käyttöohjeet,

| — | kuulakärkikynä tai pysyvä muste, |
| --- | --- |

—

kuulakärkikynä tai pysyvä muste,

| — | tarjottimia, joilla omenalohkoja ja/tai vettä, hiilihapotettua vettä ja/tai korppuja, |
| --- | --- |

—

tarjottimia, joilla omenalohkoja ja/tai vettä, hiilihapotettua vettä ja/tai korppuja,

| — | lasillinen huoneenlämpöistä vettä, |
| --- | --- |

—

lasillinen huoneenlämpöistä vettä,

| — | 8.4 ja 9.11 kohdassa luetellut yleiset säännöt, |
| --- | --- |

—

8.4 ja 9.11 kohdassa luetellut yleiset säännöt,

| — | sylkykuppeja. |
| --- | --- |

—

sylkykuppeja.

7.   RAADIN PUHEENJOHTAJA JA MAISTAJAT

7.1.   Raadin puheenjohtaja

Raadin puheenjohtajalla on oltava asianmukainen koulutus ja asiantuntemusta niistä öljyistä, joita työn kuluessa tulee käsiteltäväksi. Puheenjohtaja on raadin avainhenkilö ja vastaa sen organisaatiosta ja toiminnasta.

Raadin puheenjohtajan työ edellyttää peruskoulutusta aistinvaraisen arvioinnin välineisiin, aistinvaraisia taitoja, huolellisuutta kokeiden valmistelussa, järjestämisessä ja toteuttamisessa sekä taitoa ja kärsivällisyyttä suunnitella ja toteuttaa kokeet tieteellisellä tavalla.

Puheenjohtaja on yksin vastuussa maistajien valinnasta, koulutuksesta ja valvonnasta, jotta näiden soveltuvuus tehtäväänsä säilyy riittävän hyvänä. Puheenjohtaja vastaa siten myös maistajien arvioinnista, jonka on aina oltava objektiivista ja jota varten puheenjohtajien on kehitettävä erityiset kokeisiin perustuvat menettelyt ja hyvin perustellut hyväksyntä- ja hylkäämisperusteet. Viitataan standardiin IOC/T.20 / Asiak. nro 14, Guide for the selection, training and monitoring of skilled virgin olive oil tasters (Neitsytoliiviöljyn pätevien maistajien valinta-, koulutus- ja valvontaopas).

Raadin puheenjohtaja on vastuussa raadin toiminnasta ja siten sen suorittamasta arvioinnista, josta puheenjohtajan on esitettävä luotettavaa ja objektiivista näyttöä. Puheenjohtajan on kaikissa tapauksissa aina voitava osoittaa, että menetelmä ja maistajat ovat hänen hallinnassaan. Suositellaan, että raati kalibroidaan määräajoin (IOC/T.20 / Asiak. nro 14, 5 §).

Puheenjohtaja on viime kädessä vastuussa raadin asiakirjojen säilyttämisestä. Asiakirjojen on aina oltava jäljitettävissä. Hänen on noudatettava aistinvaraisen arvioinnin varmistamista ja laatua koskevien kansainvälisten standardien vaatimuksia ja varmistettava aina näytteiden nimettömyys.

Puheenjohtaja vastaa välineistön ja tarvittavien laitteiden inventoinnista ja siitä, että ne ovat tämän menetelmän edellyttämien eritelmien mukaisia sekä asianmukaisesti puhdistettuja ja huollettuja. Hänen on varmistettava, että siitä säilytetään kirjalliset todisteet, samoin kuin koeolosuhteiden vaatimustenmukaisuudesta.

Puheenjohtaja vastaa näytteiden vastaanotosta ja säilyttämisestä sen jälkeen, kun ne saapuvat laboratorioon, samoin kuin niiden varastoinnista kokeiden jälkeen. Puheenjohtajan on edellä mainituissa toimissa aina varmistettava, että näytteet pysyvät nimettöminä ja että niitä säilytetään asianmukaisesti. Hänen on laadittava sitä varten kirjalliset menettelyt, joilla varmistetaan koko prosessin jäljitettävyys ja takeet vaatimustenmukaisuudesta.

Lisäksi puheenjohtaja vastaa näytteiden valmistelusta, merkinnästä ja esittelystä maistajille noudattamalla ennalta vahvistettujen protokollien mukaista asiaankuuluvaa koesuunnitelmaa sekä maistajilta saatavien tietojen kokoamisesta ja tilastollisesta käsittelystä.

Puheenjohtaja vastaa myös kaikkien muiden sellaisten menettelyjen kehittelystä ja laatimisesta, joita saatetaan tarvita täydentämään tätä standardia ja varmistamaan, että raati toimii asianmukaisesti.

Hänen on pohdittava keinoja, joilla raadin tuloksia voidaan verrata muiden neitsytoliiviöljyä arvioivien raatien tuloksiin sen varmistamiseksi, että raati toimii asianmukaisesti.

Raadin puheenjohtajan velvollisuus on motivoida raadin jäseniä luomalla heidän keskuudessaan innostunut, utelias ja kilpaileva henki. Tätä varten suositellaan voimakkaasti, että sujuva vuorovaikutus raadin jäsenten kanssa varmistetaan pitämällä jäsenet ajan tasalla kaikista tehtävistä, joita he suorittavat, sekä saaduista tuloksista. Lisäksi puheenjohtajan on varmistettava, että hänen oma mielipiteensä ei ole tiedossa, jotta hän ei siirrä omia perusteitaan muille maistajille.

Puheenjohtaja kutsuu maistajat koolle riittävän ajoissa ja vastaa mahdollisiin kysymyksiin kokeiden suorittamisesta, mutta hän ei saa esittää näytettä koskevia näkemyksiä.

7.2.   Maistajat

Oliiviöljyjä koskevissa aistinvaraisissa kokeissa maistajina toimivien henkilöiden on oltava vapaaehtoisia ja ymmärrettävä tällaisen vapaaehtoistoiminnan seuraukset velvoitteiden osalta sekä rahallisen korvauksen puuttuminen. Tästä syystä on suositeltavaa, että ehdokkaat tekevät kirjallisen hakemuksen. Raadin puheenjohtaja valitsee ja kouluttaa maistajaehdokkaat ja valvoo heidän taitoaan erottaa samanlaisia näytteitä. On muistettava, että koulutus lisää maistajien tarkkuutta.

Maistajan on toimittava todellisen aistinvaraisen havainnoitsijan tavoin, jätettävä syrjään oma henkilökohtainen makunsa ja raportoitava pelkästään havaitsemistaan aistimuksista. Tätä varten työ on aina tehtävä hiljaisuudessa, rennosti ja kiirehtimättä, jotta aistit voidaan kokonaan suunnata maistettavaan näytteeseen.

Jokaiseen kokeeseen tarvitaan 8–12 maistajaa, vaikka on aina hyvä pitää varalla muutama ylimääräinen maistaja, jotta mahdollisesti poisjääneet voidaan korvata.

8.   KOEOLOSUHTEET

8.1.   Näytteen esittely

Arvioitava öljynäyte esitellään standardin IOC/T.20 / Asiak. nro 5, Glass for Oil Tasting mukaisessa maistamislasissa.

Lasissa on 14–16 ml öljyä tai 12,8–14,6 g, jos näytteet punnitaan. Ne on peitetty kellolasilla.

Jokainen lasi on merkitty tunnuksella, joka koostuu kahdesta satunnaisesta numerosta tai numeroista ja kirjaimista. Merkinnät on tehtävä hajuttomalla tavalla.

8.2.   Kokeen ja näytteen lämpötila

Maistettavaksi tarkoitetut öljynäytteet on koko kokeen ajan säilytettävä laseissa 28 ± 2 °C:n lämpötilassa. Tämä lämpötila on valittu siksi, että siinä on helpompi havaita aistinvaraisia eroja kuin huonelämpötilassa. Toinen syy tämän lämpötilan valintaan on, että kylmemmässä öljyn aromaattiset aineet tuskin pääsevät haihtumaan ja korkeammassa lämpötilassa haihtuu aineita, jotka ovat ominaisia kuumennetulle öljylle. Näytteen lämmittämiseen lasissa käytettävä menetelmä on esitetty standardissa IOC/T.20 / Asiak. nro 5, Glass for Oil Tasting.

Maistamishuoneen lämpötilan on oltava 20–25 °C (ks. IOC/T.20 / Asiak. nro 6).

8.3.   Kokeen ajankohta

Aamupäivä on parasta aikaa maistaa öljyjä: on todettu, että päivän aikana on jaksoja, jolloin maku- ja hajuaistimukset havaitaan parhaiten. Maku- ja hajuherkkyys kohoavat ennen aterioita ja vähenevät aterioiden jälkeen.

Tätä seikkaa ei saa kuitenkaan korostaa liikaa niin, että maistajat kärsivät nälän tunteesta, joka häiritsee heitä ja vaikuttaa erottelukykyyn. Siitä syystä maistamistilaisuudet suositellaan järjestettäviksi klo 10–12 aamupäivällä.

8.4.   Maistajat: yleiset käyttäytymissäännöt

Maistajien työskentelyyn sovelletaan seuraavia käyttäytymissuosituksia.

Kun raadin puheenjohtaja kutsuu osallistumaan aistinvaraiseen arviointiin, maistajan olisi voitava osallistua etukäteen sovittuna ajankohtana ja noudattaa seuraavia ohjeita:

| — | Ennen kokeen alkamista maistaja ei tupakoi eikä juo kahvia ainakaan 30 minuuttiin. |
| --- | --- |

—

Ennen kokeen alkamista maistaja ei tupakoi eikä juo kahvia ainakaan 30 minuuttiin.

| — | Maistaja ei saa käyttää hajusteita, kosmetiikkaa tai saippuaa, jonka tuoksu voi säilyä koeajankohtaan asti. Kädet pestään tuoksuttomalla saippualla, ja kädet huuhdellaan ja kuivataan pesun jälkeen niin monta kertaa kuin on tarpeen mahdollisen tuoksun poistamiseksi. |
| --- | --- |

—

Maistaja ei saa käyttää hajusteita, kosmetiikkaa tai saippuaa, jonka tuoksu voi säilyä koeajankohtaan asti. Kädet pestään tuoksuttomalla saippualla, ja kädet huuhdellaan ja kuivataan pesun jälkeen niin monta kertaa kuin on tarpeen mahdollisen tuoksun poistamiseksi.

| — | Ennen maistamista ollaan syömättä ainakin yhden tunnin ajan. |
| --- | --- |

—

Ennen maistamista ollaan syömättä ainakin yhden tunnin ajan.

| — | Jos maistaja tuntee olonsa fyysisesti sairaaksi ja varsinkin jos tämä vaikuttaa haju- tai makuaistiin tai jos maistajaan kohdistuva psyykkinen paine estää häntä keskittymästä työhönsä, maistaja pidättyy maistamisesta ja ilmoittaa asiasta raadin puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

—

Jos maistaja tuntee olonsa fyysisesti sairaaksi ja varsinkin jos tämä vaikuttaa haju- tai makuaistiin tai jos maistajaan kohdistuva psyykkinen paine estää häntä keskittymästä työhönsä, maistaja pidättyy maistamisesta ja ilmoittaa asiasta raadin puheenjohtajalle.

| — | Noudatettuaan edellä annettuja ohjeita maistaja asettuu hänelle osoitettuun maistamiskoppiin hillitysti ja rauhallisesti. |
| --- | --- |

—

Noudatettuaan edellä annettuja ohjeita maistaja asettuu hänelle osoitettuun maistamiskoppiin hillitysti ja rauhallisesti.

| — | Maistaja tutustuu huolellisesti profiililomakkeessa annettuihin ohjeisiin. Hän ei ala tutkia näytettä, ennen kuin on täysin valmistautunut tehtävään (rento ja kiireetön). Jos maistajalla on jotain kysymyksiä, hän kysyy yksityisesti neuvoa raadin puheenjohtajalta. |
| --- | --- |

—

Maistaja tutustuu huolellisesti profiililomakkeessa annettuihin ohjeisiin. Hän ei ala tutkia näytettä, ennen kuin on täysin valmistautunut tehtävään (rento ja kiireetön). Jos maistajalla on jotain kysymyksiä, hän kysyy yksityisesti neuvoa raadin puheenjohtajalta.

| — | Tehtävä suoritetaan hiljaisuudessa. |
| --- | --- |

—

Tehtävä suoritetaan hiljaisuudessa.

| — | Matkapuhelin kytketään aina pois päältä, jotta kollegojen keskittyminen ja työskentely ei häiriydy. |
| --- | --- |

—

Matkapuhelin kytketään aina pois päältä, jotta kollegojen keskittyminen ja työskentely ei häiriydy.

9.   AISTINVARAINEN ARVIOINTIMENETTELY JA NEITSYTOLIIVIÖLJYN LUOKITTELU

9.1.   Maistamistekniikka

| 9.1.1. | Maistaja ottaa lasin käteensä, kun kansi on vielä paikoillaan, ja kallistaa ja kiertää sitä niin, että öljy kastelee lasin sisäpintaa mahdollisimman paljon. Tämän vaiheen jälkeen hän ottaa kannen pois ja haistaa näytettä vetämällä henkeä tasaisesti, syvään ja hitaasti öljyn arvioimiseksi. Haistaminen ei saa kestää yli 30:tä sekuntia. Ellei maistaja ole tässä ajassa ehtinyt päätyä mihinkään tulokseen, hänen on odotettava hetki ennen kuin yrittää uudestaan.
  Kun haistamiskoe on suoritettu, voidaan siirtyä maun arviointiin (sisältää haju-, maku- ja tuntoaistimuksen). Tätä varten maistaja ottaa suuhunsa noin 3 ml öljyä. On tärkeätä, että öljy leviää kaikkialle suuhun, suun etuosasta ja kielen kärjestä sivuja pitkin suun takaosaan ja kitapurjeeseen, sillä makuaistin ja suutuntuman herkkyys vaihtelevat tunnetusti kitalaen ja kielen eri osissa.
  On hyvin tärkeää antaa riittävän määrän öljyä levitä hyvin hitaasti kielen yli kitapurjeeseen ja nieluun saakka, samalla kun maistaja keskittyy siihen, missä järjestyksessä karvas ja pistävä aistimus tuntuvat. Jos näin ei tehdä, molemmat aistimukset saattavat jäädä huomaamatta joissakin öljyissä ja toisaalta karvas maku saattaa jäädä pistävän maun peittämäksi.
  Lyhyiden, peräkkäisten, suun kautta tapahtuvien sisäänhenkäisyjen avulla maistaja saa näytteen leviämään kaikkialle suuhun ja pakottaa haihtuvat, aromaattiset yhdisteet nenän takaosaan aistittaviksi.
  Myös pistävä suutuntuma otetaan huomioon. Tätä tarkoitusta varten öljy on suositeltavaa niellä. |
| --- | --- |

9.1.1.

Maistaja ottaa lasin käteensä, kun kansi on vielä paikoillaan, ja kallistaa ja kiertää sitä niin, että öljy kastelee lasin sisäpintaa mahdollisimman paljon. Tämän vaiheen jälkeen hän ottaa kannen pois ja haistaa näytettä vetämällä henkeä tasaisesti, syvään ja hitaasti öljyn arvioimiseksi. Haistaminen ei saa kestää yli 30:tä sekuntia. Ellei maistaja ole tässä ajassa ehtinyt päätyä mihinkään tulokseen, hänen on odotettava hetki ennen kuin yrittää uudestaan.

Kun haistamiskoe on suoritettu, voidaan siirtyä maun arviointiin (sisältää haju-, maku- ja tuntoaistimuksen). Tätä varten maistaja ottaa suuhunsa noin 3 ml öljyä. On tärkeätä, että öljy leviää kaikkialle suuhun, suun etuosasta ja kielen kärjestä sivuja pitkin suun takaosaan ja kitapurjeeseen, sillä makuaistin ja suutuntuman herkkyys vaihtelevat tunnetusti kitalaen ja kielen eri osissa.

On hyvin tärkeää antaa riittävän määrän öljyä levitä hyvin hitaasti kielen yli kitapurjeeseen ja nieluun saakka, samalla kun maistaja keskittyy siihen, missä järjestyksessä karvas ja pistävä aistimus tuntuvat. Jos näin ei tehdä, molemmat aistimukset saattavat jäädä huomaamatta joissakin öljyissä ja toisaalta karvas maku saattaa jäädä pistävän maun peittämäksi.

Lyhyiden, peräkkäisten, suun kautta tapahtuvien sisäänhenkäisyjen avulla maistaja saa näytteen leviämään kaikkialle suuhun ja pakottaa haihtuvat, aromaattiset yhdisteet nenän takaosaan aistittaviksi.

Myös pistävä suutuntuma otetaan huomioon. Tätä tarkoitusta varten öljy on suositeltavaa niellä.

| 9.1.2. | Kun neitsytoliiviöljyä arvioidaan aistinvaraisesti, yhdellä maistamiskerralla on suositeltavaa arvioida enintään NELJÄÄ NÄYTETTÄ siten, että päivässä järjestetään enintään kolme maistamistilaisuutta, sillä muiden näytteiden välitön arviointi saattaisi aiheuttaa kontrastivaikutuksen.
  Koska peräkkäiset maistamiset aiheuttavat väsymistä ja aistiherkkyys vähenee, on tärkeää käyttää jotakin tuotetta, joka poistaa öljyn suusta ennen seuraavaa maistamista.
  On suositeltavaa käyttää pientä omenapalaa, jota pureskellaan ja joka syljetään sitten sylkykuppiin. Sen jälkeen suu huuhdellaan pienellä määrällä huoneenlämpöistä vettä. Maistamisten välillä pidetään vähintään 15 minuutin tauko. |
| --- | --- |

9.1.2.

Kun neitsytoliiviöljyä arvioidaan aistinvaraisesti, yhdellä maistamiskerralla on suositeltavaa arvioida enintään NELJÄÄ NÄYTETTÄ siten, että päivässä järjestetään enintään kolme maistamistilaisuutta, sillä muiden näytteiden välitön arviointi saattaisi aiheuttaa kontrastivaikutuksen.

Koska peräkkäiset maistamiset aiheuttavat väsymistä ja aistiherkkyys vähenee, on tärkeää käyttää jotakin tuotetta, joka poistaa öljyn suusta ennen seuraavaa maistamista.

On suositeltavaa käyttää pientä omenapalaa, jota pureskellaan ja joka syljetään sitten sylkykuppiin. Sen jälkeen suu huuhdellaan pienellä määrällä huoneenlämpöistä vettä. Maistamisten välillä pidetään vähintään 15 minuutin tauko.

9.2.   Miten maistaja käyttää profiililomaketta

Maistajan käyttämä profiililomake on esitetty yksityiskohtaisesti tämän liitteen kuvassa 1.

Jokainen raatiin kuuluva maistaja haistaa ja maistaa (1) tarkasteltavaa öljyä. Sen jälkeen hänen on merkittävä profiililomakkeessa oleviin 10 cm:n asteikkoihin kunkin havaitsemansa negatiivisen ja positiivisen ominaisuuden voimakkuus.

Jos maistaja havaitsee negatiivisia ominaisuuksia, joita ei ole lueteltu 4 kohdassa, ne merkitään kohtaan ”muut” käyttämällä ilmauksia, jotka täsmällisimmin kuvaavat kyseisiä ominaisuuksia.

9.3.   Miten raadin puheenjohtaja käyttää tietoja

Raadin puheenjohtaja kerää kunkin maistajan täyttämät profiililomakkeet ja tarkastaa eri ominaisuuksille osoitetut voimakkuusasteet. Jos havaitaan poikkeavuuksia, puheenjohtaja pyytää maistajaa tarkistamaan profiililomakkeensa ja tarvittaessa toistamaan kokeen.

Raadin puheenjohtaja vie raadin jäsenten arviointitiedot (standardin IOC/T.20 / Asiak. nro 15 mukaiseen) tietokonesovellukseen, jotta arvioinnin tulokset voidaan laskea tilastollisesti niiden mediaanin perusteella. Ks. tämän liitteen 9.4 kohta ja lisäys. Tiettyä näytettä koskevat tiedot kirjataan yhdeksän saraketta käsittävän matriisin avulla. Sarakkeet edustavat yhdeksää aistimusominaisuutta. Matriisissa on n riviä, jotka edustavat käytettyjen raadin jäsenten lukumäärää n.

Jos vähintään 50 prosenttia raadin jäsenistä on merkinnyt havaitsemansa virheen kohtaan ”muut”, kyseisen virheen mediaani lasketaan ja öljy luokitellaan vastaavasti.

Robusti variaatiokerroin (voimakkuudeltaan voimakkain virhe ja hedelmäinen ominaisuus), joka määrittää luokituksen, saa olla enintään 20 prosenttia.

Jos näin ei ole, raadin puheenjohtajan on toistettava kyseisen näytteen arviointi toisessa maistamistilaisuudessa.

Jos tällainen tilanne toistuu usein, raadin puheenjohtajan on suositeltavaa antaa maistajille erityistä lisäkoulutusta (IOC/T.20 / Asiak. nro 14, 5 §) ja käyttää toistettavuusindeksiä ja poikkeamaindeksiä raadin suorituksen tarkastamiseen (IOC/T.20 / Asiak. nro 14, 6 §).

9.4.   Öljyn luokittelu

Öljy luokitellaan jäljempänä esitettyihin luokkiin virheen mediaanin ja hedelmäisyyden ominaisuuden mediaanin mukaan. Virheen mediaanilla tarkoitetaan voimakkaimmin havaitun virheen mediaania. Virheen mediaani ja hedelmäisyyden mediaani ilmaistaan yhden desimaalin tarkkuudella.

Öljy luokitellaan vertaamalla virheen mediaanin ja hedelmäisyyden mediaanin arvoa jäljempänä esitettyihin vertailuväleihin. Koska vertailuvälien rajoja määriteltäessä on otettu huomioon menetelmän virhe, niitä on pidettävä absoluuttisina. Luokittelu voidaan esittää tietokonesovelluksien avulla visuaalisesti tilastotiedoista koottuna taulukkona tai kaaviona.

| a) | Ekstra-neitsytoliiviöljy: virheen mediaani on 0 ja hedelmäisyyden mediaani yli 0. |
| --- | --- |

a)

Ekstra-neitsytoliiviöljy: virheen mediaani on 0 ja hedelmäisyyden mediaani yli 0.

| b) | Neitsytoliiviöljy: virheen mediaani on yli 0 mutta enintään 3,5 ja hedelmäisyyden mediaani on yli 0. |
| --- | --- |

b)

Neitsytoliiviöljy: virheen mediaani on yli 0 mutta enintään 3,5 ja hedelmäisyyden mediaani on yli 0.

| c) | Lamppuoliiviöljy: virheen mediaani on yli 3,5 tai virheen mediaani on enintään 3,5 ja hedelmäisyyden mediaani on 0. |
| --- | --- |

c)

Lamppuoliiviöljy: virheen mediaani on yli 3,5 tai virheen mediaani on enintään 3,5 ja hedelmäisyyden mediaani on 0.

Huom. 1:

Jos karvaan ja/tai pistävän ominaisuuden mediaani on yli 5,0, raadin puheenjohtaja tekee siitä merkinnän öljyn arviointitodistukseen.

Kuva 1

NEITSYTOLIIVIÖLJYN PROFIILILOMAKE

| Havaittujen virheiden voimakkuus |
| --- |
| Tunkkainen/sakkainen (2) | | |
| Homeinen/kostea/maa (2) | | |
| Viinimäinen/etikkainen/
  happoinen/hapan (2) | | |
| Jäätyneet oliivit
  (puumainen, kostea) | | |
| Eltaantunut | | |
| Muut negatiiviset ominaisuudet: | | |
| Laatusana: | metallinen  heinämäinen  toukkainen  karkea 
  suolavesi  paistunut tai palanut  kasvisneste 
  esparto  kurkku  rasvainen  |
| Havaittujen positiivisten ominaisuuksien voimakkuus |
| Hedelmäinen | | |
| | vihreä  | kypsä  |
| Karvas | | |
| Pistävä | | |
| | | |
| Maistajan nimi: | | Maistajan tunnus: |
| Näytteen tunnus: | Allekirjoitus: |

Havaittujen virheiden voimakkuus

Tunkkainen/sakkainen (2)

Homeinen/kostea/maa (2)

Viinimäinen/etikkainen/

happoinen/hapan (2)

Jäätyneet oliivit

(puumainen, kostea)

Eltaantunut

Muut negatiiviset ominaisuudet:

Laatusana:

metallinen  heinämäinen  toukkainen  karkea 

suolavesi  paistunut tai palanut  kasvisneste 

esparto  kurkku  rasvainen 

Havaittujen positiivisten ominaisuuksien voimakkuus

Hedelmäinen

vihreä 

kypsä 

Karvas

Pistävä

Maistajan nimi:

Maistajan tunnus:

Näytteen tunnus:

Allekirjoitus:

Lisäys

Mediaanin ja luottamusvälin laskutapa

Mediaani

Formula

Mediaanilla tarkoitetaan reaalilukua Xm, joka osoittaa, että todennäköisyys (p) siihen, että jakauman arvot (X) ovat pienempiä kuin Xm, on enintään 0,5 ja että samanaikaisesti todennäköisyys (p) siihen, että jakauman arvot (X) ovat enintään Xm, on vähintään 0,5. Käytännönläheisemmän määritelmän mukaan mediaani on 50. prosenttipiste suuruusjärjestykseen asetetuista luvuista. Yksinkertaisemmin sanottuna mediaani on keskimmäinen suuruusjärjestykseen asetetuista luvuista, jos niitä on pariton määrä, tai kahden keskimmäisen luvun keskiarvo, jos suuruusjärjestykseen asetettuja lukuja on parillinen määrä.

Robusti keskihajonta

Jotta mediaanin variaatiosta saataisiin luotettava arvio, on käytettävä Stuartin ja Kendallin (4) arviointimenetelmää robustin keskihajonnan määrittämiseksi. Seuraavalla kaavalla saadaan asymptoottinen keskihajonta eli kyseessä olevien tietojen variaation robusti arvio, jossa N on havaintojen lukumäärä ja IQR kvartiilivälin pituus, joka sisältää täsmälleen 50 prosenttia tietyn todennäköisyysjakauman havainnoista.

Formula

Kvartiiliväli lasketaan laskemalla 75. ja 25. prosenttipisteen ero.

Formula

Prosenttipiste on arvo Xpc, joka osoittaa, että todennäköisyys (p) siihen, että jakauman arvot ovat pienempiä kuin Xpc, on enintään tietty prosentti, ja että samanaikaisesti todennäköisyys (p) siihen, että jakauman arvot ovat enintään Xpc, on vähintään kyseinen prosentti. Prosentti ilmoittaa tietyn jakauman fraktiilin. Kun kyseessä on mediaani, se on 50/100.

Formula

Käytännössä prosenttipiste on jakauman arvo, joka vastaa tiettyä jakauman tai tiheyden kaarelta rajattua aluetta. Esimerkiksi 25. prosenttipiste edustaa jakauman arvoa, joka vastaa aluetta 0,25 tai 25/100.

Tässä menetelmässä prosenttipisteet lasketaan tietomatriisissa olevien todellisten arvojen perusteella (prosenttipisteiden laskentamenettely).

Robusti variaatiokerroin (%)

Robusti variaatiokerroin CVr% on puhdas luku, joka osoittaa analysoitavan lukujoukon variaation prosenttiosuuden. Tämän vuoksi se on erittäin hyödyllinen raadin jäsenten luotettavuuden tarkistamiseksi.

Formula

95 prosentin luottamusväli suhteessa mediaaniin

95 prosentin luottamusväli (ensimmäisen lajin virheen arvo on 0,05 tai 5 prosenttia) kuvaa väliä, jolla mediaanin arvo voi vaihdella, jos koe olisi mahdollista toistaa lukemattomia kertoja. Käytännössä luottamusväli osoittaa kokeen vaihteluväliä valituissa toimintaolosuhteissa, jos oletetaan, että koe voitaisiin toistaa useita kertoja. Luottamusvälin kuten robustin variaatiokertoimenkin avulla voidaan arvioida kokeen luotettavuus.

Formula

Formula

jossa c = 1,96, kun luottamusväli on 95 prosentin tasolla.

Standardin IOC/T 20 / Asiak. nro 15 liitteessä I on esitetty esimerkkilaskelma.

Kirjallisuus

| (1) | Wilkinson, L. (1990). Systat: The system for statistics. SYSTAT Inc., Evanston, IL. |
| --- | --- |

(1)

Wilkinson, L. (1990). Systat: The system for statistics. SYSTAT Inc., Evanston, IL.

| (2) | Cicchitelli, G. (1984). Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini. |
| --- | --- |

(2)

Cicchitelli, G. (1984). Probabilità e Statistica. Maggioli Editore, Rimini.

| (3) | Massart, D. L., Vandeginste, B. G. M., Deming, Y., Michotte, L. (1988). Chemometrics. A textbook. Elsevier, Amsterdam. |
| --- | --- |

(3)

Massart, D. L., Vandeginste, B. G. M., Deming, Y., Michotte, L. (1988). Chemometrics. A textbook. Elsevier, Amsterdam.

| (4) | Kendall, M. G., Stuart, A. (1967). The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co., New York. |
| --- | --- |

(4)

Kendall, M. G., Stuart, A. (1967). The advanced theory of statistics. Vol. 1. Hafner Publishing Co., New York.

| (5) | McGill, R., Tukey, J. W., Larsen, W. A. (1978). Variation of Box Plots. The American Statistician, 32: 2, 12–16. |
| --- | --- |

(5)

McGill, R., Tukey, J. W., Larsen, W. A. (1978). Variation of Box Plots. The American Statistician, 32: 2, 12–16.

| (6) | IOC/T.28 / Asiakirja nro 1 (syyskuu 2007), Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005. |
| --- | --- |

(6)

IOC/T.28 / Asiakirja nro 1 (syyskuu 2007), Guidelines for the accreditation of sensory testing laboratories with particular reference to virgin olive oil according to standard ISO/IEC 17025:2005.

| (7) | IOC/T.20 / Asiakirja nro 14. |
| --- | --- |

(7)

IOC/T.20 / Asiakirja nro 14.

| (8) | IOC/T.20 / Asiakirja nro 15. |
| --- | --- |

(8)

IOC/T.20 / Asiakirja nro 15.

| (9) | ISO/IEC 17025:05. |
| --- | --- |

(9)

ISO/IEC 17025:05.

---

(1)  1 Maistaja voi kieltäytyä maistamasta öljyä, jos hän havaitsee suoraan hajuaistimuksen perusteella jonkin äärimmäisen voimakkaan negatiivisen ominaisuuden. Hänen on merkittävä tällainen poikkeuksellinen TILANNE profiililomakkeeseen.

1

(2)  Poista tarpeeton.

2

Poista tarpeeton

---

LIITE VI

”LIITE XX a

MENETELMÄ VIERAIDEN ÖLJYJEN HAVAITSEMISEKSI OLIIVIÖLJYISSÄ

1.   TARKOITUS

Menetelmää käytetään vieraiden kasviöljyjen havaitsemiseksi oliiviöljyissä. Oliiviöljyissä saattaa olla runsaasti linolihappoja sisältäviä kasviöljyjä (soija-, rapsi- ja auringonkukkaöljyä jne.) ja joitakin runsaasti öljyhappoja sisältäviä kasviöljyjä – kuten pähkinäöljyä, runsaasti öljyhappoa sisältävä auringonkukkaöljyä ja oliivin puristemassaöljyä. Havaittu taso riippuu vieraan öljyn tyypistä ja oliivilajikkeesta. Pähkinäöljyn tavanomainen havaintotaso on 5–15 prosenttia. Menetelmällä ei voida tunnistaa havaitun vieraan öljyn tyyppiä; sillä osoitetaan vain, onko oliiviöljy aitoa.

2.   PERIAATE

Öljy puhdistetaan kiinteäfaasiekstraktiolla (SPE) piihappopatruunoissa. Triasyyliglyseridikoostumus (TAG) määritetään korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografian (HPLC) avulla käyttämällä refraktioindeksidetektoria ja liikkuvana faasina propionitriilia. Rasvahappometyyliestereitä (FAME) valmistetaan puhdistetusta öljystä metyloimalla kylmällä kaliumhydroksidin metanoliliuoksella (Liite X b), minkä jälkeen esterit määritetään kapillaarikaasukromatografiamenetelmällä käyttämällä polaarisuudeltaan suurta kolonnia (Liite X a). Teoreettinen triasyyliglyseridikoostumus lasketaan rasvahappokoostumuksesta tietokonesovelluksen avulla olettamalla, että rasvahapoilla on triasyyliglyseridissä satunnaisjakauma 1,3- tai 2-asemassa, kuitenkin rajoituksin tyydyttyneiden rasvahappojen osalta 2-asemassa. Laskentamenetelmä on muunnos liitteessä XVIII kuvatusta menetelmästä. Teoreettisesta ja kokeellisesta (HPLC) triasyyliglyseridikoostumuksesta lasketaan useita matemaattisia algoritmeja, ja tuloksena saatuja arvoja verrataan aidoista oliiviöljyistä saatuun tietokantaan sisältyviin arvoihin.

3.   AINEET JA REAGENSSIT

3.1.   Öljyn puhdistaminen

| 3.1.1. | Erlenmeyerpulloja, 25 ml. |
| --- | --- |

3.1.1.

Erlenmeyerpulloja, 25 ml.

| 3.1.2. | Kierrekorkkisia koeputkia (tilavuus 5 ml), joiden korkissa PTFE-liitos. |
| --- | --- |

3.1.2.

Kierrekorkkisia koeputkia (tilavuus 5 ml), joiden korkissa PTFE-liitos.

| 3.1.3. | Piihappopatruunoita, 1 g (6 ml), kiinteäfaasiuuttoa varten (esimerkiksi Waters, Massachusetts, USA). |
| --- | --- |

3.1.3.

Piihappopatruunoita, 1 g (6 ml), kiinteäfaasiuuttoa varten (esimerkiksi Waters, Massachusetts, USA).

| 3.1.4. | n-Heksaani, analyysilaatua. |
| --- | --- |

3.1.4.

n-Heksaani, analyysilaatua.

| 3.1.5. | Heksaanin ja dietyylieetterin liuotinseos (87:13, v/v). |
| --- | --- |

3.1.5.

Heksaanin ja dietyylieetterin liuotinseos (87:13, v/v).

| 3.1.6. | n-Heptaani, analyysilaatua. |
| --- | --- |

3.1.6.

n-Heptaani, analyysilaatua.

| 3.1.7. | Asetoni, analyysilaatua. |
| --- | --- |

3.1.7.

Asetoni, analyysilaatua.

3.2.   Triasyyliglyseridien HPLC-määritys

| 3.2.1. | Mikroruiskuja (50 μl) ja neuloja HPLC-injektiota varten. |
| --- | --- |

3.2.1.

Mikroruiskuja (50 μl) ja neuloja HPLC-injektiota varten.

| 3.2.2. | Propionitriili, erittäin puhdasta tai HPLC-laatua (esimerkiksi ROMIL, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta), käytetään liikkuvana faasina. |
| --- | --- |

3.2.2.

Propionitriili, erittäin puhdasta tai HPLC-laatua (esimerkiksi ROMIL, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta), käytetään liikkuvana faasina.

| 3.2.3. | HPLC-kolonni (25 cm x sisähalkaisija 4 mm), johon pakattu RP-18-faasi (partikkelikoko 4 μm). |
| --- | --- |

3.2.3.

HPLC-kolonni (25 cm x sisähalkaisija 4 mm), johon pakattu RP-18-faasi (partikkelikoko 4 μm).

3.3.   Rasvahappometyyliesterien valmistaminen

(ks. Liite X b)

| 3.3.1. | Metanoli, jossa enintään 0,5 % vettä. |
| --- | --- |

3.3.1.

Metanoli, jossa enintään 0,5 % vettä.

| 3.3.2. | Heptaani, analyysilaatua. |
| --- | --- |

3.3.2.

Heptaani, analyysilaatua.

| 3.3.3. | Kaliumhydroksidin noin 2 N metanoliliuos, joka saadaan liuottamalla 1,1 grammaa kaliumhydroksidia 10 ml:aan metanolia. |
| --- | --- |

3.3.3.

Kaliumhydroksidin noin 2 N metanoliliuos, joka saadaan liuottamalla 1,1 grammaa kaliumhydroksidia 10 ml:aan metanolia.

| 3.3.4. | Kierrekorkkisia koeputkia (tilavuus 5 ml), joiden korkissa PTFE-liitos. |
| --- | --- |

3.3.4.

Kierrekorkkisia koeputkia (tilavuus 5 ml), joiden korkissa PTFE-liitos.

3.4.   Rasvahappometyyliesterien kaasukromatografinen määritys (GC)

(Liitteessä X a on esitetty menetelmä tyydyttymättömien trans-rasvahappojen määrittämiseksi kapillaarikaasukromatografialla.)

| 3.4.1 | Mikroruiskuja (5 μl) ja neuloja kaasukromatografin injektiota varten. |
| --- | --- |

3.4.1

Mikroruiskuja (5 μl) ja neuloja kaasukromatografin injektiota varten.

| 3.4.2 | Kantajakaasut: vety tai helium. |
| --- | --- |

3.4.2

Kantajakaasut: vety tai helium.

| 3.4.3 | Vetyä ja happea liekki-ionisaatiodetektoria (FID) varten. |
| --- | --- |

3.4.3

Vetyä ja happea liekki-ionisaatiodetektoria (FID) varten.

| 3.4.4 | Apukaasut: typpi tai helium. |
| --- | --- |

3.4.4

Apukaasut: typpi tai helium.

| 3.4.5. | Kvartsilasikapillaarikolonni (50–60 m x sisähalkaisija 0,25–0,30 mm), joka on pinnoitettu syaanipropyylipolysiloksaani- tai syanopropyylifenyylisiloksaanifaasilla (SP-2380 tai vastaava), kerrospaksuus 0,20–0,25 μm. |
| --- | --- |

3.4.5.

Kvartsilasikapillaarikolonni (50–60 m x sisähalkaisija 0,25–0,30 mm), joka on pinnoitettu syaanipropyylipolysiloksaani- tai syanopropyylifenyylisiloksaanifaasilla (SP-2380 tai vastaava), kerrospaksuus 0,20–0,25 μm.

4.   VÄLINEISTÖ

| 4.1. | Tyhjiölaitteisto kiinteäfaasiuuttoa varten. |
| --- | --- |

4.1.

Tyhjiölaitteisto kiinteäfaasiuuttoa varten.

| 4.2. | Pyöröhaihdutin. |
| --- | --- |

4.2.

Pyöröhaihdutin.

| 4.3. | Korkean erotuskyvyn nestekromatografi (HPLC), johon kuuluvat seuraavat osat:






  4.3.1. | kaasunpoistolaite liikkuvaa faasia varten, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Korkean erotuskyvyn nestekromatografi (HPLC), johon kuuluvat seuraavat osat:

4.3.1.

kaasunpoistolaite liikkuvaa faasia varten,

| 4.3.2. | Rheodyne-injektoriventtiili, jonka näytesilmukka on 10 μl, |
| --- | --- |

4.3.2.

Rheodyne-injektoriventtiili, jonka näytesilmukka on 10 μl,

| 4.3.3. | suurpainepumppuyksikkö, |
| --- | --- |

4.3.3.

suurpainepumppuyksikkö,

| 4.3.4. | HPLC-kolonnia varten termostaattisäätöinen lämpökaappi, jossa voidaan pitää yllä huonelämpötilaa alhaisempia lämpötiloja (15–20 °C) (esimerkiksi Peltier-tyyppinen), |
| --- | --- |

4.3.4.

HPLC-kolonnia varten termostaattisäätöinen lämpökaappi, jossa voidaan pitää yllä huonelämpötilaa alhaisempia lämpötiloja (15–20 °C) (esimerkiksi Peltier-tyyppinen),

| 4.3.5. | refraktioindeksidetektori, |
| --- | --- |

4.3.5.

refraktioindeksidetektori,

| 4.3.6. | tietokonepohjainen tiedonkeruujärjestelmä, jossa on integrointisovellus. |
| --- | --- |

4.3.6.

tietokonepohjainen tiedonkeruujärjestelmä, jossa on integrointisovellus.

| 4.4 | Liitteessä X a kuvattu kapillaarikaasukromatografialaitteisto, jossa on






  4.4.1. | jakoinjektori, |
| --- | --- | --- |

4.4

Liitteessä X a kuvattu kapillaarikaasukromatografialaitteisto, jossa on

4.4.1.

jakoinjektori,

| 4.4.2. | liekki-ionisaatiodetektori (FID), |
| --- | --- |

4.4.2.

liekki-ionisaatiodetektori (FID),

| 4.4.3. | lämpötilaltaan ohjelmoitava lämpökaappi, |
| --- | --- |

4.4.3.

lämpötilaltaan ohjelmoitava lämpökaappi,

| 4.4.4. | tietokonepohjainen tiedonkeruujärjestelmä, jossa on integrointisovellus. |
| --- | --- |

4.4.4.

tietokonepohjainen tiedonkeruujärjestelmä, jossa on integrointisovellus.

| 4.5. | Tietokone, jossa on Microsoft EXCEL -ohjelma. |
| --- | --- |

4.5.

Tietokone, jossa on Microsoft EXCEL -ohjelma.

5.   MÄÄRITYS

5.1.   Öljyn puhdistaminen

SPE-piihappopatruuna asetetaan tyhjiöeluutiolaitteeseen ja pestään tyhjiössä 6 ml:lla heksaania. Tyhjiöinti lopetetaan, jottei kolonni kuivu, ja patruunan alle laitetaan erlenmeyerpullo. Kolonniin laitetaan öljyliuos (noin 0,12 g) 0,5 ml:ssa heksaania. Tyhjiöidään, jotta liuos imeytyy piihappoon ja sen jälkeen eluoidaan tyhjiössä 10 ml:lla heksaanin ja dietyylietterin liuotinseosta (87:13 v/v) (3.1.5 kohta). Eluutioliuotin homogenoidaan, ja noin puolet määrästä kaadetaan toiseen erlenmeyerpulloon. Molemmat liuokset haihdutetaan erikseen kuiviin alipaineessa pyöröhaihduttimessa huoneenlämmössä. Triasyyliglyseridimääritystä varten toinen jäännös liuotetaan 1 ml:aan asetonia (ks. 5.2 kohdan ensimmäinen alakohta) ja kaadetaan kierrekorkilla varustettuun 5 ml:n koeputkeen. Toinen jäännös liotetaan 1 ml:aan n-heptaania ja kaadetaan toiseen kierrekorkilla varustettuun 5 ml:n koeputkeen rasvahappometyyliestereiden valmistamista varten.

Huom.: Öljy voidaan puhdistaa piihappogeelikolonnissa IUPAC 2.507 -menetelmässä kuvatulla tavalla.

5.2.   Triasyyliglyseridien HPLC-määritys

HPLC-järjestelmä valmistellaan käyttöön. Kolonnin lämpötila pidetään 20 °C:ssa, ja propionitriilia käytetään liikkuvana faasina siten, että virtaaman nopeus on 0,6 ml minuutissa. Kun perusviiva on vakaa, injektoidaan liuotin; jos perusviivassa on häiriöitä 12–25 minuutin alueella, näytteen liuottamiseen käytetään toisen tyyppistä asetonia tai propionitriilin ja asetonin seosta (25:75).

Huom.: Eräät asetonit aiheuttavat perusviivaan häiriöitä edellä mainitulla alueella.

Puhdistetun öljyn 5-prosenttista asetoniliuosta injektoidaan 10 μl. Vaihe kestää noin 60 minuuttia. Lämpökaapin lämpötilaa ja/tai virtaamanopeutta on mukautettava, jotta päästään kuvassa 1 esitetyn kaltaiseen kromatogrammiin, jossa trilinoleiini (piikki 1) eluoituu 15,5 minuutin kohdalla ja jossa erotuskyky parien LLL/OLLn (piikit 1 ja 2) sekä OLL/OOLn (piikit 4 ja 5) välillä on hyvä.

Piikin 2 (OLLn+PoLL) huippu on saavutettava vähintään kolmella prosentilla koko asteikosta.

5.3.   Rasvahappometyyliestereiden valmistaminen

Lisätään 0,1 ml kaliumhydroksidin 2 N metanoliliuosta liuokseen, jossa on puhdistettua öljyä 1 ml:ssa n-heptaania. Koeputken kierrekorkki suljetaan tiiviisti. Putkea ravistetaan voimakkaasti 15 sekuntia, minkä jälkeen sen annetaan seistä, kunnes liuoksen pintakerros kirkastuu (viisi minuuttia). n-Heptaaniliuos voidaan injektoida kaasukromatografiin. Liuos voidaan jättää huoneen lämpöön enintään 12 tunniksi.

5.4.   Rasvahappometyyliestereiden kaasukromatografimääritys (GC)

On käytettävä tyydyttymättömien trans-rasvahappoja varten laaditussa menetelmässä (ks. Liite X a) kuvattua menettelyä.

GC-järjestelmä valmistellaan käyttöön; lämpökaapin lämpötilaksi valitaan 165 °C. Suositeltava lämpökaapin vakiolämpötila on 165 °C kymmenen minuutin ajan, minkä jälkeen lämpötilaa nostetaan 1,5 °C minuutissa 200 °C:een. Injektorin lämpötilaksi suositellaan 220–250 °C, jotta trans-rasvahappoja muodostuisi mahdollisimman vähän (ks. Liite X a). Detektorin lämpötilaksi asetetaan 250 °C. Vetyä tai heliumia on käytettävä kantajakaasuna, ja kolonnin pään paine on noin 130 kPa. Injektiomäärä on jakoinjektiossa 1 μl.

On saatava samanlainen GC-profiili kuin kuvassa 2. Erotuskykyyn on kiinnitettävä erityistä huomiota välillä C18:3 ja C20:1 (piikin C18:3 on tultava näkyviin ennen kuin C20:1). Näiden olosuhteiden saavuttamiseksi alkulämpötila ja/tai kolonnin pään paine on optimoitava. Mukauta injektorin olosuhteita (lämpötilaa, jakosuhdetta ja injektiomäärää), jotta palmitiinihapon ja palmito-oleiinihapon erottelu olisi mahdollisimman vähäistä.

Piikin C20:0 huipun on oltava noin 20 prosenttia koko asteikosta, jotta trans-isomeerien määrä voidaan määrittää. Jos piikki C18:0 vaikuttaa vääristyneeltä, näytemäärää vähennetään.

6.   KROMATOGRAMMIN PIIKKIEN INTEGROINTI

6.1.   HPLC-kromatogrammi

Kuvassa 1 esitetään tyypillinen HPLC-kromatogrammi puhdistetun oliiviöljyn triasyyliglyserideistä. Piikkien integrointia varten on piirrettävä kolme perusviivaa: ensimmäinen perusviiva piikin 1 alun ja piikin 3 lopun välille; toinen perusviiva piikin 4 alun ja piikkiä 8 edeltävän laakson välille; kolmas perusviiva piikkiä 8 edeltävän laakson ja piikin 18 lopun välille.

Kokonaispinta-ala on kaikkien piikkien (sekä tunnistettujen että tunnistamattomien) yhteenlaskettu pinta-ala piikistä 1 piikkiin 18. Kunkin piikin prosentuaalinen osuus lasketaan seuraavasti:

Formula

Prosenttiosuudet ilmaistaan kahden desimaalin tarkkuudella.

6.2.   GC-kromatogrammi

Kuvassa 2 esitetään puhdistetusta oliiviöljystä saatujen rasvahappoalkyyliestereiden GC-kromatogrammi. Seuraavien rasvahappojen prosentuaaliset osuudet on laskettava:

| palmitiinihappo; | P (C16:0) | = | metyyliesteri + etyyliesteri |
| --- | --- | --- | --- |
| steariinihappo; | S (C18:0) | = | metyyliesteri |
| palmito-oleiinihappo: | Po (C16:1) | = | kahden cis-isomeerin metyyliesterien yhteismäärä |
| oleiinihappo; | O (C18:1) | = | kahden cis-isomeerin metyyliesterien + etyyliesterin + trans-isomeerien yhteismäärä |
| linolihappo; | L (C18:2) | = | metyyliesteri + etyyliesteri + trans-isomeerit |
| linoleenihappo; | Ln (C18:3) | = | metyyliesteri + trans-isomeerit |
| arakidonihappo; | A (C20:0) | = | metyyliesteri |
| eikoseenihappo; | G (C20:1) | = | metyyliesteri |

palmitiinihappo;

P (C16:0)

=

metyyliesteri + etyyliesteri

steariinihappo;

S (C18:0)

=

metyyliesteri

palmito-oleiinihappo:

Po (C16:1)

=

kahden cis-isomeerin metyyliesterien yhteismäärä

oleiinihappo;

O (C18:1)

=

kahden cis-isomeerin metyyliesterien + etyyliesterin + trans-isomeerien yhteismäärä

linolihappo;

L (C18:2)

=

metyyliesteri + etyyliesteri + trans-isomeerit

linoleenihappo;

Ln (C18:3)

=

metyyliesteri + trans-isomeerit

arakidonihappo;

A (C20:0)

=

metyyliesteri

eikoseenihappo;

G (C20:1)

=

metyyliesteri

Etyyli- ja trans-isomeeriestereitä ei välttämättä näy kaasukromatogrammissa.

Kokonaispinta-ala (AT) on kaikkien kromatogrammissa esiintyvien piikkien yhteenlaskettu pinta-ala C14:0–C24:0, lukuun ottamatta piikkiä, joka vastaa skvaleenia. Kunkin piikin prosentuaalinen osuus lasketaan seuraavasti:

Formula

Tulokset on ilmaistava kahden desimaalin tarkkuudella.

Tietokonesovellusten laskelmia varten sataan normalisointi ei ole välttämätöntä, koska se tehdään automaattisesti.

Kuva 1

”Chamlali”-neitsytoliiviöljyn triasyyliglyseridien HPLC-kromatogrammi. Kromatogrammin piikkien pääkomponentit

Taulukko 1

Toistettavuustiedot neitsytoliiviöljyn triasyyliglyseridien määrittämiseksi HLPC:llä; kolonnin lämpötila on 20 °C ja liikkuva faasi on propionitriili

| ECN | HPLC- piikit | TAG | Näyte 1 | Näyte 2 | Näyte 3 | Näyte 4 | Näyte 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keski-arvo (%) | RSDr (%) | Keskiarvo (%) | RSDr (%) | Keskiarvo (%) | RSDr (%) | Keskiarvo (%) | RSDr (%) | Keskiarvo (%) | RSDr (%) |
| 42 | 1 | LLL | 0,020 | 7,23 | 0,066 | 5,18 | 0,095 | 4,10 | 0,113 | 0,95 | 0,34 | 1,05 |
| 2 | OLLn+ PoLL | 0,085 | 7,44 | 0,24 | 1,78 | 0,26 | 2,25 | 0,35 | 2,02 | 0,50 | 2,83 |
| 3 | PLLn | 0,023 | 15,74 | 0,039 | 5,51 | 0,057 | 5,62 | 0,082 | 4,35 | 0,12 | 6,15 |
| 44 | 4 | OLL | 0,47 | 1,52 | 1,53 | 0,42 | 2,62 | 0,98 | 3,35 | 1,05 | 4,37 | 1,13 |
| 5 | OOLn+ PoOL | 1,07 | 2,01 | 1,54 | 0,46 | 1,61 | 0,71 | 1,72 | 1,07 | 1,77 | 2,40 |
| 6 | PLL+ PoPoO | 0,11 | 12,86 | 0,24 | 4,37 | 0,65 | 1,32 | 1,35 | 0,73 | 2,28 | 1,24 |
| 7 | POLn+ PpoPo+ PpoL | 0,42 | 5,11 | 0,49 | 2,89 | 0,55 | 2,01 | 0,85 | 1,83 | 1,09 | 1,96 |
| 46 | 8 | OOL+ LnPP | 6,72 | 0,63 | 8,79 | 0,31 | 11,21 | 0,42 | 13,25 | 0,33 | 15,24 | 0,23 |
| 9 | PoOO | 1,24 | 2,86 | 1,49 | 0,95 | 1,63 | 0,85 | 2,12 | 0,45 | 2,52 | 0,56 |
| 10 | SLL+ PLO | 2,70 | 0,65 | 4,05 | 0,70 | 6,02 | 0,65 | 9,86 | 0,53 | 11,53 | 0,31 |
| 11 | PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo | 0,64 | 4,42 | 0,69 | 3,02 | 0,79 | 1,23 | 1,53 | 0,89 | 1,70 | 1,66 |
| 48 | 12+13 | OOO+ PLP+ PoPP | 49,60 | 0,07 | 48,15 | 0,06 | 42,93 | 0,06 | 33,25 | 0,10 | 24,16 | 0,06 |
| 14 | SOL | 0,82 | 1,72 | 0,92 | 1,56 | 1,05 | 1,32 | 1,25 | 1,05 | 1,60 | 1,77 |
| 15 | POO | 22,75 | 0,25 | 21,80 | 0,20 | 21,05 | 0,30 | 20,36 | 0,35 | 20,17 | 0,14 |
| 50 | 16 | POP | 3,05 | 0,46 | 4,56 | 0,42 | 4,98 | 0,52 | 5,26 | 0,41 | 5,57 | 0,38 |
| 17 | SOO | 6,87 | 0,21 | 5,56 | 0,33 | 4,86 | 0,43 | 4,12 | 0,72 | 3,09 | 0,69 |
| 18 | POS+ SLS | 1,73 | 1,23 | 1,65 | 1,10 | 1,54 | 0,99 | 1,49 | 1,10 | 1,41 | 1,00 |
| n | = | 3 toistoa |
| RSDr | = | toistettavuuden suhteellinen keskipoikkeama |

ECN

HPLC- piikit

TAG

Näyte 1

Näyte 2

Näyte 3

Näyte 4

Näyte 5

Keski-arvo (%)

RSDr (%)

Keskiarvo (%)

RSDr (%)

Keskiarvo (%)

RSDr (%)

Keskiarvo (%)

RSDr (%)

Keskiarvo (%)

RSDr (%)

42

1

LLL

0,020

7,23

0,066

5,18

0,095

4,10

0,113

0,95

0,34

1,05

2

OLLn+ PoLL

0,085

7,44

0,24

1,78

0,26

2,25

0,35

2,02

0,50

2,83

3

PLLn

0,023

15,74

0,039

5,51

0,057

5,62

0,082

4,35

0,12

6,15

44

4

OLL

0,47

1,52

1,53

0,42

2,62

0,98

3,35

1,05

4,37

1,13

5

OOLn+ PoOL

1,07

2,01

1,54

0,46

1,61

0,71

1,72

1,07

1,77

2,40

6

PLL+ PoPoO

0,11

12,86

0,24

4,37

0,65

1,32

1,35

0,73

2,28

1,24

7

POLn+ PpoPo+ PpoL

0,42

5,11

0,49

2,89

0,55

2,01

0,85

1,83

1,09

1,96

46

8

OOL+ LnPP

6,72

0,63

8,79

0,31

11,21

0,42

13,25

0,33

15,24

0,23

9

PoOO

1,24

2,86

1,49

0,95

1,63

0,85

2,12

0,45

2,52

0,56

10

SLL+ PLO

2,70

0,65

4,05

0,70

6,02

0,65

9,86

0,53

11,53

0,31

11

PoOP+ SpoL+ SOLn+ SpoPo

0,64

4,42

0,69

3,02

0,79

1,23

1,53

0,89

1,70

1,66

48

12+13

OOO+ PLP+ PoPP

49,60

0,07

48,15

0,06

42,93

0,06

33,25

0,10

24,16

0,06

14

SOL

0,82

1,72

0,92

1,56

1,05

1,32

1,25

1,05

1,60

1,77

15

POO

22,75

0,25

21,80

0,20

21,05

0,30

20,36

0,35

20,17

0,14

50

16

POP

3,05

0,46

4,56

0,42

4,98

0,52

5,26

0,41

5,57

0,38

17

SOO

6,87

0,21

5,56

0,33

4,86

0,43

4,12

0,72

3,09

0,69

18

POS+ SLS

1,73

1,23

1,65

1,10

1,54

0,99

1,49

1,10

1,41

1,00

n

=

3 toistoa

RSDr

=

toistettavuuden suhteellinen keskipoikkeama

Kuva 2

Oliivin puristemassaöljystä kylmällä kaliumhydroksidin metanoliliuoksella transesteröimällä saatujen rasvahappoalkyyliesterien kaasukromatogrammi

7.   VIERAIDEN ÖLJYJEN HAVAITSEMINEN OLIIVIÖLJYISSÄ

Laskentamenetelmä, jota käytetään vieraiden öljyjen havaitsemiseksi oliiviöljyissä vertailemalla matemaattisia algoritmeja aidoista oliiviöljyistä laadittuun tietokantaan, on esitetty standardin IOC/T.20 / Asiakirja nro 25 liitteessä I.”

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/68

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1349/2013,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2013,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 200,7 |
| MA | 78,3 |
| TN | 115,1 |
| TR | 97,6 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 154,0 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 133,9 |
| 0709 93 10 | MA | 147,4 |
| TR | 145,2 |
| ZZ | 146,3 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 27,9 |
| ZA | 33,1 |
| ZZ | 36,1 |
| 0805 20 10 | MA | 63,8 |
| ZZ | 63,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 108,1 |
| JM | 139,0 |
| TR | 70,6 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 50 10 | TR | 58,8 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | BA | 78,8 |
| CN | 77,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 114,5 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 30 90 | TR | 120,5 |
| US | 154,6 |
| ZZ | 137,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

55,3

IL

200,7

MA

78,3

TN

115,1

TR

97,6

ZZ

109,4

0707 00 05

AL

106,5

MA

154,0

TR

141,2

ZZ

133,9

0709 93 10

MA

147,4

TR

145,2

ZZ

146,3

0805 10 20

AR

26,3

TR

57,0

UY

27,9

ZA

33,1

ZZ

36,1

0805 20 10

MA

63,8

ZZ

63,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

108,1

JM

139,0

TR

70,6

ZZ

105,9

0805 50 10

TR

58,8

ZZ

58,8

0808 10 80

BA

78,8

CN

77,6

MK

32,3

NZ

153,0

US

114,5

ZZ

91,2

0808 30 90

TR

120,5

US

154,6

ZZ

137,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/70

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä joulukuuta 2013,

lisärahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontaohjelmiin vuodeksi 2013

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8576)

(Ainoastaan bulgarian-, englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, kroatian-, latvian-, liettuan-, maltan-, portugalin-, puolan-, ranskan-, romanian-, ruotsin-, suomen-, tanskan- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2013/762/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevista yhteisön rahoitustoimenpiteistä 22 päivänä toukokuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 (1) ja erityisesti sen 21 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontaohjelmien yhteydessä esittämien unionin osarahoitusta vuonna 2013 koskevien hakemusten perusteella komissio antoi 10 päivänä heinäkuuta 2013 unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksen valvontaohjelmiin vuodeksi 2013 täytäntöönpanopäätöksen 2013/410/EU (2), jossa osa vuodeksi 2013 varatuista talousarviomäärärahoista on jätetty käyttämättä. |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltioiden kalastuksenvalvontaohjelmien yhteydessä esittämien unionin osarahoitusta vuonna 2013 koskevien hakemusten perusteella komissio antoi 10 päivänä heinäkuuta 2013 unionin rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden kalastuksen valvontaohjelmiin vuodeksi 2013 täytäntöönpanopäätöksen 2013/410/EU (2), jossa osa vuodeksi 2013 varatuista talousarviomäärärahoista on jätetty käyttämättä.

| (2) | Tämä vuoden 2013 talousarviomäärärahojen käyttämätön osuus olisi nyt jaettava uudella päätöksellä. |
| --- | --- |

(2)

Tämä vuoden 2013 talousarviomäärärahojen käyttämätön osuus olisi nyt jaettava uudella päätöksellä.

| (3) | Jäsenvaltioita on asetuksen (EY) N:o 861/2006 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyydetty toimittamaan komission 7 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessä määriteltyjä ensisijaisia aihealueita koskevat lisärahoitukseen liittyvät ohjelmansa, joihin sisältyvien hankkeiden tavoitteena on jäsenvaltioiden sähköisten kirjaamis- ja raportointijärjestelmien (ERS) mukauttaminen ottaen huomioon tuleva velvoite purkaa aluksista kaikki saaliit, jäsenvaltioiden tietokantojen mukauttaminen, ERS-järjestelmien yhteentoimivuus, konetehon mittaaminen ja kalastustuotteiden jäljitettävyys. Komissio määritteli jäljitettävyyshankkeisiin investointeja tekeviä toimijoita ja/tai jäsenvaltioita koskevat vaatimukset jäsenvaltioille 14 päivänä toukokuuta 2012 lähettämässään kirjeessä. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioita on asetuksen (EY) N:o 861/2006 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyydetty toimittamaan komission 7 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessä määriteltyjä ensisijaisia aihealueita koskevat lisärahoitukseen liittyvät ohjelmansa, joihin sisältyvien hankkeiden tavoitteena on jäsenvaltioiden sähköisten kirjaamis- ja raportointijärjestelmien (ERS) mukauttaminen ottaen huomioon tuleva velvoite purkaa aluksista kaikki saaliit, jäsenvaltioiden tietokantojen mukauttaminen, ERS-järjestelmien yhteentoimivuus, konetehon mittaaminen ja kalastustuotteiden jäljitettävyys. Komissio määritteli jäljitettävyyshankkeisiin investointeja tekeviä toimijoita ja/tai jäsenvaltioita koskevat vaatimukset jäsenvaltioille 14 päivänä toukokuuta 2012 lähettämässään kirjeessä.

| (4) | Edellä esitetyn perusteella ja talousarviorajoitteiden vuoksi ohjelmiin sisältyviin sellaisiin toimiin, jotka koskevat esimerkiksi koulutusta ja tietoisuuden lisäämistä yhteisen kalastuspolitiikan säännöistä, liittyviä hakemuksia unionin rahoituksen saamiseksi ei voitu hyväksyä, sillä ne eivät koske edellä määriteltyjä ensisijaisia aihealueita. Kaikkia ohjelmiin sisältyviä hankkeita, jotka koskevat komission ilmoittamia ensisijaisia aihealueita, ei talousarvioon liittyvien rajoitusten vuoksi voitu hyväksyä. Voidakseen valita osarahoitettavat hankkeet komissio arvioi, mitkä niistä olivat eniten määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

Edellä esitetyn perusteella ja talousarviorajoitteiden vuoksi ohjelmiin sisältyviin sellaisiin toimiin, jotka koskevat esimerkiksi koulutusta ja tietoisuuden lisäämistä yhteisen kalastuspolitiikan säännöistä, liittyviä hakemuksia unionin rahoituksen saamiseksi ei voitu hyväksyä, sillä ne eivät koske edellä määriteltyjä ensisijaisia aihealueita. Kaikkia ohjelmiin sisältyviä hankkeita, jotka koskevat komission ilmoittamia ensisijaisia aihealueita, ei talousarvioon liittyvien rajoitusten vuoksi voitu hyväksyä. Voidakseen valita osarahoitettavat hankkeet komissio arvioi, mitkä niistä olivat eniten määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisia.

| (5) | Jäljitettävyyshankkeista on tärkeää varmistaa, että ne laaditaan kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien pohjalta, kuten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (3) 67 artiklan 8 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(5)

Jäljitettävyyshankkeista on tärkeää varmistaa, että ne laaditaan kansainvälisesti hyväksyttyjen standardien pohjalta, kuten komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 (3) 67 artiklan 8 kohdassa edellytetään.

| (6) | Unionin rahoitusta koskevat hakemukset on arvioitu sen mukaan, ovatko ne neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä jäsenvaltioille yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavien seuranta- ja valvontajärjestelmien toteutuksesta aiheutuvien menojen osalta 11 päivänä huhtikuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 391/2007 (4) vahvistettujen sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

(6)

Unionin rahoitusta koskevat hakemukset on arvioitu sen mukaan, ovatko ne neuvoston asetuksen (EY) N:o 861/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä jäsenvaltioille yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavien seuranta- ja valvontajärjestelmien toteutuksesta aiheutuvien menojen osalta 11 päivänä huhtikuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 391/2007 (4) vahvistettujen sääntöjen mukaisia.

| (7) | On aiheellista vahvistaa unionin rahoitusosuuden enimmäismäärät ja prosentuaaliset osuudet asetuksen (EY) N:o 861/2006 15 artiklassa säädetyissä rajoissa sekä säätää tällaisen rahoituksen myöntämistä koskevista edellytyksistä. |
| --- | --- |

(7)

On aiheellista vahvistaa unionin rahoitusosuuden enimmäismäärät ja prosentuaaliset osuudet asetuksen (EY) N:o 861/2006 15 artiklassa säädetyissä rajoissa sekä säätää tällaisen rahoituksen myöntämistä koskevista edellytyksistä.

| (8) | Komission määrittelemiin ensisijaisiin toimiin tehtävien investointien kannustamiseksi ja ottaen huomioon finanssikriisin kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden talousarvioihin edellä mainittuihin ensisijaisiin aihealueisiin liittyviin menoihin olisi myönnettävä huomattava osarahoitusosuus asetuksen (EY) N:o 861/2006 15 artiklassa vahvistetuissa rajoissa. |
| --- | --- |

(8)

Komission määrittelemiin ensisijaisiin toimiin tehtävien investointien kannustamiseksi ja ottaen huomioon finanssikriisin kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden talousarvioihin edellä mainittuihin ensisijaisiin aihealueisiin liittyviin menoihin olisi myönnettävä huomattava osarahoitusosuus asetuksen (EY) N:o 861/2006 15 artiklassa vahvistetuissa rajoissa.

| (9) | Jotta tämän päätöksen perusteella yhteisrahoitettaville hankkeille voitaisiin myöntää rahoitusosuus, niiden olisi oltava kaikkien unionin lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten ja erityisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 mukaisia. |
| --- | --- |

(9)

Jotta tämän päätöksen perusteella yhteisrahoitettaville hankkeille voitaisiin myöntää rahoitusosuus, niiden olisi oltava kaikkien unionin lainsäädännön asiaankuuluvien säännösten ja erityisesti täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 404/2011 mukaisia.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä säädetään vuotta 2013 koskevasta unionin lisärahoitusosuudesta asetuksen (EY) N:o 861/2006 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin menoihin, joita jäsenvaltioille aiheutuu yhteiseen kalastuspolitiikkaan (YKP) sovellettavien seuranta- ja valvontajärjestelmien täytäntöönpanosta. Siinä vahvistetaan unionin rahoitusosuuden määrä kullekin jäsenvaltiolle, unionin rahoitusosuuden prosentuaalinen osuus ja rahoitusosuuden myöntämisen edellytykset.

2 artikla

Maksamatta olevien sitoumusten suorittaminen loppuun

Asianomaisten jäsenvaltioiden on suoritettava kaikki maksut, joista haetaan korvausta, viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017. Jäsenvaltioiden tämän määräajan jälkeen suorittamista maksuista ei voida maksaa korvausta. Tähän päätökseen liittyvät käyttämättömät talousarviomäärärahat vapautetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.

3 artikla

Uusi teknologia ja tietoverkot

1.   Liitteessä I tarkoitettujen hankkeiden osalta kalastustoimien valvontaan, tarkastuksiin ja seurantaan liittyvän tehokkaan ja turvallisen tietojen keruun ja hallinnoinnin mahdollistavien uuden teknologian ja tietoverkkojen käyttöönotosta aiheutuviin menoihin voidaan mainitussa liitteessä vahvistetuissa rajoissa myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 90 prosenttia tukikelpoisista menoista.

2.   Jäljitettävyyshankkeissa EU:n rahoitusosuus rajoitetaan 1 000 000 euroon, kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden viranomaisten investoinnit, ja 250 000 euroon, kun kyseessä ovat yksityiset investoinnit. Yksityisten toimijoiden toteuttamien jäljitettävyyshankkeiden kokonaismäärä rajoitetaan kahdeksaan hankkeeseen jäsenvaltiota ja rahoituspäätöstä kohden.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun rahoitusosuuden saamiseksi kaikkien tämän päätöksen mukaisesti osarahoitettavien hankkeiden on täytettävä neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 (5) ja täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 404/2011 vahvistetut vaatimukset.

4.   Liitteessä I tarkoitetuille hankkeille BG/13/02 (Omega-mittarit), EL/13/10 (tarkastustoiminnassa käytettävät tabletit) ja PT/13/08 (punnituslaitteet) voidaan mainitussa liitteessä vahvistetuissa rajoissa myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 50 prosenttia tukikelpoisista menoista.

4 artikla

Automaattiset paikannuslaitteet

1.   Liitteessä II tarkoitettujen hankkeiden osalta automaattisten paikannuslaitteiden, joiden avulla kalastuksenseurantakeskus voi seurata aluksia satelliittiseurantajärjestelmää (VMS) käyttäen, hankinnasta ja kalastusaluksiin asentamisesta aiheutuviin menoihin voidaan mainitussa liitteessä vahvistetuissa rajoissa myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 90 prosenttia tukikelpoisista menoista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rahoitusosuuden saamiseksi automaattisten paikannuslaitteiden on täytettävä täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 404/2011 vahvistetut vaatimukset.

5 artikla

Sähköiset kirjaamis- ja raportointijärjestelmät

Liitteessä III tarkoitettujen hankkeiden osalta sähköisissä kirjaamis- ja raportointijärjestelmissä (ERS) tarvittavien osien kehittämisestä, hankinnasta, asentamisesta ja teknisestä tuesta, joiden avulla jäsenvaltioiden ERS-järjestelmistä saadaan yhteentoimivia ja velvoite purkaa aluksista kaikki saaliit voidaan panna täytäntöön, aiheutuviin menoihin voidaan mainitussa liitteessä vahvistetuissa rajoissa myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 90 prosenttia tukikelpoisista menoista.

6 artikla

Pilottihankkeet

Liitteessä V tarkoitettujen hankkeiden osalta uutta valvontateknologiaa koskevista pilottihankkeista aiheutuviin menoihin voidaan mainitussa liitteessä vahvistetuissa rajoissa myöntää rahoitusosuus, jonka suuruus on 50 prosenttia tukikelpoisista menoista.

7 artikla

Unionin kokonaisrahoitusosuuden enimmäismäärä jäsenvaltioittain

Ennakoidut menot, niiden tukikelpoinen osuus ja unionin enimmäisrahoitusosuus jäsenvaltiota kohden ovat seuraavat:

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot | Unionin enimmäisrahoitusosuus |
| Belgia | 430 000 | 280 000 | 252 000 |
| Bulgaria | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Tanska | 4 195 144 | 1 251 235 | 876 285 |
| Viro | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Irlanti | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Kreikka | 228 500 | 78 500 | 50 650 |
| Espanja | 2 989 879 | 1 037 300 | 769 570 |
| Ranska | 2 058 585 | 1 356 145 | 631 082 |
| Kroatia | 267 490 | 267 490 | 227 400 |
| Italia | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Kypros | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Latvia | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Liettua | 99 919 | 99 919 | 89 927 |
| Malta | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Puola | 1 487 812 | 1 389 812 | 1 090 831 |
| Portugali | 443 954 | 161 500 | 143 150 |
| Romania | 40 000 | 0 | 0 |
| Suomi | 1 800 000 | 1 050 000 | 945 000 |
| Ruotsi | 2 450 000 | 1 150 000 | 1 035 000 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 31 553 | 25 710 | 23 140 |
| Yhteensä | 20 703 175 | 10 044 440 | 7 833 000 |

(euroa)

Jäsenvaltio

Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot

Unionin enimmäisrahoitusosuus

Belgia

430 000

280 000

252 000

Bulgaria

35 791

35 791

24 031

Tanska

4 195 144

1 251 235

876 285

Viro

400 000

400 000

360 000

Irlanti

200 000

200 000

180 000

Kreikka

228 500

78 500

50 650

Espanja

2 989 879

1 037 300

769 570

Ranska

2 058 585

1 356 145

631 082

Kroatia

267 490

267 490

227 400

Italia

1 850 000

422 000

379 800

Kypros

100 000

100 000

90 000

Latvia

124 038

124 038

111 634

Liettua

99 919

99 919

89 927

Malta

1 470 510

615 000

553 500

Puola

1 487 812

1 389 812

1 090 831

Portugali

443 954

161 500

143 150

Romania

40 000

0

0

Suomi

1 800 000

1 050 000

945 000

Ruotsi

2 450 000

1 150 000

1 035 000

Yhdistynyt kuningaskunta

31 553

25 710

23 140

Yhteensä

20 703 175

10 044 440

7 833 000

8 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Bulgarian tasavallalle, Tanskan kuningaskunnalle, Viron tasavallalle, Irlannille, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Kroatian tasavallalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Maltan tasavallalle, Puolan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Suomen tasavallalle, Ruotsin kuningaskunnalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 160, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 204, 31.7.2013, s. 54.

2

(3)  EUVL L 112, 30.4.2011, s. 1.

3

(4)  EUVL L 97, 12.4.2007, s. 30.

4

(5)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

5

---

LIITE I

UUSI TEKNOLOGIA JA TIETOVERKOT

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio ja hankekoodi | Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot | Unionin enimmäisrahoitusosuus |
| Bulgaria: |
| BG/13/02 | 20 452 | 20 452 | 10 226 |
| BG/13/03 | 15 339 | 15 339 | 13 805 |
| Välisumma | 35 791 | 35 791 | 24 031 |
| Tanska: |
| DK/13/21 | 469 509 | 469 509 | 172 731 |
| DK/13/23 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| DK/13/24 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/25 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/26 | 250 000 | 0 | 0 |
| DK/13/27 | 278 000 | 0 | 0 |
| DK/13/28 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/29 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/30 | 275 000 | 0 | 0 |
| DK/13/31 | 275 000 | 111 000 | 99 900 |
| DK/13/32 | 300 000 | 0 | 0 |
| DK/13/33 | 403 423 | 0 | 0 |
| DK/13/34 | 221 340 | 0 | 0 |
| DK/13/35 | 2 146 | 0 | 0 |
| Välisumma | 3 859 781 | 915 872 | 574 458 |
| Irlanti: |
| IE/13/04 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Välisumma | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Kreikka: |
| EL/13/10 | 50 000 | 50 000 | 25 000 |
| EL/13/11 | 28 500 | 28 500 | 25 650 |
| Välisumma | 78 500 | 78 500 | 50 650 |
| Espanja: |
| ES/13/42 | 718 632 | 0 | 0 |
| ES/13/45 | 454 090 | 0 | 0 |
| ES/13/50 | 365 000 | 365 000 | 328 500 |
| ES/13/54 | 33 900 | 0 | 0 |
| ES/13/55 | 50 000 | 0 | 0 |
| ES/13/56 | 16 000 | 16 000 | 14 400 |
| ES/13/57 | 72 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 1 709 622 | 381 000 | 342 900 |
| Ranska: |
| FR/13/14 | 498 798 | 498 798 | 250 000 |
| FR/13/15 | 711 700 | 711 700 | 250 000 |
| FR/13/16 | 276 000 | 0 | 0 |
| FR/13/17 | 115 647 | 115 647 | 104 082 |
| FR/13/18 | 176 440 | 0 | 0 |
| Välisumma | 1 778 585 | 1 326 145 | 604 082 |
| Kroatia: |
| HR/13/08 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| HR/13/10 | 247 490 | 247 490 | 209 400 |
| Välisumma | 257 490 | 257 490 | 218 400 |
| Italia: |
| IT/13/10 | 450 000 | 422 000 | 379 800 |
| IT/13/11 | 1 400 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 1 850 000 | 422 000 | 379 800 |
| Latvia: |
| LV/13/04 | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Välisumma | 124 038 | 124 038 | 111 634 |
| Liettua: |
| LT/13/06 | 15 929 | 15 929 | 14 336 |
| LT/13/05 | 26 066 | 26 066 | 23 459 |
| Välisumma | 41 995 | 41 995 | 37 795 |
| Malta: |
| MT/13/04 | 55 510 | 0 | 0 |
| MT/13/05 | 1 400 000 | 600 000 | 540 000 |
| MT/13/06 | 15 000 | 15 000 | 13 500 |
| Välisumma | 1 470 510 | 615 000 | 553 500 |
| Puola: |
| PL/13/16 | 250 000 | 152 000 | 136 800 |
| PL/13/17 | 147 512 | 147 512 | 132 761 |
| PL/13/18 | 240 300 | 240 300 | 216 270 |
| Välisumma | 637 812 | 539 812 | 485 831 |
| Portugali: |
| PT/13/06 | 129 200 | 111 100 | 99 990 |
| PT/13/08 | 5 500 | 5 500 | 2 750 |
| PT/13/09 | 264 354 | 0 | 0 |
| Välisumma | 399 054 | 116 600 | 102 740 |
| Romania: |
| RO/13/18 | 40 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 40 000 | 0 | 0 |
| Suomi: |
| FI/13/11 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/14 | 150 000 | 150 000 | 135 000 |
| FI/13/15 | 750 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 1 250 000 | 500 000 | 450 000 |
| Ruotsi: |
| SE/13/04 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/13/05 | 350 000 | 0 | 0 |
| SE/13/06 | 450 000 | 0 | 0 |
| SE/13/07 | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| SE/13/08 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Välisumma | 1 950 000 | 650 000 | 585 000 |
| Yhdistynyt kuningaskunta: |
| UK/13/05 | 9 933 | 9 933 | 8 940 |
| UK/13/06 | 1 753 | 1 753 | 1 578 |
| UK/13/07 | 5 843 | 0 | 0 |
| Välisumma | 17 529 | 11 686 | 10 518 |
| Yhteensä | 15 700 707 | 6 215 929 | 4 711 339 |

(euroa)

Jäsenvaltio ja hankekoodi

Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot

Unionin enimmäisrahoitusosuus

Bulgaria:

BG/13/02

20 452

20 452

10 226

BG/13/03

15 339

15 339

13 805

Välisumma

35 791

35 791

24 031

Tanska:

DK/13/21

469 509

469 509

172 731

DK/13/23

335 363

335 363

301 827

DK/13/24

250 000

0

0

DK/13/25

250 000

0

0

DK/13/26

250 000

0

0

DK/13/27

278 000

0

0

DK/13/28

275 000

0

0

DK/13/29

275 000

0

0

DK/13/30

275 000

0

0

DK/13/31

275 000

111 000

99 900

DK/13/32

300 000

0

0

DK/13/33

403 423

0

0

DK/13/34

221 340

0

0

DK/13/35

2 146

0

0

Välisumma

3 859 781

915 872

574 458

Irlanti:

IE/13/04

200 000

200 000

180 000

Välisumma

200 000

200 000

180 000

Kreikka:

EL/13/10

50 000

50 000

25 000

EL/13/11

28 500

28 500

25 650

Välisumma

78 500

78 500

50 650

Espanja:

ES/13/42

718 632

0

0

ES/13/45

454 090

0

0

ES/13/50

365 000

365 000

328 500

ES/13/54

33 900

0

0

ES/13/55

50 000

0

0

ES/13/56

16 000

16 000

14 400

ES/13/57

72 000

0

0

Välisumma

1 709 622

381 000

342 900

Ranska:

FR/13/14

498 798

498 798

250 000

FR/13/15

711 700

711 700

250 000

FR/13/16

276 000

0

0

FR/13/17

115 647

115 647

104 082

FR/13/18

176 440

0

0

Välisumma

1 778 585

1 326 145

604 082

Kroatia:

HR/13/08

10 000

10 000

9 000

HR/13/10

247 490

247 490

209 400

Välisumma

257 490

257 490

218 400

Italia:

IT/13/10

450 000

422 000

379 800

IT/13/11

1 400 000

0

0

Välisumma

1 850 000

422 000

379 800

Latvia:

LV/13/04

124 038

124 038

111 634

Välisumma

124 038

124 038

111 634

Liettua:

LT/13/06

15 929

15 929

14 336

LT/13/05

26 066

26 066

23 459

Välisumma

41 995

41 995

37 795

Malta:

MT/13/04

55 510

0

0

MT/13/05

1 400 000

600 000

540 000

MT/13/06

15 000

15 000

13 500

Välisumma

1 470 510

615 000

553 500

Puola:

PL/13/16

250 000

152 000

136 800

PL/13/17

147 512

147 512

132 761

PL/13/18

240 300

240 300

216 270

Välisumma

637 812

539 812

485 831

Portugali:

PT/13/06

129 200

111 100

99 990

PT/13/08

5 500

5 500

2 750

PT/13/09

264 354

0

0

Välisumma

399 054

116 600

102 740

Romania:

RO/13/18

40 000

0

0

Välisumma

40 000

0

0

Suomi:

FI/13/11

350 000

350 000

315 000

FI/13/14

150 000

150 000

135 000

FI/13/15

750 000

0

0

Välisumma

1 250 000

500 000

450 000

Ruotsi:

SE/13/04

500 000

0

0

SE/13/05

350 000

0

0

SE/13/06

450 000

0

0

SE/13/07

450 000

450 000

405 000

SE/13/08

200 000

200 000

180 000

Välisumma

1 950 000

650 000

585 000

Yhdistynyt kuningaskunta:

UK/13/05

9 933

9 933

8 940

UK/13/06

1 753

1 753

1 578

UK/13/07

5 843

0

0

Välisumma

17 529

11 686

10 518

Yhteensä

15 700 707

6 215 929

4 711 339

---

LIITE II

AUTOMAATTISET PAIKANNUSLAITTEET

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio ja hankekoodi | Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot | Unionin enimmäisrahoitusosuus |
| Ranska: |
| FR/13/12 | 250 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 250 000 | 0 | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta: |
| UK/13/04 | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Välisumma | 14 024 | 14 024 | 12 622 |
| Yhteensä | 264 024 | 14 024 | 12 622 |

(euroa)

Jäsenvaltio ja hankekoodi

Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot

Unionin enimmäisrahoitusosuus

Ranska:

FR/13/12

250 000

0

0

Välisumma

250 000

0

0

Yhdistynyt kuningaskunta:

UK/13/04

14 024

14 024

12 622

Välisumma

14 024

14 024

12 622

Yhteensä

264 024

14 024

12 622

---

LIITE III

SÄHKÖISET KIRJAAMIS- JA RAPORTOINTIJÄRJESTELMÄT

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio ja hankekoodi | Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot | Unionin enimmäisrahoitusosuus |
| Belgia: |
| BE/13/10 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| BE/13/11 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| BE/13/12 | 40 000 | 40 000 | 36 000 |
| Välisumma | 280 000 | 280 000 | 252 000 |
| Tanska: |
| DK/13/22 | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Välisumma | 335 363 | 335 363 | 301 827 |
| Viro: |
| EE/13/04 | 300 000 | 300 000 | 270 000 |
| EE/13/05 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Välisumma | 400 000 | 400 000 | 360 000 |
| Espanja: |
| ES/13/43 | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Välisumma | 246 300 | 246 300 | 221 670 |
| Ranska: |
| FR/13/13 | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Välisumma | 30 000 | 30 000 | 27 000 |
| Kroatia: |
| HR/13/09 | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Välisumma | 10 000 | 10 000 | 9 000 |
| Kypros: |
| CY/13/04 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Välisumma | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Liettua: |
| LT/13/04 | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Välisumma | 57 924 | 57 924 | 52 132 |
| Puola: |
| PL/13/14 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| PL/13/15 | 100 000 | 100 000 | 90 000 |
| Välisumma | 450 000 | 450 000 | 405 000 |
| Portugali: |
| PT/13/07 | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Välisumma | 44 900 | 44 900 | 40 410 |
| Suomi: |
| FI/13/10 | 350 000 | 350 000 | 315 000 |
| FI/13/12 | 200 000 | 200 000 | 180 000 |
| Välisumma | 550 000 | 550 000 | 495 000 |
| Ruotsi: |
| SE/13/09 | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Välisumma | 500 000 | 500 000 | 450 000 |
| Yhteensä | 3 004 487 | 3 004 487 | 2 704 039 |

(euroa)

Jäsenvaltio ja hankekoodi

Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot

Unionin enimmäisrahoitusosuus

Belgia:

BE/13/10

40 000

40 000

36 000

BE/13/11

200 000

200 000

180 000

BE/13/12

40 000

40 000

36 000

Välisumma

280 000

280 000

252 000

Tanska:

DK/13/22

335 363

335 363

301 827

Välisumma

335 363

335 363

301 827

Viro:

EE/13/04

300 000

300 000

270 000

EE/13/05

100 000

100 000

90 000

Välisumma

400 000

400 000

360 000

Espanja:

ES/13/43

246 300

246 300

221 670

Välisumma

246 300

246 300

221 670

Ranska:

FR/13/13

30 000

30 000

27 000

Välisumma

30 000

30 000

27 000

Kroatia:

HR/13/09

10 000

10 000

9 000

Välisumma

10 000

10 000

9 000

Kypros:

CY/13/04

100 000

100 000

90 000

Välisumma

100 000

100 000

90 000

Liettua:

LT/13/04

57 924

57 924

52 132

Välisumma

57 924

57 924

52 132

Puola:

PL/13/14

350 000

350 000

315 000

PL/13/15

100 000

100 000

90 000

Välisumma

450 000

450 000

405 000

Portugali:

PT/13/07

44 900

44 900

40 410

Välisumma

44 900

44 900

40 410

Suomi:

FI/13/10

350 000

350 000

315 000

FI/13/12

200 000

200 000

180 000

Välisumma

550 000

550 000

495 000

Ruotsi:

SE/13/09

500 000

500 000

450 000

Välisumma

500 000

500 000

450 000

Yhteensä

3 004 487

3 004 487

2 704 039

---

LIITE V

PILOTTIHANKKEET

| (euroa) |
| --- |
| Menolaji | Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot | Unionin enimmäisrahoitusosuus |
| Belgia: |
| BE/13/13 | 150 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Espanja: |
| ES/13/44 | 471 074 | 0 | 0 |
| ES/13/46 | 250 000 | 250 000 | 125 000 |
| ES/13/48 | 160 000 | 160 000 | 80 000 |
| ES/13/49 | 100 000 | 0 | 0 |
| ES/13/51 | 2 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 983 074 | 410 000 | 205 000 |
| Puola: |
| PL/13/13 | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Välisumma | 400 000 | 400 000 | 200 000 |
| Yhteensä | 1 533 074 | 810 000 | 405 000 |

(euroa)

Menolaji

Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot

Unionin enimmäisrahoitusosuus

Belgia:

BE/13/13

150 000

0

0

Välisumma

150 000

0

0

Espanja:

ES/13/44

471 074

0

0

ES/13/46

250 000

250 000

125 000

ES/13/48

160 000

160 000

80 000

ES/13/49

100 000

0

0

ES/13/51

2 000

0

0

Välisumma

983 074

410 000

205 000

Puola:

PL/13/13

400 000

400 000

200 000

Välisumma

400 000

400 000

200 000

Yhteensä

1 533 074

810 000

405 000

---

LIITE VI

HYLÄTTYIHIN KOULUTUS- JA VAIHTO-OHJELMIIN SEKÄ TIETOISUUTTA YKP:N SÄÄNNÖISTÄ LISÄÄVIIN ALOITTEISIIN LIITTYVÄT MENOT

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio ja hankekoodi | Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot | Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot | Unionin enimmäisrahoitusosuus |
| Kreikka: |
| EL/13/12 | 150 000 | 0 | 0 |
| Välisumma | 150 000 | 0 | 0 |
| Espanja: |
| ES/13/47 | 40 000 | 0 | 0 |
| ES/13/52 | 8 082 | 0 | 0 |
| ES/13/53 | 2 800 | 0 | 0 |
| Välisumma | 50 882 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 200 882 | 0 | 0 |

(euroa)

Jäsenvaltio ja hankekoodi

Kansallisessa kalastuksen lisävalvontaohjelmassa ennakoidut menot

Tämän päätöksen mukaisesti valittujen hankkeiden menot

Unionin enimmäisrahoitusosuus

Kreikka:

EL/13/12

150 000

0

0

Välisumma

150 000

0

0

Espanja:

ES/13/47

40 000

0

0

ES/13/52

8 082

0

0

ES/13/53

2 800

0

0

Välisumma

50 882

0

0

Yhteensä

200 882

0

0

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/81

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2013,

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta ja Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) maksettavien jäsenvaltioiden tiettyjen menojen jättämisestä Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8743)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, kreikan-, latvian-, portugalin-, ranskan-, romanian-, ruotsin-, saksan-, suomen-, tšekin- ja unkarinkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2013/763/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (2) ja erityisesti sen 31 artiklan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädetään, että komissio tekee tarvittavat tarkastukset, antaa jäsenvaltioille tiedoksi tarkastustensa tulokset, ottaa huomioon jäsenvaltioiden huomautukset, aloittaa kahdenväliset keskustelut sopimukseen pääsemiseksi kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja antaa niille muodollisesti päätelmänsä tiedoksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädetään, että komissio tekee tarvittavat tarkastukset, antaa jäsenvaltioille tiedoksi tarkastustensa tulokset, ottaa huomioon jäsenvaltioiden huomautukset, aloittaa kahdenväliset keskustelut sopimukseen pääsemiseksi kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja antaa niille muodollisesti päätelmänsä tiedoksi.

| (2) | Jäsenvaltioilla on ollut mahdollisuus pyytää sovittelumenettelyn aloittamista. Tätä mahdollisuutta onkin käytetty joissakin tapauksissa, ja komissio on tarkastanut menettelyn päätteeksi laaditut kertomukset. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioilla on ollut mahdollisuus pyytää sovittelumenettelyn aloittamista. Tätä mahdollisuutta onkin käytetty joissakin tapauksissa, ja komissio on tarkastanut menettelyn päätteeksi laaditut kertomukset.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksessa (EY) N:o 1290/2005 säädetään, että ainoastaan Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti toteutetut maatalousmenot voidaan rahoittaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1258/1999 ja asetuksessa (EY) N:o 1290/2005 säädetään, että ainoastaan Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti toteutetut maatalousmenot voidaan rahoittaa.

| (4) | Tehdyistä tarkastuksista, kahdenvälisten keskustelujen tuloksista ja sovittelumenettelyistä on käynyt ilmi, ettei osa jäsenvaltioiden ilmoittamista menoista täytä tätä edellytystä, eikä niitä näin ollen voida rahoittaa EMOTR:n tukiosastosta, maataloustukirahastosta eikä maaseuturahastosta. |
| --- | --- |

(4)

Tehdyistä tarkastuksista, kahdenvälisten keskustelujen tuloksista ja sovittelumenettelyistä on käynyt ilmi, ettei osa jäsenvaltioiden ilmoittamista menoista täytä tätä edellytystä, eikä niitä näin ollen voida rahoittaa EMOTR:n tukiosastosta, maataloustukirahastosta eikä maaseuturahastosta.

| (5) | Olisi ilmoitettava määrät, joita ei ole hyväksytty maksettaviksi EMOTR:n tukiosastosta, maataloustukirahastosta eikä maaseuturahastosta. Nämä määrät eivät koske menoja, jotka on suoritettu aikaisemmin kuin 24 kuukautta ennen tarkastusten tuloksista jäsenvaltioille annettua komission kirjallista tiedonantoa. |
| --- | --- |

(5)

Olisi ilmoitettava määrät, joita ei ole hyväksytty maksettaviksi EMOTR:n tukiosastosta, maataloustukirahastosta eikä maaseuturahastosta. Nämä määrät eivät koske menoja, jotka on suoritettu aikaisemmin kuin 24 kuukautta ennen tarkastusten tuloksista jäsenvaltioille annettua komission kirjallista tiedonantoa.

| (6) | Komissio on tässä päätöksessä tarkoitetuissa tapauksissa ilmoittanut jäsenvaltioille arvion Euroopan unionin sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi rahoituksen ulkopuolelle jätettävistä määristä asiaa koskevassa yhteenvetokertomuksessa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on tässä päätöksessä tarkoitetuissa tapauksissa ilmoittanut jäsenvaltioille arvion Euroopan unionin sääntöjen noudattamatta jättämisen vuoksi rahoituksen ulkopuolelle jätettävistä määristä asiaa koskevassa yhteenvetokertomuksessa.

| (7) | Tämä päätös ei estä komissiota määrittelemästä rahoitusseuraamuksia sellaisten tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin seikkoihin liittyvien unionin tuomioistuimen tuomioiden perusteella, jotka annetaan 1 päivänä syyskuuta 2013 vireillä olleissa asioissa, |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös ei estä komissiota määrittelemästä rahoitusseuraamuksia sellaisten tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluviin seikkoihin liittyvien unionin tuomioistuimen tuomioiden perusteella, jotka annetaan 1 päivänä syyskuuta 2013 vireillä olleissa asioissa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä olevat jäsenvaltioiden nimeämien maksajavirastojen EMOTR:n tukiosastolle, maataloustukirahastolle tai maaseuturahastolle ilmoittamat menot jätetään Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle, koska ne eivät ole Euroopan unionin sääntöjen mukaisia.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Tšekin tasavallalle, Saksan liittotasavallalle, Irlannille, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Latvian tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Unkarille, Alankomaiden kuningaskunnalle, Itävallan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Suomen tasavallalle ja Ruotsin kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Dacian CIOLOȘ

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

---

LIITE

| JV | Toimenpide | Varainhoitovuosi | Peruste | Tyyppi | % | Valuutta | Määrä | Vähennykset | Rahoitusvaikutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BUDJETTIKOHTA: 6500 |
| CZ | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Tilintarkastus | 2011 | Hallinnolliset virheet | KERTALUONTEINEN | | euro | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| CZ YHTEENSÄ | euro | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| 6500 YHTEENSÄ | euro | – 121 357,89 | 0,00 | – 121 357,89 |
| BUDJETTIKOHTA: 6701 |
| AT | Tuotannosta irrotettu suora tuki (tilatukijärjestelmä) | 2007 | Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä, hallinnollisissa ristiintarkastuksissa, paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja maksujen ja seuraamusten soveltamisessa | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 542 856,98 | 0,00 | –1 542 856,98 |
| AT | Tuotannosta irrotettu suora tuki (tilatukijärjestelmä) | 2008 | Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä, hallinnollisissa ristiintarkastuksissa, paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja maksujen ja seuraamusten soveltamisessa | KERTALUONTEINEN | | euro | – 362 356,33 | 0,00 | – 362 356,33 |
| AT | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä, hallinnollisissa ristiintarkastuksissa, paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja maksujen ja seuraamusten soveltamisessa | KERTALUONTEINEN | | euro | – 322 005,10 | 0,00 | – 322 005,10 |
| AT YHTEENSÄ | euro | –2 227 218,41 | 0,00 | –2 227 218,41 |
| BE | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | –8 448,26 | –8 448,26 | 0,00 |
| BE | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | – 827 309,72 | – 827 309,72 | 0,00 |
| BE YHTEENSÄ | euro | – 835 757,98 | – 835 757,98 | 0,00 |
| DE | Tuotannosta irrotettu suora tuki (tilatukijärjestelmä) | 2008 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2007 | KERTALUONTEINEN | | euro | –51 726,31 | 0,00 | –51 726,31 |
| DE | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2008 | KERTALUONTEINEN | | euro | –83 286,41 | 0,00 | –83 286,41 |
| DE | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2012 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | –10 670,90 | –10 670,90 | 0,00 |
| DE YHTEENSÄ | euro | – 145 683,62 | –10 670,90 | – 135 012,72 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2007 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 365 658,89 | 0,00 | – 365 658,89 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2007 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 737 372,81 | 0,00 | – 737 372,81 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät | 2007 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 787,28 | 0,00 | –1 787,28 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2007 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | – 145 740,74 | 0,00 | – 145 740,74 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2007 | Erityiset tukeen kelpaamattomat menot | KERTALUONTEINEN | | euro | – 919 365,27 | 0,00 | – 919 365,27 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2008 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 538 517,00 | 0,00 | – 538 517,00 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2008 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 875 633,57 | 0,00 | – 875 633,57 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät | 2008 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –3 135,65 | 0,00 | –3 135,65 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2008 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –65 004,15 | 0,00 | –65 004,15 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2008 | Erityiset tukeen kelpaamattomat menot | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 143 982,20 | 0,00 | –1 143 982,20 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2009 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –2 121,76 | 0,00 | –2 121,76 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät | 2009 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 807,57 | 0,00 | –1 807,57 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2009 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 984 848,39 | 0,00 | – 984 848,39 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2009 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –26 937,72 | 0,00 | –26 937,72 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2010 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | 1 259,51 | 0,00 | 1 259,51 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät | 2010 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 629,62 | 0,00 | –1 629,62 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2010 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 990 175,71 | 0,00 | – 990 175,71 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2010 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | 169,58 | 0,00 | 169,58 |
| ES | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2011 | Puutteita olennaisessa valvonnassa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 979 171,01 | 0,00 | – 979 171,01 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2007 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 800 115,89 | – 506,88 | – 799 609,01 |
| ES | Muut suorat tuet | 2007 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 000 522,12 | 0,00 | –1 000 522,12 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –5 160,91 | –0,21 | –5 160,70 |
| ES | Muut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 338 164,02 | 0,00 | – 338 164,02 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 771 505,81 | –31,70 | – 771 474,11 |
| ES | Muut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –14 378,54 | 0,00 | –14 378,54 |
| ES | Muut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –63 773,71 | 0,00 | –63 773,71 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –78,16 | 0,00 | –78,16 |
| ES | Muut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –2 318,23 | 0,00 | –2 318,23 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | 186,40 | 0,00 | 186,40 |
| ES | Muut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 727,03 | 0,00 | – 727,03 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –2 293,81 | 0,00 | –2 293,81 |
| ES | Muut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 468,08 | 0,00 | – 468,08 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | 233,66 | 0,00 | 233,66 |
| ES | Muut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –6 934,44 | 0,00 | –6 934,44 |
| ES | Muut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 181,82 | 0,00 | – 181,82 |
| ES | Muut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –88 770,49 | 0,00 | –88 770,49 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 526 475,63 | –73,61 | – 526 402,02 |
| ES | Muut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –25,72 | 0,00 | –25,72 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 493,99 | 0,00 | – 493,99 |
| ES | Muut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –92 270,35 | 0,00 | –92 270,35 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 525 914,47 | 0,00 | – 525 914,47 |
| ES | Muut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 236,54 | 0,00 | – 236,54 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 457,10 | 0,00 | – 457,10 |
| ES | Muut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 210,66 | 0,00 | – 210,66 |
| ES | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 803,64 | 0,00 | – 803,64 |
| ES | Tukioikeudet | 2009 | Takaisinperintä | KERTALUONTEINEN | | euro | – 152,70 | –0,10 | – 152,60 |
| ES | Tukioikeudet | 2009 | Erityistukioikeuksien liiallinen jako | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 316 791,79 | – 838,16 | –1 315 953,63 |
| ES | Tukioikeudet | 2010 | Rehualaa ei otettu huomioon | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –2 796 719,30 | 0,00 | –2 796 719,30 |
| ES | Tukioikeudet | 2010 | Oliivialan kansallinen varanto | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 467 764,48 | 0,00 | –1 467 764,48 |
| ES | Tukioikeudet | 2010 | Sokerialan ylivoimainen este | KERTALUONTEINEN | | euro | – 169 495,55 | 0,00 | – 169 495,55 |
| ES | Tukioikeudet | 2010 | Takaisinperintä | KERTALUONTEINEN | | euro | – 259,91 | 0,00 | – 259,91 |
| ES | Tukioikeudet | 2010 | Tuotantomääristä riippumaton urospuolisten nautojen erityispalkkio | KERTALUONTEINEN | | euro | – 648 647,61 | 0,00 | – 648 647,61 |
| ES | Tukioikeudet | 2010 | Erityistukioikeuksien liiallinen jako | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 334 718,15 | 0,00 | –1 334 718,15 |
| ES | Tilintarkastus – Ylitys | 2011 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | – 474 315,16 | – 474 315,16 | 0,00 |
| ES | Tilintarkastus – Ylitys | 2011 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | – 116 322,42 | –1 301 665,74 | 1 185 343,32 |
| ES | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Tilintarkastus | 2011 | Tukeen kelpaamattomat menot | KERTALUONTEINEN | | euro | –18 632,33 | –18 632,33 | 0,00 |
| ES | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2011 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | –42 228,78 | –42 228,78 | 0,00 |
| ES | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2011 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | –3 043 215,34 | –3 043 215,34 | 0,00 |
| ES | Maito – Kiintiö | 2011 | Maidon lisämaksun periminen | KERTALUONTEINEN | | euro | 135 786,22 | 135 786,22 | 0,00 |
| ES | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | –51 193,89 | –51 193,89 | 0,00 |
| ES | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | –12 288,65 | –12 288,65 | 0,00 |
| ES | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2012 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | – 226 009,53 | – 226 009,53 | 0,00 |
| ES YHTEENSÄ | euro | –23 606 290,72 | –5 035 213,86 | –18 571 076,86 |
| FI | Muu suora tuki – Nautaeläimet | 2009 | Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (eläimiä ei löytynyt pitoajan aikana paikalla tehdyissä tarkastuksissa) | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 455,57 | 0,00 | –2 455,57 |
| FI | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2009 | Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (mahdollisesti tukikelpoiset eläimet, eläimet ilman korvamerkkejä) | KERTALUONTEINEN | | euro | –85 467,41 | 0,00 | –85 467,41 |
| FI | Muu suora tuki – Nautaeläimet | 2010 | Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (eläimiä ei löytynyt pitoajan aikana paikalla tehdyissä tarkastuksissa) | KERTALUONTEINEN | | euro | –4 103,67 | 0,00 | –4 103,67 |
| FI | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2010 | Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (mahdollisesti tukikelpoiset eläimet, eläimet ilman korvamerkkejä) | KERTALUONTEINEN | | euro | – 130 869,20 | 0,00 | – 130 869,20 |
| FI | Muu suora tuki – asetuksen (EY) N:o 73/2009 68–72 artikla | 2011 | Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (mahdollisesti tukikelpoiset eläimet, eläimet ilman korvamerkkejä) | KERTALUONTEINEN | | euro | –87 599,21 | 0,00 | –87 599,21 |
| FI | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | –73 951,98 | –73 951,98 | 0,00 |
| FI YHTEENSÄ | euro | – 384 447,04 | –73 951,98 | – 310 495,06 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Persikoiden ja päärynöiden jalostus | 2007 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –28 022,33 | 0,00 | –28 022,33 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus | 2007 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –38 019,88 | 0,00 | –38 019,88 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Pähkinät | 2007 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | –14 675,50 | 0,00 | –14 675,50 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2007 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | –10 143 429,40 | –4 402 146,54 | –5 741 282,86 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Markkinoiltapoistot | 2007 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | – 254 741,35 | 0,00 | – 254 741,35 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2008 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | –7 013 519,75 | –2 358 665,31 | –4 654 854,44 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2009 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | –93 897,24 | 0,00 | –93 897,24 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2010 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | –83 200,09 | 0,00 | –83 200,09 |
| FR | Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat | 2011 | Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille | KERTALUONTEINEN | | euro | –30 320,94 | 0,00 | –30 320,94 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2008 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –40 391 474,89 | –11 821,04 | –40 379 653,85 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2008 | Löyhä seuraamusjärjestelmä, myöhäiset ilmoitukset, maksatusvuosi 2007 | KERTALUONTEINEN | | euro | –11 039 706,01 | –55 198,55 | –10 984 507,46 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 157 245,53 | 0,00 | – 157 245,53 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –9 493,60 | –0,28 | –9 493,32 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –40 818 770,14 | –10 787,66 | –40 807 982,48 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | Löyhä seuraamusjärjestelmä, myöhäiset ilmoitukset, maksatusvuosi 2008 | KERTALUONTEINEN | | euro | –13 381 038,70 | –66 906,21 | –13 314 132,49 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –26 673,71 | 0,00 | –26 673,71 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –16 163 000,23 | –2 669,27 | –16 160 330,96 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 689,23 | 0,01 | –1 689,24 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –9 628,52 | –0,56 | –9 627,96 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | Löyhä seuraamusjärjestelmä, myöhäiset ilmoitukset, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2009 | KERTALUONTEINEN | | euro | –15 761 783,07 | –31 523,60 | –15 730 259,47 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2011 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –9 551,86 | – 276,81 | –9 275,05 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2011 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | 1 881,20 | 0,00 | 1 881,20 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2011 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –8 515,33 | 0,00 | –8 515,33 |
| FR | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2012 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | – 361 229,20 | – 361 229,20 | 0,00 |
| FR | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus | 2009 | Virhe budjettimäärärahojen jaossa: tuloja ei ilmoitettu yhteisön talousarvioon | KERTALUONTEINEN | | euro | –35 069,07 | 0,00 | –35 069,07 |
| FR | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus | 2009 | Väärinkäytöksiä tai laiminlyöntejä varojen perimisen yhteydessä | KERTALUONTEINEN | | euro | –21 037,96 | 0,00 | –21 037,96 |
| FR YHTEENSÄ | euro | – 155 893 852,33 | –7 301 225,02 | – 148 592 627,31 |
| GR | Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus | 2007 | Puutteita yhteensopivuutta koskevien tarkastusten valvonnassa, alojen fyysisissä tarkastuksissa, tuottajien ja lopputuotteiden hallinnollisissa ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa sekä varastojen fyysisissä ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 241 950,67 | 0,00 | –1 241 950,67 |
| GR | Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus | 2008 | Puutteita yhteensopivuutta koskevien tarkastusten valvonnassa, alojen fyysisissä tarkastuksissa, tuottajien ja lopputuotteiden hallinnollisissa ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa sekä varastojen fyysisissä ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –2 115 555,01 | 0,00 | –2 115 555,01 |
| GR | Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus | 2009 | Puutteita yhteensopivuutta koskevien tarkastusten valvonnassa, alojen fyysisissä tarkastuksissa, tuottajien ja lopputuotteiden hallinnollisissa ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa sekä varastojen fyysisissä ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –3 219,00 | 0,00 | –3 219,00 |
| GR | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2009 | Naudat, 69 artikla: Heikkoudet seuraamusjärjestelmässä ja valvonnassa – maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 162 625,79 | – 325,25 | – 162 300,54 |
| GR | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2009 | Naudat, 69 artikla: heikkoudet paikalla tehdyissä tarkastuksissa – eläinten pitoa ei tarkastettu – maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 589 848,52 | –1 179,70 | – 588 668,82 |
| GR | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2009 | Naudat, 69 artikla – Aiheettomasti yksittäisille hakijoille suoritetut maksut – maksatusvuosi 2009 | KERTALUONTEINEN | | euro | –49 324,00 | – 986,48 | –48 337,52 |
| GR | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2010 | Naudat, 69 artikla: Heikkoudet seuraamusjärjestelmässä ja valvonnassa – maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 159 662,41 | – 660,12 | – 159 002,29 |
| GR | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2010 | Naudat, 69 artikla: heikkoudet paikalla tehdyissä tarkastuksissa – eläinten pitoa ei tarkastettu – maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 626 203,65 | –29 339,23 | – 596 864,42 |
| GR | Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat | 2011 | Naudat, 69 artikla: heikkoudet paikalla tehdyissä tarkastuksissa – eläinten pitoa ei tarkastettu – maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | 2 003,17 | 0,00 | 2 003,17 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – normaalit tukioikeudet | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –7 020 040,97 | –7 020 040,97 | 0,00 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – erityistukioikeudet | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –3 982 096,46 | 0,00 | –3 982 096,46 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Puutteita jakoa kansallisesta varannosta koskevissa kriteereissä vuonna 2006 | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –9 935 755,68 | –4 967 877,84 | –4 967 877,84 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Kansallisen varannon jakamisessa tukikelvottomia edunsaajia vuonna 2007 | KERTALUONTEINEN | | euro | – 524 628,25 | 0,00 | – 524 628,25 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Vuoden 2007 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe | KERTALUONTEINEN | | euro | – 674 004,06 | 0,00 | – 674 004,06 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Vuoden 2006 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 786 983,22 | 0,00 | –2 786 983,22 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Erityistukioikeuksien osittainen aktivointi | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 482 230,85 | 0,00 | –1 482 230,85 |
| GR | Tukioikeudet | 2008 | Maksunpalautus, koska kyseessä päällekkäisyys tutkimukseen AA/2007/007/GR liittyvän korjauksen kanssa | KERTALUONTEINEN | | euro | 0,00 | – 199 280,78 | 199 280,78 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – normaalit tukioikeudet | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –7 017 232,96 | 0,00 | –7 017 232,96 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – erityistukioikeudet | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –3 947 400,93 | 0,00 | –3 947 400,93 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Puutteita jakoa kansallisesta varannosta koskevissa kriteereissä vuonna 2006 | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –9 739 243,02 | 0,00 | –9 739 243,02 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Kansallisen varannon jakamisessa tukikelvottomia edunsaajia vuonna 2007 | KERTALUONTEINEN | | euro | – 396 672,82 | 0,00 | – 396 672,82 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Vuoden 2007 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe | KERTALUONTEINEN | | euro | – 599 310,06 | 0,00 | – 599 310,06 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Vuoden 2006 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 730 858,30 | 0,00 | –2 730 858,30 |
| GR | Tukioikeudet | 2009 | Erityistukioikeuksien osittainen aktivointi | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 847 858,89 | 0,00 | –1 847 858,89 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – normaalit tukioikeudet | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –7 020 040,97 | 0,00 | –7 020 040,97 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – erityistukioikeudet | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –3 885 929,66 | 0,00 | –3 885 929,66 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Puutteita jakoa kansallisesta varannosta koskevissa kriteereissä vuonna 2006 | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –9 691 976,36 | 0,00 | –9 691 976,36 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Kansallisen varannon jakamisessa tukikelvottomia edunsaajia vuonna 2007 | KERTALUONTEINEN | | euro | – 365 638,75 | 0,00 | – 365 638,75 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Vuoden 2007 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe | KERTALUONTEINEN | | euro | – 565 616,36 | 0,00 | – 565 616,36 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Vuoden 2006 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 716 046,60 | 0,00 | –2 716 046,60 |
| GR | Tukioikeudet | 2010 | Erityistukioikeuksien osittainen aktivointi | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 884 218,70 | 0,00 | –1 884 218,70 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2007 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –5 325 926,19 | – 484 087,90 | –4 841 838,29 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2008 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –29 319,70 | –46,06 | –29 273,64 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2008 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –11 421 885,77 | – 624 482,52 | –10 797 403,25 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2009 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –4 936 572,90 | –55 807,14 | –4 880 765,76 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2009 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –20 694,01 | –14 620,62 | –6 073,39 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2009 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 107 029,89 | –14 138,96 | –92 890,93 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2010 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 547,38 | – 751,51 | 204,13 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2010 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –57,69 | 0,00 | –57,69 |
| GR | Maito – Kiintiö | 2008 | Maidon lisämaksun korjaus | KERTALUONTEINEN | | euro | 347,11 | 347,11 | 0,00 |
| GR | Tilintarkastus – Ylitys | 2008 | Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | – 737 200,95 | – 825 060,11 | 87 859,16 |
| GR | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2008 | Maksumääräaikojen ylittäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | – 174 948,49 | – 174 948,49 | 0,00 |
| GR | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2008 | Maksumääräaikojen ylittäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 448 650,32 | –2 448 650,32 | 0,00 |
| GR YHTEENSÄ | euro | – 108 962 655,93 | –16 861 936,89 | –92 100 719,04 |
| HU | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus | 2011 | Tunnettu virhe | KERTALUONTEINEN | | euro | – 336 450,00 | 0,00 | – 336 450,00 |
| HU | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus | 2011 | Tunnettu virhe | KERTALUONTEINEN | | euro | – 781,00 | 0,00 | – 781,00 |
| HU YHTEENSÄ | euro | – 337 231,00 | 0,00 | – 337 231,00 |
| IE | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| IE YHTEENSÄ | euro | –41 641,57 | –41 641,57 | 0,00 |
| LU | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2008 | KERTALUONTEINEN | | euro | – 161 186,50 | 0,00 | – 161 186,50 |
| LU | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2009 | KERTALUONTEINEN | | euro | –12 003,27 | 0,00 | –12 003,27 |
| LU | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2011 | Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2010 | KERTALUONTEINEN | | euro | –15 096,97 | 0,00 | –15 096,97 |
| LU | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 597,78 | –2 597,78 | 0,00 |
| YHTEENSÄ LU | euro | – 190 884,52 | –2 597,78 | – 188 286,74 |
| LV | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| YHTEENSÄ LV | euro | –95,96 | –95,96 | 0,00 |
| NL | Muut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 3,00 % | euro | –15 979,71 | 0,00 | –15 979,71 |
| NL | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2009 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 3,00 % | euro | –20 461 767,83 | – 209,47 | –20 461 558,36 |
| NL | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 3,00 % | euro | –31 702,54 | 0,00 | –31 702,54 |
| NL | Muut suorat tuet | 2010 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 3,00 % | euro | –42,24 | 0,00 | –42,24 |
| NL | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2011 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 3,00 % | euro | –1 678,57 | 0,00 | –1 678,57 |
| NL | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2010 | LPIS-GIS-järjestelmän epätarkkuus, maksatusvuosi 2009 | KERTALUONTEINEN | | euro | –5 047 207,00 | 0,00 | –5 047 207,00 |
| NL | Tuotannosta irrotetut suorat tuet | 2011 | LPIS-GIS-järjestelmän epätarkkuus, maksatusvuosi 2010 | KERTALUONTEINEN | | euro | – 750 000,00 | 0,00 | – 750 000,00 |
| NL | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2012 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | –33 831,72 | –33 831,72 | 0,00 |
| NL | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2012 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | –91 159,06 | –91 159,06 | 0,00 |
| NL | Sääntöjenvastaisuudet | 2007 | Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2006) | KERTALUONTEINEN | | euro | –4 890 879,11 | 0,00 | –4 890 879,11 |
| NL | Sääntöjenvastaisuudet | 2009 | Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2007) | KERTALUONTEINEN | | euro | –5 346,88 | 0,00 | –5 346,88 |
| NL | Sääntöjenvastaisuudet | 2009 | Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2008) | KERTALUONTEINEN | | euro | –10 459,54 | 0,00 | –10 459,54 |
| NL | Sääntöjenvastaisuudet | 2010 | Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2009) | KERTALUONTEINEN | | euro | – 310 112,90 | 0,00 | – 310 112,90 |
| NL | Sääntöjenvastaisuudet | 2011 | Varainhoitovuosina 2006–2009 takaisin perityistä määristä veloittamattomat korot | KERTALUONTEINEN | | euro | –60 779,00 | 0,00 | –60 779,00 |
| NL YHTEENSÄ | euro | –31 710 946,10 | – 125 200,25 | –31 585 745,85 |
| RO | Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen | 2012 | Myöhästyneet maksut | KERTALUONTEINEN | | euro | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| RO YHTEENSÄ | euro | –65 967,69 | –65 967,69 | 0,00 |
| SE | Tilintarkastus – Ylitys | 2012 | Enimmäismäärien ylitys | KERTALUONTEINEN | | euro | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| SE YHTEENSÄ | euro | –24 704,47 | –24 704,47 | 0,00 |
| 6701 YHTEENSÄ | euro | – 324 427 377,34 | –30 378 964,35 | – 294 048 412,99 |
| BUDJETTIKOHTA: 05070107 |
| PT | POSEI | 2006 | Asiassa T-2/11 annettuun tuomioon perustuva takaisinmaksu | KERTALUONTEINEN | | euro | 239 045,63 | 0,00 | 239 045,63 |
| PT | Muu suora tuki – Kasvituotteet (POSEI) | 2007 | Asiassa T-2/11 annettuun tuomioon perustuva takaisinmaksu | KERTALUONTEINEN | | euro | 266 137,96 | 0,00 | 266 137,96 |
| PT YHTEENSÄ | euro | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| 05070107 YHTEENSÄ | euro | 505 183,59 | 0,00 | 505 183,59 |
| BUDJETTIKOHTA: 6711 |
| AT | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2007 | Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa | KERTALUONTEINEN | | euro | –1 349 639,44 | 0,00 | –1 349 639,44 |
| AT | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2008 | Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa | KERTALUONTEINEN | | euro | –24 535,35 | 0,00 | –24 535,35 |
| AT | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa | KERTALUONTEINEN | | euro | –24 349,54 | 0,00 | –24 349,54 |
| AT YHTEENSÄ | euro | –1 398 524,33 | 0,00 | –1 398 524,33 |
| DE | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2008 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2007 | KERTALUONTEINEN | | euro | –9 971,25 | 0,00 | –9 971,25 |
| DE | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2008 | KERTALUONTEINEN | | euro | –6 630,34 | 0,00 | –6 630,34 |
| DE | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Tilintarkastus | 2009 | Todennäköisin virhe | KERTALUONTEINEN | | euro | – 138 837,34 | 0,00 | – 138 837,34 |
| DE YHTEENSÄ | euro | – 155 438,93 | 0,00 | – 155 438,93 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2007 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –11 246,42 | 0,00 | –11 246,42 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –65 926,15 | 0,00 | –65 926,15 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –46 397,27 | 0,00 | –46 397,27 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –3 290,19 | 0,00 | –3 290,19 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 287,56 | 0,00 | – 287,56 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 303,12 | 0,00 | – 303,12 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | 18,30 | 0,00 | 18,30 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –12 901,26 | 0,00 | –12 901,26 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2008 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –1 720,07 | 0,00 | –1 720,07 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –3 376,04 | 0,00 | –3 376,04 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –18 020,14 | 0,00 | –18 020,14 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 222,49 | 0,00 | – 222,49 |
| ES | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2010 | Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –61,33 | 0,00 | –61,33 |
| ES YHTEENSÄ | euro | – 163 733,74 | 0,00 | – 163 733,74 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2009 | Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | – 504,30 | – 504,30 | 0,00 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2009 | Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | –32 799,76 | 0,00 | –32 799,76 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2010 | Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –4 953,65 | –4 953,65 | 0,00 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2010 | Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | – 255 575,05 | 0,00 | – 255 575,05 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2011 | Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –3 752,32 | –3 752,32 | 0,00 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2011 | Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | – 301 891,12 | 0,00 | – 301 891,12 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2012 | Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa | KIINTEÄ | 10,00 % | euro | –4 998,04 | –4 998,04 | 0,00 |
| FI | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013) | 2012 | Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen | KERTALUONTEINEN | | euro | – 337 561,65 | 0,00 | – 337 561,65 |
| FI YHTEENSÄ | euro | – 942 035,89 | –14 208,31 | – 927 827,58 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2008 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 900 274,20 | – 105 512,31 | – 794 761,89 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2008 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –1 375 559,77 | 0,00 | –1 375 559,77 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 597 967,90 | 0,00 | – 597 967,90 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –13 298,28 | 0,00 | –13 298,28 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2009 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 840 454,15 | –39 517,83 | – 800 936,32 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 293 991,73 | 0,00 | – 293 991,73 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –9 888,16 | 0,00 | –9 888,16 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2010 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –7 095,86 | 0,00 | –7 095,86 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2011 | Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | –1 266,06 | 0,00 | –1 266,06 |
| FR | Täydentävät ehdot | 2011 | 2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | –2 174,86 | 0,00 | –2 174,86 |
| FR | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus | 2009 | Väärinkäytöksiä tai laiminlyöntejä varojen perimisen yhteydessä | KERTALUONTEINEN | | euro | –4 751,99 | 0,00 | –4 751,99 |
| FR YHTEENSÄ | euro | –4 046 722,96 | – 145 030,14 | –3 901 692,82 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2010 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2008 | KIINTEÄ | 2,00 % | euro | – 201 962,44 | 0,00 | – 201 962,44 |
| GR | Täydentävät ehdot | 2010 | Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007 | KIINTEÄ | 5,00 % | euro | – 186 826,13 | 0,00 | – 186 826,13 |
| GR YHTEENSÄ | euro | – 388 788,57 | 0,00 | – 388 788,57 |
| LU | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2008 | KERTALUONTEINEN | | euro | –24 894,97 | 0,00 | –24 894,97 |
| LU | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2010 | Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2009 | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 068,61 | 0,00 | –2 068,61 |
| LU | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2011 | Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2010 | KERTALUONTEINEN | | euro | –2 293,52 | 0,00 | –2 293,52 |
| YHTEENSÄ LU | euro | –29 257,10 | 0,00 | –29 257,10 |
| NL | Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet) | 2009 | Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008 | KERTALUONTEINEN | | euro | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| NL YHTEENSÄ | euro | –3 816 688,00 | – 183 660,73 | –3 633 027,27 |
| 6711 YHTEENSÄ | euro | –10 941 189,52 | – 342 899,18 | –10 598 290,34 |

JV

Toimenpide

Varainhoitovuosi

Peruste

Tyyppi

%

Valuutta

Määrä

Vähennykset

Rahoitusvaikutus

BUDJETTIKOHTA: 6500

CZ

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Tilintarkastus

2011

Hallinnolliset virheet

KERTALUONTEINEN

euro

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

CZ YHTEENSÄ

euro

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

6500 YHTEENSÄ

euro

– 121 357,89

0,00

– 121 357,89

BUDJETTIKOHTA: 6701

AT

Tuotannosta irrotettu suora tuki (tilatukijärjestelmä)

2007

Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä, hallinnollisissa ristiintarkastuksissa, paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja maksujen ja seuraamusten soveltamisessa

KERTALUONTEINEN

euro

–1 542 856,98

0,00

–1 542 856,98

AT

Tuotannosta irrotettu suora tuki (tilatukijärjestelmä)

2008

Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä, hallinnollisissa ristiintarkastuksissa, paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja maksujen ja seuraamusten soveltamisessa

KERTALUONTEINEN

euro

– 362 356,33

0,00

– 362 356,33

AT

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä, hallinnollisissa ristiintarkastuksissa, paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja maksujen ja seuraamusten soveltamisessa

KERTALUONTEINEN

euro

– 322 005,10

0,00

– 322 005,10

AT YHTEENSÄ

euro

–2 227 218,41

0,00

–2 227 218,41

BE

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

–8 448,26

–8 448,26

0,00

BE

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

– 827 309,72

– 827 309,72

0,00

BE YHTEENSÄ

euro

– 835 757,98

– 835 757,98

0,00

DE

Tuotannosta irrotettu suora tuki (tilatukijärjestelmä)

2008

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2007

KERTALUONTEINEN

euro

–51 726,31

0,00

–51 726,31

DE

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2008

KERTALUONTEINEN

euro

–83 286,41

0,00

–83 286,41

DE

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2012

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

–10 670,90

–10 670,90

0,00

DE YHTEENSÄ

euro

– 145 683,62

–10 670,90

– 135 012,72

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2007

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 365 658,89

0,00

– 365 658,89

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2007

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 737 372,81

0,00

– 737 372,81

ES

Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät

2007

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 787,28

0,00

–1 787,28

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2007

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

– 145 740,74

0,00

– 145 740,74

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2007

Erityiset tukeen kelpaamattomat menot

KERTALUONTEINEN

euro

– 919 365,27

0,00

– 919 365,27

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2008

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 538 517,00

0,00

– 538 517,00

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2008

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 875 633,57

0,00

– 875 633,57

ES

Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät

2008

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–3 135,65

0,00

–3 135,65

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2008

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–65 004,15

0,00

–65 004,15

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2008

Erityiset tukeen kelpaamattomat menot

KERTALUONTEINEN

euro

–1 143 982,20

0,00

–1 143 982,20

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2009

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–2 121,76

0,00

–2 121,76

ES

Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät

2009

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 807,57

0,00

–1 807,57

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2009

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 984 848,39

0,00

– 984 848,39

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2009

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–26 937,72

0,00

–26 937,72

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2010

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

2,00 %

euro

1 259,51

0,00

1 259,51

ES

Hedelmät ja vihannekset – Esihyväksytyt tuottajaryhmät

2010

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 629,62

0,00

–1 629,62

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2010

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 990 175,71

0,00

– 990 175,71

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2010

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

169,58

0,00

169,58

ES

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2011

Puutteita olennaisessa valvonnassa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 979 171,01

0,00

– 979 171,01

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2007

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 800 115,89

– 506,88

– 799 609,01

ES

Muut suorat tuet

2007

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 000 522,12

0,00

–1 000 522,12

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–5 160,91

–0,21

–5 160,70

ES

Muut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 338 164,02

0,00

– 338 164,02

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 771 505,81

–31,70

– 771 474,11

ES

Muut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–14 378,54

0,00

–14 378,54

ES

Muut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–63 773,71

0,00

–63 773,71

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–78,16

0,00

–78,16

ES

Muut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–2 318,23

0,00

–2 318,23

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

186,40

0,00

186,40

ES

Muut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 727,03

0,00

– 727,03

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–2 293,81

0,00

–2 293,81

ES

Muut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 468,08

0,00

– 468,08

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

233,66

0,00

233,66

ES

Muut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–6 934,44

0,00

–6 934,44

ES

Muut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 181,82

0,00

– 181,82

ES

Muut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–88 770,49

0,00

–88 770,49

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 526 475,63

–73,61

– 526 402,02

ES

Muut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–25,72

0,00

–25,72

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 493,99

0,00

– 493,99

ES

Muut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–92 270,35

0,00

–92 270,35

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 525 914,47

0,00

– 525 914,47

ES

Muut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 236,54

0,00

– 236,54

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 457,10

0,00

– 457,10

ES

Muut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 210,66

0,00

– 210,66

ES

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 803,64

0,00

– 803,64

ES

Tukioikeudet

2009

Takaisinperintä

KERTALUONTEINEN

euro

– 152,70

–0,10

– 152,60

ES

Tukioikeudet

2009

Erityistukioikeuksien liiallinen jako

KERTALUONTEINEN

euro

–1 316 791,79

– 838,16

–1 315 953,63

ES

Tukioikeudet

2010

Rehualaa ei otettu huomioon

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–2 796 719,30

0,00

–2 796 719,30

ES

Tukioikeudet

2010

Oliivialan kansallinen varanto

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 467 764,48

0,00

–1 467 764,48

ES

Tukioikeudet

2010

Sokerialan ylivoimainen este

KERTALUONTEINEN

euro

– 169 495,55

0,00

– 169 495,55

ES

Tukioikeudet

2010

Takaisinperintä

KERTALUONTEINEN

euro

– 259,91

0,00

– 259,91

ES

Tukioikeudet

2010

Tuotantomääristä riippumaton urospuolisten nautojen erityispalkkio

KERTALUONTEINEN

euro

– 648 647,61

0,00

– 648 647,61

ES

Tukioikeudet

2010

Erityistukioikeuksien liiallinen jako

KERTALUONTEINEN

euro

–1 334 718,15

0,00

–1 334 718,15

ES

Tilintarkastus – Ylitys

2011

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

– 474 315,16

– 474 315,16

0,00

ES

Tilintarkastus – Ylitys

2011

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

– 116 322,42

–1 301 665,74

1 185 343,32

ES

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Tilintarkastus

2011

Tukeen kelpaamattomat menot

KERTALUONTEINEN

euro

–18 632,33

–18 632,33

0,00

ES

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2011

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

–42 228,78

–42 228,78

0,00

ES

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2011

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

–3 043 215,34

–3 043 215,34

0,00

ES

Maito – Kiintiö

2011

Maidon lisämaksun periminen

KERTALUONTEINEN

euro

135 786,22

135 786,22

0,00

ES

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen

KERTALUONTEINEN

euro

–51 193,89

–51 193,89

0,00

ES

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen

KERTALUONTEINEN

euro

–12 288,65

–12 288,65

0,00

ES

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2012

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

– 226 009,53

– 226 009,53

0,00

ES YHTEENSÄ

euro

–23 606 290,72

–5 035 213,86

–18 571 076,86

FI

Muu suora tuki – Nautaeläimet

2009

Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (eläimiä ei löytynyt pitoajan aikana paikalla tehdyissä tarkastuksissa)

KERTALUONTEINEN

euro

–2 455,57

0,00

–2 455,57

FI

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2009

Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (mahdollisesti tukikelpoiset eläimet, eläimet ilman korvamerkkejä)

KERTALUONTEINEN

euro

–85 467,41

0,00

–85 467,41

FI

Muu suora tuki – Nautaeläimet

2010

Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (eläimiä ei löytynyt pitoajan aikana paikalla tehdyissä tarkastuksissa)

KERTALUONTEINEN

euro

–4 103,67

0,00

–4 103,67

FI

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2010

Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (mahdollisesti tukikelpoiset eläimet, eläimet ilman korvamerkkejä)

KERTALUONTEINEN

euro

– 130 869,20

0,00

– 130 869,20

FI

Muu suora tuki – asetuksen (EY) N:o 73/2009 68–72 artikla

2011

Vähennysten ja poissulkemisten soveltamatta jättäminen (mahdollisesti tukikelpoiset eläimet, eläimet ilman korvamerkkejä)

KERTALUONTEINEN

euro

–87 599,21

0,00

–87 599,21

FI

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

–73 951,98

–73 951,98

0,00

FI YHTEENSÄ

euro

– 384 447,04

–73 951,98

– 310 495,06

FR

Hedelmät ja vihannekset – Persikoiden ja päärynöiden jalostus

2007

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–28 022,33

0,00

–28 022,33

FR

Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus

2007

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–38 019,88

0,00

–38 019,88

FR

Hedelmät ja vihannekset – Pähkinät

2007

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

–14 675,50

0,00

–14 675,50

FR

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2007

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

–10 143 429,40

–4 402 146,54

–5 741 282,86

FR

Hedelmät ja vihannekset – Markkinoiltapoistot

2007

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

– 254 741,35

0,00

– 254 741,35

FR

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2008

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

–7 013 519,75

–2 358 665,31

–4 654 854,44

FR

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2009

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

–93 897,24

0,00

–93 897,24

FR

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2010

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

–83 200,09

0,00

–83 200,09

FR

Hedelmät ja vihannekset – Toimintaohjelmat

2011

Puutteita teknisten välineiden tarjoamisessa tuottajaorganisaatioiden jäsenille

KERTALUONTEINEN

euro

–30 320,94

0,00

–30 320,94

FR

Täydentävät ehdot

2008

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–40 391 474,89

–11 821,04

–40 379 653,85

FR

Täydentävät ehdot

2008

Löyhä seuraamusjärjestelmä, myöhäiset ilmoitukset, maksatusvuosi 2007

KERTALUONTEINEN

euro

–11 039 706,01

–55 198,55

–10 984 507,46

FR

Täydentävät ehdot

2009

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 157 245,53

0,00

– 157 245,53

FR

Täydentävät ehdot

2009

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–9 493,60

–0,28

–9 493,32

FR

Täydentävät ehdot

2009

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–40 818 770,14

–10 787,66

–40 807 982,48

FR

Täydentävät ehdot

2009

Löyhä seuraamusjärjestelmä, myöhäiset ilmoitukset, maksatusvuosi 2008

KERTALUONTEINEN

euro

–13 381 038,70

–66 906,21

–13 314 132,49

FR

Täydentävät ehdot

2010

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–26 673,71

0,00

–26 673,71

FR

Täydentävät ehdot

2010

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–16 163 000,23

–2 669,27

–16 160 330,96

FR

Täydentävät ehdot

2010

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 689,23

0,01

–1 689,24

FR

Täydentävät ehdot

2010

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–9 628,52

–0,56

–9 627,96

FR

Täydentävät ehdot

2010

Löyhä seuraamusjärjestelmä, myöhäiset ilmoitukset, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2009

KERTALUONTEINEN

euro

–15 761 783,07

–31 523,60

–15 730 259,47

FR

Täydentävät ehdot

2011

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–9 551,86

– 276,81

–9 275,05

FR

Täydentävät ehdot

2011

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

1 881,20

0,00

1 881,20

FR

Täydentävät ehdot

2011

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–8 515,33

0,00

–8 515,33

FR

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2012

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

– 361 229,20

– 361 229,20

0,00

FR

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus

2009

Virhe budjettimäärärahojen jaossa: tuloja ei ilmoitettu yhteisön talousarvioon

KERTALUONTEINEN

euro

–35 069,07

0,00

–35 069,07

FR

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus

2009

Väärinkäytöksiä tai laiminlyöntejä varojen perimisen yhteydessä

KERTALUONTEINEN

euro

–21 037,96

0,00

–21 037,96

FR YHTEENSÄ

euro

– 155 893 852,33

–7 301 225,02

– 148 592 627,31

GR

Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus

2007

Puutteita yhteensopivuutta koskevien tarkastusten valvonnassa, alojen fyysisissä tarkastuksissa, tuottajien ja lopputuotteiden hallinnollisissa ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa sekä varastojen fyysisissä ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 241 950,67

0,00

–1 241 950,67

GR

Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus

2008

Puutteita yhteensopivuutta koskevien tarkastusten valvonnassa, alojen fyysisissä tarkastuksissa, tuottajien ja lopputuotteiden hallinnollisissa ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa sekä varastojen fyysisissä ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–2 115 555,01

0,00

–2 115 555,01

GR

Hedelmät ja vihannekset – Tomaattien jalostus

2009

Puutteita yhteensopivuutta koskevien tarkastusten valvonnassa, alojen fyysisissä tarkastuksissa, tuottajien ja lopputuotteiden hallinnollisissa ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa sekä varastojen fyysisissä ja kirjanpidollisissa tarkastuksissa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–3 219,00

0,00

–3 219,00

GR

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2009

Naudat, 69 artikla: Heikkoudet seuraamusjärjestelmässä ja valvonnassa – maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 162 625,79

– 325,25

– 162 300,54

GR

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2009

Naudat, 69 artikla: heikkoudet paikalla tehdyissä tarkastuksissa – eläinten pitoa ei tarkastettu – maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 589 848,52

–1 179,70

– 588 668,82

GR

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2009

Naudat, 69 artikla – Aiheettomasti yksittäisille hakijoille suoritetut maksut – maksatusvuosi 2009

KERTALUONTEINEN

euro

–49 324,00

– 986,48

–48 337,52

GR

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2010

Naudat, 69 artikla: Heikkoudet seuraamusjärjestelmässä ja valvonnassa – maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 159 662,41

– 660,12

– 159 002,29

GR

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2010

Naudat, 69 artikla: heikkoudet paikalla tehdyissä tarkastuksissa – eläinten pitoa ei tarkastettu – maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 626 203,65

–29 339,23

– 596 864,42

GR

Muu suora tuki – Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 69 artikla – vain lampaat ja naudat

2011

Naudat, 69 artikla: heikkoudet paikalla tehdyissä tarkastuksissa – eläinten pitoa ei tarkastettu – maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

5,00 %

euro

2 003,17

0,00

2 003,17

GR

Tukioikeudet

2008

Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – normaalit tukioikeudet

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–7 020 040,97

–7 020 040,97

0,00

GR

Tukioikeudet

2008

Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – erityistukioikeudet

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–3 982 096,46

0,00

–3 982 096,46

GR

Tukioikeudet

2008

Puutteita jakoa kansallisesta varannosta koskevissa kriteereissä vuonna 2006

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–9 935 755,68

–4 967 877,84

–4 967 877,84

GR

Tukioikeudet

2008

Kansallisen varannon jakamisessa tukikelvottomia edunsaajia vuonna 2007

KERTALUONTEINEN

euro

– 524 628,25

0,00

– 524 628,25

GR

Tukioikeudet

2008

Vuoden 2007 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe

KERTALUONTEINEN

euro

– 674 004,06

0,00

– 674 004,06

GR

Tukioikeudet

2008

Vuoden 2006 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe

KERTALUONTEINEN

euro

–2 786 983,22

0,00

–2 786 983,22

GR

Tukioikeudet

2008

Erityistukioikeuksien osittainen aktivointi

KERTALUONTEINEN

euro

–1 482 230,85

0,00

–1 482 230,85

GR

Tukioikeudet

2008

Maksunpalautus, koska kyseessä päällekkäisyys tutkimukseen AA/2007/007/GR liittyvän korjauksen kanssa

KERTALUONTEINEN

euro

0,00

– 199 280,78

199 280,78

GR

Tukioikeudet

2009

Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – normaalit tukioikeudet

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–7 017 232,96

0,00

–7 017 232,96

GR

Tukioikeudet

2009

Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – erityistukioikeudet

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–3 947 400,93

0,00

–3 947 400,93

GR

Tukioikeudet

2009

Puutteita jakoa kansallisesta varannosta koskevissa kriteereissä vuonna 2006

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–9 739 243,02

0,00

–9 739 243,02

GR

Tukioikeudet

2009

Kansallisen varannon jakamisessa tukikelvottomia edunsaajia vuonna 2007

KERTALUONTEINEN

euro

– 396 672,82

0,00

– 396 672,82

GR

Tukioikeudet

2009

Vuoden 2007 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe

KERTALUONTEINEN

euro

– 599 310,06

0,00

– 599 310,06

GR

Tukioikeudet

2009

Vuoden 2006 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe

KERTALUONTEINEN

euro

–2 730 858,30

0,00

–2 730 858,30

GR

Tukioikeudet

2009

Erityistukioikeuksien osittainen aktivointi

KERTALUONTEINEN

euro

–1 847 858,89

0,00

–1 847 858,89

GR

Tukioikeudet

2010

Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – normaalit tukioikeudet

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–7 020 040,97

0,00

–7 020 040,97

GR

Tukioikeudet

2010

Rehualaa ei otettu huomioon vuonna 2006 – erityistukioikeudet

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–3 885 929,66

0,00

–3 885 929,66

GR

Tukioikeudet

2010

Puutteita jakoa kansallisesta varannosta koskevissa kriteereissä vuonna 2006

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–9 691 976,36

0,00

–9 691 976,36

GR

Tukioikeudet

2010

Kansallisen varannon jakamisessa tukikelvottomia edunsaajia vuonna 2007

KERTALUONTEINEN

euro

– 365 638,75

0,00

– 365 638,75

GR

Tukioikeudet

2010

Vuoden 2007 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe

KERTALUONTEINEN

euro

– 565 616,36

0,00

– 565 616,36

GR

Tukioikeudet

2010

Vuoden 2006 tukioikeuksien alueellisen keskiarvon laskuvirhe

KERTALUONTEINEN

euro

–2 716 046,60

0,00

–2 716 046,60

GR

Tukioikeudet

2010

Erityistukioikeuksien osittainen aktivointi

KERTALUONTEINEN

euro

–1 884 218,70

0,00

–1 884 218,70

GR

Täydentävät ehdot

2007

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–5 325 926,19

– 484 087,90

–4 841 838,29

GR

Täydentävät ehdot

2008

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–29 319,70

–46,06

–29 273,64

GR

Täydentävät ehdot

2008

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–11 421 885,77

– 624 482,52

–10 797 403,25

GR

Täydentävät ehdot

2009

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–4 936 572,90

–55 807,14

–4 880 765,76

GR

Täydentävät ehdot

2009

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–20 694,01

–14 620,62

–6 073,39

GR

Täydentävät ehdot

2009

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 107 029,89

–14 138,96

–92 890,93

GR

Täydentävät ehdot

2010

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 547,38

– 751,51

204,13

GR

Täydentävät ehdot

2010

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–57,69

0,00

–57,69

GR

Maito – Kiintiö

2008

Maidon lisämaksun korjaus

KERTALUONTEINEN

euro

347,11

347,11

0,00

GR

Tilintarkastus – Ylitys

2008

Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen

KERTALUONTEINEN

euro

– 737 200,95

– 825 060,11

87 859,16

GR

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2008

Maksumääräaikojen ylittäminen

KERTALUONTEINEN

euro

– 174 948,49

– 174 948,49

0,00

GR

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2008

Maksumääräaikojen ylittäminen

KERTALUONTEINEN

euro

–2 448 650,32

–2 448 650,32

0,00

GR YHTEENSÄ

euro

– 108 962 655,93

–16 861 936,89

–92 100 719,04

HU

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus

2011

Tunnettu virhe

KERTALUONTEINEN

euro

– 336 450,00

0,00

– 336 450,00

HU

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus

2011

Tunnettu virhe

KERTALUONTEINEN

euro

– 781,00

0,00

– 781,00

HU YHTEENSÄ

euro

– 337 231,00

0,00

– 337 231,00

IE

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Rahoitusta koskevien enimmäismäärien ylittäminen

KERTALUONTEINEN

euro

–41 641,57

–41 641,57

0,00

IE YHTEENSÄ

euro

–41 641,57

–41 641,57

0,00

LU

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2008

KERTALUONTEINEN

euro

– 161 186,50

0,00

– 161 186,50

LU

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2009

KERTALUONTEINEN

euro

–12 003,27

0,00

–12 003,27

LU

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2011

Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2010

KERTALUONTEINEN

euro

–15 096,97

0,00

–15 096,97

LU

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

–2 597,78

–2 597,78

0,00

YHTEENSÄ LU

euro

– 190 884,52

–2 597,78

– 188 286,74

LV

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

–95,96

–95,96

0,00

YHTEENSÄ LV

euro

–95,96

–95,96

0,00

NL

Muut suorat tuet

2009

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

3,00 %

euro

–15 979,71

0,00

–15 979,71

NL

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2009

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

3,00 %

euro

–20 461 767,83

– 209,47

–20 461 558,36

NL

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

3,00 %

euro

–31 702,54

0,00

–31 702,54

NL

Muut suorat tuet

2010

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

3,00 %

euro

–42,24

0,00

–42,24

NL

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2011

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

3,00 %

euro

–1 678,57

0,00

–1 678,57

NL

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2010

LPIS-GIS-järjestelmän epätarkkuus, maksatusvuosi 2009

KERTALUONTEINEN

euro

–5 047 207,00

0,00

–5 047 207,00

NL

Tuotannosta irrotetut suorat tuet

2011

LPIS-GIS-järjestelmän epätarkkuus, maksatusvuosi 2010

KERTALUONTEINEN

euro

– 750 000,00

0,00

– 750 000,00

NL

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2012

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

–33 831,72

–33 831,72

0,00

NL

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2012

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

–91 159,06

–91 159,06

0,00

NL

Sääntöjenvastaisuudet

2007

Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2006)

KERTALUONTEINEN

euro

–4 890 879,11

0,00

–4 890 879,11

NL

Sääntöjenvastaisuudet

2009

Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2007)

KERTALUONTEINEN

euro

–5 346,88

0,00

–5 346,88

NL

Sääntöjenvastaisuudet

2009

Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2008)

KERTALUONTEINEN

euro

–10 459,54

0,00

–10 459,54

NL

Sääntöjenvastaisuudet

2010

Koron ilmoittamatta jättäminen taulukossa III (varainhoitovuosi 2009)

KERTALUONTEINEN

euro

– 310 112,90

0,00

– 310 112,90

NL

Sääntöjenvastaisuudet

2011

Varainhoitovuosina 2006–2009 takaisin perityistä määristä veloittamattomat korot

KERTALUONTEINEN

euro

–60 779,00

0,00

–60 779,00

NL YHTEENSÄ

euro

–31 710 946,10

– 125 200,25

–31 585 745,85

RO

Tilintarkastus – Myöhästyneet maksut ja maksumääräaikojen ylittäminen

2012

Myöhästyneet maksut

KERTALUONTEINEN

euro

–65 967,69

–65 967,69

0,00

RO YHTEENSÄ

euro

–65 967,69

–65 967,69

0,00

SE

Tilintarkastus – Ylitys

2012

Enimmäismäärien ylitys

KERTALUONTEINEN

euro

–24 704,47

–24 704,47

0,00

SE YHTEENSÄ

euro

–24 704,47

–24 704,47

0,00

6701 YHTEENSÄ

euro

– 324 427 377,34

–30 378 964,35

– 294 048 412,99

BUDJETTIKOHTA: 05070107

PT

POSEI

2006

Asiassa T-2/11 annettuun tuomioon perustuva takaisinmaksu

KERTALUONTEINEN

euro

239 045,63

0,00

239 045,63

PT

Muu suora tuki – Kasvituotteet (POSEI)

2007

Asiassa T-2/11 annettuun tuomioon perustuva takaisinmaksu

KERTALUONTEINEN

euro

266 137,96

0,00

266 137,96

PT YHTEENSÄ

euro

505 183,59

0,00

505 183,59

05070107 YHTEENSÄ

euro

505 183,59

0,00

505 183,59

BUDJETTIKOHTA: 6711

AT

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2007

Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa

KERTALUONTEINEN

euro

–1 349 639,44

0,00

–1 349 639,44

AT

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2008

Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa

KERTALUONTEINEN

euro

–24 535,35

0,00

–24 535,35

AT

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia LPIS-GIS-järjestelmässä ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa

KERTALUONTEINEN

euro

–24 349,54

0,00

–24 349,54

AT YHTEENSÄ

euro

–1 398 524,33

0,00

–1 398 524,33

DE

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2008

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2007

KERTALUONTEINEN

euro

–9 971,25

0,00

–9 971,25

DE

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävien tarkastusten mittapoikkeamissa, maksatusvuosi 2008

KERTALUONTEINEN

euro

–6 630,34

0,00

–6 630,34

DE

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Tilintarkastus

2009

Todennäköisin virhe

KERTALUONTEINEN

euro

– 138 837,34

0,00

– 138 837,34

DE YHTEENSÄ

euro

– 155 438,93

0,00

– 155 438,93

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2007

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–11 246,42

0,00

–11 246,42

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–65 926,15

0,00

–65 926,15

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–46 397,27

0,00

–46 397,27

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–3 290,19

0,00

–3 290,19

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 287,56

0,00

– 287,56

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 303,12

0,00

– 303,12

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2006

KIINTEÄ

5,00 %

euro

18,30

0,00

18,30

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–12 901,26

0,00

–12 901,26

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2008

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–1 720,07

0,00

–1 720,07

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–3 376,04

0,00

–3 376,04

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–18 020,14

0,00

–18 020,14

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 222,49

0,00

– 222,49

ES

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2010

Heikkouksia paikalla tehtävissä tarkastuksissa, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–61,33

0,00

–61,33

ES YHTEENSÄ

euro

– 163 733,74

0,00

– 163 733,74

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2009

Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

– 504,30

– 504,30

0,00

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2009

Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen

KERTALUONTEINEN

euro

–32 799,76

0,00

–32 799,76

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2010

Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–4 953,65

–4 953,65

0,00

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2010

Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen

KERTALUONTEINEN

euro

– 255 575,05

0,00

– 255 575,05

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2011

Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–3 752,32

–3 752,32

0,00

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2011

Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen

KERTALUONTEINEN

euro

– 301 891,12

0,00

– 301 891,12

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2012

Heikkoudet kustannusten kohtuullisuuden todentamisessa

KIINTEÄ

10,00 %

euro

–4 998,04

–4 998,04

0,00

FI

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinjat 1 + 3 – Investointeihin tähtäävät toimenpiteet (2007–2013)

2012

Asetuksen (EY) N:o 1974/2006 55 artiklan noudattamatta jättäminen

KERTALUONTEINEN

euro

– 337 561,65

0,00

– 337 561,65

FI YHTEENSÄ

euro

– 942 035,89

–14 208,31

– 927 827,58

FR

Täydentävät ehdot

2008

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 900 274,20

– 105 512,31

– 794 761,89

FR

Täydentävät ehdot

2008

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–1 375 559,77

0,00

–1 375 559,77

FR

Täydentävät ehdot

2009

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 597 967,90

0,00

– 597 967,90

FR

Täydentävät ehdot

2009

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–13 298,28

0,00

–13 298,28

FR

Täydentävät ehdot

2009

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 840 454,15

–39 517,83

– 800 936,32

FR

Täydentävät ehdot

2010

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 293 991,73

0,00

– 293 991,73

FR

Täydentävät ehdot

2010

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–9 888,16

0,00

–9 888,16

FR

Täydentävät ehdot

2010

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–7 095,86

0,00

–7 095,86

FR

Täydentävät ehdot

2011

Joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, maksatusvuosi 2009

KIINTEÄ

2,00 %

euro

–1 266,06

0,00

–1 266,06

FR

Täydentävät ehdot

2011

2 GAEC-vaatimusta määrittelemättä, joidenkin lakisääteisten hoitovaatimusten valvonta puutteellista, vähennysten kasautuminen, maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

5,00 %

euro

–2 174,86

0,00

–2 174,86

FR

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen – Sääntöjenmukaisuustarkastus

2009

Väärinkäytöksiä tai laiminlyöntejä varojen perimisen yhteydessä

KERTALUONTEINEN

euro

–4 751,99

0,00

–4 751,99

FR YHTEENSÄ

euro

–4 046 722,96

– 145 030,14

–3 901 692,82

GR

Täydentävät ehdot

2010

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2008

KIINTEÄ

2,00 %

euro

– 201 962,44

0,00

– 201 962,44

GR

Täydentävät ehdot

2010

Puutteita täydentävien ehtojen valvontajärjestelmässä – maksatusvuosi 2007

KIINTEÄ

5,00 %

euro

– 186 826,13

0,00

– 186 826,13

GR YHTEENSÄ

euro

– 388 788,57

0,00

– 388 788,57

LU

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2008

KERTALUONTEINEN

euro

–24 894,97

0,00

–24 894,97

LU

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2010

Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2009

KERTALUONTEINEN

euro

–2 068,61

0,00

–2 068,61

LU

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2011

Taannehtiva takaisinperintä / tukeen oikeuttamattomia piirteitä / tahallisuus, maksatusvuosi 2010

KERTALUONTEINEN

euro

–2 293,52

0,00

–2 293,52

YHTEENSÄ LU

euro

–29 257,10

0,00

–29 257,10

NL

Maaseudun kehittäminen, maaseuturahasto, toimintalinja 2 (2007–2013, pinta-alaan liittyvät toimenpiteet)

2009

Heikkouksia LPIS-järjestelmän ristiintarkastuksissa ja paikalla tehtävissä tarkastuksissa sekä tahallisuutta, maksatusvuosi 2008

KERTALUONTEINEN

euro

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

NL YHTEENSÄ

euro

–3 816 688,00

– 183 660,73

–3 633 027,27

6711 YHTEENSÄ

euro

–10 941 189,52

– 342 899,18

–10 598 290,34

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/102 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/102

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2013,

eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8667)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/764/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa varten 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston direktiivillä 2001/89/EY (3) otetaan käyttöön unionin vähimmäistoimenpiteet klassisen sikaruton torjumiseksi, mukaan luettuna kyseisen taudin taudinpurkauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät jäsenvaltioiden suunnitelmat, jotka koskevat klassisen sikaruton hävittämistä luonnonvaraisista sioista sekä luonnonvaraisten sikojen hätärokotuksia tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston direktiivillä 2001/89/EY (3) otetaan käyttöön unionin vähimmäistoimenpiteet klassisen sikaruton torjumiseksi, mukaan luettuna kyseisen taudin taudinpurkauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät jäsenvaltioiden suunnitelmat, jotka koskevat klassisen sikaruton hävittämistä luonnonvaraisista sioista sekä luonnonvaraisten sikojen hätärokotuksia tietyin edellytyksin.

| (2) | Direktiivissä 2001/89/EY säädetyt toimenpiteet on pantu täytäntöön komission päätöksellä 2008/855/EY (4), joka tehtiin, kun klassista sikaruttoa esiintyi joissakin jäsenvaltioissa. Päätöksessä vahvistetaan klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteet niiden jäsenvaltioiden alueilla, joilla tautia esiintyy luonnonvaraisissa sioissa, jotta estetään taudin leviäminen unionin muille alueille. Jäsenvaltiot tai niiden alueet, joihin toimenpiteet kohdistuvat, esitetään kyseisen päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 2001/89/EY säädetyt toimenpiteet on pantu täytäntöön komission päätöksellä 2008/855/EY (4), joka tehtiin, kun klassista sikaruttoa esiintyi joissakin jäsenvaltioissa. Päätöksessä vahvistetaan klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteet niiden jäsenvaltioiden alueilla, joilla tautia esiintyy luonnonvaraisissa sioissa, jotta estetään taudin leviäminen unionin muille alueille. Jäsenvaltiot tai niiden alueet, joihin toimenpiteet kohdistuvat, esitetään kyseisen päätöksen liitteessä.

| (3) | Päätöstä 2008/855/EY on muutettu useita kertoja klassista sikaruttoa koskevan epidemiologisen tilanteen kehityksen huomioon ottamiseksi unionissa. Tautitilanne on kohentunut merkittävästi viime vuosina unionissa, ja nyt voidaan yksilöidä vain joitakin alueita, joilla on klassista sikaruttoa koskeviin yhteisiin riskeihin liittyviä erityisiä ongelmia. |
| --- | --- |

(3)

Päätöstä 2008/855/EY on muutettu useita kertoja klassista sikaruttoa koskevan epidemiologisen tilanteen kehityksen huomioon ottamiseksi unionissa. Tautitilanne on kohentunut merkittävästi viime vuosina unionissa, ja nyt voidaan yksilöidä vain joitakin alueita, joilla on klassista sikaruttoa koskeviin yhteisiin riskeihin liittyviä erityisiä ongelmia.

| (4) | On aiheellista, että esitetään yhdessä luettelossa ne jäsenvaltioiden alueet, joilla klassisen sikaruton epidemiologinen tilanne on yleisesti suotuisa sikatiloilla ja joilla tilanne on kohenemassa myös villisikapopulaatiossa. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista, että esitetään yhdessä luettelossa ne jäsenvaltioiden alueet, joilla klassisen sikaruton epidemiologinen tilanne on yleisesti suotuisa sikatiloilla ja joilla tilanne on kohenemassa myös villisikapopulaatiossa.

| (5) | Riskit huomioon ottaen ja yleisenä sääntönä elävien sikojen ja niiden siemennesteen, alkioiden ja munasolujen siirto alueilta, joilla esiintyy tartuntoja tai joilla epidemiologinen tilanne on epävarma, aiheuttaa suurempia riskejä kuin tuoreen sianlihan sekä sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden siirto, joten elävien sikojen ja niiden siemennesteen, alkioiden ja munasolujen siirto luetteloon sisältyviltä alueilta olisi kiellettävä. On kuitenkin aiheellista säätää edellytyksistä, joiden vallitessa eläviä sikoja voidaan poikkeuksellisesti lähettää teurastamoihin tai tiloille, jotka sijaitsevat luetteloon sisältyvien alueiden ulkopuolella samassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(5)

Riskit huomioon ottaen ja yleisenä sääntönä elävien sikojen ja niiden siemennesteen, alkioiden ja munasolujen siirto alueilta, joilla esiintyy tartuntoja tai joilla epidemiologinen tilanne on epävarma, aiheuttaa suurempia riskejä kuin tuoreen sianlihan sekä sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden siirto, joten elävien sikojen ja niiden siemennesteen, alkioiden ja munasolujen siirto luetteloon sisältyviltä alueilta olisi kiellettävä. On kuitenkin aiheellista säätää edellytyksistä, joiden vallitessa eläviä sikoja voidaan poikkeuksellisesti lähettää teurastamoihin tai tiloille, jotka sijaitsevat luetteloon sisältyvien alueiden ulkopuolella samassa jäsenvaltiossa.

| (6) | Lisäksi on asianmukaista säätää, että sioista, joita pidetään luetteloon sisältyvillä alueilla sijaitsevilla tiloilla, saadun tuoreen sianlihan ja sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden lähettämiseen sovelletaan tiettyjä edellytyksiä, jotta estetään klassisen sikaruton leviäminen unionin muille alueille. Etenkin sellainen sianliha, raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet, jotka joko eivät ole peräisin sioista, joita pidetään tietyt klassisen sikaruton ehkäisemistä koskevat lisäedellytykset täyttävillä tiloilla, tai joita ei ole käsitelty niin, että poistettaisiin klassisen sikaruton riski neuvoston direktiivin 2002/99/EY (5) 4 artiklan mukaisesti, olisi saatava, käsiteltävä, kuljetettava ja varastoitava erillään tai eri aikana kuin tuotteet, jotka eivät täytä samoja edellytyksiä, ja sen jälkeen ne olisi merkittävä erityismerkeillä, joita ei voi sekoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (6) säädettyyn tunnistusmerkkiin eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (7) säädettyyn tuoreen sianlihan terveysmerkkiin. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi on asianmukaista säätää, että sioista, joita pidetään luetteloon sisältyvillä alueilla sijaitsevilla tiloilla, saadun tuoreen sianlihan ja sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden lähettämiseen sovelletaan tiettyjä edellytyksiä, jotta estetään klassisen sikaruton leviäminen unionin muille alueille. Etenkin sellainen sianliha, raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet, jotka joko eivät ole peräisin sioista, joita pidetään tietyt klassisen sikaruton ehkäisemistä koskevat lisäedellytykset täyttävillä tiloilla, tai joita ei ole käsitelty niin, että poistettaisiin klassisen sikaruton riski neuvoston direktiivin 2002/99/EY (5) 4 artiklan mukaisesti, olisi saatava, käsiteltävä, kuljetettava ja varastoitava erillään tai eri aikana kuin tuotteet, jotka eivät täytä samoja edellytyksiä, ja sen jälkeen ne olisi merkittävä erityismerkeillä, joita ei voi sekoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 853/2004 (6) säädettyyn tunnistusmerkkiin eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (7) säädettyyn tuoreen sianlihan terveysmerkkiin.

| (7) | Direktiivin 2002/99/EY 5 artiklan mukaisesti olisi säädettävä myös tietyistä todistusvaatimuksista direktiivin 2002/99/EY 4 artiklan mukaisesti käsitellyn sellaisen sianlihan ja sellaisesta sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden lähetysten osalta, joka on peräisin sioista, joita on pidetty luetteloon sisältyvillä alueilla sijaitsevilla tiloilla. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2002/99/EY 5 artiklan mukaisesti olisi säädettävä myös tietyistä todistusvaatimuksista direktiivin 2002/99/EY 4 artiklan mukaisesti käsitellyn sellaisen sianlihan ja sellaisesta sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden lähetysten osalta, joka on peräisin sioista, joita on pidetty luetteloon sisältyvillä alueilla sijaitsevilla tiloilla.

| (8) | Päätöstä 2008/855/EY on muutettu useita kertoja. Sen vuoksi on asianmukaista kumota kyseinen päätös ja korvata se tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(8)

Päätöstä 2008/855/EY on muutettu useita kertoja. Sen vuoksi on asianmukaista kumota kyseinen päätös ja korvata se tällä päätöksellä.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä päätöksessä säädetään tietyistä klassisen sikaruton torjuntatoimenpiteistä, joita on sovellettava liitteessä esitetyissä jäsenvaltioissa tai niiden alueilla, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’.

Sitä sovelletaan rajoittamatta komission direktiivin 2001/89/EY mukaisesti hyväksymien klassisen sikaruton hävittämissuunnitelmien ja tautia koskevien hätärokotussuunnitelmien soveltamista.

2 artikla

Kielto lähettää eläviä sikoja liitteessä luetelluilta alueilta muihin jäsenvaltioihin

1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä luetelluilta alueilta ei lähetetä eläviä sikoja muihin jäsenvaltioihin tai saman jäsenvaltion muille alueille, jotka eivät sisälly liitteessä olevaan luetteloon.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, asianomaiset jäsenvaltiot voivat sallia elävien sikojen lähettämisen tiloilta, jotka sijaitsevat liitteessä luetelluilla alueilla, saman jäsenvaltion muille alueille, edellyttäen että klassisen sikaruton yleinen tilanne liitteessä olevilla alueilla on suotuisa ja että

| a) | siat siirretään suoraan teurastamoon välitöntä teurastusta varten; tai |
| --- | --- |

a)

siat siirretään suoraan teurastamoon välitöntä teurastusta varten; tai

| b) | sikoja pidettiin tiloilla, jotka täyttävät 4 artiklan a alakohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

b)

sikoja pidettiin tiloilla, jotka täyttävät 4 artiklan a alakohdassa säädetyt edellytykset.

3 artikla

Kielto lähettää sian siemennestettä, munasoluja ja alkioita liitteessä luetelluilta alueilta muihin jäsenvaltioihin

Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavia ei lähetetä niiden alueelta muihin jäsenvaltioihin:

| a) | sikojen siemenneste, paitsi jos se on peräisin sioista, joita on pidetty neuvoston direktiivin 90/429/ETY (8) 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetulla hyväksytyllä keinosiemennysasemalla, joka sijaitsee tämän päätöksen liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella; |
| --- | --- |

a)

sikojen siemenneste, paitsi jos se on peräisin sioista, joita on pidetty neuvoston direktiivin 90/429/ETY (8) 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetulla hyväksytyllä keinosiemennysasemalla, joka sijaitsee tämän päätöksen liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella;

| b) | sikojen munasolut ja alkiot, paitsi jos ne ovat peräisin sioista, joita on pidetty liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella sijaitsevalla tilalla. |
| --- | --- |

b)

sikojen munasolut ja alkiot, paitsi jos ne ovat peräisin sioista, joita on pidetty liitteessä lueteltujen alueiden ulkopuolella sijaitsevalla tilalla.

4 artikla

Tuoreen sianlihan ja tiettyjen raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden lähettäminen liitteessä luetelluilta alueilta

Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että sellaisen tuoreen sianlihan sekä sellaisesta sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden lähetyksiä, joka on peräisin sioista, joita pidetään liitteessä luetelluilla alueilla sijaitsevilla tiloilla, lähetetään muihin jäsenvaltioihin vain, jos

joko

| a) | kyseisiä sikoja pidettiin tilalla,






  — | jolla ei ole rekisteröity klassisen sikaruton tapauksia edeltävien 12 kuukauden aikana ja joka sijaitsee direktiivin 2001/89/EY mukaisesti vahvistetun suoja- tai valvontavyöhykkeen ulkopuolella, |
| --- | --- | --- |

a)

kyseisiä sikoja pidettiin tilalla,

—

jolla ei ole rekisteröity klassisen sikaruton tapauksia edeltävien 12 kuukauden aikana ja joka sijaitsee direktiivin 2001/89/EY mukaisesti vahvistetun suoja- tai valvontavyöhykkeen ulkopuolella,

| — | jolla siat ovat olleet vähintään 90 päivää, eikä tilalle ole tuotu eläviä sikoja teurastamoon lähettämistä välittömästi edeltäneiden 30 päivän aikana, |
| --- | --- |

—

jolla siat ovat olleet vähintään 90 päivää, eikä tilalle ole tuotu eläviä sikoja teurastamoon lähettämistä välittömästi edeltäneiden 30 päivän aikana,

| — | jolla toteutetaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää bioturvallisuussuunnitelmaa, |
| --- | --- |

—

jolla toteutetaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää bioturvallisuussuunnitelmaa,

| — | jolla on tehty vähintään kahdesti vuodessa toimivaltaisen viranomaisen suorittama tarkastus,






  i) | jossa noudatetaan komission päätöksen 2002/106/EY (9) liitteessä olevassa III luvussa säädettyjä ohjeita; |
| --- | --- | --- |

—

jolla on tehty vähintään kahdesti vuodessa toimivaltaisen viranomaisen suorittama tarkastus,

i)

jossa noudatetaan komission päätöksen 2002/106/EY (9) liitteessä olevassa III luvussa säädettyjä ohjeita;

| ii) | johon sisältyy kliininen tutkimus päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun A osassa säädettyjen tarkastus- ja näytteenottomenetelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

johon sisältyy kliininen tutkimus päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun A osassa säädettyjen tarkastus- ja näytteenottomenetelmien mukaisesti;

| iii) | jossa tarkastetaan direktiivin 2001/89/EY 15 artiklan 2 kohdan b alakohdan toisessa, neljännessä, viidennessä, kuudennessa ja seitsemännessä luetelmakohdassa säädettyjen toimenpiteiden tosiasiallinen soveltaminen; ja |
| --- | --- |

iii)

jossa tarkastetaan direktiivin 2001/89/EY 15 artiklan 2 kohdan b alakohdan toisessa, neljännessä, viidennessä, kuudennessa ja seitsemännessä luetelmakohdassa säädettyjen toimenpiteiden tosiasiallinen soveltaminen; ja

| — | johon sovelletaan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamaa klassisen sikaruton valvontasuunnitelmaa päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun F.2 kohdassa säädettyjen näytteenottomenettelyjen mukaisesti ja laboratoriotestausta, josta on saatu negatiiviset tulokset vähintään kolme kuukautta ennen eläinten siirtämistä teurastamoon, tai |
| --- | --- |

—

johon sovelletaan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamaa klassisen sikaruton valvontasuunnitelmaa päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun F.2 kohdassa säädettyjen näytteenottomenettelyjen mukaisesti ja laboratoriotestausta, josta on saatu negatiiviset tulokset vähintään kolme kuukautta ennen eläinten siirtämistä teurastamoon, tai

| — | johon sovelletaan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamaa klassisen sikaruton valvontasuunnitelmaa päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun F.2 kohdassa säädettyjen näytteenottomenettelyjen mukaisesti ja laboratoriotestausta, josta on saatu negatiiviset tulokset vähintään yksi vuosi ennen eläinten siirtämistä teurastamoon, ja ennen kuin annettiin lupa lähettää siat teurastamoon, virkaeläinlääkäri oli suorittanut klassisen sikaruton kliinisen tutkimuksen päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun D osan 1 ja 3 kohdassa säädettyjen tarkastus- ja näytteenottomenettelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

johon sovelletaan toimivaltaisen viranomaisen toteuttamaa klassisen sikaruton valvontasuunnitelmaa päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun F.2 kohdassa säädettyjen näytteenottomenettelyjen mukaisesti ja laboratoriotestausta, josta on saatu negatiiviset tulokset vähintään yksi vuosi ennen eläinten siirtämistä teurastamoon, ja ennen kuin annettiin lupa lähettää siat teurastamoon, virkaeläinlääkäri oli suorittanut klassisen sikaruton kliinisen tutkimuksen päätöksen 2002/106/EY liitteessä olevan IV luvun D osan 1 ja 3 kohdassa säädettyjen tarkastus- ja näytteenottomenettelyjen mukaisesti;

tai

| b) | kyseinen sianliha ja kyseiset raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet täyttävät seuraavat vaatimukset:






  — | ne on saatu ja käsitelty neuvoston direktiivin 2002/99/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

b)

kyseinen sianliha ja kyseiset raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet täyttävät seuraavat vaatimukset:

—

ne on saatu ja käsitelty neuvoston direktiivin 2002/99/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti,

| — | niille on annettu eläinlääkärintodistus direktiivin 2002/99/EY 5 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

niille on annettu eläinlääkärintodistus direktiivin 2002/99/EY 5 artiklan mukaisesti,

| — | niiden mukana on komission asetuksessa (EY) N:o 599/2004 (10) säädetty asianmukainen unionin sisäiseen kauppaan tarkoitettu terveystodistus, jonka II osa on täytettävä seuraavasti,

  ”Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa 13 päivänä joulukuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU mukainen valmiste”. |
| --- | --- |

—

niiden mukana on komission asetuksessa (EY) N:o 599/2004 (10) säädetty asianmukainen unionin sisäiseen kauppaan tarkoitettu terveystodistus, jonka II osa on täytettävä seuraavasti,

”Eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa 13 päivänä joulukuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanopäätöksen 2013/764/EU mukainen valmiste”.

5 artikla

Muita kuin 4 artiklassa tarkoitettuja tuoretta sianlihaa ja sianlihasta koostuvia tai sitä sisältäviä raakalihavalmisteita ja lihavalmisteita koskevat erityiset terveysmerkit ja todistusvaatimukset

Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että muut kuin 4 artiklan mukaiset tuore sianliha ja sianlihasta koostuvat tai sitä sisältävät raakalihavalmisteet ja lihavalmisteet merkitään erityisellä terveysmerkillä, joka ei voi olla soikea ja jota ei voi sekoittaa

| a) | asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevassa I jaksossa säädettyyn sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden tunnistusmerkkiin, ja |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevassa I jaksossa säädettyyn sianlihasta koostuvien tai sitä sisältävien raakalihavalmisteiden ja lihavalmisteiden tunnistusmerkkiin, ja

| b) | asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteessä I olevan I jakson III luvussa säädettyyn tuoreen sianlihan terveysmerkkiin. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteessä I olevan I jakson III luvussa säädettyyn tuoreen sianlihan terveysmerkkiin.

6 artikla

Tiloja ja kuljetusvälineitä koskevat vaatimukset liitteessä luetelluilla alueilla

Asianomaisten jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että

| a) | direktiivin 2001/89/EY 15 artiklan 2 kohdan b alakohdan toisen, neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen luetelmakohdan säännöksiä sovelletaan tämän päätöksen liitteessä luetelluilla alueilla sijaitsevilla sikatiloilla; |
| --- | --- |

a)

direktiivin 2001/89/EY 15 artiklan 2 kohdan b alakohdan toisen, neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen luetelmakohdan säännöksiä sovelletaan tämän päätöksen liitteessä luetelluilla alueilla sijaitsevilla sikatiloilla;

| b) | ajoneuvot, joita on käytetty liitteessä luetelluilla alueilla sijaitsevilla tiloilla pidettyjen sikojen kuljetukseen, puhdistetaan ja desinfioidaan välittömästi kunkin kuljetuksen jälkeen, ja että liikenteenharjoittaja toimittaa tästä puhdistuksesta ja desinfioinnista todisteet. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvot, joita on käytetty liitteessä luetelluilla alueilla sijaitsevilla tiloilla pidettyjen sikojen kuljetukseen, puhdistetaan ja desinfioidaan välittömästi kunkin kuljetuksen jälkeen, ja että liikenteenharjoittaja toimittaa tästä puhdistuksesta ja desinfioinnista todisteet.

7 artikla

Asianomaisia jäsenvaltioita koskevat tiedotusvaatimukset

Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean puitteissa komissiolle ja jäsenvaltioille tuloksista, jotka ne ovat saaneet liitteessä luetelluilla alueilla toteutetusta klassisen sikaruton valvonnasta, josta säädetään komission hyväksymissä ja 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuissa klassisen sikaruton hävittämissuunnitelmissa tai hätärokotussuunnitelmissa.

8 artikla

Noudattaminen

Jäsenvaltioiden on muutettava kauppaan soveltamansa toimenpiteet tämän päätöksen mukaisiksi, ja niiden on viipymättä tiedotettava toteutetuista toimenpiteistä sopivalla tavalla.

Niiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä viipymättä komissiolle.

9 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2008/855/EY.

10 artikla

Sovellettavuus

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2017.

11 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2001/89/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2001, yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi (EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5).

3

(4)  Komission päätös 2008/855/EY, tehty 3 päivänä marraskuuta 2008, eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi eräissä jäsenvaltioissa (EUVL L 302, 13.11.2008, s. 19).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 2002/99/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä (EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206).

7

(8)  Neuvoston direktiivi 90/429/ETY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1990, eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siansukuisten kotieläinten siemennesteen kaupassa ja tuonnissa (EYVL L 224, 18.8.1990, s. 62).

8

(9)  Komission päätös 2002/106/EY, tehty 1 päivänä helmikuuta 2002, klassisen sikaruton toteamisessa käytettäviä diagnostisia menettelyjä, näytteenottomenetelmiä ja laboratoriotestien tulosten arviointikriteereitä koskevan taudinmäärityskäsikirjan hyväksymisestä (EYVL L 39, 9.2.2002, s. 71).

9

(10)  Komission asetus (EY) N:o 599/2004, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2004, eläinten ja eläinperäisten tuotteiden yhteisön sisäiseen kauppaan liittyvän yhdenmukaisen todistusmallin ja tarkastuspöytäkirjan hyväksymisestä (EUVL L 94, 31.3.2004, s. 44).

10

---

LIITE

1.   Bulgaria

Koko Bulgarian alue.

2.   Kroatia

Piirikuntien Karlovac, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina ja Vukovar-Srijem alue.

3.   Liettua

Alūksnesin kunnassa (novadi) seuraavat alueet (pagasti): Pededzes ja Liepnas.

Rēzeknesin kunnassa seuraavat alueet: Pušas, Mākoņkalna ja Kaunatas.

Daugavpilsin kunnassa seuraavat alueet: Dubnas, Višķu, Ambeļu, Biķernieku, Maļinovas, Naujenes, Tabores, Vecsalienas, Salienas, Skrudalienas, Demenes ja Laucesas.

Balvun kunnassa seuraavat alueet: Vīksnas, Kubuļu, Balvu, Bērzkalnes, Lazdulejas, Briežuciema, Vectilžas, Tilžas, Krišjāņu ja Bērzpils.

Rugājun kunnassa seuraavat alueet: Rugāju ja Lazdukalna. Viļakasin kunnassa seuraavat alueet: Žiguru, Vecumu, Kupravas, Susāju, Medņevas ja Šķilbēnu.

Baltinavasin kunnassa seuraava alue: Baltinavas.

Kārsavasin kunnassa seuraavat alueet: Salnavas, Malnavas, Goliševas, Mērdzenes ja Mežvidu. Ciblasin kunnassa seuraavat alueet: Pušmucovas, Līdumnieku, Ciblas, Zvirgzdenes ja Blontu.

Ludzasin kunnassa seuraavat alueet: Ņukšu, Briģu, Isnaudas, Nirzas, Pildas, Rundēnu ja Istras.

Zilupesin kunnassa seuraavat alueet: Zaļesjes, Lauderu ja Pasienes.

Dagdasin kunnassa seuraavat alueet: Andzeļu, Ezernieku, Šķaunes, Svariņu, Bērziņu, Ķepovas, Asūnes, Dagdas, Konstantinovas ja Andrupenes.

Aglonasin kunnassa seuraavat alueet: Kastuļinas, Grāveru, Šķeltovas ja Aglonas.

Krāslavasin kunnassa seuraavat alueet: Aulejas, Kombuļu, Skaistas, Robežnieku, Indras, Piedrujas, Kalniešu, Krāslavas, Kaplavas, Ūdrīšu ja Izvaltas.

4.   Romania

Koko Romanian alue.

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/107

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2013,

Det Norske Veritas -laitoksen hyväksynnän muuttamisesta alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun asetuksen (EY) N:o 391/2009 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8876)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2013/765/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan ja 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission on asetuksen (EY) N:o 391/2009 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkistettava, että 2 artiklan c kohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyn hyväksynnän haltija on sellaisen laitoksen asianomainen oikeudellinen yhteisö, johon sovelletaan kyseisen asetuksen säännöksiä. Jos näin ei ole, komissio tekee päätöksen hyväksynnän muuttamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Komission on asetuksen (EY) N:o 391/2009 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkistettava, että 2 artiklan c kohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyn hyväksynnän haltija on sellaisen laitoksen asianomainen oikeudellinen yhteisö, johon sovelletaan kyseisen asetuksen säännöksiä. Jos näin ei ole, komissio tekee päätöksen hyväksynnän muuttamisesta.

| (2) | Kahden laitoksen, Det Norske Veritas ja Germanischer Lloyd, jäljempänä ’osapuolet’, hyväksynnät annettiin vuonna 1995 neuvoston direktiivin 94/57/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Kahden laitoksen, Det Norske Veritas ja Germanischer Lloyd, jäljempänä ’osapuolet’, hyväksynnät annettiin vuonna 1995 neuvoston direktiivin 94/57/EY (2) mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 391/2009 tultua voimaan osapuolten hyväksynnät pysyivät voimassa kyseisen asetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 391/2009 tultua voimaan osapuolten hyväksynnät pysyivät voimassa kyseisen asetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (4) | Det Norske Veritas -laitoksen alkuperäinen hyväksyntä annettiin oikeudelliselle yhteisölle DNV Classification AS, myöhemmin nimeltään DNV AS, joka toimi osana Norjaan sijoittautuneen, voittoa tavoittelemattoman Stiftelsen Det Norske Veritas -säätiön, jäljempänä ’SDNV’, taloudellisessa määräysvallassa olevaa ei-toiminnallista ryhmää DNV Group AS. |
| --- | --- |

(4)

Det Norske Veritas -laitoksen alkuperäinen hyväksyntä annettiin oikeudelliselle yhteisölle DNV Classification AS, myöhemmin nimeltään DNV AS, joka toimi osana Norjaan sijoittautuneen, voittoa tavoittelemattoman Stiftelsen Det Norske Veritas -säätiön, jäljempänä ’SDNV’, taloudellisessa määräysvallassa olevaa ei-toiminnallista ryhmää DNV Group AS.

| (5) | Germanischer Lloyd -laitoksen alkuperäinen hyväksyntä annettiin oikeudelliselle yhteisölle Germanischer Lloyd AG, joka toimi myöhemmin nimellä Germanischer Lloyd SE, jäljempänä ’GL SE’, ja joka toimi osana Saksaan sijoittautuneen Mayfair-holdingyhtiön taloudellisessa määräysvallassa olevaa ei-toiminnallista ryhmää GL Group. |
| --- | --- |

(5)

Germanischer Lloyd -laitoksen alkuperäinen hyväksyntä annettiin oikeudelliselle yhteisölle Germanischer Lloyd AG, joka toimi myöhemmin nimellä Germanischer Lloyd SE, jäljempänä ’GL SE’, ja joka toimi osana Saksaan sijoittautuneen Mayfair-holdingyhtiön taloudellisessa määräysvallassa olevaa ei-toiminnallista ryhmää GL Group.

| (6) | Komissio vastaanotti 10 päivänä kesäkuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (3) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta keskittymästä, jossa SDNV hankkii mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla GL SE:n koko määräysvallan ja yhdistää GL SE:n tytäryhtiöönsä DNV Group AS, jonka nimeksi tulisi tämän jälkeen DNV GL Group AS. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vastaanotti 10 päivänä kesäkuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (3) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta keskittymästä, jossa SDNV hankkii mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla GL SE:n koko määräysvallan ja yhdistää GL SE:n tytäryhtiöönsä DNV Group AS, jonka nimeksi tulisi tämän jälkeen DNV GL Group AS.

| (7) | Komissio teki 15 päivänä heinäkuuta 2013 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen päätöksen olla vastustamatta keskittymää, jäljempänä ’asia COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd’, ja julistaa sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(7)

Komissio teki 15 päivänä heinäkuuta 2013 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen päätöksen olla vastustamatta keskittymää, jäljempänä ’asia COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd’, ja julistaa sen sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (8) | Norjaan sijoittautunut ei-toiminnallinen yhteisö DNV GL Group AS tuli voimaan 12 päivänä syyskuuta 2013. Osapuolet ilmoittivat komissiolle, että vanhat laitokset DNV AS ja GL SE jatkaisivat yhteistoiminnan aloittamiseen asti olemassaoloaan ja toimintaansa itsenäisinä DNV GL Group AS -ryhmän alaisuudessa omien vanhojen sääntöjensä, menettelyjensä ja järjestelmiensä mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Norjaan sijoittautunut ei-toiminnallinen yhteisö DNV GL Group AS tuli voimaan 12 päivänä syyskuuta 2013. Osapuolet ilmoittivat komissiolle, että vanhat laitokset DNV AS ja GL SE jatkaisivat yhteistoiminnan aloittamiseen asti olemassaoloaan ja toimintaansa itsenäisinä DNV GL Group AS -ryhmän alaisuudessa omien vanhojen sääntöjensä, menettelyjensä ja järjestelmiensä mukaisesti.

| (9) | GL SE:n omistus siirtyi DNV AS:lle, jonka nimeksi tämän jälkeen tuli DNV GL AS. Kyseisestä hetkestä, josta yhteistoiminnan katsotaan alkaneen, lähtien DNV GL AS on tytäryhtiöineen vastuussa kaikista asetuksen (EY) N:o 391/2009 soveltamisalaan kuuluvista luokittelu- ja sertifiointitoimista. Näin ollen DNV GL AS on kaikkien niiden oikeudellisten yhteisöjen asianomainen emoyhteisö, joista hyväksytty laitos koostuu, ja hyväksyntä olisi myönnettävä sille. |
| --- | --- |

(9)

GL SE:n omistus siirtyi DNV AS:lle, jonka nimeksi tämän jälkeen tuli DNV GL AS. Kyseisestä hetkestä, josta yhteistoiminnan katsotaan alkaneen, lähtien DNV GL AS on tytäryhtiöineen vastuussa kaikista asetuksen (EY) N:o 391/2009 soveltamisalaan kuuluvista luokittelu- ja sertifiointitoimista. Näin ollen DNV GL AS on kaikkien niiden oikeudellisten yhteisöjen asianomainen emoyhteisö, joista hyväksytty laitos koostuu, ja hyväksyntä olisi myönnettävä sille.

| (10) | Sitä vastoin GL SE ei enää ole sen laitoksen asianomainen emoyhtiö, johon asetuksen (EY) N:o 391/2009 säännöksiä olisi sovellettava. Näin ollen sen kyseisen asetuksen 4 artiklan mukainen hyväksyntä olisi peruutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sitä vastoin GL SE ei enää ole sen laitoksen asianomainen emoyhtiö, johon asetuksen (EY) N:o 391/2009 säännöksiä olisi sovellettava. Näin ollen sen kyseisen asetuksen 4 artiklan mukainen hyväksyntä olisi peruutettava.

| (11) | Osapuolten komissiolle toimittamista tiedoista käy ilmi, että yhteistoiminnan alkamisesta alkaen ja yhteisen tuotantojärjestelmän käyttöönottoon saakka nykyiset alukset ja käynnissä olevat hankkeet olisi käsiteltävä erillisinä noudattaen DNV AS:n ja GL SE:n vanhoja sääntöjä, menettelyjä ja järjestelmiä. Tehtävät ja järjestelmät olisi asteittain yhdennettävä, jotta varmistettaisiin asetuksessa (EY) N:o 391/2009 säädettyjen velvoitteiden ja kriteerien noudattaminen. |
| --- | --- |

(11)

Osapuolten komissiolle toimittamista tiedoista käy ilmi, että yhteistoiminnan alkamisesta alkaen ja yhteisen tuotantojärjestelmän käyttöönottoon saakka nykyiset alukset ja käynnissä olevat hankkeet olisi käsiteltävä erillisinä noudattaen DNV AS:n ja GL SE:n vanhoja sääntöjä, menettelyjä ja järjestelmiä. Tehtävät ja järjestelmät olisi asteittain yhdennettävä, jotta varmistettaisiin asetuksessa (EY) N:o 391/2009 säädettyjen velvoitteiden ja kriteerien noudattaminen.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2099/2002 (4) perustetun meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2099/2002 (4) perustetun meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Det Norske Veritas -laitokselle annetun hyväksynnän haltija on tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen DNV GL AS, joka on kaikkien niiden oikeudellisten yhteisöjen emoyhteisö, jotka muodostavat asetuksessa (EY) N:o 391/2009 tarkoitetun hyväksytyn laitoksen.

Koska GL SE:n omistus on siirtynyt DNV GL AS:lle, Germanischer Lloyd -laitoksen hyväksynnän, joka alun perin annettiin GL SE:lle, olemassaolo päättyy.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 94/57/EY, annettu 22 päivänä marraskuuta 1994, alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista (EYVL L 319, 12.12.1994, s. 20).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (sulautuma-asetus) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2099/2002, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevän komitean (COSS-komitea) perustamisesta sekä meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä koskevien asetusten muuttamisesta (EYVL L 324, 29.11.2002, s. 1).

4

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/109

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä joulukuuta 2013,

eläintautien ja zoonoosien eräiden muutettujen hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien hyväksymisestä vuodeksi 2013, vuotta 2009 ja sitä seuraavaa vuotta koskevien vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2008/897/EY muuttamisesta ja täytäntöönpanopäätöksen 2012/761/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin osallistumisesta tiettyjen kyseisellä päätöksellä hyväksyttyjen ohjelmien rahoitukseen

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 8891)

(2013/766/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista 25 päivänä toukokuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2009/470/EY (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 2009/470/EY säädetään menettelyistä, jotka säätelevät unionin osallistumista eläintautien ja zoonoosien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien rahoitukseen. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 2009/470/EY säädetään menettelyistä, jotka säätelevät unionin osallistumista eläintautien ja zoonoosien hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien rahoitukseen.

| (2) | Komission päätöksessä 2008/341/EY (2) säädetään, että jotta ohjelmille voitaisiin myöntää päätöksen 2009/470/EY 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitustukea, jäsenvaltioiden komissiolle esittämien, kyseisen päätöksen liitteessä I lueteltujen eläintautien ja zoonoosien kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien on täytettävä vähintään päätöksen 2008/341/EY liitteessä vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksessä 2008/341/EY (2) säädetään, että jotta ohjelmille voitaisiin myöntää päätöksen 2009/470/EY 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitustukea, jäsenvaltioiden komissiolle esittämien, kyseisen päätöksen liitteessä I lueteltujen eläintautien ja zoonoosien kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien on täytettävä vähintään päätöksen 2008/341/EY liitteessä vahvistetut vaatimukset.

| (3) | Komission päätöksellä 2008/897/EY (3) hyväksyttiin Saksan esittämä ohjelma koikarpin herpesviruksen hävittämiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätöksellä 2008/897/EY (3) hyväksyttiin Saksan esittämä ohjelma koikarpin herpesviruksen hävittämiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi.

| (4) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä 2012/761/EU (4) hyväksytään tiettyjä kansallisia ohjelmia vuodeksi 2013 ja vahvistetaan unionin rahoituksen osuus ja enimmäismäärä kullekin jäsenvaltioiden esittämälle ohjelmalle. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä 2012/761/EU (4) hyväksytään tiettyjä kansallisia ohjelmia vuodeksi 2013 ja vahvistetaan unionin rahoituksen osuus ja enimmäismäärä kullekin jäsenvaltioiden esittämälle ohjelmalle.

| (5) | Espanja ja Kreikka ovat esittäneet siipikarjapopulaatioissa esiintyvän tietyn zoonoottisen Salmonellan torjuntaa koskevan muutetun ohjelman. Saksa on esittänyt koikarpin herpesviruksen hävittämistä koskevan muutetun ohjelman. Kreikka on esittänyt lampaan ja vuohen luomistaudin hävittämistä koskevan muutetun ohjelman. Unkari ja Romania ovat esittäneet raivotaudin hävittämistä koskevan muutetun ohjelman. |
| --- | --- |

(5)

Espanja ja Kreikka ovat esittäneet siipikarjapopulaatioissa esiintyvän tietyn zoonoottisen Salmonellan torjuntaa koskevan muutetun ohjelman. Saksa on esittänyt koikarpin herpesviruksen hävittämistä koskevan muutetun ohjelman. Kreikka on esittänyt lampaan ja vuohen luomistaudin hävittämistä koskevan muutetun ohjelman. Unkari ja Romania ovat esittäneet raivotaudin hävittämistä koskevan muutetun ohjelman.

| (6) | Komissio on arvioinut kyseiset muutetut ohjelmat sekä eläinlääkinnälliseltä että taloudelliselta kannalta. Ne vastaavat asiaan liittyvää unionin eläinlääkintälainsäädäntöä ja erityisesti päätöksen 2008/341/EY liitteessä vahvistettuja vaatimuksia. Sen vuoksi ne olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio on arvioinut kyseiset muutetut ohjelmat sekä eläinlääkinnälliseltä että taloudelliselta kannalta. Ne vastaavat asiaan liittyvää unionin eläinlääkintälainsäädäntöä ja erityisesti päätöksen 2008/341/EY liitteessä vahvistettuja vaatimuksia. Sen vuoksi ne olisi hyväksyttävä.

| (7) | Lisäksi komissio on arvioinut jäsenvaltioiden tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn päätöksen 2009/470/EY 27 artiklan 7 kohdan mukaisesti toimittamat ohjelmien tekniset ja rahoitusta koskevat välikertomukset. Arvioinnin tulokset osoittavat, että eräät jäsenvaltiot eivät käytä vuoden 2013 rahoitusosuuttaan kokonaan, kun taas toiset jäsenvaltiot ylittävät osuutensa. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi komissio on arvioinut jäsenvaltioiden tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn päätöksen 2009/470/EY 27 artiklan 7 kohdan mukaisesti toimittamat ohjelmien tekniset ja rahoitusta koskevat välikertomukset. Arvioinnin tulokset osoittavat, että eräät jäsenvaltiot eivät käytä vuoden 2013 rahoitusosuuttaan kokonaan, kun taas toiset jäsenvaltiot ylittävät osuutensa.

| (8) | Näin ollen eräille kansallisille ohjelmille maksettavaa unionin rahoitusosuutta on mukautettava. Kohdennettujen määrärahojen käytön optimoimiseksi on aiheellista siirtää varoja niiltä kansallisilta ohjelmilta, jotka eivät käytä täyttä osuuttaan, niille ohjelmille, joiden odotetaan ylittävän osuutensa kyseisten jäsenvaltioiden odottamattoman eläintautitilanteen vuoksi. Unionin rahoitusosuuden uudelleenkohdentamisen olisi perustuttava tuoreimpiin tietoihin kyseisille jäsenvaltioille todellisuudessa aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen eräille kansallisille ohjelmille maksettavaa unionin rahoitusosuutta on mukautettava. Kohdennettujen määrärahojen käytön optimoimiseksi on aiheellista siirtää varoja niiltä kansallisilta ohjelmilta, jotka eivät käytä täyttä osuuttaan, niille ohjelmille, joiden odotetaan ylittävän osuutensa kyseisten jäsenvaltioiden odottamattoman eläintautitilanteen vuoksi. Unionin rahoitusosuuden uudelleenkohdentamisen olisi perustuttava tuoreimpiin tietoihin kyseisille jäsenvaltioille todellisuudessa aiheutuneista kustannuksista.

| (9) | Uudelleenkohdentaminen edellyttää monia muutoksia täytäntöönpanopäätöksessä 2012/761/EU säädettyihin unionin rahoitusosuuksiin. Avoimuuden vuoksi on aiheellista täsmentää koko unionin rahoitusosuus vuoden 2013 hyväksyttyihin ohjelmiin, joita nämä muutokset koskevat. |
| --- | --- |

(9)

Uudelleenkohdentaminen edellyttää monia muutoksia täytäntöönpanopäätöksessä 2012/761/EU säädettyihin unionin rahoitusosuuksiin. Avoimuuden vuoksi on aiheellista täsmentää koko unionin rahoitusosuus vuoden 2013 hyväksyttyihin ohjelmiin, joita nämä muutokset koskevat.

| (10) | Hiljattaiset kokemukset ovat lisäksi osoittaneet, että täytäntöönpanopäätöksen 2012/761/EU 13 artiklan 3 kohdan kirjaimellinen tulkinta saattaa johtaa epäoikeudenmukaisiin tuloksiin. Kyseinen säännös olisi sen vuoksi poistettava. |
| --- | --- |

(10)

Hiljattaiset kokemukset ovat lisäksi osoittaneet, että täytäntöönpanopäätöksen 2012/761/EU 13 artiklan 3 kohdan kirjaimellinen tulkinta saattaa johtaa epäoikeudenmukaisiin tuloksiin. Kyseinen säännös olisi sen vuoksi poistettava.

| (11) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä 2012/761/EU olisi muutettava. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä 2012/761/EU olisi muutettava.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Espanjan ja Kreikan esittämien tietyn zoonoottisen Salmonellan torjuntaa koskevien muutettujen ohjelmien hyväksyminen

Hyväksytään Espanjan 26 päivänä joulukuuta 2012 esittämä siipikarjapopulaatioissa esiintyvän tietyn zoonoottisen Salmonellan torjuntaa koskeva muutettu ohjelma 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi.

Hyväksytään Kreikan 24 päivänä lokakuuta 2013 esittämä siipikarjapopulaatioissa esiintyvän tietyn zoonoottisen Salmonellan torjuntaa koskeva muutettu ohjelma 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi.

2 artikla

Kreikan esittämän lampaan ja vuohen luomistaudin hävittämistä koskevan muutetun ohjelman hyväksyminen

Hyväksytään Kreikan 29 päivänä heinäkuuta 2013 esittämä lampaan ja vuohen luomistaudin hävittämistä koskeva muutettu ohjelma 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi.

3 artikla

Unkarin ja Romanian esittämien raivotaudin hävittämistä koskevien muutettujen ohjelmien hyväksyminen

Hyväksytään Unkarin 1 päivänä lokakuuta 2013 ja Romanian 30 päivänä lokakuuta 2013 esittämä raivotaudin hävittämistä koskeva muutettu ohjelma 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi.

4 artikla

Komission päätöksen 2008/897/EY muuttaminen

Korvataan päätöksen 2008/897/EY 16 artikla seuraavasti:

”16 artikla

Vesiviljelyeläinten taudit

Hyväksytään Tanskan esittämä monivuotinen ohjelma virusperäisen verenvuotoseptikemian (VHS-taudin) hävittämiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi.

Hyväksytään Saksan esittämä monivuotinen ohjelma koikarpin herpesviruksen (KHV-taudin) hävittämiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2014 väliseksi ajaksi.”

5 artikla

Täytäntöönpanopäätöksen 2012/761/EU muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanopäätös 2012/761/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 3 440 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

3 440 000 euroa Espanjan osalta;

| ii) | 100 000 euroa Kroatian osalta; |
| --- | --- |

ii)

100 000 euroa Kroatian osalta;

| iii) | 2 000 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

iii)

2 000 000 euroa Italian osalta;

| iv) | 940 000 euroa Portugalin osalta; |
| --- | --- |

iv)

940 000 euroa Portugalin osalta;

| v) | 800 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.” |
| --- | --- |

v)

800 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.”

| 2) | Korvataan 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | 0,5 euroa jokaisesta kotieläimestä, josta on otettu teurastamossa näyte gamma-interferonitestiä varten ja jota epäillään positiiviseksi” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

0,5 euroa jokaisesta kotieläimestä, josta on otettu teurastamossa näyte gamma-interferonitestiä varten ja jota epäillään positiiviseksi”

| 3) | Korvataan 2 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 12 000 000 euroa Irlannin osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Korvataan 2 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

12 000 000 euroa Irlannin osalta;

| ii) | 13 390 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- |

ii)

13 390 000 euroa Espanjan osalta;

| iii) | 400 000 euroa Kroatian osalta; |
| --- | --- |

iii)

400 000 euroa Kroatian osalta;

| iv) | 4 000 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

iv)

4 000 000 euroa Italian osalta;

| v) | 2 230 000 euroa Portugalin osalta; |
| --- | --- |

v)

2 230 000 euroa Portugalin osalta;

| vi) | 31 900 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.” |
| --- | --- |

vi)

31 900 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.”

| 4) | Korvataan 3 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 8 200 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Korvataan 3 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

8 200 000 euroa Espanjan osalta;

| ii) | 3 380 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

ii)

3 380 000 euroa Italian osalta;

| iii) | 170 000 euroa Kyproksen osalta; |
| --- | --- |

iii)

170 000 euroa Kyproksen osalta;

| iv) | 1 760 000 euroa Portugalin osalta.” |
| --- | --- |

iv)

1 760 000 euroa Portugalin osalta.”

| 5) | Korvataan 3 artiklan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | on enintään 1 740 000 euroa”. |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 3 artiklan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

on enintään 1 740 000 euroa”.

| 6) | Korvataan 4 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | on enintään






  i) | 9 000 euroa Belgian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Korvataan 4 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

on enintään

i)

9 000 euroa Belgian osalta;

| ii) | 11 000 euroa Bulgarian osalta; |
| --- | --- |

ii)

11 000 euroa Bulgarian osalta;

| iii) | 5 000 euroa Tšekin osalta; |
| --- | --- |

iii)

5 000 euroa Tšekin osalta;

| iv) | 86 000 euroa Saksan osalta; |
| --- | --- |

iv)

86 000 euroa Saksan osalta;

| v) | 10 000 euroa Irlannin osalta; |
| --- | --- |

v)

10 000 euroa Irlannin osalta;

| vi) | 78 000 euroa Kreikan osalta; |
| --- | --- |

vi)

78 000 euroa Kreikan osalta;

| vii) | 1 200 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- |

vii)

1 200 000 euroa Espanjan osalta;

| viii) | 650 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

viii)

650 000 euroa Italian osalta;

| ix) | 10 000 euroa Latvian osalta; |
| --- | --- |

ix)

10 000 euroa Latvian osalta;

| x) | 10 000 euroa Liettuan osalta; |
| --- | --- |

x)

10 000 euroa Liettuan osalta;

| xi) | 2 000 euroa Luxemburgin osalta; |
| --- | --- |

xi)

2 000 euroa Luxemburgin osalta;

| xii) | 3 000 euroa Unkarin osalta; |
| --- | --- |

xii)

3 000 euroa Unkarin osalta;

| xiii) | 10 000 euroa Maltan osalta; |
| --- | --- |

xiii)

10 000 euroa Maltan osalta;

| xiv) | 10 000 euroa Alankomaiden osalta; |
| --- | --- |

xiv)

10 000 euroa Alankomaiden osalta;

| xv) | 10 000 euroa Itävallan osalta; |
| --- | --- |

xv)

10 000 euroa Itävallan osalta;

| xvi) | 50 000 euroa Puolan osalta; |
| --- | --- |

xvi)

50 000 euroa Puolan osalta;

| xvii) | 145 000 euroa Portugalin osalta; |
| --- | --- |

xvii)

145 000 euroa Portugalin osalta;

| xviii) | 130 000 euroa Romanian osalta; |
| --- | --- |

xviii)

130 000 euroa Romanian osalta;

| xix) | 18 000 euroa Slovenian osalta; |
| --- | --- |

xix)

18 000 euroa Slovenian osalta;

| xx) | 40 000 euroa Slovakian osalta; |
| --- | --- |

xx)

40 000 euroa Slovakian osalta;

| xxi) | 10 000 euroa Suomen osalta.” |
| --- | --- |

xxi)

10 000 euroa Suomen osalta.”

| 7) | Korvataan 5 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 910 000 euroa Belgian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Korvataan 5 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

910 000 euroa Belgian osalta;

| ii) | 30 000 euroa Bulgarian osalta; |
| --- | --- |

ii)

30 000 euroa Bulgarian osalta;

| iii) | 810 000 euroa Tšekin osalta; |
| --- | --- |

iii)

810 000 euroa Tšekin osalta;

| iv) | 90 000 euroa Tanskan osalta; |
| --- | --- |

iv)

90 000 euroa Tanskan osalta;

| v) | 790 000 euroa Saksan osalta; |
| --- | --- |

v)

790 000 euroa Saksan osalta;

| vi) | 10 000 euroa Viron osalta; |
| --- | --- |

vi)

10 000 euroa Viron osalta;

| vii) | 160 000 euroa Irlannin osalta; |
| --- | --- |

vii)

160 000 euroa Irlannin osalta;

| viii) | 970 000 euroa Kreikan osalta; |
| --- | --- |

viii)

970 000 euroa Kreikan osalta;

| ix) | 1 760 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- |

ix)

1 760 000 euroa Espanjan osalta;

| x) | 1 210 000 euroa Ranskan osalta; |
| --- | --- |

x)

1 210 000 euroa Ranskan osalta;

| xi) | 200 000 euroa Kroatian osalta; |
| --- | --- |

xi)

200 000 euroa Kroatian osalta;

| xii) | 3 520 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

xii)

3 520 000 euroa Italian osalta;

| xiii) | 60 000 euroa Kyproksen osalta; |
| --- | --- |

xiii)

60 000 euroa Kyproksen osalta;

| xiv) | 200 000 euroa Latvian osalta; |
| --- | --- |

xiv)

200 000 euroa Latvian osalta;

| xv) | 10 000 euroa Luxemburgin osalta; |
| --- | --- |

xv)

10 000 euroa Luxemburgin osalta;

| xvi) | 950 000 euroa Unkarin osalta; |
| --- | --- |

xvi)

950 000 euroa Unkarin osalta;

| xvii) | 40 000 euroa Maltan osalta; |
| --- | --- |

xvii)

40 000 euroa Maltan osalta;

| xviii) | 2 940 000 euroa Alankomaiden osalta; |
| --- | --- |

xviii)

2 940 000 euroa Alankomaiden osalta;

| xix) | 640 000 euroa Itävallan osalta; |
| --- | --- |

xix)

640 000 euroa Itävallan osalta;

| xx) | 2 900 000 euroa Puolan osalta; |
| --- | --- |

xx)

2 900 000 euroa Puolan osalta;

| xxi) | 25 000 euroa Portugalin osalta; |
| --- | --- |

xxi)

25 000 euroa Portugalin osalta;

| xxii) | 460 000 euroa Romanian osalta; |
| --- | --- |

xxii)

460 000 euroa Romanian osalta;

| xxiii) | 10 000 euroa Slovenian osalta; |
| --- | --- |

xxiii)

10 000 euroa Slovenian osalta;

| xxiv) | 450 000 euroa Slovakian osalta; |
| --- | --- |

xxiv)

450 000 euroa Slovakian osalta;

| xxv) | 60 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.”an osalta” ”. |
| --- | --- |

xxv)

60 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.”an osalta” ”.

| 8) | Korvataan 6 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | on enintään






  i) | 200 000 euroa Bulgarian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Korvataan 6 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

on enintään

i)

200 000 euroa Bulgarian osalta;

| ii) | 950 000 euroa Saksan osalta; |
| --- | --- |

ii)

950 000 euroa Saksan osalta;

| iii) | 100 000 euroa Kroatian osalta; |
| --- | --- |

iii)

100 000 euroa Kroatian osalta;

| iv) | 224 000 euroa Unkarin osalta; |
| --- | --- |

iv)

224 000 euroa Unkarin osalta;

| v) | 1 100 000 euroa Romanian osalta; |
| --- | --- |

v)

1 100 000 euroa Romanian osalta;

| vi) | 25 000 euroa Slovenian osalta; |
| --- | --- |

vi)

25 000 euroa Slovenian osalta;

| vii) | 400 000 euroa Slovakian osalta.” |
| --- | --- |

vii)

400 000 euroa Slovakian osalta.”

| 9) | Korvataan 7 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | on enintään 1 060 000 euroa.” |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 7 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

on enintään 1 060 000 euroa.”

| 10) | Korvataan 8 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | on enintään 1 400 000 euroa.” |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan 8 artiklan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

on enintään 1 400 000 euroa.”

| 11) | Korvataan 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | 0,5 euroa jokaisesta kotieläimenä pidettävästä linnusta, josta on otettu näyte” |
| --- | --- | --- |

11)

Korvataan 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:

”i)

0,5 euroa jokaisesta kotieläimenä pidettävästä linnusta, josta on otettu näyte”

| 12) | Korvataan 9 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 24 000 euroa Belgian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Korvataan 9 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

24 000 euroa Belgian osalta;

| ii) | 9 000 euroa Bulgarian osalta; |
| --- | --- |

ii)

9 000 euroa Bulgarian osalta;

| iii) | 14 000 euroa Tšekin osalta; |
| --- | --- |

iii)

14 000 euroa Tšekin osalta;

| iv) | 53 000 euroa Tanskan osalta; |
| --- | --- |

iv)

53 000 euroa Tanskan osalta;

| v) | 135 000 euroa Saksan osalta; |
| --- | --- |

v)

135 000 euroa Saksan osalta;

| vi) | 62 000 euroa Irlannin osalta; |
| --- | --- |

vi)

62 000 euroa Irlannin osalta;

| vii) | 8 000 euroa Kreikan osalta; |
| --- | --- |

vii)

8 000 euroa Kreikan osalta;

| viii) | 67 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- |

viii)

67 000 euroa Espanjan osalta;

| ix) | 108 000 euroa Ranskan osalta; |
| --- | --- |

ix)

108 000 euroa Ranskan osalta;

| x) | 40 000 euroa Kroatian osalta; |
| --- | --- |

x)

40 000 euroa Kroatian osalta;

| xi) | 1 300 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

xi)

1 300 000 euroa Italian osalta;

| xii) | 4 000 euroa Kyproksen osalta; |
| --- | --- |

xii)

4 000 euroa Kyproksen osalta;

| xiii) | 13 000 euroa Latvian osalta; |
| --- | --- |

xiii)

13 000 euroa Latvian osalta;

| xiv) | 5 000 euroa Liettuan osalta; |
| --- | --- |

xiv)

5 000 euroa Liettuan osalta;

| xv) | 6 000 euroa Luxemburgin osalta; |
| --- | --- |

xv)

6 000 euroa Luxemburgin osalta;

| xvi) | 61 000 euroa Unkarin osalta; |
| --- | --- |

xvi)

61 000 euroa Unkarin osalta;

| xvii) | 8 000 euroa Maltan osalta; |
| --- | --- |

xvii)

8 000 euroa Maltan osalta;

| xviii) | 154 000 euroa Alankomaiden osalta; |
| --- | --- |

xviii)

154 000 euroa Alankomaiden osalta;

| xix) | 30 000 euroa Itävallan osalta; |
| --- | --- |

xix)

30 000 euroa Itävallan osalta;

| xx) | 70 000 euroa Puolan osalta; |
| --- | --- |

xx)

70 000 euroa Puolan osalta;

| xxi) | 14 000 euroa Portugalin osalta; |
| --- | --- |

xxi)

14 000 euroa Portugalin osalta;

| xxii) | 350 000 euroa Romanian osalta; |
| --- | --- |

xxii)

350 000 euroa Romanian osalta;

| xxiii) | 29 000 euroa Slovenian osalta; |
| --- | --- |

xxiii)

29 000 euroa Slovenian osalta;

| xxiv) | 16 000 euroa Slovakian osalta; |
| --- | --- |

xxiv)

16 000 euroa Slovakian osalta;

| xxv) | 25 000 euroa Suomen osalta; |
| --- | --- |

xxv)

25 000 euroa Suomen osalta;

| xxvi) | 30 000 euroa Ruotsin osalta; |
| --- | --- |

xxvi)

30 000 euroa Ruotsin osalta;

| xxvii) | 100 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.” |
| --- | --- |

xxvii)

100 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.”

| 13) | Korvataan 10 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 290 000 euroa Belgian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Korvataan 10 artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

290 000 euroa Belgian osalta;

| ii) | 360 000 euroa Bulgarian osalta; |
| --- | --- |

ii)

360 000 euroa Bulgarian osalta;

| iii) | 380 000 euroa Tšekin osalta; |
| --- | --- |

iii)

380 000 euroa Tšekin osalta;

| iv) | 300 000 euroa Tanskan osalta; |
| --- | --- |

iv)

300 000 euroa Tanskan osalta;

| v) | 4 700 000 euroa Saksan osalta; |
| --- | --- |

v)

4 700 000 euroa Saksan osalta;

| vi) | 60 000 euroa Viron osalta; |
| --- | --- |

vi)

60 000 euroa Viron osalta;

| vii) | 1 300 000 euroa Irlannin osalta; |
| --- | --- |

vii)

1 300 000 euroa Irlannin osalta;

| viii) | 1 700 000 euroa Kreikan osalta; |
| --- | --- |

viii)

1 700 000 euroa Kreikan osalta;

| ix) | 3 000 000 euroa Espanjan osalta; |
| --- | --- |

ix)

3 000 000 euroa Espanjan osalta;

| x) | 10 900 000 euroa Ranskan osalta; |
| --- | --- |

x)

10 900 000 euroa Ranskan osalta;

| xi) | 3 600 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

xi)

3 600 000 euroa Italian osalta;

| xii) | 230 000 euroa Kroatian osalta; |
| --- | --- |

xii)

230 000 euroa Kroatian osalta;

| xiii) | 950 000 euroa Kyproksen osalta; |
| --- | --- |

xiii)

950 000 euroa Kyproksen osalta;

| xiv) | 80 000 euroa Latvian osalta; |
| --- | --- |

xiv)

80 000 euroa Latvian osalta;

| xv) | 435 000 euroa Liettuan osalta; |
| --- | --- |

xv)

435 000 euroa Liettuan osalta;

| xvi) | 50 000 euroa Luxemburgin osalta; |
| --- | --- |

xvi)

50 000 euroa Luxemburgin osalta;

| xvii) | 790 000 euroa Unkarin osalta; |
| --- | --- |

xvii)

790 000 euroa Unkarin osalta;

| xviii) | 25 000 euroa Maltan osalta; |
| --- | --- |

xviii)

25 000 euroa Maltan osalta;

| xix) | 1 000 000 euroa Alankomaiden osalta; |
| --- | --- |

xix)

1 000 000 euroa Alankomaiden osalta;

| xx) | 500 000 euroa Itävallan osalta; |
| --- | --- |

xx)

500 000 euroa Itävallan osalta;

| xxi) | 2 600 000 euroa Puolan osalta; |
| --- | --- |

xxi)

2 600 000 euroa Puolan osalta;

| xxii) | 1 000 000 euroa Portugalin osalta; |
| --- | --- |

xxii)

1 000 000 euroa Portugalin osalta;

| xxiii) | 1 400 000 euroa Romanian osalta; |
| --- | --- |

xxiii)

1 400 000 euroa Romanian osalta;

| xxiv) | 160 000 euroa Slovenian osalta; |
| --- | --- |

xxiv)

160 000 euroa Slovenian osalta;

| xxv) | 220 000 euroa Slovakian osalta; |
| --- | --- |

xxv)

220 000 euroa Slovakian osalta;

| xxvi) | 160 000 euroa Suomen osalta; |
| --- | --- |

xxvi)

160 000 euroa Suomen osalta;

| xxvii) | 210 000 euroa Ruotsin osalta; |
| --- | --- |

xxvii)

210 000 euroa Ruotsin osalta;

| xxviii) | 2 520 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.” |
| --- | --- |

xxviii)

2 520 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.”

| 14) | Korvataan 11 artiklan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | on enintään






  i) | 1 650 000 euroa Bulgarian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

Korvataan 11 artiklan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

on enintään

i)

1 650 000 euroa Bulgarian osalta;

| ii) | 1 500 000 euroa Kreikan osalta; |
| --- | --- |

ii)

1 500 000 euroa Kreikan osalta;

| iii) | 620 000 euroa Viron osalta; |
| --- | --- |

iii)

620 000 euroa Viron osalta;

| iv) | 190 000 euroa Italian osalta; |
| --- | --- |

iv)

190 000 euroa Italian osalta;

| v) | 2 200 000 euroa Liettuan osalta; |
| --- | --- |

v)

2 200 000 euroa Liettuan osalta;

| vi) | 1 080 000 euroa Unkarin osalta; |
| --- | --- |

vi)

1 080 000 euroa Unkarin osalta;

| vii) | 7 240 000 euroa Puolan osalta; |
| --- | --- |

vii)

7 240 000 euroa Puolan osalta;

| viii) | 2 300 000 euroa Romanian osalta; |
| --- | --- |

viii)

2 300 000 euroa Romanian osalta;

| ix) | 810 000 euroa Slovenian osalta; |
| --- | --- |

ix)

810 000 euroa Slovenian osalta;

| x) | 380 000 euroa Slovakian osalta.” |
| --- | --- |

x)

380 000 euroa Slovakian osalta.”

| 15) | Korvataan 12 artiklan 3 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | on enintään






  i) | 1 500 000 euroa Latvian osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Korvataan 12 artiklan 3 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

on enintään

i)

1 500 000 euroa Latvian osalta;

| ii) | 400 000 euroa Suomen osalta.” |
| --- | --- |

ii)

400 000 euroa Suomen osalta.”

| 16) | Poistetaan 13 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

16)

Poistetaan 13 artiklan 3 kohta.

6 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Komission päätös 2008/341/EY, tehty 25 päivänä huhtikuuta 2008, tiettyjen eläintautien ja zoonoosien kansallisiin hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmiin sovellettavista yhteisön vaatimuksista (EUVL L 115, 29.4.2008, s. 44).

2

(3)  Komission päätös 2008/897/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2008, jäsenvaltioiden vuodeksi 2009 ja sitä seuraaviksi vuosiksi esittämien eräiden eläintautien ja zoonoosien vuotuisten ja monivuotisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien hyväksymisestä ja niihin myönnettävästä yhteisön rahoituksesta (EUVL L 322, 2.12.2008, s. 39).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/761/EU, annettu 30 päivänä marraskuuta 2012, jäsenvaltioiden vuodeksi 2013 ja sitä seuraaviksi vuosiksi esittämien eräiden eläintautien ja zoonoosien vuotuisten ja monivuotisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien hyväksymisestä ja niihin myönnettävästä unionin rahoituksesta (EUVL L 336, 8.12.2012, s. 83).

4

---

| 17.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 338/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 338/115

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 16 päivänä joulukuuta 2013,

yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä koskevan kansalaisvuoropuhelun puitteiden vahvistamisesta ja päätöksen 2004/391/EY kumoamisesta

(2013/767/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 38 artiklassa määrätään, että unioni määrittelee yhteisen maatalouspolitiikan ja toteuttaa sitä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 38 artiklassa määrätään, että unioni määrittelee yhteisen maatalouspolitiikan ja toteuttaa sitä.

| (2) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. Yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä koskevan vuoropuhelun puitteet ovat olemassa vuodesta 1962 lähtien. Komission päätöksessä 2004/391/EY (1) säädetään meneillään olevan vuoropuhelun puitteista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. Yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä koskevan vuoropuhelun puitteet ovat olemassa vuodesta 1962 lähtien. Komission päätöksessä 2004/391/EY (1) säädetään meneillään olevan vuoropuhelun puitteista.

| (3) | Avoimuuden lisäämiseksi ja edustettuina olevien eturyhmien välisen tasapainon parantamiseksi on tarpeen tarkistaa maatalouskysymyksiä käsittelevissä neuvoa-antavissa ryhmissä käytävää vuoropuhelua ja vahvistaa kansalaisvuoropuhelun puitteet maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla, kansainväliset näkökohdat mukaan luettuina, sekä määritellä ryhmien rakenne ja tehtävät. |
| --- | --- |

(3)

Avoimuuden lisäämiseksi ja edustettuina olevien eturyhmien välisen tasapainon parantamiseksi on tarpeen tarkistaa maatalouskysymyksiä käsittelevissä neuvoa-antavissa ryhmissä käytävää vuoropuhelua ja vahvistaa kansalaisvuoropuhelun puitteet maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla, kansainväliset näkökohdat mukaan luettuina, sekä määritellä ryhmien rakenne ja tehtävät.

| (4) | Kansalaisvuoropuheluun osallistuvien ryhmien olisi avustettava komissiota ja edistettävä säännöllistä vuoropuhelua kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan, maaseudun kehittämispolitiikka mukaan luettuna, ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä sekä erityisesti komission niiden osana toteuttamista toimenpiteistä, maataloutta koskevat kansainväliset kysymykset mukaan luettuina, käynnistettävä kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto, annettava neuvoja politiikan alalla ja lausuntoja erityiskysymyksistä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan sekä seurata politiikan kehitystä. |
| --- | --- |

(4)

Kansalaisvuoropuheluun osallistuvien ryhmien olisi avustettava komissiota ja edistettävä säännöllistä vuoropuhelua kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan, maaseudun kehittämispolitiikka mukaan luettuna, ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä sekä erityisesti komission niiden osana toteuttamista toimenpiteistä, maataloutta koskevat kansainväliset kysymykset mukaan luettuina, käynnistettävä kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto, annettava neuvoja politiikan alalla ja lausuntoja erityiskysymyksistä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan sekä seurata politiikan kehitystä.

| (5) | Kansalaisvuoropuheluun osallistuvien ryhmien olisi muodostuttava vähintään Euroopan laajuisista valtiosta riippumattomista järjestöistä, etujärjestöt, sosiaalis-taloudelliset eturyhmät, kansalais- ja ammattijärjestöt mukaan luettuina, jotka on merkitty yhteiseen Euroopan avoimuusrekisteriin. |
| --- | --- |

(5)

Kansalaisvuoropuheluun osallistuvien ryhmien olisi muodostuttava vähintään Euroopan laajuisista valtiosta riippumattomista järjestöistä, etujärjestöt, sosiaalis-taloudelliset eturyhmät, kansalais- ja ammattijärjestöt mukaan luettuina, jotka on merkitty yhteiseen Euroopan avoimuusrekisteriin.

| (6) | Ryhmille annettujen tehtävien hoitamisen helpottamiseksi on tarpeen säätää niiden toimintaa koskevista säännöistä. |
| --- | --- |

(6)

Ryhmille annettujen tehtävien hoitamisen helpottamiseksi on tarpeen säätää niiden toimintaa koskevista säännöistä.

| (7) | Henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(7)

Henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (2).

| (8) | Päätös 2004/391/EY olisi kumottava, |
| --- | --- |

(8)

Päätös 2004/391/EY olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä luodaan puitteet maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajan, jäljempänä ’pääjohtaja’, komission asiantuntijaryhmiä koskevan puitesäännön (3) mukaisesti perustamille yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä käsittelevään kansalaisvuoropuheluun osallistuville ryhmille, jäljempänä ’ryhmät’.

2 artikla

Tehtävät

Ryhmien tehtävänä on

| a) | käydä säännöllistä vuoropuhelua kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan, maaseudun kehittämispolitiikka mukaan luettuna, ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä sekä erityisesti komission niiden osana toteuttamista toimenpiteistä, maataloutta koskevat kansainväliset kysymykset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

a)

käydä säännöllistä vuoropuhelua kaikista yhteiseen maatalouspolitiikkaan, maaseudun kehittämispolitiikka mukaan luettuna, ja sen täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä sekä erityisesti komission niiden osana toteuttamista toimenpiteistä, maataloutta koskevat kansainväliset kysymykset mukaan luettuina;

| b) | edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla; |
| --- | --- |

b)

edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla;

| c) | avustaa komissiota ja antaa neuvoja a alakohdassa tarkoitetuilla politiikan aloilla; |
| --- | --- |

c)

avustaa komissiota ja antaa neuvoja a alakohdassa tarkoitetuilla politiikan aloilla;

| d) | antaa lausuntoja erityiskysymyksistä joko maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston, jäljempänä ’pääosasto’, pyynnöstä kyseisessä pyynnössä vahvistetussa määräajassa tai omasta aloitteestaan; |
| --- | --- |

d)

antaa lausuntoja erityiskysymyksistä joko maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston, jäljempänä ’pääosasto’, pyynnöstä kyseisessä pyynnössä vahvistetussa määräajassa tai omasta aloitteestaan;

| e) | seurata politiikan kehitystä a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla. |
| --- | --- |

e)

seurata politiikan kehitystä a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla.

3 artikla

Kuuleminen

1.   Pääosasto voi kuulla ryhmiä kaikista 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä.

2.   Ryhmän puheenjohtaja voi läheisessä yhteistyössä varapuheenjohtajien kanssa kehottaa komissiota kuulemaan ryhmää jostakin tietystä kysymyksestä.

4 artikla

Jäsenten nimittäminen

1.   Pääjohtaja päättää ryhmien kokoonpanosta hakemuspyynnön perusteella.

2.   Ryhmien olisi muodostuttava vähintään Euroopan laajuisista valtiosta riippumattomista järjestöistä, etujärjestöt, sosiaalis-taloudelliset eturyhmät, kansalais- ja ammattijärjestöt mukaan luettuina, jotka on merkitty yhteiseen Euroopan avoimuusrekisteriin. Ryhmien jäseninä voivat olla kaikki asian kannalta merkitykselliset intressijärjestöt.

3.   Pääjohtaja päättää ryhmien lukumäärästä ja koosta kansalaisyhteiskunnan yhteistä maatalouspolitiikkaa kohtaan osoittamien intressien perusteella. Luettelo ryhmistä julkaistaan komission asiantuntijaryhmien ja muiden vastaavien elinten rekisterissä, jäljempänä ’rekisteri’, sekä omalla verkkosivustolla. Pääjohtaja varmistaa, että kaikki 2 kohdassa tarkoitetut etujärjestöt ovat tasapuolisesti edustettuina. Hänen on erityisesti varmistettava tasapaino taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten etujen välillä.

4.   Pääjohtaja valitsee jäsenjärjestöt hakemuspyyntöön vastanneiden järjestöjen joukosta. Hän voi myös nimetä uuden jäsenjärjestön, jos paikkoja jää täyttämättä tai vapautuu.

5.   Jäsenjärjestöt nimetään seitsemäksi vuodeksi. Jäsenjärjestö voidaan korvata ryhmässä toisella ennen seitsenvuotisen toimikauden päättymistä, jos se

| a) | ei enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön; |
| --- | --- |

a)

ei enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön;

| b) | eroaa ryhmästä; |
| --- | --- |

b)

eroaa ryhmästä;

| c) | ei nimeä säännöllisesti asiantuntijoita ryhmän kokouksiin; |
| --- | --- |

c)

ei nimeä säännöllisesti asiantuntijoita ryhmän kokouksiin;

| d) | ei enää täytä 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, tai |
| --- | --- |

d)

ei enää täytä 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä, tai

| e) | ei noudata perussopimuksen 339 artiklassa määrättyä vaatimusta tietojen salassapitovelvollisuudesta. |
| --- | --- |

e)

ei noudata perussopimuksen 339 artiklassa määrättyä vaatimusta tietojen salassapitovelvollisuudesta.

6.   Jäsenjärjestöjen on nimettävä ryhmien kokouksiin osallistuvat asiantuntijat esityslistalla olevien kohtien perusteella ja ilmoitettava pääosastolle nimeämiensä asiantuntijoiden henkilöllisyys viimeistään kolme työpäivää ennen kokousta.

7.   Pääosasto kutsuu jäsenjärjestöjen nimeämät asiantuntijat osallistumaan ryhmien kokouksiin. Jos jäsenjärjestö ei ole ilmoittanut pääosastolle asiantuntijoiden henkilöllisyyttä 6 kohdassa säädetyssä määräajassa, pääosasto voi kieltäytyä kutsumasta näitä asiantuntijoita kyseiseen kokoukseen.

8.   Jäsenjärjestöjen nimet julkaistaan komission asiantuntijaryhmien ja muiden vastaavien elinten rekisterissä sekä omalla verkkosivustolla.

9.   Henkilötietoja kerättäessä, käsiteltäessä ja julkaistaessa noudatetaan asetusta (EY) N:o 45/2001.

5 artikla

Toiminta

1.   Kukin ryhmä valitsee ensimmäisessä kokouksessaan jäsentensä joukosta puheenjohtajan ja kaksi varapuheenjohtajaa ensimmäisessä äänestyksessä läsnä olevien asiantuntijoiden kahden kolmasosan enemmistöllä ja myöhemmissä äänestyksissä läsnä olevien asiantuntijoiden yksinkertaisella enemmistöllä. Varapuheenjohtajat valitaan muiden kuin sen järjestön edustajien joukosta, johon puheenjohtaja kuuluu. Kahden varapuheenjohtajan on edustettava eri järjestöjä. Valinta tapahtuu komission edustajan valvonnassa salaisella äänestyksellä, elleivät kaikki läsnä olevat asiantuntijat nimenomaisesti päätä toisin.

2.   Puheenjohtajan ja kahden varapuheenjohtajan toimikausi on yksi vuosi, ja se voidaan uusia. Puheenjohtajan toimikausi voi olla enintään kaksi peräkkäistä toimikautta. Uusia puheenjohtajia valittaessa ryhmän on varmistettava, etteivät nämä edusta samoja järjestöjä kuin edeltäjänsä.

3.   Puheenjohtaja määrittelee pääosaston suostumuksella läheisessä yhteistyössä varapuheenjohtajien kanssa ja ryhmässä edustettuina olevia järjestöjä kuullen kokousten esityslistaan sisällytettävät kysymykset vähintään 25 työpäivää ennen kutakin kokousta. Pääosasto lähettää järjestöille esityslistat pääsääntöisesti 20 työpäivää ennen kokousta mieluiten sähköisesti.

4.   Lukuun ottamatta 1 kohdassa tarkoitettuja vaaleja ryhmän keskustelujen lopussa ei järjestetä äänestystä. Jos ryhmä on yksinmielinen pääosaston pyytämästä lausunnosta tai omasta aloitteestaan antamasta päätöslauselmasta, se laatii yhteiset päätelmät ja liittää ne yhteenvetokertomukseen. Ryhmän suosituksesta komissio antaa ryhmän työn tulokset tiedoksi muille EU:n toimielimille.

5.   Puheenjohtaja on vastuussa siitä, että kertomuksessa on yksityiskohtaiset pöytäkirjat kustakin kokouksesta, sekä kertomusluonnoksen toimittamisesta pääosastolle 20 työpäivän kuluttua kokouksesta. Pääosasto voi muuttaa puheenjohtajan kertomusluonnosta ennen sen jakamista ja ryhmän sen jälkeen antamaa hyväksyntää.

6.   Ryhmä voi pääosaston suostumuksella perustaa työryhmiä tarkastelemaan tiettyjä kysymyksiä ryhmän määrittelemän toimeksiannon mukaisesti. Työryhmien kokousten puheenjohtajina toimivat komission edustajat. Tällaiset työryhmät hajotetaan heti, kun ne ovat suorittaneet toimeksiantonsa.

7.   Pääosasto voi kutsua käsiteltävänä olevaa asiaa hyvin tuntevia, ryhmän ulkopuolisia asiantuntijoita osallistumaan tilapäisesti ryhmän tai työryhmän työskentelyyn. Lisäksi komission edustaja voi myöntää tarkkailijan aseman 4 artiklan 2 kohdassa määritellyille henkilöille tai järjestöille siltä osin kuin se ei vaaranna ryhmien tai työryhmien tasapainoa. Tarkkailijoilla on puheenjohtajan pyynnöstä läsnä olevan korkeimman komission edustajan suostumuksella puheoikeus. Henkilöt tai järjestöt, joilla on tarkkailijan asema, eivät osallistu 1 kohdassa tarkoitettuihin äänestyksiin.

8.   Ryhmien jäsenten ja heidän edustajiensa sekä kutsuttujen asiantuntijoiden ja henkilöiden tai järjestöjen, joilla on 7 kohdassa tarkoitettu tarkkailijan asema, on noudatettava perussopimuksissa ja niiden täytäntöönpanosäännöissä vahvistettua salassapitovelvollisuutta sekä unionin turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka vahvistetaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (4) liitteessä. Komissio voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, jos nämä henkilöt eivät noudata näitä velvollisuuksia.

9.   Ryhmien ja työryhmien kokoukset pidetään pääsääntöisesti komission tiloissa. Komissio huolehtii sihteeripalveluista. Ryhmien ja työryhmien kokouksista sopii pääosasto. Ryhmien ja niiden työryhmien kokouksissa voi olla läsnä muita komission virkamiehiä, joita asia koskee.

10.   Komissio julkaisee kaikki ryhmien toimintaan liittyvät merkitykselliset asiakirjat, kuten esityslistat, pöytäkirjat, loppu- tai osapäätelmät ja työasiakirjat, omalla verkkosivulla, jolle on linkki komission asiantuntijaryhmien ja muiden vastaavien elinten rekisteristä. Järjestelmällisestä julkaisemisesta voidaan poiketa silloin, kun asiakirjan tietojen ilmaiseminen loukkaisi julkisen tai yksityisen edun suojaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (5) 4 artiklan mukaisesti.

6 artikla

Kokouskulut

1.   Ryhmien ja työryhmien toimintaan osallistuvat henkilöt eivät saa palkkiota tehtäviensä hoitamisesta.

2.   Ryhmien ja työryhmien toimintaan osallistuvien asiantuntijoiden matka- ja oleskelukustannukset korvataan komission voimassa olevien määräysten mukaisesti.

3.   Edellä olevassa 2 kohdassa tarkoitetut kulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamismenettelyssä käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.

7 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2004/391/EY 1 päivästä heinäkuuta 2014.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014.

Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  Komission päätös 2004/391/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2004, yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä käsittelevistä neuvoa-antavista ryhmistä (EUVL L 120, 24.4.2004, s. 50).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

2

(3)  K(2010) 7649.

3

(4)  Komission päätös 2001/844/EY, EHTY, Euratom, tehty 29 päivänä marraskuuta 2001, komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta (EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

5

---