# Europos Sąjungos L 285/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.285.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 285 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. spalio 29d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.285.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 285

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. spalio 29d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1047/2013, kuriuo dėl gamintojo Piaggio 2010 m. vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ištaisymo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 114/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2013 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1048/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 828/2009, kuriuo nustatomos išsamios prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamų cukraus sektoriaus produktų importo ir rafinavimo pagal lengvatinius susitarimus taisyklės, taikomos nuo 2009–2010 iki 2014–2015 prekybos metų | 2 |
| | * | 2013 m. spalio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1049/2013, kuriuo uždraudžiama su Jungtinės Karalystės vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastąsias brosmes I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse | 4 |
| | | 2013 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1050/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 6 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/530/ES |
| | * | 2013 m. rugsėjo 16 d. Komisijos sprendimas dėl kompensacijos pagal dekretą dėl mėšlo C 75/98 (ex NN 45/98), įgyvendinto Belgijoje (Flandrijoje)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5818) | 8 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1047/2013, kuriuo dėl gamintojo Piaggio 2010 m. vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ištaisymo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 114/2013 (
  1
  )

2

1

1

*

2013 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1048/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 828/2009, kuriuo nustatomos išsamios prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamų cukraus sektoriaus produktų importo ir rafinavimo pagal lengvatinius susitarimus taisyklės, taikomos nuo 2009–2010 iki 2014–2015 prekybos metų

2

*

2013 m. spalio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1049/2013, kuriuo uždraudžiama su Jungtinės Karalystės vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastąsias brosmes I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

4

2013 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1050/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

6

SPRENDIMAI

2013/530/ES

*

2013 m. rugsėjo 16 d. Komisijos sprendimas dėl kompensacijos pagal dekretą dėl mėšlo C 75/98 (ex NN 45/98), įgyvendinto Belgijoje (Flandrijoje)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5818)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5818)

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1047/2013

2013 m. rugpjūčio 21 d.

kuriuo dėl gamintojo „Piaggio“ 2010 m. vidutinio savitojo išmetamo CO2 kiekio ištaisymo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 114/2013

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį (1), ypač į jo 11 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | lengvųjų komercinių transporto priemonių gamintojas „Piaggio“ informavo Komisiją, kad 2012 m. lapkričio 6 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 114/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011 papildomas prašymo leisti naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms taikyti nukrypti nuo savitosios CO2 išmetimo normos leidžiančią nuostatą teikimo taisyklėmis (2), nurodytas šio gamintojo 2010 m. vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis yra neteisingas. Gamintojas pateikė išsamius įrodymus, kad 2010 m. vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis buvo daug didesnis nei tame reglamente nurodyta vertė; |
| --- | --- |

(1)

lengvųjų komercinių transporto priemonių gamintojas „Piaggio“ informavo Komisiją, kad 2012 m. lapkričio 6 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 114/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011 papildomas prašymo leisti naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms taikyti nukrypti nuo savitosios CO2 išmetimo normos leidžiančią nuostatą teikimo taisyklėmis (2), nurodytas šio gamintojo 2010 m. vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis yra neteisingas. Gamintojas pateikė išsamius įrodymus, kad 2010 m. vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis buvo daug didesnis nei tame reglamente nurodyta vertė;

| (2) | Komisija įvertino „Piaggio“ pateiktus įrodymus ir laikosi nuomonės, kad tą vertę derėtų pataisyti; |
| --- | --- |

(2)

Komisija įvertino „Piaggio“ pateiktus įrodymus ir laikosi nuomonės, kad tą vertę derėtų pataisyti;

| (3) | todėl Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 114/2013 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(3)

todėl Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 114/2013 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 114/2013 III priedo sąrašo antrame stulpelyje pavadinimu „Vidutinis išmetamų teršalų kiekis (g/km)“ gamintojo „Piaggio“ įrašas yra pakeičiamas įrašu „177,00“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 20-ą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 145, 2011 5 31, p. 1.

1

(2)  OL L 38, 2013 2 9, p. 1.

2

---

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1048/2013

2013 m. spalio 28 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 828/2009, kuriuo nustatomos išsamios prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamų cukraus sektoriaus produktų importo ir rafinavimo pagal lengvatinius susitarimus taisyklės, taikomos nuo 2009–2010 iki 2014–2015 prekybos metų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d., iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir (EB) Nr. 964/2007 (1), ypač į jo 11 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 828/2009 (2) 1 straipsnio 4 dalimi, Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priede nurodyta mažiausiai išsivysčiusi šalis gali būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 828/2009 I priedą; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 828/2009 (2) 1 straipsnio 4 dalimi, Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priede nurodyta mažiausiai išsivysčiusi šalis gali būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 828/2009 I priedą;

| (2) | remiantis 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 607/2013, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 552/97, laikinai Mianmarui/Birmai neleidžiantis naudotis bendrosiomis tarifo privilegijomis (3), 2013 m. liepos 19 d. Mianmarui/Birmai vėl leista naudotis bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema, taikoma atgaline data nuo 2012 m. birželio 13 d.; |
| --- | --- |

(2)

remiantis 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 607/2013, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 552/97, laikinai Mianmarui/Birmai neleidžiantis naudotis bendrosiomis tarifo privilegijomis (3), 2013 m. liepos 19 d. Mianmarui/Birmai vėl leista naudotis bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema, taikoma atgaline data nuo 2012 m. birželio 13 d.;

| (3) | Mianmaras/Birma, viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priede, paprašė Komisijos įtraukti ją į Reglamento (EB) Nr. 828/2009 I priedą. Kadangi Mianmare/Birmoje gaminamas cukrus, ši šalis – galima eksportuotoja į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

(3)

Mianmaras/Birma, viena iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 732/2008 I priede, paprašė Komisijos įtraukti ją į Reglamento (EB) Nr. 828/2009 I priedą. Kadangi Mianmare/Birmoje gaminamas cukrus, ši šalis – galima eksportuotoja į Europos Sąjungą;

| (4) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 828/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 828/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr 828/2009 I priedo I dalis pakeičiama šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 211, 2008 8 6, p. 1.

1

(2)  2009 m. rugsėjo 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 828/2009, kuriuo nustatomos išsamios prie 1701 tarifinės pozicijos priskiriamų cukraus sektoriaus produktų importo ir rafinavimo pagal lengvatinius susitarimus taisyklės, taikomos nuo 2009–2010 iki 2014–2015 prekybos metų (OL L 240, 2009 9 11, p. 14).

2

(3)  OL L 181, 2013 6 29, p. 13.

3

---

PRIEDAS

„I dalis. Mažiausiai išsivysčiusios šalys

| Grupės žymėjimas | Trečioji šalis | Nuorodos numeris |
| --- | --- | --- |
| Mažiausiai išsivysčiusios ne AKR šalys | Bangladešas
  Kambodža
  Laosas
  Mianmaras/Birma
  Nepalas | 09.4221 |
| Mažiausiai išsivysčiusios AKR šalys | Beninas
  Burkina Fasas
  Kongo Demokratinė Respublika
  Etiopija
  Madagaskaras
  Malavis
  Mozambikas
  Senegalas
  Siera Leonė
  Sudanas
  Tanzanija
  Togas
  Uganda
  Zambija | 09.4231“ |

Grupės žymėjimas

Trečioji šalis

Nuorodos numeris

Mažiausiai išsivysčiusios ne AKR šalys

Bangladešas

Kambodža

Laosas

Mianmaras/Birma

Nepalas

09.4221

Mažiausiai išsivysčiusios AKR šalys

Beninas

Burkina Fasas

Kongo Demokratinė Respublika

Etiopija

Madagaskaras

Malavis

Mozambikas

Senegalas

Siera Leonė

Sudanas

Tanzanija

Togas

Uganda

Zambija

09.4231“

---

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1049/2013

2013 m. spalio 25 d.

kuriuo uždraudžiama su Jungtinės Karalystės vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastąsias brosmes I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatomos kvotos 2013 metams; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. sausio 21 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (2), nustatomos kvotos 2013 metams;

| (2) | remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2013 metams skirtą kvotą; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Komisijai pateikta informacija, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, išnaudojo 2013 metams skirtą kvotą;

| (3) | todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą, |
| --- | --- |

(3)

todėl būtina uždrausti tų išteklių žuvų žvejybą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2013 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimai

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje narėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Visų pirma, draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 25 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Lowri EVANS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinė direktorė

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

1

(2)  OL L 23, 2013 1 25, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Nr. | 62/TQ40 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Ištekliai | USK/1214EI |
| Rūšis | Paprastoji brosmė (Brosme brosme) |
| Zona | I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Data | 2013 10 8 |

Nr.

62/TQ40

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Ištekliai

USK/1214EI

Rūšis

Paprastoji brosmė (Brosme brosme)

Zona

I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Data

2013 10 8

---

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/6

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1050/2013

2013 m. spalio 28 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. spalio 28 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 53,3 |
| MA | 44,5 |
| MK | 32,3 |
| ZZ | 43,4 |
| 0707 00 05 | MK | 46,1 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 96,9 |
| 0709 93 10 | TR | 151,2 |
| ZZ | 151,2 |
| 0805 50 10 | AR | 12,9 |
| CL | 77,5 |
| IL | 100,2 |
| TR | 80,0 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | BR | 234,0 |
| TR | 170,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0808 10 80 | CL | 167,7 |
| IL | 85,8 |
| NZ | 204,6 |
| US | 154,3 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 147,5 |
| 0808 30 90 | CN | 52,7 |
| TR | 129,9 |
| US | 165,9 |
| ZZ | 116,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

53,3

MA

44,5

MK

32,3

ZZ

43,4

0707 00 05

MK

46,1

TR

147,7

ZZ

96,9

0709 93 10

TR

151,2

ZZ

151,2

0805 50 10

AR

12,9

CL

77,5

IL

100,2

TR

80,0

ZA

56,7

ZZ

65,5

0806 10 10

BR

234,0

TR

170,1

ZZ

202,1

0808 10 80

CL

167,7

IL

85,8

NZ

204,6

US

154,3

ZA

125,3

ZZ

147,5

0808 30 90

CN

52,7

TR

129,9

US

165,9

ZZ

116,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 29.10.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 285/8

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2013 m. rugsėjo 16 d.

dėl kompensacijos pagal dekretą dėl mėšlo C 75/98 (ex NN 45/98), įgyvendinto Belgijoje (Flandrijoje)

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 5818)

(Tekstas autentiškas tik olandų ir prancūzų kalbomis)

(2013/530/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (1),

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Europos Komisijos tarnybos, gavusios skundą, kad Flandrijos vyriausybė teikė neteisėtą pagalbą ūkininkams dėl jų naudojamų trąšų ir mėšlo (toliau – priemonė), 1998 m. vasario 4 d. raštu kreipėsi į Belgijos valdžios institucijas prašydamos pateikti informaciją apie 1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimo dėl kompensacijos, mokamos ūkininkams dėl įsipareigojimų pagal teisės aktus dėl trąšų (toliau – dekretas dėl mėšlo), įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(1)

Europos Komisijos tarnybos, gavusios skundą, kad Flandrijos vyriausybė teikė neteisėtą pagalbą ūkininkams dėl jų naudojamų trąšų ir mėšlo (toliau – priemonė), 1998 m. vasario 4 d. raštu kreipėsi į Belgijos valdžios institucijas prašydamos pateikti informaciją apie 1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimo dėl kompensacijos, mokamos ūkininkams dėl įsipareigojimų pagal teisės aktus dėl trąšų (toliau – dekretas dėl mėšlo), įgyvendinimą.

| (2) | Ši informacija buvo pateikta Komisijai 1998 m. kovo 18 d. Flandrijos aplinkos ir užimtumo ministro raštu ir 1998 m. kovo 31 d. Belgijos nuolatinės atstovybės raštu. |
| --- | --- |

(2)

Ši informacija buvo pateikta Komisijai 1998 m. kovo 18 d. Flandrijos aplinkos ir užimtumo ministro raštu ir 1998 m. kovo 31 d. Belgijos nuolatinės atstovybės raštu.

| (3) | 1998 m. balandžio 15 d. įvyko kompetentingų Belgijos valdžios institucijų ir Europos Komisijos tarnybų atstovų susitikimas. |
| --- | --- |

(3)

1998 m. balandžio 15 d. įvyko kompetentingų Belgijos valdžios institucijų ir Europos Komisijos tarnybų atstovų susitikimas.

| (4) | 1998 m. liepos 10 d. teleksu Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, ir jos į tai atsakė 1998 m. rugpjūčio 7 d. raštu, registruotu 1998 m. rugpjūčio 10 d. |
| --- | --- |

(4)

1998 m. liepos 10 d. teleksu Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, ir jos į tai atsakė 1998 m. rugpjūčio 7 d. raštu, registruotu 1998 m. rugpjūčio 10 d.

| (5) | Remiantis Belgijos valdžios institucijų informacija, mokėjimai atlikti 1996 m. Vis dėlto Komisijai nebuvo pranešta apie priemonę pagal EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį (dabar SESV 108 straipsnio 3 dalis). Dėl šios priežasties byla buvo įtraukta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 45/98. Nors schema galiojo 1996 m. ir 1997 m., Komisija Belgijos atitinkamai valdžios institucijų įstaigai 1998 m. rugpjūčio 7 d. rašte nurodė nemokėti paramos už 1997 m. tol, kol Komisija nėra priėmusi sprendimo dėl to, ar pagalba suderinama su vidaus rinka. Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Flandrijos vyriausybė ketino šią kompensacijos schemą įtraukti į Flandrijos pagalbos programą pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2078/92 (2). |
| --- | --- |

(5)

Remiantis Belgijos valdžios institucijų informacija, mokėjimai atlikti 1996 m. Vis dėlto Komisijai nebuvo pranešta apie priemonę pagal EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį (dabar SESV 108 straipsnio 3 dalis). Dėl šios priežasties byla buvo įtraukta į pagalbos, apie kurią nepranešta, registrą numeriu NN 45/98. Nors schema galiojo 1996 m. ir 1997 m., Komisija Belgijos atitinkamai valdžios institucijų įstaigai 1998 m. rugpjūčio 7 d. rašte nurodė nemokėti paramos už 1997 m. tol, kol Komisija nėra priėmusi sprendimo dėl to, ar pagalba suderinama su vidaus rinka. Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Flandrijos vyriausybė ketino šią kompensacijos schemą įtraukti į Flandrijos pagalbos programą pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2078/92 (2).

| (6) | 1999 m. sausio 21 d. raštu Komisija pranešė Belgijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl priemonės. |
| --- | --- |

(6)

1999 m. sausio 21 d. raštu Komisija pranešė Belgijai apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl priemonės.

| (7) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas 1999 m. balandžio 17 d. Oficialiajame leidinyje (3). |
| --- | --- |

(7)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas 1999 m. balandžio 17 d. Oficialiajame leidinyje (3).

| (8) | Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas dėl šios priemonės. |
| --- | --- |

(8)

Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas dėl šios priemonės.

| (9) | Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(9)

Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė.

| (10) | Pranešimus apie kitus Flandrijos kompensacijos dėl mėšlo atvejus (C12/1999, N105/1999, N311/99) Belgijos valdžios institucijos atsiėmė. |
| --- | --- |

(10)

Pranešimus apie kitus Flandrijos kompensacijos dėl mėšlo atvejus (C12/1999, N105/1999, N311/99) Belgijos valdžios institucijos atsiėmė.

| (11) | 2012 m. kovo 6 d. Komisija gavo skundą iš ūkininko dėl kompensacijos sumokėjimo už 1996 m. pagal dekretą dėl mėšlo. Belgijos (Flandrijos) valdžios institucijų ir Europos Komisijos tarnybų atstovų 2012 m. balandžio 16 d. posėdyje Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti savo nuomonę dėl skundo. |
| --- | --- |

(11)

2012 m. kovo 6 d. Komisija gavo skundą iš ūkininko dėl kompensacijos sumokėjimo už 1996 m. pagal dekretą dėl mėšlo. Belgijos (Flandrijos) valdžios institucijų ir Europos Komisijos tarnybų atstovų 2012 m. balandžio 16 d. posėdyje Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti savo nuomonę dėl skundo.

| (12) | 2012 m. lapkričio 9 d. Europos Komisija paprašė papildomos informacijos. Belgijos valdžios institucijos ją pateikė 2013 m. sausio 14 d. raštu. |
| --- | --- |

(12)

2012 m. lapkričio 9 d. Europos Komisija paprašė papildomos informacijos. Belgijos valdžios institucijos ją pateikė 2013 m. sausio 14 d. raštu.

II.   IŠSAMUS PAGALBOS APIBŪDINIMAS

1.   PAVADINIMAS

| (13) | Kompensacija pagal dekretą dėl mėšlo. |
| --- | --- |

(13)

Kompensacija pagal dekretą dėl mėšlo.

2.   BIUDŽETAS

| (14) | Visas 1996 m. priemonei skirtas biudžetas sudarė 427 511 868 BEF (Belgijos frankus) ir buvo paskirstytas taip:






  (a) | kompensacija už sumažėjusį derlingumą;






  — | 250 279 282 BEF už ganyklas; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Visas 1996 m. priemonei skirtas biudžetas sudarė 427 511 868 BEF (Belgijos frankus) ir buvo paskirstytas taip:

(a)

kompensacija už sumažėjusį derlingumą;

—

250 279 282 BEF už ganyklas;

| — | 50 102 650 BEF už kukurūzus; |
| --- | --- |

—

50 102 650 BEF už kukurūzus;

| (b) | kompensacija už mėšlo šalinimo sąnaudas – 65 486 397 BEF; |
| --- | --- |

(b)

kompensacija už mėšlo šalinimo sąnaudas – 65 486 397 BEF;

| (c) | kompensacija už mėšlo sandėliavimo sąnaudas – 34 276 829 BEF; |
| --- | --- |

(c)

kompensacija už mėšlo sandėliavimo sąnaudas – 34 276 829 BEF;

| (d) | kompensacija už papildomų trąšų pirkimą – 27 366 710 BEF. |
| --- | --- |

(d)

kompensacija už papildomų trąšų pirkimą – 27 366 710 BEF.

| (15) | Kompensacija pagal dekretą dėl mėšlo buvo išmokėta už 1996 m. |
| --- | --- |

(15)

Kompensacija pagal dekretą dėl mėšlo buvo išmokėta už 1996 m.

| (16) | Pagal dekretą dėl mėšlo kompensacija mokama ūkininkams, kurių įmonės yra visiškai ar iš dalies vandens zonoje arba gamtos zonoje. Tai taikoma 7,502 iš 40,673 Flandrijos įmonių, turinčių ariamos žemės arba gyvulių (18,5 %). Viso 649,223 ha ploto sudaro dirbama žemė arba žemė, kurioje auginami gyvuliai, 47,948 ha (7,5 %) yra vandens zonoje, o 21,919 ha (3 %) – gamtos zonoje. |
| --- | --- |

(16)

Pagal dekretą dėl mėšlo kompensacija mokama ūkininkams, kurių įmonės yra visiškai ar iš dalies vandens zonoje arba gamtos zonoje. Tai taikoma 7,502 iš 40,673 Flandrijos įmonių, turinčių ariamos žemės arba gyvulių (18,5 %). Viso 649,223 ha ploto sudaro dirbama žemė arba žemė, kurioje auginami gyvuliai, 47,948 ha (7,5 %) yra vandens zonoje, o 21,919 ha (3 %) – gamtos zonoje.

| (17) | Pagalbos schemos tikslas – sudaryti galimybes ūkininkams, kurių žemė yra aplinkos požiūriu jautriose vietovėse, prisitaikyti prie griežtesnių mėšlo naudojimo standartų, ir kompensuoti tų ūkininkų patirtus ekonominius nuostolius. Pagalba apskaičiuojama atsižvelgiant į pajamas, kurios buvo prarastos vykdant įprastą žemės ūkio veiklą už tokių jautrių zonų ribų. Belgijos valdžios institucijų teigimu, kompensacija taip pat buvo reikalinga siekiant išvengti socialinių neramumų. |
| --- | --- |

(17)

Pagalbos schemos tikslas – sudaryti galimybes ūkininkams, kurių žemė yra aplinkos požiūriu jautriose vietovėse, prisitaikyti prie griežtesnių mėšlo naudojimo standartų, ir kompensuoti tų ūkininkų patirtus ekonominius nuostolius. Pagalba apskaičiuojama atsižvelgiant į pajamas, kurios buvo prarastos vykdant įprastą žemės ūkio veiklą už tokių jautrių zonų ribų. Belgijos valdžios institucijų teigimu, kompensacija taip pat buvo reikalinga siekiant išvengti socialinių neramumų.

| (18) | Pagalba skiriama siekiant kompensuoti tose jautriose zonose esantiems ūkininkams už:






  (a) | sumažėjusį derlingumą dėl mažiau naudojamų trąšų ir mėšlo, |
| --- | --- | --- |

(18)

Pagalba skiriama siekiant kompensuoti tose jautriose zonose esantiems ūkininkams už:

(a)

sumažėjusį derlingumą dėl mažiau naudojamų trąšų ir mėšlo,

| (b) | papildomas mėšlo šalinimo sąnaudas, |
| --- | --- |

(b)

papildomas mėšlo šalinimo sąnaudas,

| (c) | papildomas mėšlo sandėliavimo sąnaudas, |
| --- | --- |

(c)

papildomas mėšlo sandėliavimo sąnaudas,

| (d) | papildomai perkamas chemines trąšas. |
| --- | --- |

(d)

papildomai perkamas chemines trąšas.

| (19) | Remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, išmokos ūkininkams siekiant kompensuoti už įsipareigojimų pagal teisės aktus dėl trąšų laikymasį buvo pagrįstos keturiais teisės aktais:






  (a) | 1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu dėl ūkininkams mokamos kompensacijos už įsipareigojimų pagal teisės aktus dėl trąšų laikymasį; |
| --- | --- | --- |

(19)

Remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, išmokos ūkininkams siekiant kompensuoti už įsipareigojimų pagal teisės aktus dėl trąšų laikymasį buvo pagrįstos keturiais teisės aktais:

(a)

1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu dėl ūkininkams mokamos kompensacijos už įsipareigojimų pagal teisės aktus dėl trąšų laikymasį;

| (b) | 1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu, kuriuo nustatoma kompensacija už 1996 m. ir 1997 m. pagal 1991 m. sausio 23 d. dekreto dėl aplinkos apsaugos nuo taršos mėšlu 15 straipsnio 9 dalį; |
| --- | --- |

(b)

1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu, kuriuo nustatoma kompensacija už 1996 m. ir 1997 m. pagal 1991 m. sausio 23 d. dekreto dėl aplinkos apsaugos nuo taršos mėšlu 15 straipsnio 9 dalį;

| (c) | 1996 m. kovo 19 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu, kuriuo nustatomos taisyklės dėl papildomų įsipareigojimų, susijusių su mėšlo šalinimu, ir dėl pagalbos, susijusios su papildomu pertekliniu mėšlu vietovėse, kuriose taikomi griežtesni standartai dėl mėšlo paskleidimo; |
| --- | --- |

(c)

1996 m. kovo 19 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu, kuriuo nustatomos taisyklės dėl papildomų įsipareigojimų, susijusių su mėšlo šalinimu, ir dėl pagalbos, susijusios su papildomu pertekliniu mėšlu vietovėse, kuriose taikomi griežtesni standartai dėl mėšlo paskleidimo;

| (d) | 1997 m. liepos 15 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas 1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimas, kuriuo nustatoma kompensacija už 1996 ir 1997 m. pagal 1991 m. sausio 23 d. dekreto dėl aplinkos apsaugos nuo taršos mėšlu 15 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

(d)

1997 m. liepos 15 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu, kuriuo iš dalies keičiamas 1995 m. gruodžio 20 d. Flandrijos vyriausybės sprendimas, kuriuo nustatoma kompensacija už 1996 ir 1997 m. pagal 1991 m. sausio 23 d. dekreto dėl aplinkos apsaugos nuo taršos mėšlu 15 straipsnio 9 dalį.

| (20) | Nė apie vieną iš šių teisės aktų nebuvo pranešta Komisijai pagal EB sutarties 93 straipsnį (dabar SESV 108 straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

(20)

Nė apie vieną iš šių teisės aktų nebuvo pranešta Komisijai pagal EB sutarties 93 straipsnį (dabar SESV 108 straipsnio 3 dalis).

| (21) | Belgijos institucijų teigimu, mėšlo politika Flandrijoje pagrįsta 1995 m. gruodžio 20 d. dekretu, kuriuo iš dalies keičiamas 1991 m. sausio 23 d. dekretas dėl aplinkos apsaugos nuo taršos trąšomis. Šiuo dekretu siekiama sumažinti aplinkos problemas, kylančias dėl paviršinio ir gruntinio vandens prisodrinimo ir fosfatų ir nitratų išplovimo į dirvožemį, dėl ko kyla jų prasiskverbimo į požeminį ir paviršinį vandenį pavojus. Remiantis ataskaita apie Flandrijos aplinką ir gamtą, žemės ūkio sektoriaus grynojo azoto ir fosfato apkrova gamtai sudaro 56 % visos apkrovos. Gyvulių tvartų amoniako ir paskleistų srutų tarša sudaro 21 % išmetamųjų teršalų Flandrijoje. |
| --- | --- |

(21)

Belgijos institucijų teigimu, mėšlo politika Flandrijoje pagrįsta 1995 m. gruodžio 20 d. dekretu, kuriuo iš dalies keičiamas 1991 m. sausio 23 d. dekretas dėl aplinkos apsaugos nuo taršos trąšomis. Šiuo dekretu siekiama sumažinti aplinkos problemas, kylančias dėl paviršinio ir gruntinio vandens prisodrinimo ir fosfatų ir nitratų išplovimo į dirvožemį, dėl ko kyla jų prasiskverbimo į požeminį ir paviršinį vandenį pavojus. Remiantis ataskaita apie Flandrijos aplinką ir gamtą, žemės ūkio sektoriaus grynojo azoto ir fosfato apkrova gamtai sudaro 56 % visos apkrovos. Gyvulių tvartų amoniako ir paskleistų srutų tarša sudaro 21 % išmetamųjų teršalų Flandrijoje.

| (22) | Dekrete dėl mėšlo nurodomi tikslai, susiję su poreikiu pasiekti ir (arba) išlaikyti reikalaujamus dirvožemio, vandens (paviršinio ir požeminio) ir oro kokybės standartus. Juo numatoma palaipsniui griežtinti mėšlo naudojimo apribojimus. Taip suteikiama galimybė patikslinti reikalavimus pereinamuoju laikotarpiu. Trąšų naudojimo standartai turi būti griežtinami pamažu, išskyrus itin pažeidžiamas vietoves, konkrečiai, vandens zonas ir gamtos zonas, kuriose griežtesnės taisyklės pradėtos taikyti iškart. |
| --- | --- |

(22)

Dekrete dėl mėšlo nurodomi tikslai, susiję su poreikiu pasiekti ir (arba) išlaikyti reikalaujamus dirvožemio, vandens (paviršinio ir požeminio) ir oro kokybės standartus. Juo numatoma palaipsniui griežtinti mėšlo naudojimo apribojimus. Taip suteikiama galimybė patikslinti reikalavimus pereinamuoju laikotarpiu. Trąšų naudojimo standartai turi būti griežtinami pamažu, išskyrus itin pažeidžiamas vietoves, konkrečiai, vandens zonas ir gamtos zonas, kuriose griežtesnės taisyklės pradėtos taikyti iškart.

| (23) | Dekrete taip pat numatyta Flandrijoje išlaikyti 1992 m. buvusį mėšlo išeigos lygį ir galvijų skaičių. Tuo tikslu pradėta taikyti vietos leidimų politika. Tuo pačiu, atnaujinant didesnėms įmonėms išduotus leidimus, leistinas kiekis bus sumažintas 25 %. Gyvulininkystės sektoriui buvo suteikta laiko (iki 2002 m.) rasti būdų, kaip sumažinti mėšlo perteklių ir jo poveikį. |
| --- | --- |

(23)

Dekrete taip pat numatyta Flandrijoje išlaikyti 1992 m. buvusį mėšlo išeigos lygį ir galvijų skaičių. Tuo tikslu pradėta taikyti vietos leidimų politika. Tuo pačiu, atnaujinant didesnėms įmonėms išduotus leidimus, leistinas kiekis bus sumažintas 25 %. Gyvulininkystės sektoriui buvo suteikta laiko (iki 2002 m.) rasti būdų, kaip sumažinti mėšlo perteklių ir jo poveikį.

| (24) | Griežtesni apribojimai įsigaliojo iš karto 1996 m. sausio 1 d. šiose vietovėse:






  (a) | vandens baseinuose ir saugomose teritorijose; |
| --- | --- | --- |

(24)

Griežtesni apribojimai įsigaliojo iš karto 1996 m. sausio 1 d. šiose vietovėse:

(a)

vandens baseinuose ir saugomose teritorijose;

| (b) | gamtos požiūriu vertingose vietovėse, gamtos draustiniuose, miškų žemėje; |
| --- | --- |

(b)

gamtos požiūriu vertingose vietovėse, gamtos draustiniuose, miškų žemėje;

| (c) | vietovėse, kuriose taikoma Paukščių direktyva; |
| --- | --- |

(c)

vietovėse, kuriose taikoma Paukščių direktyva;

| (d) | slėniuose ir ekologiškai vertingoje dirbamoje žemėje; |
| --- | --- |

(d)

slėniuose ir ekologiškai vertingoje dirbamoje žemėje;

| (e) | nitratams jautrioje žemėje; |
| --- | --- |

(e)

nitratams jautrioje žemėje;

| (f) | fosfatu užterštoje žemėje. |
| --- | --- |

(f)

fosfatu užterštoje žemėje.

| (25) | Belgijos valdžios institucijų teigimu, nustatant šias jautrias vietoves, buvo atsižvelgiama į Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (4) ir Tarybos direktyvos 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (5) reikalavimus. |
| --- | --- |

(25)

Belgijos valdžios institucijų teigimu, nustatant šias jautrias vietoves, buvo atsižvelgiama į Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (4) ir Tarybos direktyvos 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (5) reikalavimus.

| (26) | Remiantis dekretu dėl mėšlo, nuo 1996 m. sausio 1 d. iki 1998 m. gruodžio 31 d. Flandrijoje, išskyrus vandens zonas ir gamtos zonas, taikomos toliau nurodytos bendros trąšų ir mėšlo naudojimo ribos. Šios ribos nurodytos per metus leistinu fosforo pentoksido, cheminių trąšų, ir azoto kiekiu kilogramais – žr. toliau esančią lentelę.








  Pasėlių grupė | Fosforo pentoksidas | Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas | Iš viso azoto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ganyklos | 170 | 250 | 450 |
| Kukurūzai | 160 (1996 m.)
  155 (1997 m.)
  150 (1998 m.) | 200 | 325 |
| Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto (6) | 125 | 125 | 170 |
| Kiti pasėliai | 150 | 225 | 325 |

(26)

Remiantis dekretu dėl mėšlo, nuo 1996 m. sausio 1 d. iki 1998 m. gruodžio 31 d. Flandrijoje, išskyrus vandens zonas ir gamtos zonas, taikomos toliau nurodytos bendros trąšų ir mėšlo naudojimo ribos. Šios ribos nurodytos per metus leistinu fosforo pentoksido, cheminių trąšų, ir azoto kiekiu kilogramais – žr. toliau esančią lentelę.

Pasėlių grupė

Fosforo pentoksidas

Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas

Iš viso azoto

Ganyklos

170

250

450

Kukurūzai

160 (1996 m.)

155 (1997 m.)

150 (1998 m.)

200

325

Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto (6)

125

125

170

Kiti pasėliai

150

225

325

| (27) | Belgijos valdžios institucijos taip pat paskelbė toliau nurodytas orientacines ribas, kurių jos laikysis siekdamos 2003 m. ir vėlesnių tikslų.









  Pasėlių grupė | Fosforo pentoksidas | Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas | Azotas iš gyvulių mėšlo ir kitų trąšų | Iš viso azoto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ganyklos | 125 | 250 | 250 | 450 |
| Kukurūzai | 100 | 130 | 225 | 275 |
| Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto (7) | 100 | 70 | 125 | 125 |
| Kiti pasėliai | 100 | 150 | 200 | 275 |

(27)

Belgijos valdžios institucijos taip pat paskelbė toliau nurodytas orientacines ribas, kurių jos laikysis siekdamos 2003 m. ir vėlesnių tikslų.

Pasėlių grupė

Fosforo pentoksidas

Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas

Azotas iš gyvulių mėšlo ir kitų trąšų

Iš viso azoto

Ganyklos

125

250

250

450

Kukurūzai

100

130

225

275

Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto (7)

100

70

125

125

Kiti pasėliai

100

150

200

275

| (28) | Be šių kiekybinių apribojimų paprastoje ūkio žemėje skleisti mėšlą arba kitas organines trąšas draudžiama šiais laikotarpiais: nuo rugsėjo 21 d. iki sausio 21 d., sekmadieniais ir valstybinių švenčių dienomis, šeštadieniais, išskyrus šeštadienius laikotarpiu nuo vasario 1 d. iki gegužės 15 d., naktį (nuo 22 val. iki 7 val.), kai žemė yra patvinusi, įšalusi, arba padengta sniegu. |
| --- | --- |

(28)

Be šių kiekybinių apribojimų paprastoje ūkio žemėje skleisti mėšlą arba kitas organines trąšas draudžiama šiais laikotarpiais: nuo rugsėjo 21 d. iki sausio 21 d., sekmadieniais ir valstybinių švenčių dienomis, šeštadieniais, išskyrus šeštadienius laikotarpiu nuo vasario 1 d. iki gegužės 15 d., naktį (nuo 22 val. iki 7 val.), kai žemė yra patvinusi, įšalusi, arba padengta sniegu.

| (29) | Griežtesni standartai taikomi vandens zonose, kai jose ketinama išgauti geriamąjį vandenį, arba dėl to, kad tos zonos yra labai jautrios azoto išplovimui. Sąvoka „vandens zona“ reiškia:






  (a) | vandens baseinus ir II ir III tipo požeminio vandens apsaugos zonas, nustatytas pagal 1984 m. sausio 24 d. dekretą, kuriuo nustatomos požeminio vandens valdymo priemonės; |
| --- | --- | --- |

(29)

Griežtesni standartai taikomi vandens zonose, kai jose ketinama išgauti geriamąjį vandenį, arba dėl to, kad tos zonos yra labai jautrios azoto išplovimui. Sąvoka „vandens zona“ reiškia:

(a)

vandens baseinus ir II ir III tipo požeminio vandens apsaugos zonas, nustatytas pagal 1984 m. sausio 24 d. dekretą, kuriuo nustatomos požeminio vandens valdymo priemonės;

| (b) | Flandrijos vyriausybės nustatytas jautrias zonas, kurių paviršinio vandens subhidrografinėms talpykloms, skirtoms geriamojo vandens gamybai, taikomi griežtesni standartai, nustatyti remiantis 1971 m. kovo 26 d. įstatymu dėl paviršinio vandens apsaugos nuo taršos; |
| --- | --- |

(b)

Flandrijos vyriausybės nustatytas jautrias zonas, kurių paviršinio vandens subhidrografinėms talpykloms, skirtoms geriamojo vandens gamybai, taikomi griežtesni standartai, nustatyti remiantis 1971 m. kovo 26 d. įstatymu dėl paviršinio vandens apsaugos nuo taršos;

| (c) | jautrias azotui žemės zonas, kuriose reikalaujama taikyti griežtesnius Flandrijos vyriausybės nustatytus standartus ir kurių ribos nustatytos remiantis 1984 m. sausio 24 d. dekretu, kuriuo nustatomos požeminio vandens valdymo priemonės. |
| --- | --- |

(c)

jautrias azotui žemės zonas, kuriose reikalaujama taikyti griežtesnius Flandrijos vyriausybės nustatytus standartus ir kurių ribos nustatytos remiantis 1984 m. sausio 24 d. dekretu, kuriuo nustatomos požeminio vandens valdymo priemonės.

| (30) | Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti nuo 1996 m. sausio 1 d. mėšlo naudojimui vandens zonose taikomi standartai. Šios taisyklės pagrįstos išvardytų atskirų grupių pasėliams taikomais derlingumo standartais ir tose zonose aplinkos požiūriu priimtinais nuostoliais. Kiekiai nurodyti P2O5 kilogramais ir azoto, per metus tenkančio vienam hektarui, kilogramais.









  Pasėlių grupė | Fosforo pentoksidas | Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas | Azotas iš gyvulių mėšlo ir kitų trąšų | Iš viso azoto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ganyklos | 120 | 200 | 200 | 350 |
| Kukurūzai | 100 | 150 | 170 | 275 |
| Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto | 80 | 70 | 125 | 125 |
| Kiti pasėliai | 100 | 150 | 170 | 275 |

(30)

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti nuo 1996 m. sausio 1 d. mėšlo naudojimui vandens zonose taikomi standartai. Šios taisyklės pagrįstos išvardytų atskirų grupių pasėliams taikomais derlingumo standartais ir tose zonose aplinkos požiūriu priimtinais nuostoliais. Kiekiai nurodyti P2O5 kilogramais ir azoto, per metus tenkančio vienam hektarui, kilogramais.

Pasėlių grupė

Fosforo pentoksidas

Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas

Azotas iš gyvulių mėšlo ir kitų trąšų

Iš viso azoto

Ganyklos

120

200

200

350

Kukurūzai

100

150

170

275

Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto

80

70

125

125

Kiti pasėliai

100

150

170

275

| (31) | Vandens zonose mėšlą draudžiama skleisti nuo rugsėjo 1 d. iki sausio 21 d., išskyrus plotuose, kuriuose surenkamas paviršinis vanduo, esančias a ir b zonas, – jose draudimas taikomas iki vasario 15 d. |
| --- | --- |

(31)

Vandens zonose mėšlą draudžiama skleisti nuo rugsėjo 1 d. iki sausio 21 d., išskyrus plotuose, kuriuose surenkamas paviršinis vanduo, esančias a ir b zonas, – jose draudimas taikomas iki vasario 15 d.

| (32) | Sąvoka „gamtos zona“ reiškia:






  (a) | slėniuose esančias vietoves ir ekologinę vertę turinčią ūkio žemę, nurodytą 1962 m. kovo 29 d. įstatyme dėl nacionalinio ir miestų planavimo organizavimo; |
| --- | --- | --- |

(32)

Sąvoka „gamtos zona“ reiškia:

(a)

slėniuose esančias vietoves ir ekologinę vertę turinčią ūkio žemę, nurodytą 1962 m. kovo 29 d. įstatyme dėl nacionalinio ir miestų planavimo organizavimo;

| (b) | specialiąsias apsaugos zonas, nustatytas 1988 m. spalio 17 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu; |
| --- | --- |

(b)

specialiąsias apsaugos zonas, nustatytas 1988 m. spalio 17 d. Flandrijos vyriausybės sprendimu;

| (c) | tam tikras buveines ir besiribojančias buferines zonas, |
| --- | --- |

(c)

tam tikras buveines ir besiribojančias buferines zonas,

| (d) | miškus, gamtos požiūriu vertingas vietoves, gamtos išteklių vystymo plotus arba gamtos draustinius, kaip nurodyta kaimo plėtros žemėlapiuose, pateiktuose 1962 m. kovo 29 d. įstatyme dėl nacionalinio ir miestų planavimo organizavimo, pereinamojo laikotarpio priemonę taikant iki 1997 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(d)

miškus, gamtos požiūriu vertingas vietoves, gamtos išteklių vystymo plotus arba gamtos draustinius, kaip nurodyta kaimo plėtros žemėlapiuose, pateiktuose 1962 m. kovo 29 d. įstatyme dėl nacionalinio ir miestų planavimo organizavimo, pereinamojo laikotarpio priemonę taikant iki 1997 m. gruodžio 31 d.

| (33) | Toliau esančioje lentelėje nurodyti nuo 1996 m. sausio 1 d. mėšlo naudojimui gamtos zonose taikomi standartai. Šios taisyklės pagrįstos išvardytų atskirų grupių pasėliams taikomais derlingumo standartais ir tose zonose aplinkos požiūriu priimtinais nuostoliais. Kiekiai nurodyti P2O5 kilogramais ir azoto, tenkančio vienam hektarui per metus, kilogramais.








  Pasėlių grupė | Fosforo pentoksidas | Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas | Iš viso azoto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ganyklos | 120 | 200 | 400 |
| Kukurūzai | 100 | 150 | 275 |
| Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto | 80 | 70 | 125 |
| Kiti pasėliai | 100 | 150 | 275 |

(33)

Toliau esančioje lentelėje nurodyti nuo 1996 m. sausio 1 d. mėšlo naudojimui gamtos zonose taikomi standartai. Šios taisyklės pagrįstos išvardytų atskirų grupių pasėliams taikomais derlingumo standartais ir tose zonose aplinkos požiūriu priimtinais nuostoliais. Kiekiai nurodyti P2O5 kilogramais ir azoto, tenkančio vienam hektarui per metus, kilogramais.

Pasėlių grupė

Fosforo pentoksidas

Iš cheminių trąšų išsiskiriantis azotas

Iš viso azoto

Ganyklos

120

200

400

Kukurūzai

100

150

275

Pasėliai, kuriems reikia mažai azoto

80

70

125

Kiti pasėliai

100

150

275

| (34) | Gamtos zonose skleisti mėšlą draudžiama laikotarpiu nuo rugsėjo 1 d. iki sausio 21 d. imtinai, o paukščių išsaugojimui svarbiose ganyklose tręšimas mėšlu taip pat gali būti draudžiamas laikotarpiu nuo balandžio 1 d. iki birželio 30 d. Be to, draudžiama naudoti bet kokios rūšies trąšas miškuose, gamtiniu požiūriu vertingose vietovėse, gamtos išteklių vystymo vietovėse arba gamtos draustiniuose nuo 1998 m. sausio 1 d., išskyrus juose besiganančių gyvulių išmatas, leidžiant per metus viename ha laikyti 2 gyvulius. Šeimos ūkiams šis draudimas gali būti laikinai netaikomas. |
| --- | --- |

(34)

Gamtos zonose skleisti mėšlą draudžiama laikotarpiu nuo rugsėjo 1 d. iki sausio 21 d. imtinai, o paukščių išsaugojimui svarbiose ganyklose tręšimas mėšlu taip pat gali būti draudžiamas laikotarpiu nuo balandžio 1 d. iki birželio 30 d. Be to, draudžiama naudoti bet kokios rūšies trąšas miškuose, gamtiniu požiūriu vertingose vietovėse, gamtos išteklių vystymo vietovėse arba gamtos draustiniuose nuo 1998 m. sausio 1 d., išskyrus juose besiganančių gyvulių išmatas, leidžiant per metus viename ha laikyti 2 gyvulius. Šeimos ūkiams šis draudimas gali būti laikinai netaikomas.

| (35) | Remiantis dekretu dėl mėšlo, kompensacija išmokama automatiškai tik už ganyklas ir kukurūzus. Kitų pasėlių atvejais laikoma, kad naudojant sumažintus trąšų kiekius, produkcijos kiekis nesumažėtų. Tačiau pastaruoju atveju ūkininkas gali gauti kompensaciją, jei jis arba ji gali pateikti įrodymų apie patirtus nuostolius. |
| --- | --- |

(35)

Remiantis dekretu dėl mėšlo, kompensacija išmokama automatiškai tik už ganyklas ir kukurūzus. Kitų pasėlių atvejais laikoma, kad naudojant sumažintus trąšų kiekius, produkcijos kiekis nesumažėtų. Tačiau pastaruoju atveju ūkininkas gali gauti kompensaciją, jei jis arba ji gali pateikti įrodymų apie patirtus nuostolius.

| (36) | Kompensacija už produkcijos sumažėjimą ganyklose apskaičiuojama remiantis jautriose zonose leistino trąšų standarto ir ne jautriose zonose leistino standarto skirtumu, atskirai apskaičiuojant vietovių, esančių vandens zonose, ir vietovių, esančių gamtos zonose, vertes. Pagalbos tikslas – kompensuoti už, nustačius mažesnį leidžiamą kiekį, prarastą derlingumą ir pelningumą. |
| --- | --- |

(36)

Kompensacija už produkcijos sumažėjimą ganyklose apskaičiuojama remiantis jautriose zonose leistino trąšų standarto ir ne jautriose zonose leistino standarto skirtumu, atskirai apskaičiuojant vietovių, esančių vandens zonose, ir vietovių, esančių gamtos zonose, vertes. Pagalbos tikslas – kompensuoti už, nustačius mažesnį leidžiamą kiekį, prarastą derlingumą ir pelningumą.

| (37) | Pradinis pagalbos apskaičiavimo taškas – standartinis bendrasis pelnas (toliau – SBP) BEF/ha per paskutinius trejus metus prieš išmokant kompensaciją pagal pajamų mokesčio kodeksą. Atskirai apskaičiuojamos žemės, kurioje ganomi pieningi galvijai, ir kitų ganyklų vertės. SBP apskaičiavimo tikslais Flandrija yra suskirstyta į 13 vietovių pagal konkrečios vietovės agronomines savybes. |
| --- | --- |

(37)

Pradinis pagalbos apskaičiavimo taškas – standartinis bendrasis pelnas (toliau – SBP) BEF/ha per paskutinius trejus metus prieš išmokant kompensaciją pagal pajamų mokesčio kodeksą. Atskirai apskaičiuojamos žemės, kurioje ganomi pieningi galvijai, ir kitų ganyklų vertės. SBP apskaičiavimo tikslais Flandrija yra suskirstyta į 13 vietovių pagal konkrečios vietovės agronomines savybes.

| (38) | Ganyklų, kuriose ganomi pieningi galvijai, didžiausias SBP yra Antverpeno Kempenlande (55 700 BEF/ha), žemiausias – Dunes vietovėje (33 167 BEF/ha), o vidutinė vertė visoje Flandrijoje – 44 160 BEF/ha. Kitose ganyklose didžiausias SBP yra Vakarų Flandrijos smėlio arba priemolio regione (36 100 BEF/ha), žemiausias – Dunes vietovėje (24 633 BEF/ha), o vidutinė vertė visoje Flandrijoje – 31 941 BEF/ha. |
| --- | --- |

(38)

Ganyklų, kuriose ganomi pieningi galvijai, didžiausias SBP yra Antverpeno Kempenlande (55 700 BEF/ha), žemiausias – Dunes vietovėje (33 167 BEF/ha), o vidutinė vertė visoje Flandrijoje – 44 160 BEF/ha. Kitose ganyklose didžiausias SBP yra Vakarų Flandrijos smėlio arba priemolio regione (36 100 BEF/ha), žemiausias – Dunes vietovėje (24 633 BEF/ha), o vidutinė vertė visoje Flandrijoje – 31 941 BEF/ha.

| (39) | Vandens zonose kompensacija pagrįsta tuo faktu, kad didžiausias leistinas naudoti azoto kiekis yra 350 kg/ha, palyginti su 450 kg/ha įprastose zonose. Tai reiškia, kad vandens zonose azoto leidžiama naudoti 22 % mažiau. Remdamosi įstatymu dėl mažėjančių pajamų, Belgijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad dėl to derlingumas sumažės 15 %. Tačiau poveikis ūkio pelningumui bus didesnis. Belgijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad, diskontavus fiksuotas sąnaudas, SBP sudaro iki 40 % viso derlingumo. Todėl derlingumui sumažėjus 15 %, SBP sumažės 37,5 % (15 % × 100/40). Taigi, kompensacijos už sumažėjusį derlingumą išmokėjimo pagrindas susijusioje vietovėje yra SBP × 37,5 %. Tuo pačiu reikalaujama, kad vandens zonose ūkininkai naudotų 50 kg/ha mažiau cheminių trąšų. Taip sutaupoma 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Todėl šią sumą reikia atimti iš mokėtinos paramos. |
| --- | --- |

(39)

Vandens zonose kompensacija pagrįsta tuo faktu, kad didžiausias leistinas naudoti azoto kiekis yra 350 kg/ha, palyginti su 450 kg/ha įprastose zonose. Tai reiškia, kad vandens zonose azoto leidžiama naudoti 22 % mažiau. Remdamosi įstatymu dėl mažėjančių pajamų, Belgijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad dėl to derlingumas sumažės 15 %. Tačiau poveikis ūkio pelningumui bus didesnis. Belgijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad, diskontavus fiksuotas sąnaudas, SBP sudaro iki 40 % viso derlingumo. Todėl derlingumui sumažėjus 15 %, SBP sumažės 37,5 % (15 % × 100/40). Taigi, kompensacijos už sumažėjusį derlingumą išmokėjimo pagrindas susijusioje vietovėje yra SBP × 37,5 %. Tuo pačiu reikalaujama, kad vandens zonose ūkininkai naudotų 50 kg/ha mažiau cheminių trąšų. Taip sutaupoma 800 BEF (50 kg N × 16 BEF/kg). Todėl šią sumą reikia atimti iš mokėtinos paramos.

| (40) | Gamtos zonose kompensacija pagrįsta tais pačiais principais. Gamtos zonoje didžiausias leistinas naudoti azoto kiekis yra 400 kg/ha, palyginti su 450 kg/ha įprastose zonose, t. y. 11 % mažiau. Belgijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad dėl to derlingumas sumažės 7 %. Sumažėjus derlingumui 7 %, SBP sumažės 17,5 % (7 % × 100/40). Taigi, kompensacijos už sumažėjusį derlingumą išmokėjimo pagrindas gamtos zonose yra SBP × 17,5 %. Be to, tiek pat (800 BEF – žr. 39 punktą) pagalba sumažinama dėl to, kad naudojant mažiau trąšų yra sutaupoma. |
| --- | --- |

(40)

Gamtos zonose kompensacija pagrįsta tais pačiais principais. Gamtos zonoje didžiausias leistinas naudoti azoto kiekis yra 400 kg/ha, palyginti su 450 kg/ha įprastose zonose, t. y. 11 % mažiau. Belgijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad dėl to derlingumas sumažės 7 %. Sumažėjus derlingumui 7 %, SBP sumažės 17,5 % (7 % × 100/40). Taigi, kompensacijos už sumažėjusį derlingumą išmokėjimo pagrindas gamtos zonose yra SBP × 17,5 %. Be to, tiek pat (800 BEF – žr. 39 punktą) pagalba sumažinama dėl to, kad naudojant mažiau trąšų yra sutaupoma.

| (41) | Toliau esančioje lentelėje apibendrinti didžiausio, mažiausio ir vidutinio mokamos pagalbos lygio duomenys.








  Ganyklos, kuriose ganomi pieningi galvijai | SBP | Pagalbos lygis vandens zonoseFOR-L_2013285LT.01000801.notes.0001.xml.jpg | Pagalbos lygis gamtos zonoseFOR-L_2013285LT.01000801.notes.0002.xml.jpg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antverpeno Kempenlandas | 55 700 | 20 088 | 8 948 |
| Dunes | 33 167 | 11 638 | 5 004 |
| Vidurkis | 44 160 | 15 760 | 9 928 |
| Kitos ganyklos | SBP | Pagalbos lygis vandens zonoseFOR-L_2013285LT.01000801.notes.0003.xml.jpg | Pagalbos lygis gamtos zonoseFOR-L_2013285LT.01000801.notes.0004.xml.jpg |
| Vakarų Flandrijos smėlio arba priemolio regionas | 36 100 | 12 738 | 5 518 |
| Dunes | 24 633 | 8 437 | 3 511 |
| Vidurkis | 31 941 | 11 177 | 4 789 |

(41)

Toliau esančioje lentelėje apibendrinti didžiausio, mažiausio ir vidutinio mokamos pagalbos lygio duomenys.

Ganyklos, kuriose ganomi pieningi galvijai

SBP

Pagalbos lygis vandens zonose

Pagalbos lygis gamtos zonose

Antverpeno Kempenlandas

55 700

20 088

8 948

Dunes

33 167

11 638

5 004

Vidurkis

44 160

15 760

9 928

Kitos ganyklos

SBP

Pagalbos lygis vandens zonose

Pagalbos lygis gamtos zonose

Vakarų Flandrijos smėlio arba priemolio regionas

36 100

12 738

5 518

Dunes

24 633

8 437

3 511

Vidurkis

31 941

11 177

4 789

| (42) | Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad šios vertės atitinka didžiausią kompensacijos lygį už hektarą. Visas ganyklų, už kurias gali būti išmokamos kompensacijos, plotas yra 31 003 ha, iš kurių 17 468 ha yra vandens zonose, o 13 535 ha – gamtos zonose. Didžiausia teorinė kompensacija, kuri galėjo būti sumokėta, yra 202 822 411 BEF vandens zonose, ir 65 900 155 BEF gamtos zonose. Tačiau, atsižvelgiant į mažesnį pagalbos dydį ne pieniniams galvijams skirtose ganyklose, faktiškai už ganyklas išmokėta kompensacija buvo 250 275 012 BEF per metus, iš kurių 186 505 640 BEF buvo išmokėta už ganyklas vandens zonose, 63 769 372 BEF už ganyklas gamtos zonose. Belgijos institucijų teigimu, šis didžiausio teorinio pagalbos lygio ir faktiškai išmokėto pagalbos lygio skirtumas atsirado dėl kelių veiksnių, visų pirma, dėl to, kad kompensacija buvo išmokėta tik už ganyklas, kuriomis tas pats ūkis naudojosi dar 1994 m. |
| --- | --- |

(42)

Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad šios vertės atitinka didžiausią kompensacijos lygį už hektarą. Visas ganyklų, už kurias gali būti išmokamos kompensacijos, plotas yra 31 003 ha, iš kurių 17 468 ha yra vandens zonose, o 13 535 ha – gamtos zonose. Didžiausia teorinė kompensacija, kuri galėjo būti sumokėta, yra 202 822 411 BEF vandens zonose, ir 65 900 155 BEF gamtos zonose. Tačiau, atsižvelgiant į mažesnį pagalbos dydį ne pieniniams galvijams skirtose ganyklose, faktiškai už ganyklas išmokėta kompensacija buvo 250 275 012 BEF per metus, iš kurių 186 505 640 BEF buvo išmokėta už ganyklas vandens zonose, 63 769 372 BEF už ganyklas gamtos zonose. Belgijos institucijų teigimu, šis didžiausio teorinio pagalbos lygio ir faktiškai išmokėto pagalbos lygio skirtumas atsirado dėl kelių veiksnių, visų pirma, dėl to, kad kompensacija buvo išmokėta tik už ganyklas, kuriomis tas pats ūkis naudojosi dar 1994 m.

| (43) | Kukurūzams taikoma fiksuoto dydžio parama dėl prarastos produkcijos – 3 600 BEF/ha su sąlyga, kad kukurūzai vis dar auginami tame pačiame sklype ir nesėjami ankstesnėje, dabar suartoje ganykloje. Ši pagalba pagrįsta skaičiavimais, kad iš kukurūzų gaunama vidutiniškai 14 500 kg/ha sausosios medžiagos produkcijos, ir, taikant griežtesnius standartus, derlingumas vidutiniškai sumažėja 900 kg/ha. Laikant, kad vieno kilogramo sausosios medžiagos sąnaudos yra 4 BEF, prarastos pajamos sudaro 3 600 BEF. |
| --- | --- |

(43)

Kukurūzams taikoma fiksuoto dydžio parama dėl prarastos produkcijos – 3 600 BEF/ha su sąlyga, kad kukurūzai vis dar auginami tame pačiame sklype ir nesėjami ankstesnėje, dabar suartoje ganykloje. Ši pagalba pagrįsta skaičiavimais, kad iš kukurūzų gaunama vidutiniškai 14 500 kg/ha sausosios medžiagos produkcijos, ir, taikant griežtesnius standartus, derlingumas vidutiniškai sumažėja 900 kg/ha. Laikant, kad vieno kilogramo sausosios medžiagos sąnaudos yra 4 BEF, prarastos pajamos sudaro 3 600 BEF.

| (44) | Be to, ūkininkai skatinami sėjomainai po kukurūzų sėti žolę, nes taip sumažinamas iš dirvos nutekantis arba išplaunamas nitratų kiekis. Tuo tikslu buvo papildomai suteikta 3 600 BEF/ha pagalba. Belgijos valdžios institucijų teigimu, ši pagalba apima tik sąnaudas žolės sėkloms. |
| --- | --- |

(44)

Be to, ūkininkai skatinami sėjomainai po kukurūzų sėti žolę, nes taip sumažinamas iš dirvos nutekantis arba išplaunamas nitratų kiekis. Tuo tikslu buvo papildomai suteikta 3 600 BEF/ha pagalba. Belgijos valdžios institucijų teigimu, ši pagalba apima tik sąnaudas žolės sėkloms.

| (45) | Pagalba teikiama vandens ir gamtos zonose esančioms valdoms, siekiant padengti papildomas perteklinio mėšlo, susidariusio dėl mažesnio trąšai leidžiamo panaudoti mėšlo kiekio, šalinimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(45)

Pagalba teikiama vandens ir gamtos zonose esančioms valdoms, siekiant padengti papildomas perteklinio mėšlo, susidariusio dėl mažesnio trąšai leidžiamo panaudoti mėšlo kiekio, šalinimo sąnaudas.

| (46) | Pagalba teikiama, jeigu valdoje dėl griežtesnių mėšlo panaudojimo trąšoms standartų susikaupė papildomas perteklinio mėšlo kiekis. Apskaičiuojant pagalbą, atskirai atsižvelgiama į:






  (a) | šeimos gyvulininkystės ūkius ir kitus gyvulininkystės ūkius, kurie laikotarpiu nuo 1993 m. iki 1996 m. neįsigijo papildomos ariamos žemės; apskaičiuojant mėšlo išvežimo galimybes, atsižvelgiama į ariamos žemės, nurodytos 1996 m. registre, plotą; |
| --- | --- | --- |

(46)

Pagalba teikiama, jeigu valdoje dėl griežtesnių mėšlo panaudojimo trąšoms standartų susikaupė papildomas perteklinio mėšlo kiekis. Apskaičiuojant pagalbą, atskirai atsižvelgiama į:

(a)

šeimos gyvulininkystės ūkius ir kitus gyvulininkystės ūkius, kurie laikotarpiu nuo 1993 m. iki 1996 m. neįsigijo papildomos ariamos žemės; apskaičiuojant mėšlo išvežimo galimybes, atsižvelgiama į ariamos žemės, nurodytos 1996 m. registre, plotą;

| (b) | šeimai nepriklausančius gyvulių ūkius, kurie laikotarpiu nuo 1993 m. iki 1996 m. neįsigijo papildomos žemės. Plotas, į kurį turi būti atsižvelgiama nustatant mėšlo šalinimo galimybes, pagrįstas ariamos žemės plotu, užregistruotu 1994 m. (valdos padėtis 1993 m.). |
| --- | --- |

(b)

šeimai nepriklausančius gyvulių ūkius, kurie laikotarpiu nuo 1993 m. iki 1996 m. neįsigijo papildomos žemės. Plotas, į kurį turi būti atsižvelgiama nustatant mėšlo šalinimo galimybes, pagrįstas ariamos žemės plotu, užregistruotu 1994 m. (valdos padėtis 1993 m.).

| (47) | Pagalba apskaičiuojama remiantis svertiniu vidurkiu, pagrįstu kiekvienos rūšies gyvūnų (galvijų, kiaulių, paukščių ir kitų) skaičiumi Flandrijoje, o apskaičiuojant mineralų turinį – tipine kiekvienos rūšies gyvūnų mėšlo mineralų sudėtimi. |
| --- | --- |

(47)

Pagalba apskaičiuojama remiantis svertiniu vidurkiu, pagrįstu kiekvienos rūšies gyvūnų (galvijų, kiaulių, paukščių ir kitų) skaičiumi Flandrijoje, o apskaičiuojant mineralų turinį – tipine kiekvienos rūšies gyvūnų mėšlo mineralų sudėtimi.

| (48) | Tuo remiantis apskaičiuota, kad kiekvienoje tonoje mėšlo yra 6,6 kg azoto ir 4,2 kg difosforo pentoksido. |
| --- | --- |

(48)

Tuo remiantis apskaičiuota, kad kiekvienoje tonoje mėšlo yra 6,6 kg azoto ir 4,2 kg difosforo pentoksido.

| (49) | Pagalba išmokama už mineralų vienetą (už kiekvieną difosforo pentoksido (P205) kilogramą ir azoto (N) kilogramą), atitinkantį kompensavimo kriterijus. Išmokos lygis yra susijęs su valdos vieta. Mokamos pagalbos suma:






  (a) | 13 BEF už vienetą: „baltojoje“ savivaldybėje esantiems ūkiams, kurių patikslinta išeiga yra < 75 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(49)

Pagalba išmokama už mineralų vienetą (už kiekvieną difosforo pentoksido (P205) kilogramą ir azoto (N) kilogramą), atitinkantį kompensavimo kriterijus. Išmokos lygis yra susijęs su valdos vieta. Mokamos pagalbos suma:

(a)

13 BEF už vienetą: „baltojoje“ savivaldybėje esantiems ūkiams, kurių patikslinta išeiga yra < 75 kg P2O5/ha,

| (b) | 20 BEF už vienetą: „pilkojoje“ savivaldybėje esantiems ūkiams, kurių patikslinta išeiga yra nuo 75 iki 125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- |

(b)

20 BEF už vienetą: „pilkojoje“ savivaldybėje esantiems ūkiams, kurių patikslinta išeiga yra nuo 75 iki 125 kg P2O5/ha,

| (c) | 27 BEF už vienetą: vienam ūkiui savivaldybėje, kurio patikslinta išeiga yra > 125 kg P2O5/ha. |
| --- | --- |

(c)

27 BEF už vienetą: vienam ūkiui savivaldybėje, kurio patikslinta išeiga yra > 125 kg P2O5/ha.

| (50) | Pagalbos sumos yra didesnės savivaldybėse, turinčiose didesnę patikslintą išeigą, nes mėšlas turi būti vežamas ilgesniais atstumais. |
| --- | --- |

(50)

Pagalbos sumos yra didesnės savivaldybėse, turinčiose didesnę patikslintą išeigą, nes mėšlas turi būti vežamas ilgesniais atstumais.

| (51) | Be to, pagalba taip pat mokama kaip kompensacija ūkininkams, kurie nebegali pasinaudoti susitarimais su kaimyniniais ūkiais paskleisti savo perteklinį mėšlą tuose ūkiuose. Kad ūkis atitiktų reikalavimus, jis turi būti sudaręs susitarimą su vartotoju dėl perteklinio mėšlo 1995 m.; susitarimas turi būti dėl žemės, kurioje taikomi griežtesni standartai ir kuri yra savivaldybėje, kurioje nustatyta patikslinta išeiga yra 100 kg P2O5/ha. Kompensacija išmokama už mineralo vienetą, t. y. už tiems vartotojams pristatytą kilogramą P2O5 ir kilogramą N. Didžiausias galimas kompensuoti kiekis yra šalinimo galimybių, kai taikomi įprasti mėšlo naudojimo standartai, ir šalinimo galimybių vietovėse, kuriose taikomos griežtesnės taisyklės, skirtumas. Išmokos lygis yra susijęs su valdos vieta; išmoka yra tokia:






  (a) | 27 BEF/vienetą: vienam ūkiui savivaldybėje, kurio patikslinta išeiga yra > 125 kg P2O5/ha, |
| --- | --- | --- |

(51)

Be to, pagalba taip pat mokama kaip kompensacija ūkininkams, kurie nebegali pasinaudoti susitarimais su kaimyniniais ūkiais paskleisti savo perteklinį mėšlą tuose ūkiuose. Kad ūkis atitiktų reikalavimus, jis turi būti sudaręs susitarimą su vartotoju dėl perteklinio mėšlo 1995 m.; susitarimas turi būti dėl žemės, kurioje taikomi griežtesni standartai ir kuri yra savivaldybėje, kurioje nustatyta patikslinta išeiga yra 100 kg P2O5/ha. Kompensacija išmokama už mineralo vienetą, t. y. už tiems vartotojams pristatytą kilogramą P2O5 ir kilogramą N. Didžiausias galimas kompensuoti kiekis yra šalinimo galimybių, kai taikomi įprasti mėšlo naudojimo standartai, ir šalinimo galimybių vietovėse, kuriose taikomos griežtesnės taisyklės, skirtumas. Išmokos lygis yra susijęs su valdos vieta; išmoka yra tokia:

(a)

27 BEF/vienetą: vienam ūkiui savivaldybėje, kurio patikslinta išeiga yra > 125 kg P2O5/ha,

| (b) | 20 BEF/vienetą visiems kitiems ūkiams. |
| --- | --- |

(b)

20 BEF/vienetą visiems kitiems ūkiams.

| (52) | Šeimos gyvulių ūkiai, turintys perteklinio mėšlo žemės sklypuose, esančiuose Kluizeno pohidrografiniame baseine, kur surenkamas paviršinis vanduo, arba nitratams jautrioje žemėje prie Maso upės krantų, gali pasinaudoti mėšlo banko įsipareigojimu priimti papildomą perteklinį mėšlą, susikaupusį dėl mėšlo naudojimui taikomų griežtesnių standartų. Šiuo atveju kompensacija už mėšlo šalinimą ir laikymą sumažinama proporcingai mineralų kiekiui, kuris buvo paimtas iš mėšlo banko. |
| --- | --- |

(52)

Šeimos gyvulių ūkiai, turintys perteklinio mėšlo žemės sklypuose, esančiuose Kluizeno pohidrografiniame baseine, kur surenkamas paviršinis vanduo, arba nitratams jautrioje žemėje prie Maso upės krantų, gali pasinaudoti mėšlo banko įsipareigojimu priimti papildomą perteklinį mėšlą, susikaupusį dėl mėšlo naudojimui taikomų griežtesnių standartų. Šiuo atveju kompensacija už mėšlo šalinimą ir laikymą sumažinama proporcingai mineralų kiekiui, kuris buvo paimtas iš mėšlo banko.

| (53) | Kadangi vandens zonose ir gamtos zonose buvo uždrausta paskleisti mėšlą nuo rugsėjo 1 d. vietoj seniau taikytos rugsėjo 21 d. datos (kaip ir kitose zonose), kai kuriems ūkininkams iškilo sunkumų, nes daugelyje ūkių mėšlas paskleidžiamas po derliaus ir įvairių pasėlių derlius nuimamas jau prasidėjus (metiniam) draudimo paskleisti mėšlą laikotarpiui. To nebebuvo galima daryti vandens zonose ir gamtos zonose. Belgijos valdžios institucijų paskaičiavimu, dėl to šioms įmonėms reikėtų papildomų sandėliavimo patalpų trims mėnesiams. |
| --- | --- |

(53)

Kadangi vandens zonose ir gamtos zonose buvo uždrausta paskleisti mėšlą nuo rugsėjo 1 d. vietoj seniau taikytos rugsėjo 21 d. datos (kaip ir kitose zonose), kai kuriems ūkininkams iškilo sunkumų, nes daugelyje ūkių mėšlas paskleidžiamas po derliaus ir įvairių pasėlių derlius nuimamas jau prasidėjus (metiniam) draudimo paskleisti mėšlą laikotarpiui. To nebebuvo galima daryti vandens zonose ir gamtos zonose. Belgijos valdžios institucijų paskaičiavimu, dėl to šioms įmonėms reikėtų papildomų sandėliavimo patalpų trims mėnesiams.

| (54) | Standartai, taikomi įprastoms vietovėms, ir vandens ir gamtos zonoms, skiriasi maždaug 50 kg P2O5/ha. Kadangi vienoje tonoje mėšlo yra vidutiniškai 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ha maždaug atitinka 10 tonų sandėliavimo pajėgumų poreikį. |
| --- | --- |

(54)

Standartai, taikomi įprastoms vietovėms, ir vandens ir gamtos zonoms, skiriasi maždaug 50 kg P2O5/ha. Kadangi vienoje tonoje mėšlo yra vidutiniškai 5,2 kg P2O5, 50 kg P2O5/ha maždaug atitinka 10 tonų sandėliavimo pajėgumų poreikį.

| (55) | Remdamosi paskaičiavimu, kad pastatyti 500 m3 sandėliavimo patalpas kainuoja 1 263 120 BEF, Belgijos valdžios institucijos mano, kad siekiant sukurti būtiną sandėliavimo pajėgumą, vienai tonai sandėliavimo pajėgumų reikia maždaug 2 500 BEF investicijų, kurios amortizuosis per daugiau kaip 20 metų, todėl reikia investuoti 125 BEF/t per metus. Taigi, ūkininkams, gaminantiems gyvulių mėšlą, ir turintiems ariamos žemės vietovėse, kuriose taikomos griežtesnės tręšimo mėšlu ir skleidimo taisyklės, mokama 1 250/ha BEF metinė kompensacija. |
| --- | --- |

(55)

Remdamosi paskaičiavimu, kad pastatyti 500 m3 sandėliavimo patalpas kainuoja 1 263 120 BEF, Belgijos valdžios institucijos mano, kad siekiant sukurti būtiną sandėliavimo pajėgumą, vienai tonai sandėliavimo pajėgumų reikia maždaug 2 500 BEF investicijų, kurios amortizuosis per daugiau kaip 20 metų, todėl reikia investuoti 125 BEF/t per metus. Taigi, ūkininkams, gaminantiems gyvulių mėšlą, ir turintiems ariamos žemės vietovėse, kuriose taikomos griežtesnės tręšimo mėšlu ir skleidimo taisyklės, mokama 1 250/ha BEF metinė kompensacija.

| (56) | Ūkininkams, kurie 1996 m. gavo šią kompensaciją už mėšlo sandėliavimą pagal dekretą dėl mėšlo negali tais pačiais metais gauti iš Flandrijos žemės ūkio investicijų fondo (VLF) palūkanų subsidijų arba kapitalo priemokų už gyvulių mėšlo sandėliavimo patalpų įrengimą. |
| --- | --- |

(56)

Ūkininkams, kurie 1996 m. gavo šią kompensaciją už mėšlo sandėliavimą pagal dekretą dėl mėšlo negali tais pačiais metais gauti iš Flandrijos žemės ūkio investicijų fondo (VLF) palūkanų subsidijų arba kapitalo priemokų už gyvulių mėšlo sandėliavimo patalpų įrengimą.

| (57) | Kadangi ūkininkai, kurių žemė yra vandens zonose, tręšdami gyvulių mėšlu negali pasiekti viso leistino azoto kiekio vienam hektarui, Belgijos valdžios institucijos numato, kad ūkininkai šiose teritorijose stengsis išlaikyti produkcijos lygį tręšdami papildomomis cheminėmis trąšomis, visų pirma, skirtomis „kitiems pasėliams“ ir kukurūzams. |
| --- | --- |

(57)

Kadangi ūkininkai, kurių žemė yra vandens zonose, tręšdami gyvulių mėšlu negali pasiekti viso leistino azoto kiekio vienam hektarui, Belgijos valdžios institucijos numato, kad ūkininkai šiose teritorijose stengsis išlaikyti produkcijos lygį tręšdami papildomomis cheminėmis trąšomis, visų pirma, skirtomis „kitiems pasėliams“ ir kukurūzams.

| (58) | Daroma prielaida, kad šiose valdose bus naudojama papildomai 60 kg N/ha, kurio kaina yra 16 BEF/kg. Taigi, mokama pagalba sudaro 960 BEF (60 × 16), kuri yra suapvalinama iki fiksuoto dydžio – 1 000 BEF/ha. |
| --- | --- |

(58)

Daroma prielaida, kad šiose valdose bus naudojama papildomai 60 kg N/ha, kurio kaina yra 16 BEF/kg. Taigi, mokama pagalba sudaro 960 BEF (60 × 16), kuri yra suapvalinama iki fiksuoto dydžio – 1 000 BEF/ha.

| (59) | Ūkininkai, jau 1994 m. turėję ariamos žemės, esančios vandens zonoje ir gamtos zonoje, gali kreiptis į mėšlo banką, kuris yra atsakingas už schemos administravimą, dėl kompensacijos tose vietovėse. Reikalaujama, kad jie žemėlapiuose ir planuose nurodytų atskirai kiekvieną ariamos žemės sklypą ir pateiktų 1994 m. ir paraiškos pateikimo metų pasėlių planą. Jei ariama žemė yra keliose vietovėse ar zonose, kompensacija apskaičiuojama taikant griežčiausius tręšimo mėšlu ir jo skleidimo standartus. Mėšlo bankas, pasinaudodamas visa turima informacija, išnagrinėja paraiškas ir informuoja susijusius subjektus apie numatomos išmokėti kompensacijos dydį. Kompensacija nemokama, jei ji mažesnė kaip 1 000 BEF. Pareiškėjai turi teisę pateikti apeliacinį skundą Flandrijos aplinkos ministrui, kuris turi priimti sprendimą per šešis mėnesius; priešingu atveju laikoma, kad apeliacija pagrįsta. |
| --- | --- |

(59)

Ūkininkai, jau 1994 m. turėję ariamos žemės, esančios vandens zonoje ir gamtos zonoje, gali kreiptis į mėšlo banką, kuris yra atsakingas už schemos administravimą, dėl kompensacijos tose vietovėse. Reikalaujama, kad jie žemėlapiuose ir planuose nurodytų atskirai kiekvieną ariamos žemės sklypą ir pateiktų 1994 m. ir paraiškos pateikimo metų pasėlių planą. Jei ariama žemė yra keliose vietovėse ar zonose, kompensacija apskaičiuojama taikant griežčiausius tręšimo mėšlu ir jo skleidimo standartus. Mėšlo bankas, pasinaudodamas visa turima informacija, išnagrinėja paraiškas ir informuoja susijusius subjektus apie numatomos išmokėti kompensacijos dydį. Kompensacija nemokama, jei ji mažesnė kaip 1 000 BEF. Pareiškėjai turi teisę pateikti apeliacinį skundą Flandrijos aplinkos ministrui, kuris turi priimti sprendimą per šešis mėnesius; priešingu atveju laikoma, kad apeliacija pagrįsta.

| (60) | Mėšlo bankas, policijos pareigūnai ir aplinkos, gamtos, žemės ir vandens valdymo valdžios institucijos aplinkos kontrolės departamento valdininkai ir kiti pareigūnai yra įgalioti tikrinti, ar ūkininkai laikosi įsipareigojimų pagal dekretą dėl mėšlo. Jei nustatoma pažeidimų, ūkininkų gali būti reikalaujama grąžinti pagalbą. Pagalba pagal dekretą dėl mėšlo negali būti skiriama už atidėtą žemę. |
| --- | --- |

(60)

Mėšlo bankas, policijos pareigūnai ir aplinkos, gamtos, žemės ir vandens valdymo valdžios institucijos aplinkos kontrolės departamento valdininkai ir kiti pareigūnai yra įgalioti tikrinti, ar ūkininkai laikosi įsipareigojimų pagal dekretą dėl mėšlo. Jei nustatoma pažeidimų, ūkininkų gali būti reikalaujama grąžinti pagalbą. Pagalba pagal dekretą dėl mėšlo negali būti skiriama už atidėtą žemę.

III.   PAGALBOS VERTINIMAS

| (61) | Pirmiau apibūdintos priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kompensacija mokama iš valstybės išteklių, ji teikiama tam tikrų kategorijų ūkininkams, t. y., esantiems vandens zonose arba gamtos zonose. Ši parama iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti prekybą tarp valstybių narių, nes ji pagerina ūkininkų, gaunančių kompensaciją, konkurencinę padėtį, palyginti su ūkininkais kitose Belgijos dalyse arba kitose valstybėse narėse, kurie pagalbos negauna. Be to, kadangi tų ūkininkų pagamintais produktais prekiaujama ES viduje, priemonės gali daryti poveikį valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(61)

Pirmiau apibūdintos priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kompensacija mokama iš valstybės išteklių, ji teikiama tam tikrų kategorijų ūkininkams, t. y., esantiems vandens zonose arba gamtos zonose. Ši parama iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti prekybą tarp valstybių narių, nes ji pagerina ūkininkų, gaunančių kompensaciją, konkurencinę padėtį, palyginti su ūkininkais kitose Belgijos dalyse arba kitose valstybėse narėse, kurie pagalbos negauna. Be to, kadangi tų ūkininkų pagamintais produktais prekiaujama ES viduje, priemonės gali daryti poveikį valstybių narių prekybai.

| (62) | Savo pastabose raštu Belgijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį į aplinkosaugos tikslus, kurių siekiama paramos schema, ir šiame kontekste jos pacitavo 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2078/92 dėl žemės ūkio gamybos būdų, suderinamų su aplinkos apsaugos ir kaimo vietovių išlaikymo reikalavimais (toliau – Reglamentas (EEB) Nr. 2078/92) (8)), ir Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (9) nuostatas. Gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 2.1 punkte teigiama, kad žemės ūkio sektoriuje gairės netaikomos toje srityje, kurioje taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 2078/92. Todėl reikėtų pradėti atsižvelgti į Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 taikymą susijusioms priemonėms. |
| --- | --- |

(62)

Savo pastabose raštu Belgijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį į aplinkosaugos tikslus, kurių siekiama paramos schema, ir šiame kontekste jos pacitavo 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2078/92 dėl žemės ūkio gamybos būdų, suderinamų su aplinkos apsaugos ir kaimo vietovių išlaikymo reikalavimais (toliau – Reglamentas (EEB) Nr. 2078/92) (8)), ir Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (9) nuostatas. Gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai 2.1 punkte teigiama, kad žemės ūkio sektoriuje gairės netaikomos toje srityje, kurioje taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 2078/92. Todėl reikėtų pradėti atsižvelgti į Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 taikymą susijusioms priemonėms.

| (63) | Belgijos valdžios institucijos aiškina, kad kompensacija ūkininkams, suteikiama pagal priemonę gamtos zonose ir vandens zonose, turėtų būti laikoma atitinkančia Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 nuostatas. |
| --- | --- |

(63)

Belgijos valdžios institucijos aiškina, kad kompensacija ūkininkams, suteikiama pagal priemonę gamtos zonose ir vandens zonose, turėtų būti laikoma atitinkančia Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 nuostatas.

| (64) | Reglamentu (EEB) Nr. 2078/92 nustatoma Bendrijos pagalbos schema, kuria siekiama skatinti, inter alia, savanorišką žemės ūkio taršos poveikį mažinančių ūkininkavimo metodų taikymą, pagrįstą ūkininko prisiimtais įsipareigojimais (2 straipsnio 1 dalis). Valstybės narės nustato pagalbos teikimo sąlygas ir išmokėtiną pagalbos sumą remdamosi gavėjo įsipareigojimu, atsižvelgdamos į prarastas pajamas, taip pat poreikį skatinti (5 straipsnio 1 dalies a, b punktai). Be to, laikydamasi Komisijos nustatytų sąlygų, Bendrija taip pat gali prisidėti prie valstybių narių išmokamų tam tikrų išmokų, siekdama kompensuoti pajamas, prarastas dėl privalomo 2 straipsnyje nurodytų apribojimų taikymo tose valstybėse narėse, kai jose įgyvendinamos priemonės pagal Bendrijos nuostatas (Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 4 straipsnio 5 dalis). |
| --- | --- |

(64)

Reglamentu (EEB) Nr. 2078/92 nustatoma Bendrijos pagalbos schema, kuria siekiama skatinti, inter alia, savanorišką žemės ūkio taršos poveikį mažinančių ūkininkavimo metodų taikymą, pagrįstą ūkininko prisiimtais įsipareigojimais (2 straipsnio 1 dalis). Valstybės narės nustato pagalbos teikimo sąlygas ir išmokėtiną pagalbos sumą remdamosi gavėjo įsipareigojimu, atsižvelgdamos į prarastas pajamas, taip pat poreikį skatinti (5 straipsnio 1 dalies a, b punktai). Be to, laikydamasi Komisijos nustatytų sąlygų, Bendrija taip pat gali prisidėti prie valstybių narių išmokamų tam tikrų išmokų, siekdama kompensuoti pajamas, prarastas dėl privalomo 2 straipsnyje nurodytų apribojimų taikymo tose valstybėse narėse, kai jose įgyvendinamos priemonės pagal Bendrijos nuostatas (Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 4 straipsnio 5 dalis).

| (65) | Be to, pagal 10 straipsnio 1 dalį, valstybės narės gali įdiegti nacionaliniu lygiu finansuojamas schemas papildomoms priemonėms, pagal kurias pagalbos teikimo sąlygos skiriasi nuo reglamento reikalavimų arba sumos yra didesnės nei reglamente numatytos ribos. Šios schemos turi atitikti reglamento tikslus ir valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(65)

Be to, pagal 10 straipsnio 1 dalį, valstybės narės gali įdiegti nacionaliniu lygiu finansuojamas schemas papildomoms priemonėms, pagal kurias pagalbos teikimo sąlygos skiriasi nuo reglamento reikalavimų arba sumos yra didesnės nei reglamente numatytos ribos. Šios schemos turi atitikti reglamento tikslus ir valstybės pagalbos taisykles.

| (66) | Aptariama schema nesiekiama kompensuoti ūkininkams nuostolius, patirtus laikantis savanoriškų įsipareigojimų. Ji taip pat neapima Bendrijos bendro kompensacijos finansavimo pagal Belgijos įgyvendinamas priemones Komisijos nustatytomis sąlygomis. Priešingai, pagal schemą (išskirtinai) teikiamas nacionalinis finansavimas kompensacijoms už nuostolius, patirtus dėl įsipareigojimų pagal nacionalinius teisės aktus dėl trąšų laikymosį. |
| --- | --- |

(66)

Aptariama schema nesiekiama kompensuoti ūkininkams nuostolius, patirtus laikantis savanoriškų įsipareigojimų. Ji taip pat neapima Bendrijos bendro kompensacijos finansavimo pagal Belgijos įgyvendinamas priemones Komisijos nustatytomis sąlygomis. Priešingai, pagal schemą (išskirtinai) teikiamas nacionalinis finansavimas kompensacijoms už nuostolius, patirtus dėl įsipareigojimų pagal nacionalinius teisės aktus dėl trąšų laikymosį.

| (67) | Todėl pagalba nepatenka į reglamento taikymo sritį ir turi būti nagrinėjama pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(67)

Todėl pagalba nepatenka į reglamento taikymo sritį ir turi būti nagrinėjama pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles.

IV.   BENDRIJOS GAIRIŲ DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS APLINKOS APSAUGAI TAIKYMAS

| (68) | Būtina apsvarstyti, ar priemonė gali būti laikoma suderinama su 1994 m. Komisijos nustatytomis gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (10) (toliau – gairės), kurios buvo taikomos tuo pačiu metu, kaip ir priemonė (11). |
| --- | --- |

(68)

Būtina apsvarstyti, ar priemonė gali būti laikoma suderinama su 1994 m. Komisijos nustatytomis gairėmis dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (10) (toliau – gairės), kurios buvo taikomos tuo pačiu metu, kaip ir priemonė (11).

| (69) | Šiame kontekste būtina pažymėti, kad pagalbos priemonės, skirtos kompensacijai už sumažėjusį ganyklų arba kukurūzų derlingumą, perteklinio mėšlo šalinimo pagalba ir kompensacija už dirbtinių trąšų naudojimą sudaro veiklos pagalbą. Atsakydamos į Komisijos tarnybų klausimą, Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad mėšlo sandėliavimo sąnaudos, nors ir palyginamos su investavimo į papildomas mėšlo sandėliavimo patalpas sąnaudomis, iš tiesų, su faktinėmis investicijomis nėra tiesiogiai susijusios. Atsižvelgusi į šiuos paaiškinimus, Komisija mano, kad ši priemonė taip pat turėtų būti laikoma veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(69)

Šiame kontekste būtina pažymėti, kad pagalbos priemonės, skirtos kompensacijai už sumažėjusį ganyklų arba kukurūzų derlingumą, perteklinio mėšlo šalinimo pagalba ir kompensacija už dirbtinių trąšų naudojimą sudaro veiklos pagalbą. Atsakydamos į Komisijos tarnybų klausimą, Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad mėšlo sandėliavimo sąnaudos, nors ir palyginamos su investavimo į papildomas mėšlo sandėliavimo patalpas sąnaudomis, iš tiesų, su faktinėmis investicijomis nėra tiesiogiai susijusios. Atsižvelgusi į šiuos paaiškinimus, Komisija mano, kad ši priemonė taip pat turėtų būti laikoma veiklos pagalba.

| (70) | Apskritai, Komisija mano, kad veiklos pagalba žemės ūkio sektoriui neturėtų būti laikoma ilgalaike sektoriaus vystymosi pagalba, ir ji gali iškraipyti konkurencijos sąlygas, dėl ko tokios pagalbos negaunantys ūkininkai atsiduria nepalankioje padėtyje. Taigi, Komisija tokią pagalbą vertina pagal griežtą metodą. |
| --- | --- |

(70)

Apskritai, Komisija mano, kad veiklos pagalba žemės ūkio sektoriui neturėtų būti laikoma ilgalaike sektoriaus vystymosi pagalba, ir ji gali iškraipyti konkurencijos sąlygas, dėl ko tokios pagalbos negaunantys ūkininkai atsiduria nepalankioje padėtyje. Taigi, Komisija tokią pagalbą vertina pagal griežtą metodą.

| (71) | Aplinkos apsaugos priemonėms teikiama veiklos pagalba aptariama gairių 3.4 punkte. Jame teigiama:
  „Remdamasi ilgalaike politika, Komisija paprastai nepritaria veiklos pagalbai, kuri atleidžia įmones nuo sąnaudų, kurias jos patiria dėl savo keliamos taršos ar trukdžių. Tačiau Komisija gali daryti išimtį šiam principui, kai susidaro tam tikros aiškiai nustatytos aplinkybės. Ji jau taip pasielgė atliekų valdymo srityje ir atleisdama nuo aplinkos apsaugos mokesčių. Komisija toliau vertins tokius atvejus, atsižvelgdama į jų vertingumą ir taikydama nusistatytus griežtus minėtos srities kriterijus. Konkrečiai, pagalba turi tik kompensuoti papildomas produkcijos sąnaudas, palyginti su įprastomis sąnaudomis, ir turi būti laikina ir iš esmės proporcingai mažėjanti, kad būtų skatinama mažinti taršą arba greičiau įdiegti veiksmingesnį išteklių panaudojimą. Be to, pagalba turi neprieštarauti kitoms EB sutarties nuostatoms, ir visų pirma toms, kurios yra susijusios su laisvu prekių ir paslaugų judėjimu.
  Atliekų tvarkymo srityje viešojo finansavimo papildomoms išlaidoms dėl atliekų išrūšiavimo, panaudojimo ir apdorojimo, siekiant naudos verslui ir vartotojams, dalį gali sudaryti valstybės pagalba, tačiau tokiu atveju ji gali būti leistina su sąlyga, kad įmonės yra apmokestinamos atsižvelgiant į tai, kokia sistemos dalimi jos naudojasi, arba į tai, kokia atliekų dalis susidaro toje įmonėje. Parama pramonės ir žemės ūkio atliekų rinkimui, tvarkymui ir perdirbimui bus vertinama kiekvienu atveju atskirai.
  Gali būti leidžiama laikinai atleisti nuo naujų aplinkos apsaugos mokesčių, jei būtina kompensuoti dėl konkurencingumo patirtus nuostolius, visų pirma, tarptautiniu lygmeniu. Taip pat būtina atsižvelgti ir į kitą veiksnį, t. y., kokių priemonių turi atitinkamai imtis pačios įmonės siekdamos sumažinti savo taršą. Ši nuostata taip pat taikoma tais atvejais, kai atleidžiama nuo mokesčių, nustatytų pagal EB teisės aktus, kuriais valstybės narės gali savo nuožiūra spręsti, ar atleisti nuo mokesčių ir kokia tai turėtų būti suma“. |
| --- | --- |

(71)

Aplinkos apsaugos priemonėms teikiama veiklos pagalba aptariama gairių 3.4 punkte. Jame teigiama:

„Remdamasi ilgalaike politika, Komisija paprastai nepritaria veiklos pagalbai, kuri atleidžia įmones nuo sąnaudų, kurias jos patiria dėl savo keliamos taršos ar trukdžių. Tačiau Komisija gali daryti išimtį šiam principui, kai susidaro tam tikros aiškiai nustatytos aplinkybės. Ji jau taip pasielgė atliekų valdymo srityje ir atleisdama nuo aplinkos apsaugos mokesčių. Komisija toliau vertins tokius atvejus, atsižvelgdama į jų vertingumą ir taikydama nusistatytus griežtus minėtos srities kriterijus. Konkrečiai, pagalba turi tik kompensuoti papildomas produkcijos sąnaudas, palyginti su įprastomis sąnaudomis, ir turi būti laikina ir iš esmės proporcingai mažėjanti, kad būtų skatinama mažinti taršą arba greičiau įdiegti veiksmingesnį išteklių panaudojimą. Be to, pagalba turi neprieštarauti kitoms EB sutarties nuostatoms, ir visų pirma toms, kurios yra susijusios su laisvu prekių ir paslaugų judėjimu.

Atliekų tvarkymo srityje viešojo finansavimo papildomoms išlaidoms dėl atliekų išrūšiavimo, panaudojimo ir apdorojimo, siekiant naudos verslui ir vartotojams, dalį gali sudaryti valstybės pagalba, tačiau tokiu atveju ji gali būti leistina su sąlyga, kad įmonės yra apmokestinamos atsižvelgiant į tai, kokia sistemos dalimi jos naudojasi, arba į tai, kokia atliekų dalis susidaro toje įmonėje. Parama pramonės ir žemės ūkio atliekų rinkimui, tvarkymui ir perdirbimui bus vertinama kiekvienu atveju atskirai.

Gali būti leidžiama laikinai atleisti nuo naujų aplinkos apsaugos mokesčių, jei būtina kompensuoti dėl konkurencingumo patirtus nuostolius, visų pirma, tarptautiniu lygmeniu. Taip pat būtina atsižvelgti ir į kitą veiksnį, t. y., kokių priemonių turi atitinkamai imtis pačios įmonės siekdamos sumažinti savo taršą. Ši nuostata taip pat taikoma tais atvejais, kai atleidžiama nuo mokesčių, nustatytų pagal EB teisės aktus, kuriais valstybės narės gali savo nuožiūra spręsti, ar atleisti nuo mokesčių ir kokia tai turėtų būti suma“.

| (72) | Dėl pagalbos perteklinio mėšlo sandėliavimui ir pašalinimui, Komisija mano, kad perteklinis mėšlas gali būti laikomas atskiros rūšies žemės ūkio atliekomis. Pagal pirmiau paminėtas gaires sprendimas dėl pagalbos tokių atliekų pašalinimui turi būti priimamas kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į 3.4 punkte nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(72)

Dėl pagalbos perteklinio mėšlo sandėliavimui ir pašalinimui, Komisija mano, kad perteklinis mėšlas gali būti laikomas atskiros rūšies žemės ūkio atliekomis. Pagal pirmiau paminėtas gaires sprendimas dėl pagalbos tokių atliekų pašalinimui turi būti priimamas kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į 3.4 punkte nurodytus kriterijus.

| (73) | Komisija pažymi, kad ši priemonė buvo laikina, nes ji buvo taikoma tik 1996 ir 1997 m. Be to, Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos nepranešė apie tai, kad bus toliau teikiamos tiesioginės paramos išmokos už mėšlo laikymą ar šalinimą, nors mėšlo banko nustatyta mėšlo rinkimo iš konkrečių ūkininkų tvarka išliko nepakitusi. |
| --- | --- |

(73)

Komisija pažymi, kad ši priemonė buvo laikina, nes ji buvo taikoma tik 1996 ir 1997 m. Be to, Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos nepranešė apie tai, kad bus toliau teikiamos tiesioginės paramos išmokos už mėšlo laikymą ar šalinimą, nors mėšlo banko nustatyta mėšlo rinkimo iš konkrečių ūkininkų tvarka išliko nepakitusi.

| (74) | Komisija taip pat turi atsižvelgti į tai, kad pagalbos priemonės nėra proporcingai mažėjančios, nes tokio pat lygio pagalba teikiama abiem aptariamais metais (plg. 38–40, 49–51 pastraipas). |
| --- | --- |

(74)

Komisija taip pat turi atsižvelgti į tai, kad pagalbos priemonės nėra proporcingai mažėjančios, nes tokio pat lygio pagalba teikiama abiem aptariamais metais (plg. 38–40, 49–51 pastraipas).

| (75) | Be to, remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, atrodo, kad priemone siekiama kompensuoti visas perteklinio mėšlo, susikaupusio dėl jautrioms zonoms taikomų apribojimų, laikymo ir šalinimo sąnaudas. Todėl ūkininkai būtų atleisti nuo mokesčių už atliekų šalinimą. Be to, atrodo, kad nereikalaujama, jog jautriose zonose įsisteigę ūkininkai imtųsi kokių žingsnių savo mėšlo išeigai sumažinti. Taigi, ūkininkai už gautą pagalbą neturi niekaip atsilyginti, nes tai tiesiog yra kompensacija už griežtesnių standartų dėl mėšlo naudojimo jautriose zonose laikymasį. Todėl priemonė neskatina mažinti mėšlo produkciją. |
| --- | --- |

(75)

Be to, remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, atrodo, kad priemone siekiama kompensuoti visas perteklinio mėšlo, susikaupusio dėl jautrioms zonoms taikomų apribojimų, laikymo ir šalinimo sąnaudas. Todėl ūkininkai būtų atleisti nuo mokesčių už atliekų šalinimą. Be to, atrodo, kad nereikalaujama, jog jautriose zonose įsisteigę ūkininkai imtųsi kokių žingsnių savo mėšlo išeigai sumažinti. Taigi, ūkininkai už gautą pagalbą neturi niekaip atsilyginti, nes tai tiesiog yra kompensacija už griežtesnių standartų dėl mėšlo naudojimo jautriose zonose laikymasį. Todėl priemonė neskatina mažinti mėšlo produkciją.

| (76) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad priemonės neatitinka minėtų gairių ir Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 tikslų. Todėl Komisija mano, kad jos nesuderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(76)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad priemonės neatitinka minėtų gairių ir Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 tikslų. Todėl Komisija mano, kad jos nesuderinamos su vidaus rinka.

| (77) | Kiek tai susiję su pagalba, skirta kompensuoti ūkininkų produkcijos nuostoliams, susijusiems su gyvulių mėšlo panaudojimo apribojimais, įskaitant pagalbą siekiant kompensuoti dėl dirbtinių trąšų naudojimo atsiradusias papildomas sąnaudas, Komisija pažymi, kad gairėse parama dėl gamybos nuostolių nėra konkrečiai nurodyta. Tačiau tam tikra apimtimi dėl apribojimų naudoti mėšlą sumažėja derlingumas, ir, panašu, kad ūkininkams dėl to padidėja kitų pasėlių auginimo sąnaudos. Remiantis pirmiau nurodytose gairėse nustatytais principais, atrodytų, kad tokia pagalba gali būti pateisinama tik tada, jei yra laikomasi šių sąlygų (12):






  (a) | pagalba turi būti laikina ir iš esmės proporcingai mažėjanti, kad būtų skatinama mažinti taršą arba greičiau pradėti veiksmingiau naudoti išteklius; |
| --- | --- | --- |

(77)

Kiek tai susiję su pagalba, skirta kompensuoti ūkininkų produkcijos nuostoliams, susijusiems su gyvulių mėšlo panaudojimo apribojimais, įskaitant pagalbą siekiant kompensuoti dėl dirbtinių trąšų naudojimo atsiradusias papildomas sąnaudas, Komisija pažymi, kad gairėse parama dėl gamybos nuostolių nėra konkrečiai nurodyta. Tačiau tam tikra apimtimi dėl apribojimų naudoti mėšlą sumažėja derlingumas, ir, panašu, kad ūkininkams dėl to padidėja kitų pasėlių auginimo sąnaudos. Remiantis pirmiau nurodytose gairėse nustatytais principais, atrodytų, kad tokia pagalba gali būti pateisinama tik tada, jei yra laikomasi šių sąlygų (12):

(a)

pagalba turi būti laikina ir iš esmės proporcingai mažėjanti, kad būtų skatinama mažinti taršą arba greičiau pradėti veiksmingiau naudoti išteklius;

| (b) | pagalba turi būti tik kompensuojamos papildomos gamybos sąnaudos, palyginti su tradiciniais metodais; |
| --- | --- |

(b)

pagalba turi būti tik kompensuojamos papildomos gamybos sąnaudos, palyginti su tradiciniais metodais;

| (c) | pagalba neturi prieštarauti kitoms EB sutarties nuostatoms. |
| --- | --- |

(c)

pagalba neturi prieštarauti kitoms EB sutarties nuostatoms.

Be to, remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 10 straipsniu, kita nei reglamente numatyta pagalba, teikiama vieno iš 2 straipsnyje nurodyto apribojimo taikymo tikslais, turi atitikti reglamento tikslus.

| (78) | Kadangi pagalba buvo taikoma tik dviejų metų laikotarpį, atrodytų, kad ji yra laikina. Belgijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 14 d. pateiktoje informacijoje patvirtino, kad 1998 m. priemonių taikymas buvo nutrauktas. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi pagalba buvo taikoma tik dviejų metų laikotarpį, atrodytų, kad ji yra laikina. Belgijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 14 d. pateiktoje informacijoje patvirtino, kad 1998 m. priemonių taikymas buvo nutrauktas.

| (79) | Tačiau tuo metu, kai priemonė buvo taikoma, pagalba nebuvo progresyviai mažinama (plg. 38–40, 49–51 pastraipas), todėl nebuvo sukurta paskata greičiau pereiti prie veiksmingesnio išteklių panaudojimo. |
| --- | --- |

(79)

Tačiau tuo metu, kai priemonė buvo taikoma, pagalba nebuvo progresyviai mažinama (plg. 38–40, 49–51 pastraipas), todėl nebuvo sukurta paskata greičiau pereiti prie veiksmingesnio išteklių panaudojimo.

| (80) | Kaip pirmiau nurodyta, kompensacija už produkcijos praradimą ganykloje apskaičiuojama atsižvelgiant į visą nejautriose zonose leistiną naudoti trąšų kiekį, konkrečiai, 450 kg N/ha ganykloms ir 325 kg N/ha kukurūzams. Belgijos valdžios institucijų teigimu, skaičiavimai pagrįsti moksliškai, siekiant užtikrinti, kad nitratų koncentracija gruntiniame ir paviršiaus vandenyje neviršytų 50 mg NO3-N/l arba 11,3 mg NO3-N/l, atsižvelgiant į tai, kad vidutinis leistinas nuostolis yra 70 kg/l NO3-N/l už hektarą per metus. Jų tikslas – surasti pusiausvyrą tarp optimalaus produkcijos kiekio ir mažiausio nitratų išplovimo. Apribojimai gamtos zonoms ir vandens zonoms buvo apskaičiuoti tuo pačiu būdu, atsižvelgiant į tai, kad šių zonų jautrumas dėl nitratų yra didesnis nei kitose zonose. |
| --- | --- |

(80)

Kaip pirmiau nurodyta, kompensacija už produkcijos praradimą ganykloje apskaičiuojama atsižvelgiant į visą nejautriose zonose leistiną naudoti trąšų kiekį, konkrečiai, 450 kg N/ha ganykloms ir 325 kg N/ha kukurūzams. Belgijos valdžios institucijų teigimu, skaičiavimai pagrįsti moksliškai, siekiant užtikrinti, kad nitratų koncentracija gruntiniame ir paviršiaus vandenyje neviršytų 50 mg NO3-N/l arba 11,3 mg NO3-N/l, atsižvelgiant į tai, kad vidutinis leistinas nuostolis yra 70 kg/l NO3-N/l už hektarą per metus. Jų tikslas – surasti pusiausvyrą tarp optimalaus produkcijos kiekio ir mažiausio nitratų išplovimo. Apribojimai gamtos zonoms ir vandens zonoms buvo apskaičiuoti tuo pačiu būdu, atsižvelgiant į tai, kad šių zonų jautrumas dėl nitratų yra didesnis nei kitose zonose.

| (81) | 1998 m. rugpjūčio 7 d. rašte Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad buvo nuspręsta apskaičiuoti kompensaciją dėl skirtumo standarte, pagrįsto visu teisėtai taikytinu azoto kiekiu, įskaitant azotą iš dirbtinių trąšų ir azotą iš gyvulių mėšlo. Belgijos valdžios institucijų teigimu, šis metodas buvo pasirinktas, nes buvo laikoma būtina užtikrinti vienodas sąlygas to paties regiono ūkininkams, kad ūkininkai, kurių žemė yra vietovėse, kuriose taikomi griežtesni vietos standartai, nenukentėtų, palyginti su ūkininkais, kurių žemėje tokie standartai nebuvo taikomi. Jei standartai būtų vienodi visiems ūkininkams visose vietovėse, šis konkurencinis pranašumas būtų pašalintas ir kompensacijos mokėti nereikėtų. Šioje situacijoje, jei ūkininkai stengiasi viršyti bazinį aplinkos kokybės standartą, kompensacijos išmoką galima apskaičiuoti remiantis pasiektų rezultatų ir nustatyto kokybės standarto skirtumu. |
| --- | --- |

(81)

1998 m. rugpjūčio 7 d. rašte Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad buvo nuspręsta apskaičiuoti kompensaciją dėl skirtumo standarte, pagrįsto visu teisėtai taikytinu azoto kiekiu, įskaitant azotą iš dirbtinių trąšų ir azotą iš gyvulių mėšlo. Belgijos valdžios institucijų teigimu, šis metodas buvo pasirinktas, nes buvo laikoma būtina užtikrinti vienodas sąlygas to paties regiono ūkininkams, kad ūkininkai, kurių žemė yra vietovėse, kuriose taikomi griežtesni vietos standartai, nenukentėtų, palyginti su ūkininkais, kurių žemėje tokie standartai nebuvo taikomi. Jei standartai būtų vienodi visiems ūkininkams visose vietovėse, šis konkurencinis pranašumas būtų pašalintas ir kompensacijos mokėti nereikėtų. Šioje situacijoje, jei ūkininkai stengiasi viršyti bazinį aplinkos kokybės standartą, kompensacijos išmoką galima apskaičiuoti remiantis pasiektų rezultatų ir nustatyto kokybės standarto skirtumu.

| (82) | Remdamosi šiuo lygybės principu tame pačiame regione, Belgijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad taikomos taisyklės nenulemia kompensacijos permokos ūkininkams ir (arba) kompensacijos už žemės ūkio veiklos nutraukimą, kas prieštarautų ES reglamentams. Jos tvirtina, kad nepalanki konkurencinė padėtis arba konkurencinis pranašumas viename žemės ūkio regione bus didesni nei ES apskritai. Todėl Flandrijoje ūkininkams, kurių žemė yra vietovėse, kuriose taikomi griežtesni vietos standartai, buvo kompensuotas visas nuostolis (už faktiškai prarastą derlių). |
| --- | --- |

(82)

Remdamosi šiuo lygybės principu tame pačiame regione, Belgijos valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad taikomos taisyklės nenulemia kompensacijos permokos ūkininkams ir (arba) kompensacijos už žemės ūkio veiklos nutraukimą, kas prieštarautų ES reglamentams. Jos tvirtina, kad nepalanki konkurencinė padėtis arba konkurencinis pranašumas viename žemės ūkio regione bus didesni nei ES apskritai. Todėl Flandrijoje ūkininkams, kurių žemė yra vietovėse, kuriose taikomi griežtesni vietos standartai, buvo kompensuotas visas nuostolis (už faktiškai prarastą derlių).

| (83) | Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 1996 m. ir 1997 m. Flandrijos regionas jau taikė griežtesnius vietos standartus, o nitratų direktyva to nereikalauta iki 1998 m. gruodžio 20 d. Jautriose vandens zonose ganykloms taikomas 200 kg N/ha apribojimas, o kukurūzams ir kitiems pasėliams – 170 kg N/ha. Taigi, kaip teigia Belgijos valdžios institucijos, leistinas gyvūnų mėšlo kiekis nuo 1996 m. yra mažesnis nei nurodyta pirmojoje veiksmų programoje pagal Direktyvą 91/676/EEB, o tam tikriems pasėliams jo buvo leidžiama naudoti tik tiek, kiek nurodyta antroje veiksmų programoje. |
| --- | --- |

(83)

Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 1996 m. ir 1997 m. Flandrijos regionas jau taikė griežtesnius vietos standartus, o nitratų direktyva to nereikalauta iki 1998 m. gruodžio 20 d. Jautriose vandens zonose ganykloms taikomas 200 kg N/ha apribojimas, o kukurūzams ir kitiems pasėliams – 170 kg N/ha. Taigi, kaip teigia Belgijos valdžios institucijos, leistinas gyvūnų mėšlo kiekis nuo 1996 m. yra mažesnis nei nurodyta pirmojoje veiksmų programoje pagal Direktyvą 91/676/EEB, o tam tikriems pasėliams jo buvo leidžiama naudoti tik tiek, kiek nurodyta antroje veiksmų programoje.

| (84) | 2013 m. sausio 14 d. Belgijos valdžios institucijos pateikė išsamią informaciją apie skaičiavimo metodą, siekdamos parodyti, jog metodas yra suderintas su žemės ūkio praktika ir ES teisės aktų nuostatomis, galiojusiomis priemonės taikymo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(84)

2013 m. sausio 14 d. Belgijos valdžios institucijos pateikė išsamią informaciją apie skaičiavimo metodą, siekdamos parodyti, jog metodas yra suderintas su žemės ūkio praktika ir ES teisės aktų nuostatomis, galiojusiomis priemonės taikymo laikotarpiu.

| (85) | Tačiau remiantis turima informacija, neatrodo, kad nuostatos, taikomos vandens zonoms ir gamtos zonoms, labai skirtųsi nuo Direktyvoje 91/676/EEB nustatytų įpareigojimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos pačios savo pastabose raštu nurodė nustačiusios ypač jautrias taršai nitratais vandens zonas ir gamtos zonas, ir kad dėl to jos laikė, jog siekiant užtikrinti 50 mg/l nitratų koncentraciją paviršiniuose gėluosiuose vandenyse reikėtų taikyti žemesnes ribas, visų pirma, geriamojo vandens išgavimo zonose ir požeminiame vandenyje. To lygio buvo privaloma laikytis 1995 m. pabaigoje pagal Direktyvą 91/676/EEB. |
| --- | --- |

(85)

Tačiau remiantis turima informacija, neatrodo, kad nuostatos, taikomos vandens zonoms ir gamtos zonoms, labai skirtųsi nuo Direktyvoje 91/676/EEB nustatytų įpareigojimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos pačios savo pastabose raštu nurodė nustačiusios ypač jautrias taršai nitratais vandens zonas ir gamtos zonas, ir kad dėl to jos laikė, jog siekiant užtikrinti 50 mg/l nitratų koncentraciją paviršiniuose gėluosiuose vandenyse reikėtų taikyti žemesnes ribas, visų pirma, geriamojo vandens išgavimo zonose ir požeminiame vandenyje. To lygio buvo privaloma laikytis 1995 m. pabaigoje pagal Direktyvą 91/676/EEB.

| (86) | Be to, Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti patvirtintus kompensacijos apskaičiavimo metodo tyrimus, įrodančius skaičiavimui taikytų prielaidų tikslumą. Visų pirma, Belgijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti tyrimų rezultatus, įrodančius, kad sumažinus bendrą trąšų naudojimą nuo 450 kg N/ha iki 350 kg N/ha iš tikrųjų derlingumas sumažėja 15 %, o sumažinus natrio kiekį nuo 450 kg N/ha iki 400 kg N/ha, derlingumas sumažėja 7 %. Belgijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 14 d. ir vėlesniuose atsakymuose įrodė prielaidų, kuriomis buvo remtasi skaičiuojant, tikslumą. |
| --- | --- |

(86)

Be to, Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti patvirtintus kompensacijos apskaičiavimo metodo tyrimus, įrodančius skaičiavimui taikytų prielaidų tikslumą. Visų pirma, Belgijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti tyrimų rezultatus, įrodančius, kad sumažinus bendrą trąšų naudojimą nuo 450 kg N/ha iki 350 kg N/ha iš tikrųjų derlingumas sumažėja 15 %, o sumažinus natrio kiekį nuo 450 kg N/ha iki 400 kg N/ha, derlingumas sumažėja 7 %. Belgijos valdžios institucijos 2013 m. sausio 14 d. ir vėlesniuose atsakymuose įrodė prielaidų, kuriomis buvo remtasi skaičiuojant, tikslumą.

| (87) | Be to, Belgijos valdžios institucijų taip pat paprašyta pateikti papildomos informacijos apie prielaidas, kuriomis buvo remtasi skaičiuojant tokio produkcijos praradimo poveikį visam valdos pelningumui, taikant įvairias hipotezes, įskaitant tik lauko kultūrų produkciją ir mišrią lauko kultūrų arba gyvulininkystės produkciją. Visų pirma, Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti išsamų paaiškinimą, kodėl laikoma, kad 15 % sumažėjus šieno gamybai mišrios lauko kultūrų arba gyvulininkystės produkcijos valdoje jos pelningumas sumažėja 40 %, įskaitant įvairių rūšių gyvulininkystės produkciją. Belgijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją savo 2013 m. sausio 14 d. ir vėlesniuose atsakymuose. |
| --- | --- |

(87)

Be to, Belgijos valdžios institucijų taip pat paprašyta pateikti papildomos informacijos apie prielaidas, kuriomis buvo remtasi skaičiuojant tokio produkcijos praradimo poveikį visam valdos pelningumui, taikant įvairias hipotezes, įskaitant tik lauko kultūrų produkciją ir mišrią lauko kultūrų arba gyvulininkystės produkciją. Visų pirma, Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti išsamų paaiškinimą, kodėl laikoma, kad 15 % sumažėjus šieno gamybai mišrios lauko kultūrų arba gyvulininkystės produkcijos valdoje jos pelningumas sumažėja 40 %, įskaitant įvairių rūšių gyvulininkystės produkciją. Belgijos valdžios institucijos pateikė šią informaciją savo 2013 m. sausio 14 d. ir vėlesniuose atsakymuose.

| (88) | Be to, Belgijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti skaičiavimus, pagrįstus alternatyviais kompensacijos teikimo metodais, pavyzdžiui, kokios būtų pakaitinių pašarų pirkimo sąnaudos siekiant kompensuoti prarastą produkciją. 2013 m. sausio 14 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos teigia, kad priemonės taikymo metu tokie skaičiavimai nebuvo atlikti ir to nebebus galima padaryti. |
| --- | --- |

(88)

Be to, Belgijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti skaičiavimus, pagrįstus alternatyviais kompensacijos teikimo metodais, pavyzdžiui, kokios būtų pakaitinių pašarų pirkimo sąnaudos siekiant kompensuoti prarastą produkciją. 2013 m. sausio 14 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos teigia, kad priemonės taikymo metu tokie skaičiavimai nebuvo atlikti ir to nebebus galima padaryti.

| (89) | Todėl, Komisijos nuomone, Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad pagalba buvo teikiama tik papildomoms produkcijos sąnaudoms padengti. Be to, kaip paaiškinta pirmiau (žr. 79 pastraipą), pagalba nebuvo proporcingai mažėjanti. |
| --- | --- |

(89)

Todėl, Komisijos nuomone, Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad pagalba buvo teikiama tik papildomoms produkcijos sąnaudoms padengti. Be to, kaip paaiškinta pirmiau (žr. 79 pastraipą), pagalba nebuvo proporcingai mažėjanti.

| (90) | Taigi, pagalba siekiant kompensuoti produkcijos nuostolius neatitinka gairėse nustatytų sąlygų. Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad pagalbos priemonės nėra suderinamos su Sutartimi. |
| --- | --- |

(90)

Taigi, pagalba siekiant kompensuoti produkcijos nuostolius neatitinka gairėse nustatytų sąlygų. Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad pagalbos priemonės nėra suderinamos su Sutartimi.

V.   IŠVADA

| (91) | Komisija mano, kad Belgija neteisėtai įgyvendino kompensaciją pagal dekretą dėl mėšlo, pažeisdama EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį (dabar SESV 108 straipsnio 3 dalį). |
| --- | --- |

(91)

Komisija mano, kad Belgija neteisėtai įgyvendino kompensaciją pagal dekretą dėl mėšlo, pažeisdama EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį (dabar SESV 108 straipsnio 3 dalį).

| (92) | Priemonės neįeina į Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 taikymo sritį. |
| --- | --- |

(92)

Priemonės neįeina į Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 taikymo sritį.

| (93) | Priemonės, skirtos perteklinio mėšlo sandėliavimo ir šalinimo sąnaudoms ir už produkcijos sumažėjimą kompensuoti, yra veiklos pagalba, kuri tik išskirtiniais atvejais gali būti laikoma suderinama. Tuo tikslu gairėse numatytame griežtame metode nurodyta, kad pagalba sandėliavimui ir šalinimui gali būti laikoma suderinama, jei ji yra laikina ir progresyviai mažėjanti ir jei ją taikant reikalaujama ūkininko atitinkamai įsipareigoti. Pagalba dėl prarasto derlingumo turi būti laikina ir progresyviai mažėjanti, ir ja turi būti kompensuojamos tik papildomos produkcijos sąnaudos. Kaip išsamiai nurodyta šiame dokumente, šios sąlygos nebuvo įvykdytos. |
| --- | --- |

(93)

Priemonės, skirtos perteklinio mėšlo sandėliavimo ir šalinimo sąnaudoms ir už produkcijos sumažėjimą kompensuoti, yra veiklos pagalba, kuri tik išskirtiniais atvejais gali būti laikoma suderinama. Tuo tikslu gairėse numatytame griežtame metode nurodyta, kad pagalba sandėliavimui ir šalinimui gali būti laikoma suderinama, jei ji yra laikina ir progresyviai mažėjanti ir jei ją taikant reikalaujama ūkininko atitinkamai įsipareigoti. Pagalba dėl prarasto derlingumo turi būti laikina ir progresyviai mažėjanti, ir ja turi būti kompensuojamos tik papildomos produkcijos sąnaudos. Kaip išsamiai nurodyta šiame dokumente, šios sąlygos nebuvo įvykdytos.

| (94) | Komisijos teigimu, jei paramos gavėjai atitinkamai neprisiima jokių įsipareigojimų ir jei neatrodo, kad pagalbos priemonėmis būtų suteikta kokių paskatų papildomai pagerinti gamtos apsaugą, ši pagalbos priemonė nepadeda vystyti konkrečios ekonominės veiklos pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(94)

Komisijos teigimu, jei paramos gavėjai atitinkamai neprisiima jokių įsipareigojimų ir jei neatrodo, kad pagalbos priemonėmis būtų suteikta kokių paskatų papildomai pagerinti gamtos apsaugą, ši pagalbos priemonė nepadeda vystyti konkrečios ekonominės veiklos pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (95) | Dekretas dėl mėšlo buvo panaikintas 1998 m., o visų priemonių taikymas nutrauktas. |
| --- | --- |

(95)

Dekretas dėl mėšlo buvo panaikintas 1998 m., o visų priemonių taikymas nutrauktas.

| (96) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija mano, kad visu priemonės taikymo laikotarpiu nuo 1996 iki 1997 m. priemonė buvo neteisėta ir nesuderinama pagalba, kuri iš principo turi būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

(96)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija mano, kad visu priemonės taikymo laikotarpiu nuo 1996 iki 1997 m. priemonė buvo neteisėta ir nesuderinama pagalba, kuri iš principo turi būti susigrąžinta.

| (97) | Kadangi Komisijos įgaliojimams susigrąžinti nesuderinamą pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas (13), su bendrąja rinka nesuderinama pagalba negali būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

(97)

Kadangi Komisijos įgaliojimams susigrąžinti nesuderinamą pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas (13), su bendrąja rinka nesuderinama pagalba negali būti susigrąžinta.

| (98) | Bet kokia individuali pagalba, kuri jos suteikimo metu atitiko bendrosios išimties sąlygas arba patvirtintą schemą, yra suderinama su vidaus rinka iki didžiausio pagalbos intensyvumo, taikomo tokio tipo pagalbai. |
| --- | --- |

(98)

Bet kokia individuali pagalba, kuri jos suteikimo metu atitiko bendrosios išimties sąlygas arba patvirtintą schemą, yra suderinama su vidaus rinka iki didžiausio pagalbos intensyvumo, taikomo tokio tipo pagalbai.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, suteikta kaip kompensacija pagal dekretą dėl mėšlo, kurį Belgija įgyvendino neteisėtai, pažeisdama EB sutarties 93 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Individuali pagalba, suteikta pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, kuri jos suteikimo metu atitiko bendrosios išimties sąlygas arba patvirtintą schemą, yra suderinama su vidaus rinka iki didžiausio pagalbos intensyvumo, taikomo tokio tipo pagalbai.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 16 d.

Komisijos vardu

Dacian CIOLOȘ

Komisijos narys

---

(1)  Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 93 straipsnio 2 dalį dėl pagalbos priemonės C 75/98 (ex NN 45/98) – Belgija (Flandrija) – Kompensacijos pagal dekretą dėl mėšlo, OL C 108, 1999 4 17, p. 12.

1

(2)  1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2078/92 dėl žemės ūkio gamybos būdų, suderinamų su aplinkos apsaugos ir kaimo vietovių išlaikymo reikalavimais (OL L 215, 1992 7 30, p. 85.

2

(3)  Nurodytas 1 išnašoje.

3

(4)  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

4

(5)  1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p. 1).

5

(6)  Įskaitant trūkažoles (cikorijas), visus vaisius, valgomuosius svogūnėlius, svogūnus, linus, ankštinius augalus ir morkas.

6

(7)  Įskaitant trūkažoles (cikorijas), visus vaisius, valgomuosius svogūnėlius, svogūnus, linus, daržoves ir morkas.

7

(8)  Nurodytas 2 išnašoje.

8

(9)  Komisijos informacija – Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, OL C 72, 1994 3 10, p. 3.

9

(10)  Nurodytos 7 išnašoje.

10

(11)  Žr. Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikytinų įvertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (OL C 119, 2002 5 22, p. 22).

11

(12)  Nurodyta pirmiau 7 išnašos 3.4 punkte.

12

(13)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles, OL L 83, 1999 3 27, p. 1, 15 str.

13

---