# Euroopa Liidu L 225/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.225.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 225 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide23. august 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.225.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 225

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide23. august 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 801/2013, 22. august 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1275/2008 seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 642/2009 televiisorite ökodisaini nõuete osas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 802/2013, 22. august 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine fluopüraam vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 803/2013, 22. august 2013, foolhappe lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 17 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 804/2013, 22. august 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 801/2013, 22. august 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1275/2008 seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 642/2009 televiisorite ökodisaini nõuete osas (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 802/2013, 22. august 2013, millega kiidetakse heaks toimeaine fluopüraam vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 803/2013, 22. august 2013, foolhappe lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

17

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 804/2013, 22. august 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |
| | * | Teade lugejale – aktidele viitamise viis (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

*

Teade lugejale – aktidele viitamise viis (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejale – aktidele viitamise viis

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 801/2013,

22. august 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1275/2008 seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 642/2009 televiisorite ökodisaini nõuete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ (2) artikli 16 lõikes 2 on sätestatud rakendusmeetmed, mille seas üks esmajärgulisi meetmeid on rakendusmeede, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadu ooteseisundis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ (2) artikli 16 lõikes 2 on sätestatud rakendusmeetmed, mille seas üks esmajärgulisi meetmeid on rakendusmeede, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadu ooteseisundis.

| (2) | Elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimist võrguühendusega ooteseisundis käsitleti ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kulu tehnilises, keskkonna- ja majandusuuringus, mis tehti 2006. ja 2007. aastal. Uuringus jõuti järeldusele, et pidev võrguühendus saab kodumasinate ja kontoriseadmete üldiseks omaduseks. Energiat tarbivate toodete ökodisaini regulatiivkomitee soovitas 21. juunil 2008. aastal käsitleda võrguühendusega ooteseisundit eraldi, kuna sel ajal olid asjaomased andmed puudulikud. |
| --- | --- |

(2)

Elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimist võrguühendusega ooteseisundis käsitleti ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kulu tehnilises, keskkonna- ja majandusuuringus, mis tehti 2006. ja 2007. aastal. Uuringus jõuti järeldusele, et pidev võrguühendus saab kodumasinate ja kontoriseadmete üldiseks omaduseks. Energiat tarbivate toodete ökodisaini regulatiivkomitee soovitas 21. juunil 2008. aastal käsitleda võrguühendusega ooteseisundit eraldi, kuna sel ajal olid asjaomased andmed puudulikud.

| (3) | Ökodisaini töökavas aastateks 2009–2011 on võrguühendusega ooteseisundit vaadeldud kui ühte prioriteeti. Vastavalt sellele tegi komisjon 2010.-2011. aastal ettevalmistava uuringu, et analüüsida võrku ühendatud seadmete ooteseisundi tehnilisi, keskkonna- ja majandustahke. Uuring tehti koos sidusrühmadega ning ELi ja mitteliikmesriikidest huvitatud isikutega ja selle tulemused on avalikustatud. |
| --- | --- |

(3)

Ökodisaini töökavas aastateks 2009–2011 on võrguühendusega ooteseisundit vaadeldud kui ühte prioriteeti. Vastavalt sellele tegi komisjon 2010.-2011. aastal ettevalmistava uuringu, et analüüsida võrku ühendatud seadmete ooteseisundi tehnilisi, keskkonna- ja majandustahke. Uuring tehti koos sidusrühmadega ning ELi ja mitteliikmesriikidest huvitatud isikutega ja selle tulemused on avalikustatud.

| (4) | Uuringus hinnati, et ühenduses müüdud elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete energiakulu, mis tuleneb sellest, et nad on ooteseisundis võrku ühendatud, oli 2010. aastal 54 TWh, millele vastab 23 miljonit tonni süsihappegaasi heidet. Kui meetmeid ei võeta, kasvab kulu aastaks 2020 prognooside kohaselt 90 TWh-ni. Sellest järeldati, et võrguühendusega ooteseisundis tekkivat elektrienergia kulu võiks märkimisväärselt vähendada. Käesoleva määruse eesmärk on tuua turule rohkem ooteseisundi energiatõhusust suurendavaid tehnilisi lahendusi, millega saavutataks võrreldes olukorraga, mille puhul meetmeid ei võetaks, hinnanguline energiasääst 36 TWh aastaks 2020 ning 49 TWh aastaks 2025. |
| --- | --- |

(4)

Uuringus hinnati, et ühenduses müüdud elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete energiakulu, mis tuleneb sellest, et nad on ooteseisundis võrku ühendatud, oli 2010. aastal 54 TWh, millele vastab 23 miljonit tonni süsihappegaasi heidet. Kui meetmeid ei võeta, kasvab kulu aastaks 2020 prognooside kohaselt 90 TWh-ni. Sellest järeldati, et võrguühendusega ooteseisundis tekkivat elektrienergia kulu võiks märkimisväärselt vähendada. Käesoleva määruse eesmärk on tuua turule rohkem ooteseisundi energiatõhusust suurendavaid tehnilisi lahendusi, millega saavutataks võrreldes olukorraga, mille puhul meetmeid ei võetaks, hinnanguline energiasääst 36 TWh aastaks 2020 ning 49 TWh aastaks 2025.

| (5) | Näiteks jõuti uuringus seisukohale, et elektrisäästu seisukohalt on tähtis toitehaldus, mis lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, kui seade ei täida põhiülesannet. On vaja, et välise või sisemise juhtimiskäsklusega taasaktiveeritud seade oleks aktiivses seisundis teatava piiratud aja, sõltumata oma peamis(t)e funktsiooni(de) täitmisest, näiteks selleks, et oleks võimalik seadet hooldada või tarkvara alla laadida. Toitehaldusega tuleks tagada, et toode läheks pärast ülesannete täitmist võrguühendusega ooteseisundisse. |
| --- | --- |

(5)

Näiteks jõuti uuringus seisukohale, et elektrisäästu seisukohalt on tähtis toitehaldus, mis lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, kui seade ei täida põhiülesannet. On vaja, et välise või sisemise juhtimiskäsklusega taasaktiveeritud seade oleks aktiivses seisundis teatava piiratud aja, sõltumata oma peamis(t)e funktsiooni(de) täitmisest, näiteks selleks, et oleks võimalik seadet hooldada või tarkvara alla laadida. Toitehaldusega tuleks tagada, et toode läheks pärast ülesannete täitmist võrguühendusega ooteseisundisse.

| (6) | Ettevalmistavas uuringus jõuti järeldusele, et võrguühendusega ooteseisundi seisukohast oleks vaja eristada nõudeid vastavalt võrgu valmisolekule. Sel eesmärgil määrati teatud arv HiNA seadmeid, sealhulgas ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsupunkt, jaotur ja modem, mille peamine ülesanne on töödelda andmeliiklust võrgus. Kuna eeldatavalt peaks selline seade kohe reageerima sissetulevale andmevoole, võib võrguühendusega ooteseisundi nõuet lugeda võrdväärseks jõudeoleku nõudega. |
| --- | --- |

(6)

Ettevalmistavas uuringus jõuti järeldusele, et võrguühendusega ooteseisundi seisukohast oleks vaja eristada nõudeid vastavalt võrgu valmisolekule. Sel eesmärgil määrati teatud arv HiNA seadmeid, sealhulgas ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsupunkt, jaotur ja modem, mille peamine ülesanne on töödelda andmeliiklust võrgus. Kuna eeldatavalt peaks selline seade kohe reageerima sissetulevale andmevoole, võib võrguühendusega ooteseisundi nõuet lugeda võrdväärseks jõudeoleku nõudega.

| (7) | Ökodisaini nõuandefoorum toetas 14. septembril 2011 seisukohta, et võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded tuleks välja töötada olemasoleva komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 (3) muudatuses, kuna ooteseisundi ja võrguühendusega ooteseisundi funktsionaalsete tingimuste vahel on seos ning tootevalik on võrdväärne. |
| --- | --- |

(7)

Ökodisaini nõuandefoorum toetas 14. septembril 2011 seisukohta, et võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded tuleks välja töötada olemasoleva komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 (3) muudatuses, kuna ooteseisundi ja võrguühendusega ooteseisundi funktsionaalsete tingimuste vahel on seos ning tootevalik on võrdväärne.

| (8) | Ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi ning võrguühendusega ooteseisundi nõuded tuleks läbi vaadata koos. Kuna määruses (EÜ) nr 1275/2008 sätestatud läbivaatamise kuupäev on võrguühendusega ooteseisundi nõuete esimese järgu jõustumise kuupäevast varasem, tuleks määruse läbivaatamise tähtaega aasta võrra edasi lükata. |
| --- | --- |

(8)

Ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi ning võrguühendusega ooteseisundi nõuded tuleks läbi vaadata koos. Kuna määruses (EÜ) nr 1275/2008 sätestatud läbivaatamise kuupäev on võrguühendusega ooteseisundi nõuete esimese järgu jõustumise kuupäevast varasem, tuleks määruse läbivaatamise tähtaega aasta võrra edasi lükata.

| (9) | Kuna televiisorid, mille suhtes kohaldatakse tootespetsiilist ökodisaini rakendusmeedet, jäeti määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, lisatakse televiisorite puhul võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded komisjoni määrusesse (EÜ) nr 642/2009 (4). Võrguühendusega ooteseisundi tehnilise, keskkonna- ja majandusuuringuga saadi hinnang, et võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded annaksid televiisorite puhul aastaks 2020 säästu 10 TWh. |
| --- | --- |

(9)

Kuna televiisorid, mille suhtes kohaldatakse tootespetsiilist ökodisaini rakendusmeedet, jäeti määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, lisatakse televiisorite puhul võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded komisjoni määrusesse (EÜ) nr 642/2009 (4). Võrguühendusega ooteseisundi tehnilise, keskkonna- ja majandusuuringuga saadi hinnang, et võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded annaksid televiisorite puhul aastaks 2020 säästu 10 TWh.

| (10) | Kohvimasinate osas jäädi ökodisaini nõuandefoorumis (5)16. detsembril 2011 ja 18. aprillil 2012 seisukohale, et tootespetsiifilist rakendusmeedet ei ole vaja vastu võtta, kuid leiti, et määruses (EÜ) nr 1275/2008 sätestatud ooteseisundinõuded tuleks kohvimasinate jaoks täpsemalt sõnastada. |
| --- | --- |

(10)

Kohvimasinate osas jäädi ökodisaini nõuandefoorumis (5)16. detsembril 2011 ja 18. aprillil 2012 seisukohale, et tootespetsiifilist rakendusmeedet ei ole vaja vastu võtta, kuid leiti, et määruses (EÜ) nr 1275/2008 sätestatud ooteseisundinõuded tuleks kohvimasinate jaoks täpsemalt sõnastada.

| (11) | Käesolevas määruses esitatakse kohvimasinate toitehalduse nõuded järgmiste näitajate vaikeväärtuste osas: aeg, mille möödudes kohvimasin lülitub ooteseisundisse, ja aeg, mille möödudes kohvimasin lülitub välja. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses esitatakse kohvimasinate toitehalduse nõuded järgmiste näitajate vaikeväärtuste osas: aeg, mille möödudes kohvimasin lülitub ooteseisundisse, ja aeg, mille möödudes kohvimasin lülitub välja.

| (12) | Kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate tehnilisest, keskkonna- ja majandusuuringust, mis tehti ökodisainidirektiivi alusel, selgus, et kui lühendada viiteaega, mille möödudes kohvimasin lülitub ooteseisundisse ja välja, säästetaks aastaks 2020 aastas üle 2 TWh. Seda säästu ei ole võetud arvesse määruse (EÜ) nr 1275/2008 kohases säästuprognoosis, |
| --- | --- |

(12)

Kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate tehnilisest, keskkonna- ja majandusuuringust, mis tehti ökodisainidirektiivi alusel, selgus, et kui lühendada viiteaega, mille möödudes kohvimasin lülitub ooteseisundisse ja välja, säästetaks aastaks 2020 aastas üle 2 TWh. Seda säästu ei ole võetud arvesse määruse (EÜ) nr 1275/2008 kohases säästuprognoosis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1275/2008 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1275/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Reguleerimisese ja reguleerimisala
  Käesolevas määruses sätestatakse ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete turule laskmiseks.
  Käesolevat määrust ei kohaldata elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete suhtes, mis on turule viidud oma kasutusotstarbe täitmiseks madalpinge-välistoiteallikaga varustatult.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete turule laskmiseks.

Käesolevat määrust ei kohaldata elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete suhtes, mis on turule viidud oma kasutusotstarbe täitmiseks madalpinge-välistoiteallikaga varustatult.”

| 3) | Artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted:
  „10.   „võrk”– kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille kohta on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);
  11.   „võrguühendusega ooteseisund”– seisund, milles seade on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;
  12.   „kaugjuhtimiskäsklus”– signaal, mis tuleb võrgu kaudu seadmesse väljastpoolt;
  13.   „võrguport”– seadmel paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab seadet kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;
  14.   „loogiline võrguport”– võrgutehnoloogia, mis toimib füüsilises võrgupordis;
  15.   „füüsiline võrguport”– võrgupordi füüsiline seadis (riistvara); füüsilises võrgupordis võib toimida üks või mitu võrgutehnoloogiat;
  16.   „valmisolek”– seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;
  17.   „võrguühendusega seade”– ühe või mitme võrgupordiga seade, mille saab ühendada võrku;
  18.   „kõrgvalmisolekuga võrguseade” ehk HiNa seade– seade, mille peamiseks ülesandeks on üks või mitu järgmistest funktsioonidest, kuid mitte muu põhifunktsioon: ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht (mis ei ole terminal), jaotur, modem, internetitelefon, videotelefon;
  19.   „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega seade” (HiNa funktsiooniga seade)– võrguühendusega seade, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet, kuid ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade;
  20.   „ruuter”– võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;
  21.   „kommutaator”– võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;
  22.   „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht”– seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus);
  23.   „jaotur”– võrguseade, mis koosneb mitmest pordist ja mida kasutatakse kohtvõrgu segmentide ühendamiseks;
  24.   „modem”– seade, mille esmane ülesanne on juhtmeid või optilisi kaableid pidi saata ja vastu võtta digitaalselt moduleeritud analoogsignaale;
  25.   „trükiseade”– seade, mis väljastab elektroonilise sisendi paberil. Trükiseade võib täita lisaülesandeid ja seda võidakse turustada kui multifunktsionaalset seadet või kui multifunktsionaalset toodet;
  26.   „suure formaadi trükiseade”– trükiseade, mis trükib A2 või suuremas formaadis, sealhulgas seadmed, millega trükitakse vähemalt 406 mm laiusele lintkandjale;
  27.   „kaugosavõtusüsteem”– kõrglahutusvideo formaadis videokonverentsi- ja koostöösüsteem, mis koosneb kasutajaliidesest, kõrglahutuskaamerast, kuva- ja heliseadmest ning pildi ja heli kodeerimise-dekodeerimise vahenditest;
  28.   „kodumajapidamises kasutatav kohvimasin”– mittekaubanduslik kohvi valmistamise seade;
  29.   „kodumajapidamises kasutatav filterkohvimasin”– kodumajapidamises kasutatav kohvimasin, milles kohvi valmistatakse läbi filtri nõrgumise teel;
  30.   „küttekeha”– kohvimasina osa, milles kasutatakse elektrit vee kuumutamiseks;
  31.   „tassi eelkuumutamine”– toiming kohvimasina kõrval või peal hoitavate tasside soojendamiseks;
  32.   „kohvivalmistamistsükkel”– kohvi valmistamiseks vajalike toimingute tsükkel;
  33.   „omapuhastus”– toiming, mida kohvimasin teeb oma sisemuse puhastamiseks. See võib olla lihtne loputus või puhastus, milles kasutatakse teatavaid lisaaineid;
  34.   „katlakivi eemaldamine”– toiming, millega kohvimasin eemaldab osaliselt või täielikult oma sisemusest katlakivi;
  35.   „lauaterminalarvuti”– riistvaraline õhuke klient, milleks on arvuti, mis oma põhiülesannete täitmiseks on ühendatud kaugarvutisüsteemiga (nt serverarvuti, kaugtööjaam); lauaterminalarvutil ei ole sisseehitatud salvestusseadet. Lauaterminalarvuti on ette nähtud kasutamiseks kindlas kohas (nt töölaual), see ei ole kaasaskantav. Lauaterminalarvutid võivad teavet edastada välisele kuvarile või lauaterminalarvutisse sisseehitatud kuvarile, kui see on olemas;
  36.   „tööjaam”– suure tõhususega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse, finants- ja teadusrakenduste jaoks ja mahukate arvutuste tegemiseks ning mille iseloomulikud omadused on järgmised:a)selle keskmine tõrgeteta tööaeg on vähemalt 15000 tundi;b)sellel on veaparanduskood ja/või puhverdatud mälu;c)see vastab järgmisest viiest tingimusest kolmele:





  1) | sellel on lisatoitevõimalus kõrgetasemelisele graafikakaardile, st 6 kontaktiga välisseadmeühendus PCI-E, 12 V; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted:

„10.   „võrk”– kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille kohta on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);

11.   „võrguühendusega ooteseisund”– seisund, milles seade on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;

12.   „kaugjuhtimiskäsklus”– signaal, mis tuleb võrgu kaudu seadmesse väljastpoolt;

13.   „võrguport”– seadmel paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab seadet kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;

14.   „loogiline võrguport”– võrgutehnoloogia, mis toimib füüsilises võrgupordis;

15.   „füüsiline võrguport”– võrgupordi füüsiline seadis (riistvara); füüsilises võrgupordis võib toimida üks või mitu võrgutehnoloogiat;

16.   „valmisolek”– seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;

17.   „võrguühendusega seade”– ühe või mitme võrgupordiga seade, mille saab ühendada võrku;

18.   „kõrgvalmisolekuga võrguseade” ehk HiNa seade– seade, mille peamiseks ülesandeks on üks või mitu järgmistest funktsioonidest, kuid mitte muu põhifunktsioon: ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht (mis ei ole terminal), jaotur, modem, internetitelefon, videotelefon;

19.   „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega seade” (HiNa funktsiooniga seade)– võrguühendusega seade, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet, kuid ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade;

20.   „ruuter”– võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;

21.   „kommutaator”– võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;

22.   „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht”– seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus);

23.   „jaotur”– võrguseade, mis koosneb mitmest pordist ja mida kasutatakse kohtvõrgu segmentide ühendamiseks;

24.   „modem”– seade, mille esmane ülesanne on juhtmeid või optilisi kaableid pidi saata ja vastu võtta digitaalselt moduleeritud analoogsignaale;

25.   „trükiseade”– seade, mis väljastab elektroonilise sisendi paberil. Trükiseade võib täita lisaülesandeid ja seda võidakse turustada kui multifunktsionaalset seadet või kui multifunktsionaalset toodet;

26.   „suure formaadi trükiseade”– trükiseade, mis trükib A2 või suuremas formaadis, sealhulgas seadmed, millega trükitakse vähemalt 406 mm laiusele lintkandjale;

27.   „kaugosavõtusüsteem”– kõrglahutusvideo formaadis videokonverentsi- ja koostöösüsteem, mis koosneb kasutajaliidesest, kõrglahutuskaamerast, kuva- ja heliseadmest ning pildi ja heli kodeerimise-dekodeerimise vahenditest;

28.   „kodumajapidamises kasutatav kohvimasin”– mittekaubanduslik kohvi valmistamise seade;

29.   „kodumajapidamises kasutatav filterkohvimasin”– kodumajapidamises kasutatav kohvimasin, milles kohvi valmistatakse läbi filtri nõrgumise teel;

30.   „küttekeha”– kohvimasina osa, milles kasutatakse elektrit vee kuumutamiseks;

31.   „tassi eelkuumutamine”– toiming kohvimasina kõrval või peal hoitavate tasside soojendamiseks;

32.   „kohvivalmistamistsükkel”– kohvi valmistamiseks vajalike toimingute tsükkel;

33.   „omapuhastus”– toiming, mida kohvimasin teeb oma sisemuse puhastamiseks. See võib olla lihtne loputus või puhastus, milles kasutatakse teatavaid lisaaineid;

34.   „katlakivi eemaldamine”– toiming, millega kohvimasin eemaldab osaliselt või täielikult oma sisemusest katlakivi;

35.   „lauaterminalarvuti”– riistvaraline õhuke klient, milleks on arvuti, mis oma põhiülesannete täitmiseks on ühendatud kaugarvutisüsteemiga (nt serverarvuti, kaugtööjaam); lauaterminalarvutil ei ole sisseehitatud salvestusseadet. Lauaterminalarvuti on ette nähtud kasutamiseks kindlas kohas (nt töölaual), see ei ole kaasaskantav. Lauaterminalarvutid võivad teavet edastada välisele kuvarile või lauaterminalarvutisse sisseehitatud kuvarile, kui see on olemas;

36.   „tööjaam”– suure tõhususega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse, finants- ja teadusrakenduste jaoks ja mahukate arvutuste tegemiseks ning mille iseloomulikud omadused on järgmised:

1)

sellel on lisatoitevõimalus kõrgetasemelisele graafikakaardile, st 6 kontaktiga välisseadmeühendus PCI-E, 12 V;

| 2) | süsteemi emaplaadil on lisaks graafikakaardi pesa(de)le ja/või PCI-X’i ühilduvusele kõrgema taseme kui × 4 PCI-E siin; |
| --- | --- |

2)

süsteemi emaplaadil on lisaks graafikakaardi pesa(de)le ja/või PCI-X’i ühilduvusele kõrgema taseme kui × 4 PCI-E siin;

| 3) | see ei ühildu UMA graafikakaardiga; |
| --- | --- |

3)

see ei ühildu UMA graafikakaardiga;

| 4) | sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X’i pesa; |
| --- | --- |

4)

sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X’i pesa;

| 5) | see sobib kasutamiseks vähemalt kahe keskprotsessoriga (peab ühilduma eraldiseisvate füüsiliste protsessorite või -pesadega, st seda ei asenda ühilduvus ühe mitmetuumalise protsessoriga); |
| --- | --- |

5)

see sobib kasutamiseks vähemalt kahe keskprotsessoriga (peab ühilduma eraldiseisvate füüsiliste protsessorite või -pesadega, st seda ei asenda ühilduvus ühe mitmetuumalise protsessoriga);

37.   „kaasaskantav tööjaam”– suure tõhususega kaasaskantav ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla kas vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Kaasaskantavatel tööjaamadel on sisseehitatud kuvar ja nad töötavad sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika jõul. Enamikul kaasaskantavatel tööjaamadel on väline toiteallikas ning sisseehitatud klaviatuur ja osutusseade.

Kaasaskantaval tööjaamal on järgmised tunnused:

38.   „väikeserver”– arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti kestas, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite andmete haldamiseks ja täitma selliseid ülesandeid nagu võrgutaristuteenuste osutamine ja andmete/andmekandjate haldamine, ning millel on järgmised tunnused:

39.   „serverarvuti”– raal, mis pakub teenuseid klientseadmetele, nagu lauaarvutid, sülearvutid, lauaterminalarvutid, internetitelefonid, või teistele arvutiserveritele ja haldab nende võrguressursse. Turule lastakse tavaliselt serverarvuteid, mis on ette nähud kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetute sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu.

Serverarvutil on järgmised tunnused:

| 4) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Ökodisaininõuded
  II lisas on sätestatud ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ning võrguühendusega ooteseisundis.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Ökodisaininõuded

II lisas on sätestatud ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ning võrguühendusega ooteseisundis.”

| 5) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Läbivaatamine
  Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab tulemused nõuandefoorumile hiljemalt 7. jaanuariks 2016. Läbivaatamisel pööratakse tähelepanu eelkõige ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kasutusulatusele ja nõuetele ning võrguühendusega ooteseisundi nõuete tasemele ja asjakohasusele rakendamise kolmandat järku (2019) arvestades.
  Läbivaatamisel võidakse ühtlasi käsitleda kutsetöös kasutatavaid seadmeid ning kaugjuhtimispuldiga juhitavaid elektrimootoriga seadmeid.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab tulemused nõuandefoorumile hiljemalt 7. jaanuariks 2016. Läbivaatamisel pööratakse tähelepanu eelkõige ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kasutusulatusele ja nõuetele ning võrguühendusega ooteseisundi nõuete tasemele ja asjakohasusele rakendamise kolmandat järku (2019) arvestades.

Läbivaatamisel võidakse ühtlasi käsitleda kutsetöös kasutatavaid seadmeid ning kaugjuhtimispuldiga juhitavaid elektrimootoriga seadmeid.”

| 6) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Jõustumine
  Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
  II lisa punkti 1 kohaldatakse 7. jaanuarist 2010.
  II lisa punkti 2 kohaldatakse 7. jaanuarist 2013.
  II lisa punkti 3 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.
  II lisa punkti 4 kohaldatakse 1. jaanuarist 2017.
  II lisa punkti 5 kohaldatakse 1. jaanuarist 2019.
  II lisa punkti 6 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.
  II lisa punkti 7 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.
  Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

II lisa punkti 1 kohaldatakse 7. jaanuarist 2010.

II lisa punkti 2 kohaldatakse 7. jaanuarist 2013.

II lisa punkti 3 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.

II lisa punkti 4 kohaldatakse 1. jaanuarist 2017.

II lisa punkti 5 kohaldatakse 1. jaanuarist 2019.

II lisa punkti 6 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.

II lisa punkti 7 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.”

| 7) | II lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Kõikide võrku ühendamata seadmete toitehaldus
  Seadmetel peab olema toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui see ei ole vastuolus ettenähtud kasutusotstarbega. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul:






  — | ooteseisundisse või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7)

II lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Kõikide võrku ühendamata seadmete toitehaldus

Seadmetel peab olema toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui see ei ole vastuolus ettenähtud kasutusotstarbega. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul:

—

ooteseisundisse või

| — | väljalülitatud seisundisse või |
| --- | --- |

—

väljalülitatud seisundisse või

| — | muusse seisundisse, nii et elektrivõrku ühendatud seadme puhul on täidetud väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõuded. |
| --- | --- |

—

muusse seisundisse, nii et elektrivõrku ühendatud seadme puhul on täidetud väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõuded.

Toitehaldus peab olema aktiveeritud.”

| b) | Järgmised sätted lisatakse punktidena 3, 4, 5, 6, 7:
  3.   Alates 1. jaanuarist 2015






  a) | Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed)
  Võrguühendusega seadmel, mida saab raadiokohtvõrku ühendada, peab olema võimalus, et kasutaja saab seadme raadiokohtvõrguühenduse(d) lahti ühendada. See nõue ei kehti toodete kohta, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole ühendust juhtmetega sidevõrguga. |
| --- | --- | --- |

b)

Järgmised sätted lisatakse punktidena 3, 4, 5, 6, 7:

3.   Alates 1. jaanuarist 2015

a)

Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed)

Võrguühendusega seadmel, mida saab raadiokohtvõrku ühendada, peab olema võimalus, et kasutaja saab seadme raadiokohtvõrguühenduse(d) lahti ühendada. See nõue ei kehti toodete kohta, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole ühendust juhtmetega sidevõrguga.

| b) | Võrguühendusega seadmete toitehaldus
  Seadmel peab olema, kui see ei ole vastuolus seadme ettenähtud kasutusega, toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul võrguühendusega ooteseisundisse.
  Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada seadme ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid.
  Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadmete kõikides võrguportides.
  Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski võrguport ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub.
  Vaikeaeg, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, ei tohi ületada 20 minutit. |
| --- | --- |

b)

Võrguühendusega seadmete toitehaldus

Seadmel peab olema, kui see ei ole vastuolus seadme ettenähtud kasutusega, toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul võrguühendusega ooteseisundisse.

Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada seadme ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid.

Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadmete kõikides võrguportides.

Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski võrguport ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub.

Vaikeaeg, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, ei tohi ületada 20 minutit.

| c) | Võrguühendusega seade, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata. |
| --- | --- |

c)

Võrguühendusega seade, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata.

| d) | Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunkti d sätetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata. |
| --- | --- |

d)

Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunkti d sätetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata.

| e) | Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis
  Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W.
  Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W.
  Punktis e sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:






  i) | trükiseadmed toiteallika nimivõimsusega üle 750 W; |
| --- | --- | --- |

e)

Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis

Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W.

Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W.

Punktis e sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:

i)

trükiseadmed toiteallika nimivõimsusega üle 750 W;

| ii) | suuremõõdulised trükiseadmed; |
| --- | --- |

ii)

suuremõõdulised trükiseadmed;

| iii) | kaugosavõtusüsteemid; |
| --- | --- |

iii)

kaugosavõtusüsteemid;

| iv) | lauaterminalarvutid; |
| --- | --- |

iv)

lauaterminalarvutid;

| v) | tööjaamad; |
| --- | --- |

v)

tööjaamad;

| vi) | kaasaskantavad tööjaamad; |
| --- | --- |

vi)

kaasaskantavad tööjaamad;

| vii) | väikeserverid; |
| --- | --- |

vii)

väikeserverid;

| viii) | arvutiserverid. |
| --- | --- |

viii)

arvutiserverid.

4.   Alates 1. jaanuarist 2017

Lisaks punkti 3 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele kehtivad järgmised sätted.

| a) | Võrguühendusega seadmed, millel on vähemalt üks ooteseisund, peavad vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. |
| --- | --- |

a)

Võrguühendusega seadmed, millel on vähemalt üks ooteseisund, peavad vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.

| b) | Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunktile d, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. |
| --- | --- |

b)

Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunktile d, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.

| c) | Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis: | Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W. |
| --- | --- | --- |

c)

Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis:

Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W.

| | Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W. |
| --- | --- |

Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W.

| | Punktis c sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:






  i) | suureformaadilised trükiseadmed; |
| --- | --- | --- |

Punktis c sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:

i)

suureformaadilised trükiseadmed;

| ii) | lauaterminalarvutid; |
| --- | --- |

ii)

lauaterminalarvutid;

| iii) | tööjaamad; |
| --- | --- |

iii)

tööjaamad;

| iv) | kaasaskantavad tööjaamad; |
| --- | --- |

iv)

kaasaskantavad tööjaamad;

| v) | väikeserverid; |
| --- | --- |

v)

väikeserverid;

| vi) | arvutiserverid. |
| --- | --- |

vi)

arvutiserverid.

5.   Alates 1. jaanuarist 2019

Lisaks punkti 3 alapunktides a ja b ning punkti 4 alapunktides a, b ja c sätestatud nõuetele kehtib selliste seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga (HiNA) võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmed, järgmine säte:

seadmetel, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmed, ei tohi võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ületada 2,00 W.

6.   Alates 1. jaanuarist 2015

Kohvimasinate puhul peab olema aeg, mille möödudes toode lülitub II lisa punkti 2 alapunktis d osutatud seisunditesse, järgmine:

| — | kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleeritud nõus, mitte üle viie minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast katlakivi eemaldamise või omapuhastuse toimingu lõppemist; |
| --- | --- |

—

kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleeritud nõus, mitte üle viie minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast katlakivi eemaldamise või omapuhastuse toimingu lõppemist;

| — | kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleerimata nõus, mitte üle 40 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemaldamise või puhastamistoimingu lõppemist; |
| --- | --- |

—

kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleerimata nõus, mitte üle 40 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemaldamise või puhastamistoimingu lõppemist;

| — | kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate korral, mis ei ole filterkohvimasinad, mitte üle 30 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast küttekeha aktiveerimist või mitte üle 60 minuti pärast tasside eelsoojenduse aktiveerimist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemalduse või puhastustoimingu lõppemist, välja arvatud juhul, kui on tekkinud häire, mis nõuab kasutaja sekkumist kahju ja õnnetuse ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

—

kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate korral, mis ei ole filterkohvimasinad, mitte üle 30 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast küttekeha aktiveerimist või mitte üle 60 minuti pärast tasside eelsoojenduse aktiveerimist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemalduse või puhastustoimingu lõppemist, välja arvatud juhul, kui on tekkinud häire, mis nõuab kasutaja sekkumist kahju ja õnnetuse ärahoidmiseks.

II lisa punkti 2 alapunkti d kohaseid ökodisaininõudeid ei kohaldata enne eespool sätestatud kuupäeva.

7.   Tooteteabe nõuded

1. jaanuarist 2015 peab võrguühendusega seadmete tootja vaba juurdepääsuga veebilehel olema selgelt esitatud järgmine teave:

| a) | kõikide ooteseisundite ja väljalülitatud seisundite ning võrguühendusega ooteseisundite kohta, millesse seade lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel:






  — | andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani; |
| --- | --- | --- |

a)

kõikide ooteseisundite ja väljalülitatud seisundite ning võrguühendusega ooteseisundite kohta, millesse seade lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel:

—

andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani;

| — | aeg, mille möödudes lülitub seade toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või võrguühendusega ooteseisundisse; |
| --- | --- |

—

aeg, mille möödudes lülitub seade toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või võrguühendusega ooteseisundisse;

| b) | toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveeritud; |
| --- | --- |

b)

toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveeritud;

| c) | juhised, kuidas raadiokohtvõrgu porte aktiveerida ja deaktiveerida. |
| --- | --- |

c)

juhised, kuidas raadiokohtvõrgu porte aktiveerida ja deaktiveerida.

Toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, nagu osutatud punktis b, ja juhised, nagu osutatud punktis c, tuleb esitada kasutusjuhendis.”

| c) | Punkt 3 asendatakse uue punktiga 8:
  „8.   Mõõtmised
  Punkti 1 alapunktides a ja b, punkti 2 alapunktides a ja b, punkti 3 alapunktis e, punkti 4 alapunktis c ja punktis 5 osutatud võimsustarve ning punktis 6 osutatud viiteajad määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismenetlusega, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 asendatakse uue punktiga 8:

„8.   Mõõtmised

Punkti 1 alapunktides a ja b, punkti 2 alapunktides a ja b, punkti 3 alapunktis e, punkti 4 alapunktis c ja punktis 5 osutatud võimsustarve ning punktis 6 osutatud viiteajad määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismenetlusega, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.”

| d) | Punkt 4 asendatakse uue punktiga 9:
  „9.   Tootjate esitatav teave
  Artikli 4 kohaseks vastavushindamiseks peavad tehnilised dokumendid sisaldama järgmisi andmeid:






  a) | iga ooteseisundi ja/või väljalülitatud seisundi kohta:






  — | andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Punkt 4 asendatakse uue punktiga 9:

„9.   Tootjate esitatav teave

Artikli 4 kohaseks vastavushindamiseks peavad tehnilised dokumendid sisaldama järgmisi andmeid:

a)

iga ooteseisundi ja/või väljalülitatud seisundi kohta:

—

andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani;

| — | kasutatud mõõtmismeetod; |
| --- | --- |

—

kasutatud mõõtmismeetod;

| — | kirjeldus, kuidas seadme seisund on valitud või kuidas see on programmeeritud; |
| --- | --- |

—

kirjeldus, kuidas seadme seisund on valitud või kuidas see on programmeeritud;

| — | sellise seisundi saavutamiseks vajalike sammude rida, mille tulemusel seade muudab automaatselt oma seisundit; |
| --- | --- |

—

sellise seisundi saavutamiseks vajalike sammude rida, mille tulemusel seade muudab automaatselt oma seisundit;

| — | muud märkused seadme töö kohta, nt teave, kuidas kasutaja lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse; |
| --- | --- |

—

muud märkused seadme töö kohta, nt teave, kuidas kasutaja lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse;

| — | kui see on asjakohane, siis selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel lülitub seade kohaldatavasse väikese võimsustarbega seisundisse; |
| --- | --- |

—

kui see on asjakohane, siis selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel lülitub seade kohaldatavasse väikese võimsustarbega seisundisse;

| b) | võrguühendusega seadme kohta:






  — | võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad seadmel; kindlasti tuleb teatada, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või rohkemat arvu tüüpi võrguporte; |
| --- | --- | --- |

b)

võrguühendusega seadme kohta:

—

võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad seadmel; kindlasti tuleb teatada, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või rohkemat arvu tüüpi võrguporte;

| — | kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud; |
| --- | --- |

—

kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud;

| — | kas seade on kõrgvalmisolekuga seade või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seade; kui teavet ei ole antud, ei loeta kummakski selliseks seadmeks; |
| --- | --- |

—

kas seade on kõrgvalmisolekuga seade või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seade; kui teavet ei ole antud, ei loeta kummakski selliseks seadmeks;

ning igat tüüpi võrgupordi kohta:

| — | selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse; |
| --- | --- |

—

selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse;

| — | mil viisil seade taasaktiveeritakse, |
| --- | --- |

—

mil viisil seade taasaktiveeritakse,

| — | näitajate (suurimad) väärtused; |
| --- | --- |

—

näitajate (suurimad) väärtused;

| — | seadme (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugaktiveerimiseks.; |
| --- | --- |

—

seadme (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugaktiveerimiseks.;

| — | seadme kasutatav kommunikatsiooniprotokoll. |
| --- | --- |

—

seadme kasutatav kommunikatsiooniprotokoll.

Kui teavet ei ole antud, ei loeta seadet võrguühendusega seadmeks, välja arvatud juhul, kui seade saab täita ruuteri, kommutaatori, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal), jaoturi, modemi, internetitelefoni ja videotelefoni ülesandeid;

| c) | kontrollnäitajad mõõtmiseks:






  — | ümbritseva õhu temperatuur; |
| --- | --- | --- |

c)

kontrollnäitajad mõõtmiseks:

—

ümbritseva õhu temperatuur;

| — | katsetamispinge voltides ja katsetamissagedus hertsides; |
| --- | --- |

—

katsetamispinge voltides ja katsetamissagedus hertsides;

| — | elektrivarustussüsteemi harmoonilistest komponentidest tingitud summaarne moonutus; |
| --- | --- |

—

elektrivarustussüsteemi harmoonilistest komponentidest tingitud summaarne moonutus;

| — | elektriliseks katsetamiseks kasutatud instrumentide, seadmete ja vooluringi andmed ja dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

elektriliseks katsetamiseks kasutatud instrumentide, seadmete ja vooluringi andmed ja dokumentatsioon;

| d) | punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik lülitumiseks ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõudeid.
  Kui punkti 1 alapunkti c või punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuded ei ole seadme kavandatud kasutuse jaoks sobivad, tuleks esitada selle kohta tehniline põhjendus. Kui tootja ei ole seadet liigitanud võrguühendusega seadmeks, ei loeta seda, et seadmel peab olema üks või mitu võrguühendust või et seade peab ootama kaugjuhtimiskäsklust, tehniliseks põhjenduseks, miks seade ei peaks vastama punkti 2 alapunktis d sätestatud nõuetele.” |
| --- | --- |

d)

punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik lülitumiseks ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõudeid.

Kui punkti 1 alapunkti c või punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuded ei ole seadme kavandatud kasutuse jaoks sobivad, tuleks esitada selle kohta tehniline põhjendus. Kui tootja ei ole seadet liigitanud võrguühendusega seadmeks, ei loeta seda, et seadmel peab olema üks või mitu võrguühendust või et seade peab ootama kaugjuhtimiskäsklust, tehniliseks põhjenduseks, miks seade ei peaks vastama punkti 2 alapunktis d sätestatud nõuetele.”

| 8) | III lisa täiendatakse järgmiselt:
  „II lisa punkti 2 alapunkti d nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, et mõõta võimsustarvet olukorras, kus toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon on seadme lülitanud kohaldatavasse seisundisse.
  II lisa punkti 3 alapunktis c ja punkti 4 alapunktis a esitatud nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, kui kõik võrgupordid on deaktiveeritud ja/või lahti ühendatud, nagu on asjakohane.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (6) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida II lisa punktides 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist.
  Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte seadet järgmisel viisil: | kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui seda tüüpi kaks või enam võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; kui seadmes on mitu ühte tüüpi raadiokohtvõrgu porti, tuleb teised raadiokohtvõrgu pordid deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui on mitu juhtmetega sidevõrgu porti, mis on ühte tüüpi, tuleb võimaluse korral deaktiveerida teised võrgupordid, et kontrollida II lisa punktis 3 esitatud nõuetele vastavust. Kui kasutatav on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjaomasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku. |
| --- | --- | --- |

8)

III lisa täiendatakse järgmiselt:

„II lisa punkti 2 alapunkti d nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, et mõõta võimsustarvet olukorras, kus toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon on seadme lülitanud kohaldatavasse seisundisse.

II lisa punkti 3 alapunktis c ja punkti 4 alapunktis a esitatud nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, kui kõik võrgupordid on deaktiveeritud ja/või lahti ühendatud, nagu on asjakohane.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (6) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida II lisa punktides 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist.

Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte seadet järgmisel viisil:

kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui seda tüüpi kaks või enam võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; kui seadmes on mitu ühte tüüpi raadiokohtvõrgu porti, tuleb teised raadiokohtvõrgu pordid deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui on mitu juhtmetega sidevõrgu porti, mis on ühte tüüpi, tuleb võimaluse korral deaktiveerida teised võrgupordid, et kontrollida II lisa punktis 3 esitatud nõuetele vastavust. Kui kasutatav on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjaomasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.

| | Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus. |
| --- | --- |

Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus.

| | Kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, tehakse igat tüüpi võrgupordi puhul järgmine toiming. Kui ühte tüüpi on mitu võrguporti, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport, ja kui seda tüüpi mitu võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku. |
| --- | --- |

Kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, tehakse igat tüüpi võrgupordi puhul järgmine toiming. Kui ühte tüüpi on mitu võrguporti, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport, ja kui seda tüüpi mitu võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.

| | Kui teatavat tüüpi porte on seadmes üks, ühendatakse see port suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; seadme raadiokohtvõrgu pordid, mida ei kasutata, tuleb deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui kontrollitakse II lisa punktis 3 sätestatud tingimuste täitmist, tuleb võimaluse korral deaktiveerida juhtmetega sidevõrgu pordid, mida ei kasutata. |
| --- | --- |

Kui teatavat tüüpi porte on seadmes üks, ühendatakse see port suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; seadme raadiokohtvõrgu pordid, mida ei kasutata, tuleb deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui kontrollitakse II lisa punktis 3 sätestatud tingimuste täitmist, tuleb võimaluse korral deaktiveerida juhtmetega sidevõrgu pordid, mida ei kasutata.

| | Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus. Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kaht või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada. |
| --- | --- |

Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus. Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kaht või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada.

| | Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui seadmes mitte ühegi võrgupordi tüübi näitajad ei ületa piirnormi rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui seadmes mitte ühegi võrgupordi tüübi näitajad ei ületa piirnormi rohkem kui 10 %.

| | Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui kolme seadmega saadud tulemuste keskmine ei ületanud mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui kolme seadmega saadud tulemuste keskmine ei ületanud mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 10 %.

| | Muudel juhtudel loetakse mudel nõuetele mittevastavaks. |
| --- | --- |

Muudel juhtudel loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.

| | Liikmesriigi asutus peab esitama katsetulemused ja muud asjakohased andmed teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast seda, kui on tehtud otsus mudeli mittevastavuse kohta. |
| --- | --- |

Liikmesriigi asutus peab esitama katsetulemused ja muud asjakohased andmed teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast seda, kui on tehtud otsus mudeli mittevastavuse kohta.

Eespool sätestatud toimingutele lisaks peavad liikmesriikide asutused kasutama usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmistoiminguid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sh meetodeid, mis on sätestatud dokumentides, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

| 9) | IV lisa viimase lause järele lisatakse järgmine lause:
  „Võrguühendusega ooteseisund: 3 W kõrgvalmisolekuga seadmete puhul; kuni 1 W seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga seadmed.” |
| --- | --- |

9)

IV lisa viimase lause järele lisatakse järgmine lause:

„Võrguühendusega ooteseisund: 3 W kõrgvalmisolekuga seadmete puhul; kuni 1 W seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga seadmed.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 642/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 642/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted:
  „12)   „võrk”– kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille jaoks on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);
  13)   „võrguport”– televiisoril paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab televiisorit kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;
  14)   „võrguühendusega televiisor”– ühe või mitme võrgupordiga televiisor, mille saab ühendada võrku;
  15)   „valmisolek”– seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;
  16)   „kaugjuhtimiskäsklus”– signaal, mis tuleb väljastpoolt võrgu kaudu televiisorisse;
  17)   „võrguühendusega ooteseisund”– seisund, milles televiisor on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;
  18)   „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega televiisor” (HiNa funktsiooniga televiisor)– võrguühendusega televiisor, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu ühenduskoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet;
  19)   „ruuter”– võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;
  20)   „kommutaator”– võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;
  21)   „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht”– seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus).” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted:

„12)   „võrk”– kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille jaoks on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);

13)   „võrguport”– televiisoril paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab televiisorit kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;

14)   „võrguühendusega televiisor”– ühe või mitme võrgupordiga televiisor, mille saab ühendada võrku;

15)   „valmisolek”– seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;

16)   „kaugjuhtimiskäsklus”– signaal, mis tuleb väljastpoolt võrgu kaudu televiisorisse;

17)   „võrguühendusega ooteseisund”– seisund, milles televiisor on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;

18)   „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega televiisor” (HiNa funktsiooniga televiisor)– võrguühendusega televiisor, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu ühenduskoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet;

19)   „ruuter”– võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;

20)   „kommutaator”– võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;

21)   „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht”– seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus).”

| 2) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Lisatakse järgmine punkt 3:
  „3.   VÕRGUÜHENDUSEGA OOTESEISUNDI VÕIMSUSTARVE
  Võrguühendusega televiisoritele kehtivad järgmised nõuded:






  1. | Alates 1. jaanuarist 2015






  a) | Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed)
  Kui võrguühendusega televiisori ehitus võimaldab seda ühendada raadiokohtvõrku, peab kasutajal olema võimalus deaktiveerida raadiokohtvõrgu ühendust (ühendusi). See nõue ei kehti nende toodete suhtes, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole juhtmetega sidevõrgu ühendust. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Lisatakse järgmine punkt 3:

„3.   VÕRGUÜHENDUSEGA OOTESEISUNDI VÕIMSUSTARVE

Võrguühendusega televiisoritele kehtivad järgmised nõuded:

1.

Alates 1. jaanuarist 2015

a)

Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed)

Kui võrguühendusega televiisori ehitus võimaldab seda ühendada raadiokohtvõrku, peab kasutajal olema võimalus deaktiveerida raadiokohtvõrgu ühendust (ühendusi). See nõue ei kehti nende toodete suhtes, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole juhtmetega sidevõrgu ühendust.

| b) | Võrguühendusega televiisorite toitehaldus
  Võrguühendusega televiisorid peavad täitma funktsiooni, millel on järgmised omadused. | Hiljemalt neli tundi pärast viimast kasutaja sekkumist ja/või kanalivahetust peab televiisor lülituma sisselülitatud seisundist võrguühendusega ooteseisundisse või muusse seisundisse, milles ei ületata kohaldatavaid võrguseisundiga ooteseisundi võimsustarbe nõudeid. |
| --- | --- | --- |

b)

Võrguühendusega televiisorite toitehaldus

Võrguühendusega televiisorid peavad täitma funktsiooni, millel on järgmised omadused.

Hiljemalt neli tundi pärast viimast kasutaja sekkumist ja/või kanalivahetust peab televiisor lülituma sisselülitatud seisundist võrguühendusega ooteseisundisse või muusse seisundisse, milles ei ületata kohaldatavaid võrguseisundiga ooteseisundi võimsustarbe nõudeid.

| | Televiisor peab andma enne sisselülitatud seisundist muule kohaldatavale seisundile üleminekut hoiatusteate. Kõnealune funktsioon peab olema vaikimisi seadistatud. |
| --- | --- |

Televiisor peab andma enne sisselülitatud seisundist muule kohaldatavale seisundile üleminekut hoiatusteate. Kõnealune funktsioon peab olema vaikimisi seadistatud.

| | Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada televiisori ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid. |
| --- | --- |

Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada televiisori ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid.

| | Toitehaldus või sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadme kõikides võrguportides. |
| --- | --- |

Toitehaldus või sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadme kõikides võrguportides.

| | Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski raadiokohtvõrgu port ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub. |
| --- | --- |

Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski raadiokohtvõrgu port ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub.

| c) | Võrguühendusega televiisor, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. |
| --- | --- |

c)

Võrguühendusega televiisor, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.

| d) | Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis: | kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisori võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W. |
| --- | --- | --- |

d)

Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis:

kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisori võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W.

| | Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundi korral, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W. |
| --- | --- |

Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundi korral, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W.

| 2. | Alates 1. jaanuarist 2017
  Lisaks punkti 1 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele kohaldatakse järgmisi sätteid.






  a) | Võrguühendusega televiisor, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. |
| --- | --- | --- |

2.

Alates 1. jaanuarist 2017

Lisaks punkti 1 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele kohaldatakse järgmisi sätteid.

a)

Võrguühendusega televiisor, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.

| b) | Võrguühendusega televiisor peab vastama punkti 2.2 alapunkti d sätetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. |
| --- | --- |

b)

Võrguühendusega televiisor peab vastama punkti 2.2 alapunkti d sätetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.

| c) | Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis: | kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisori võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W. |
| --- | --- | --- |

c)

Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis:

kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisori võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W.

| | Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W. |
| --- | --- |

Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W.

| 3. | Alates 1. jaanuarist 2019
  Lisaks punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a, b ja c sätestatud nõuetele kehtivad televiisorite puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga (HiNA) võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisorid, järgmised sätted.
  Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub võimsusjuhtimise või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 2,00 W.” |
| --- | --- |

3.

Alates 1. jaanuarist 2019

Lisaks punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a, b ja c sätestatud nõuetele kehtivad televiisorite puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga (HiNA) võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisorid, järgmised sätted.

Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub võimsusjuhtimise või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 2,00 W.”

| b) | Punktist 3 saab punkt 4. |
| --- | --- |

b)

Punktist 3 saab punkt 4.

| c) | Punktist 4 saab punkt 5. |
| --- | --- |

c)

Punktist 4 saab punkt 5.

| d) | Punktist 5 saab punkt 6. |
| --- | --- |

d)

Punktist 5 saab punkt 6.

| e) | Punkti 5.1 (uude punkti 6.1) lisatakse uus alapunkt e pärast alapunkti d:






  „e) | võrguühendusega ooteseisundi korral:






  — | võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad televiisori juures; kindlasti tuleb märkida, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või enamat tüüpi võrguporte; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Punkti 5.1 (uude punkti 6.1) lisatakse uus alapunkt e pärast alapunkti d:

„e)

võrguühendusega ooteseisundi korral:

—

võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad televiisori juures; kindlasti tuleb märkida, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või enamat tüüpi võrguporte;

| — | kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud; |
| --- | --- |

—

kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud;

| — | kas televiisor kuulub kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisorite hulka; kui teavet ei ole esitatud, siis ei loeta televiisorit ei kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmeks ega ka kõrgvalmisolekuga televiisoriks.” |
| --- | --- |

—

kas televiisor kuulub kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisorite hulka; kui teavet ei ole esitatud, siis ei loeta televiisorit ei kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmeks ega ka kõrgvalmisolekuga televiisoriks.”

| f) | Punkti 5.1 (uude punkti 6.1) lisatakse uus alapunkt f pärast alapunkti e:






  „f) | igat tüüpi võrgupordi kohta:






  — | selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab televiisori võrguühendusega ooteseisundisse; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Punkti 5.1 (uude punkti 6.1) lisatakse uus alapunkt f pärast alapunkti e:

„f)

igat tüüpi võrgupordi kohta:

—

selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab televiisori võrguühendusega ooteseisundisse;

| — | mil viisil seade taasaktiveeritakse; |
| --- | --- |

—

mil viisil seade taasaktiveeritakse;

| — | näitajate (suurimad) väärtused; |
| --- | --- |

—

näitajate (suurimad) väärtused;

| — | televiisori (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugjuhtimiseks. |
| --- | --- |

—

televiisori (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugjuhtimiseks.

Kui teavet ei ole antud, ei loeta televiisorit võrguühendusega televiisoriks.”

| g) | Punkti 5.1 alapunktist e saab punkti 6.1 alapunkt g. |
| --- | --- |

g)

Punkti 5.1 alapunktist e saab punkti 6.1 alapunkt g.

| h) | Punktis 5.2 (uues punktis 6.2) asendatakse teine taane järgmisega:






  „— | iga oote- ja/või väljalülitatud seisundi puhul andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani.” |
| --- | --- | --- |

h)

Punktis 5.2 (uues punktis 6.2) asendatakse teine taane järgmisega:

„—

iga oote- ja/või väljalülitatud seisundi puhul andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani.”

| 3) | II lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ooteseisundi / väljalülitatud seisundi võimsustarbe mõõtmine

  I lisa 2. ja 3. osas osutatud võimsustarbe mõõtmised peavad vastama järgmistele tingimustele:
  punkti 2.1 alapunktides a ja b, punkti 2.2 alapunktides a ja b, punkti 3.1 alapunktis d ja punkti 3.2 alapunktis c osutatud võimsus määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismeetodiga, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.” |
| --- | --- |

3)

II lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ooteseisundi / väljalülitatud seisundi võimsustarbe mõõtmine

I lisa 2. ja 3. osas osutatud võimsustarbe mõõtmised peavad vastama järgmistele tingimustele:

punkti 2.1 alapunktides a ja b, punkti 2.2 alapunktides a ja b, punkti 3.1 alapunktis d ja punkti 3.2 alapunktis c osutatud võimsus määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismeetodiga, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.”

| 4) | III lisa asendatakse järgmisega.

  „III LISA

  KONTROLLIMENETLUS

  A.   I lisa 1., 2., 4. ja 5. osas kehtestatud nõuete kontrolli menetlus







  1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (7) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida I lisa punktides 1, 2, 4 ja 5 sätestatud nõuete täitmist.
  Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte televiisorit.
  Loetakse, et tootemudel vastab I lisa sätetele, kui






  a) | sisselülitatud seisundi võimsustarbe kohta saadud tulemused ei ületa I lisa 1. osa punktides 1 ja 2 sätestatud kohaldatavaid piirnorme rohkem kui 7 % ning |
| --- | --- | --- | --- |

4)

III lisa asendatakse järgmisega.

„III LISA

KONTROLLIMENETLUS

A.   I lisa 1., 2., 4. ja 5. osas kehtestatud nõuete kontrolli menetlus

1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (7) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida I lisa punktides 1, 2, 4 ja 5 sätestatud nõuete täitmist.

Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte televiisorit.

Loetakse, et tootemudel vastab I lisa sätetele, kui

a)

sisselülitatud seisundi võimsustarbe kohta saadud tulemused ei ületa I lisa 1. osa punktides 1 ja 2 sätestatud kohaldatavaid piirnorme rohkem kui 7 % ning

| b) | väljalülitatud seisundi või ooteseisundi (olenevalt sellest, kumb on asjakohane) kohta saadud tulemused ei ületa I lisa 2. osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud piirnorme rohkem kui 0,10 W ning |
| --- | --- |

b)

väljalülitatud seisundi või ooteseisundi (olenevalt sellest, kumb on asjakohane) kohta saadud tulemused ei ületa I lisa 2. osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud piirnorme rohkem kui 0,10 W ning

| c) | I lisa 5. osas sätestatud tippheleduse suhtarv ei lange alla 60 %. |
| --- | --- |

c)

I lisa 5. osas sätestatud tippheleduse suhtarv ei lange alla 60 %.

Kui punkti 1 alapunktis a, b või c osutatud tulemusi ei saavutata, võetakse katsetamiseks veel kolm sama mudeli lisanäidist.

| 2) | Pärast sama mudeli kolme lisanäidise katsetamist loetakse mudel I lisas sätestatud nõuetele vastavaks, kui






  a) | kolme lisanäidise katsetuste tulemuste keskmine ei ületa sisselülitatud seisundi puhul I lisa 1. osa punktides 1 ja 2 sätestatud piirnorme rohkem kui 7 % ning |
| --- | --- | --- |

2)

Pärast sama mudeli kolme lisanäidise katsetamist loetakse mudel I lisas sätestatud nõuetele vastavaks, kui

a)

kolme lisanäidise katsetuste tulemuste keskmine ei ületa sisselülitatud seisundi puhul I lisa 1. osa punktides 1 ja 2 sätestatud piirnorme rohkem kui 7 % ning

| b) | kolme lisanäidise katsetuste tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi puhul I lisa 2. osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud piirnorme rohkem kui 0,10 W ning |
| --- | --- |

b)

kolme lisanäidise katsetuste tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi puhul I lisa 2. osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud piirnorme rohkem kui 0,10 W ning

| c) | I lisa 5. osas sätestatud tippheleduse suhtarv kolme lisanäidise katsetuste keskmisena ei ole alla 60 %. |
| --- | --- |

c)

I lisa 5. osas sätestatud tippheleduse suhtarv kolme lisanäidise katsetuste keskmisena ei ole alla 60 %.

Kui punkti 2 alapunktides a, b ja c osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.

B.   I lisa 3. osas sätestatud nõuete kontrolli menetlus

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohase turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida vastavalt vajadusele kas I lisa 3. osa punkti 1 alapunkti d või punkti 2 alapunkti c nõuete täitmist. Kui seadme kõik võrgupordid on deaktiveeritud või lahti ühendatud (olenevalt sellest, kumb on asjakohane), kasutatakse allpool kirjeldatud kohaldatavat menetlust.

Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte seadet järgmisel viisil.

Kui televiisoril on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui kaks või enam seda tüüpi võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; kui seadmes on mitu ühte tüüpi raadiokohtvõrgu porti, tuleb teised raadiovõrgu pordid deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui kontrollitakse juhtmetega sidesüsteemi mitme sama tüüpi võrgupordi vastavust I lisa punkti 2 nõuetele, tuleb muud võrgupordid võimaluse korral deaktiveerida. Kui kasutatav on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjaomasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.

Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu televiisorisse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas televiisor taasaktiveerus.

Kui televiisoril on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, korratakse iga võrgupordi tüübi korral järgmist toimingut. Kui seadmel on teatavat tüüpi võrguporte kaks või enam, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.

Kui teatavat tüüpi porte on seadmes üks, ühendatakse see port suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; seadme raadiokohtvõrgu pordid, mida ei kasutata, tuleb deaktiveerida, kui see on võimalik. II lisa punktis 3 sätestatud nõuete kontrollimisel tuleb mittekasutatavad juhtmetega sidevõrgu pordid deaktiveerida, kui on võimalik.

Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu televiisorisse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas televiisor taasaktiveerus.

Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kahte või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada.

Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui seadmes ei ületatud mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 7 %.

Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui kolme lisaseadmega saadud tulemuste keskmine ei ületa mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 7 %.

Muudel juhtudel loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.

Liikmesriigi asutus peab esitama katsetulemused ja muud asjakohased andmed teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast seda, kui on tehtud otsus mudeli mittevastavuse kohta.

C.   Vastavuskontroll

Nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutavad liikmesriikide asutused II lisas sätestatud menetlust ning usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmismenetlusi, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas sellistes dokumentides sätestatud meetodeid, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

2

(3)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 45.

3

(4)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 42.

4

(5)  ELT L 190, 18.7.2008, lk 22.

5

(6)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.”

6

(7)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.”

7

---

| 23.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 802/2013,

22. august 2013,

millega kiidetakse heaks toimeaine fluopüraam vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3 enne 14. juunit 2011. Fluopüraami puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2009/464/EÜ (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3 enne 14. juunit 2011. Fluopüraami puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni otsusega 2009/464/EÜ (3).

| (2) | Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 sai Saksamaa 30. juunil 2008 taotluse äriühingult Bayer CropScience AG toimeaine fluopüraami lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2009/464/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andme- ja teabenõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 sai Saksamaa 30. juunil 2008 taotluse äriühingult Bayer CropScience AG toimeaine fluopüraami lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Otsusega 2009/464/EÜ kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud andme- ja teabenõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande kavandi 30. augustil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande kavandi 30. augustil 2011.

| (4) | Hindamisaruande kavandi on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järelduse (4) toimeaine fluopüraami pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta 17. detsembril 2012. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 16. juulil 2013 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena fluopüraami kohta. |
| --- | --- |

(4)

Hindamisaruande kavandi on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järelduse (4) toimeaine fluopüraami pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta 17. detsembril 2012. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 16. juulil 2013 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena fluopüraami kohta.

| (5) | Mitmete uuringute tulemuste põhjal võib eeldada, et fluopüraami sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni läbivaatamisaruandes. Seetõttu on asjakohane fluopüraam heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmete uuringute tulemuste põhjal võib eeldada, et fluopüraami sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni läbivaatamisaruandes. Seetõttu on asjakohane fluopüraam heaks kiita.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, kohaldatakse järgmist. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud fluopüraami sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja selle iga kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, kohaldatakse järgmist. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud fluopüraami sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja selle iga kavandatud kasutusala käsitlevate täielike, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohaste toimikute esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Kogemused, mis saadi komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel, on näidanud, et võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike selliste kohustuste tõlgendamisega, mis on seotud andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on tõendanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Kogemused, mis saadi komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel, on näidanud, et võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike selliste kohustuste tõlgendamisega, mis on seotud andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on tõendanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (6) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (6) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine fluopüraam kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite uuesti hindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena fluopüraami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või võtavad need tagasi 31. juuliks 2014.

Liikmesriigid kontrollivad nimetatud tähtajaks eelkõige seda, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veerus nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab fluopüraami kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. jaanuariks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes toimikule, mis vastab direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele, ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätteid. Kõnealuse hindamise alusel otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui toode sisaldab fluopüraami ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või võtavad selle tagasi hiljemalt 31. juuliks 2015, või |
| --- | --- |

a)

kui toode sisaldab fluopüraami ainsa toimeainena, muudavad nad vajaduse korral luba või võtavad selle tagasi hiljemalt 31. juuliks 2015, või

| b) | kui toode sisaldab fluopüraami ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või võtavad selle tagasi hiljemalt 31. juuliks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tagasivõtmiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab fluopüraami ühena mitmest toimeainest, muudavad nad vajaduse korral luba või võtavad selle tagasi hiljemalt 31. juuliks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tagasivõtmiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 151, 16.6.2009, lk 37.

3

(4)  EFSA Journal (2013); 11(1):3052. Kättesaadav internetis aadressil www.efsa.europa.eu.

4

EFSA Journal

(5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

5

(6)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

6

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluopüraam
  CASi nr: 658066-35-4
  CIPACi nr: 807 | N-{2-[3-kloro-5-(trifluorometüül)-2-püridüül]etüül}-α,α,α-trifluoro-o-toluamiid | ≥ 960 g/kg | 1. veebruar 2014 | 31. jaanuar 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. juulil 2013 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluopüraami kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle dokumendi I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu lindude ja veeorganismide kaitsele.
  Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riski vähendamise meetmeid.
  Taotleja esitab kinnitava teabe järgmise kohta:






  1) | pikaajaline risk putuktoidulistele lindudele; |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Fluopüraam

CASi nr: 658066-35-4

CIPACi nr: 807

N-{2-[3-kloro-5-(trifluorometüül)-2-püridüül]etüül}-α,α,α-trifluoro-o-toluamiid

≥ 960 g/kg

1. veebruar 2014

31. jaanuar 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. juulil 2013 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluopüraami kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle dokumendi I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu lindude ja veeorganismide kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riski vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab kinnitava teabe järgmise kohta:

1)

pikaajaline risk putuktoidulistele lindudele;

| 2) | võimalik kahjulik mõju sihtrühma mittekuuluvate selgroogsete, välja arvatud imetajate sisesekretsioonisüsteemile. |
| --- | --- |

2)

võimalik kahjulik mõju sihtrühma mittekuuluvate selgroogsete, välja arvatud imetajate sisesekretsioonisüsteemile.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktis 1 sätestatud teabe 1. veebruariks 2016 ning punktis 2 sätestatud teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud OECD suunised sisesekretsioonisüsteemi häireid käsitlevate katsete tegemiseks.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „51 | Fluopüraam
  CASi nr: 658066-35-4
  CIPACi nr: 807 | N-{2-[3-kloro-5-(trifluorometüül)-2-püridüül]etüül}-α,α,α-trifluoro-o-toluamiid | ≥ 960 g/kg | 1. veebruar 2014 | 31. jaanuar 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. juulil 2013 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluopüraami kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle dokumendi I ja II liidet.
  Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu lindude ja veeorganismide kaitsele.
  Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riski vähendamise meetmeid.
  Taotleja esitab kinnitava teabe järgmise kohta:






  1) | pikaajaline risk putuktoidulistele lindudele; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„51

Fluopüraam

CASi nr: 658066-35-4

CIPACi nr: 807

N-{2-[3-kloro-5-(trifluorometüül)-2-püridüül]etüül}-α,α,α-trifluoro-o-toluamiid

≥ 960 g/kg

1. veebruar 2014

31. jaanuar 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. juulil 2013 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluopüraami kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle dokumendi I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu lindude ja veeorganismide kaitsele.

Vajaduse korral peavad kasutustingimused sisaldama riski vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab kinnitava teabe järgmise kohta:

1)

pikaajaline risk putuktoidulistele lindudele;

| 2) | võimalik kahjulik mõju sihtrühma mittekuuluvate selgroogsete, välja arvatud imetajate sisesekretsioonisüsteemile. |
| --- | --- |

2)

võimalik kahjulik mõju sihtrühma mittekuuluvate selgroogsete, välja arvatud imetajate sisesekretsioonisüsteemile.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktis 1 sätestatud teabe 1. veebruariks 2016 ning punktis 2 sätestatud teabe kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud OECD suunised sisesekretsioonisüsteemi häireid käsitlevate katsete tegemiseks.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine tunnusandmete ja kirjelduse kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 23.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 803/2013,

22. august 2013,

foolhappe lubamise kohta kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Direktiiviga 70/524/EMÜ anti tähtajatu luba foolhappe kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina rühmas „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained”. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see toode hiljem Euroopa Liidu söödalisandite registrisse kui olemasolev toode. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 70/524/EMÜ anti tähtajatu luba foolhappe kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina rühmas „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained”. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see toode hiljem Euroopa Liidu söödalisandite registrisse kui olemasolev toode.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud foolhappe kui kõikide loomaliikide söödalisandi uuesti hindamiseks taotlus, milles sooviti, et kõnealune söödalisand liigitataks söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud foolhappe kui kõikide loomaliikide söödalisandi uuesti hindamiseks taotlus, milles sooviti, et kõnealune söödalisand liigitataks söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 24. aprilli 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral söödas ei avalda foolhape kahjulikku mõju loomatervisele ega kujuta endast täiendavat riski keskkonnale. Toiduohutusamet järeldas, et probleeme ohutusega ei teki, kui asjakohased kaitsemeetmed on võetud. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 24. aprilli 2012. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral söödas ei avalda foolhape kahjulikku mõju loomatervisele ega kujuta endast täiendavat riski keskkonnale. Toiduohutusamet järeldas, et probleeme ohutusega ei teki, kui asjakohased kaitsemeetmed on võetud. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Foolhappe hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Foolhappe hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste viivitamatut muutmist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, mille jooksul võib ära kasutada olemasolevad lisaainete, eelsegude ja segasööda varud, mis sisaldavad kõnealust valmistist, mille kasutamine on lubatud direktiiviga 70/524/EMÜ. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste viivitamatut muutmist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, mille jooksul võib ära kasutada olemasolevad lisaainete, eelsegude ja segasööda varud, mis sisaldavad kõnealust valmistist, mille kasutamine on lubatud direktiiviga 70/524/EMÜ.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse mõjuga keemiliselt täpselt määratletud ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Lisas nimetatud valmistist ja seda valmistist sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 12. märtsi 2014 kooskõlas enne 12. septembrit 2013 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  EFSA Journal 2012; 10(5):2674.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained |
| 3a316 | — | Foolhape | | Söödalisandi koostis

  Valmistis foolhape, tahkel kujul |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

3a316

—

Foolhape

Söödalisandi koostis

Valmistis foolhape, tahkel kujul

| | Toimeaine kirjeldus

  Nimi: foolhape
  Keemiline valem: C19H19N7O6

  CASi nr: 59-30-3
  Valmistatud keemilise sünteesi teel
  Puhtus: foolhappe sisaldus on vähemalt 96 % veevabast massist
  Puhtuse kriteeriumid: nagu on sätestatud Euroopa farmakopöa 6. väljaandes 01/2008/0067 |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Nimi: foolhape

Keemiline valem: C19H19N7O6

CASi nr: 59-30-3

Valmistatud keemilise sünteesi teel

Puhtus: foolhappe sisaldus on vähemalt 96 % veevabast massist

Puhtuse kriteeriumid: nagu on sätestatud Euroopa farmakopöa 6. väljaandes 01/2008/0067

| | Analüüsimeetod
   (1)







  — | Foolhappe sisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: pöördfaasiline kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos ultraviolettspektromeetriaga (RP-HPLC-UV) |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod
   (1)

—

Foolhappe sisalduse määramiseks söödalisandis ja eelsegudes: pöördfaasiline kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos ultraviolettspektromeetriaga (RP-HPLC-UV)

| — | Folaatide kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja vees: mikrobioloogiline analüüs, mis põhineb Euroopa Standardikomitee poolt tunnustatud ringtesti analüüsimeetodil EN 14131 |
| --- | --- |

—

Folaatide kogusisalduse määramiseks söödalisandis ja vees: mikrobioloogiline analüüs, mis põhineb Euroopa Standardikomitee poolt tunnustatud ringtesti analüüsimeetodil EN 14131

Kõik loomaliigid

—

—

—

| 1. | Kui valmistis sisaldab tehnoloogilist söödalisandit või söödamaterjali, mille kohta on kehtestatud maksimumsisaldus või mille suhtes on ette nähtud muud piirangud, esitab söödalisandite tootja selle teabe klientidele. |
| --- | --- |

1.

Kui valmistis sisaldab tehnoloogilist söödalisandit või söödamaterjali, mille kohta on kehtestatud maksimumsisaldus või mille suhtes on ette nähtud muud piirangud, esitab söödalisandite tootja selle teabe klientidele.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 3. | Foolhapet võib lisada ka joogiveele. |
| --- | --- |

3.

Foolhapet võib lisada ka joogiveele.

| 4. | Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

4.

Kasutajate ohutus: käitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja nahakaitsevahendeid.

12. september 2023

---

(1)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 23.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 804/2013,

22. august 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 121,9 |
| ZZ | 121,9 |
| 0805 50 10 | AR | 118,3 |
| CL | 112,4 |
| TR | 70,0 |
| UY | 99,9 |
| ZA | 104,1 |
| ZZ | 100,9 |
| 0806 10 10 | EG | 182,8 |
| MA | 135,8 |
| TR | 145,7 |
| ZZ | 154,8 |
| 0808 10 80 | AR | 186,2 |
| BR | 108,7 |
| CL | 140,9 |
| CN | 95,5 |
| NZ | 125,1 |
| US | 129,8 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 129,1 |
| 0808 30 90 | AR | 196,9 |
| CL | 148,9 |
| TR | 147,4 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 145,2 |
| 0809 30 | TR | 142,6 |
| ZZ | 142,6 |
| 0809 40 05 | BA | 52,6 |
| MK | 57,7 |
| TR | 101,0 |
| ZZ | 70,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

121,9

ZZ

121,9

0805 50 10

AR

118,3

CL

112,4

TR

70,0

UY

99,9

ZA

104,1

ZZ

100,9

0806 10 10

EG

182,8

MA

135,8

TR

145,7

ZZ

154,8

0808 10 80

AR

186,2

BR

108,7

CL

140,9

CN

95,5

NZ

125,1

US

129,8

ZA

117,7

ZZ

129,1

0808 30 90

AR

196,9

CL

148,9

TR

147,4

ZA

87,4

ZZ

145,2

0809 30

TR

142,6

ZZ

142,6

0809 40 05

BA

52,6

MK

57,7

TR

101,0

ZZ

70,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

23.8.2013

| 23.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---

| 23.8.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/s3

---

TEADE LUGEJALE – AKTIDELE VIITAMISE VIIS

1. juulist 2013 muutus aktidele viitamise viis.

Üleminekuperioodil kehtivad mõlemad viitamise viisid.

---