# Euroopa Liidu L 4/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.004.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 4 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide9. jaanuar 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.004.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 4

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide9. jaanuar 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/5/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 16. detsember 2013, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 11/2014, 16. detsember 2013, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta protokolli alusel, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 12/2014, 8. jaanuar 2014, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Salinātā rudzu rupjmaize (GTT)] | 40 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 13/2014, 8. jaanuar 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 14/2014, 8. jaanuar 2014, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 1. kuni 3. jaanuarini 2014 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames | 44 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/1/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/2/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb kaadmiumi kasutamist röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes kuni 31. detsembrini 2019 ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020 (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/3/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb pliiatsetaatmarkeri kasutamist kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia stereotaktilistes pearaamides ning gammakiiritusravi ja osakeste ravi seadmete positsioneerimissüsteemides (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/4/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/5/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist trükkplaatide joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatetes ja trükkplaatide katetes, juhtmete ja kaablite kinnitamise joodistes ning andurite ja sensorite kinnitamise joodistes, mis on vastupidavad tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C (
  1
  ) | 53 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/6/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/7/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes, elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades, mida kasutatakse a) meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimise seadmetes, ning b) tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/8/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist joodistes, millega joodetakse trükkplaatidele digitaalseid kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektoreid (
  1
  ) | 59 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/9/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii ja kaadmiumi kasutamist metallilistes sidemetes, mis moodustavad magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite ülijuhtivaid magnetahelaid (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/10/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist ülijuhi ja soojusjuhina sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes (
  1
  ) | 63 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/11/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb kuuevalentse kroomi kasutamist leelise annustamise seadmetes, mida kasutatakse 31. detsembrini 2019 röntgeniseadmete kujutisvõimendite fotokatoodide valmistamiseks, ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020 (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/12/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist magnetresonantstomograafia seadmete positronemissioontomograafide detektorite ja andmekogumisüksuste trükkplaatide joodistes (
  1
  ) | 67 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/13/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist direktiivi 93/42/EMÜ IIa ja IIb klassi kuuluvate teisaldatavate meditsiiniseadmete (v.a kantavad kiirabidefibrillatsiooniseadmed) komponentidega trükkplaatide joodistes (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/14/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb kuni 3,5 mg elavhõbeda kasutamist ühe valgustuselemendi kohta ühe sokliga kompaktsetes üldvalgustuseks kasutatavates luminofoorlampides, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20000 tundi (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/15/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamist korduskasutusse võetud varuosades, mis pärinevad enne 22. juulit 2014 turule lastud meditsiiniseadmetest ja mida kasutatakse enne 22. juulit 2021 turule lastavates rühma 8 kuuluvates seadmetes, tingimusel et korduskasutamine toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud ahelana toimivates tagastussüsteemides ja tarbijat teavitatakse osade korduskasutamisest (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/16/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb) (
  1
  ) | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/5/EL

*

Nõukogu otsus, 16. detsember 2013, protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 11/2014, 16. detsember 2013, kalapüügivõimaluste jaotamise kohta protokolli alusel, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 12/2014, 8. jaanuar 2014, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Salinātā rudzu rupjmaize (GTT)]

40

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 13/2014, 8. jaanuar 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 14/2014, 8. jaanuar 2014, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 1. kuni 3. jaanuarini 2014 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames

44

DIREKTIIVID

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/1/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul (
  1
  )

1

45

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/2/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb kaadmiumi kasutamist röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes kuni 31. detsembrini 2019 ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020 (
  1
  )

1

47

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/3/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb pliiatsetaatmarkeri kasutamist kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia stereotaktilistes pearaamides ning gammakiiritusravi ja osakeste ravi seadmete positsioneerimissüsteemides (
  1
  )

1

49

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/4/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites (
  1
  )

1

51

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/5/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist trükkplaatide joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatetes ja trükkplaatide katetes, juhtmete ja kaablite kinnitamise joodistes ning andurite ja sensorite kinnitamise joodistes, mis on vastupidavad tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C (
  1
  )

1

53

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/6/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C (
  1
  )

1

55

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/7/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes, elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades, mida kasutatakse a) meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimise seadmetes, ning b) tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas (
  1
  )

1

57

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/8/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist joodistes, millega joodetakse trükkplaatidele digitaalseid kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektoreid (
  1
  )

1

59

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/9/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii ja kaadmiumi kasutamist metallilistes sidemetes, mis moodustavad magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite ülijuhtivaid magnetahelaid (
  1
  )

1

61

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/10/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist ülijuhi ja soojusjuhina sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes (
  1
  )

1

63

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/11/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb kuuevalentse kroomi kasutamist leelise annustamise seadmetes, mida kasutatakse 31. detsembrini 2019 röntgeniseadmete kujutisvõimendite fotokatoodide valmistamiseks, ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020 (
  1
  )

1

65

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/12/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist magnetresonantstomograafia seadmete positronemissioontomograafide detektorite ja andmekogumisüksuste trükkplaatide joodistes (
  1
  )

1

67

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/13/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist direktiivi 93/42/EMÜ IIa ja IIb klassi kuuluvate teisaldatavate meditsiiniseadmete (v.a kantavad kiirabidefibrillatsiooniseadmed) komponentidega trükkplaatide joodistes (
  1
  )

1

69

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/14/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb kuni 3,5 mg elavhõbeda kasutamist ühe valgustuselemendi kohta ühe sokliga kompaktsetes üldvalgustuseks kasutatavates luminofoorlampides, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20000 tundi (
  1
  )

1

71

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/15/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamist korduskasutusse võetud varuosades, mis pärinevad enne 22. juulit 2014 turule lastud meditsiiniseadmetest ja mida kasutatakse enne 22. juulit 2021 turule lastavates rühma 8 kuuluvates seadmetes, tingimusel et korduskasutamine toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud ahelana toimivates tagastussüsteemides ja tarbijat teavitatakse osade korduskasutamisest (
  1
  )

1

73

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv 2014/16/EL, 18. oktoober 2013, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb) (
  1
  )

2

5

1

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. detsember 2013,

protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2014/5/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis 5. oktoobril 2006 määrusega (EÜ) nr 1562/2006 (1) heaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („partnerlusleping”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis 5. oktoobril 2006 määrusega (EÜ) nr 1562/2006 (1) heaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („partnerlusleping”).

| (2) | Protokolliga (3) määrati kindlaks partnerluslepinguga sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Viimane protokoll kaotab kehtivuse 17. jaanuaril 2014. |
| --- | --- |

(2)

Protokolliga (3) määrati kindlaks partnerluslepinguga sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Viimane protokoll kaotab kehtivuse 17. jaanuaril 2014.

| (3) | Nõukogu volitas komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi Seišellidega uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („uus protokoll”). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu volitas komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi Seišellidega uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („uus protokoll”).

| (4) | Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 10. mail 2013. |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti uus protokoll 10. mail 2013.

| (5) | Et tagada liidu laevade kalapüügi jätkumine, on äärmiselt oluline kohaldada uut protokolli ajutiselt alates 18. jaanuarist 2014 kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(5)

Et tagada liidu laevade kalapüügi jätkumine, on äärmiselt oluline kohaldada uut protokolli ajutiselt alates 18. jaanuarist 2014 kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (6) | Uus protokoll tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(6)

Uus protokoll tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („protokoll”), liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, tingimusel et kõnealune protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 18. jaanuarist 2014 kuni selle jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 16. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  Nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1562/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (ELT L 290, 20.10.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 290, 20.10.2006, lk 2.

2

(3)  ELT L 345, 30.12.2010, lk 3.

3

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/3

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1.   Kuue aasta jooksul alates protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäevast on vastavalt kalanduslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:

| a) | 40 tuunipüügiseinerit ja |
| --- | --- |

a)

40 tuunipüügiseinerit ja

| b) | 6 pinnaõngejadalaeva. |
| --- | --- |

b)

6 pinnaõngejadalaeva.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt.

3.   Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas üksnes siis, kui neil on olemas käesoleva protokolli kohane ja vastavalt selle lisale välja antud kalapüügiluba või kalapüügilitsents.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 30 700 000 eurot.

2.   Rahaline toetus hõlmab järgmist:

| a) | 2 750 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Seišellide majandusvööndile protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal ning 2 500 000 eurot ülejäänud aastatel (kolm kuni kuus), mis vastab 50 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ning |
| --- | --- |

a)

2 750 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Seišellide majandusvööndile protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal ning 2 500 000 eurot ülejäänud aastatel (kolm kuni kuus), mis vastab 50 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ning

| b) | 2 600 000 euro suurune aastane eritoetus protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal ning 2 500 000 eurot ülejäänud aastatel (kolm kuni kuus) Seišelli Vabariigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

b)

2 600 000 euro suurune aastane eritoetus protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal ning 2 500 000 eurot ülejäänud aastatel (kolm kuni kuus) Seišelli Vabariigi kalandus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 kohaselt.

4.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b osutatud kogusummad maksab Euroopa Liit igal aastal käesoleva protokolli kohaldamise vältel. Toetus makstakse hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva ja järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval.

| 5. | a) | Seišellide ametiasutused jälgivad ELi laevade püügitegevuse arengut, et tagada 50 000 tonni suuruse aastase võrdlustonnaaži asjakohane haldamine. Kõnealuse järelevalve käigus teavitavad Seišellid ELi niipea, kui ELi laevade kogupüük Seišellide kalapüügipiirkonnas ulatub 80 %ni võrdlustonnaažist. Pärast kõnealuse teatise kättesaamist teavitab ELi sellest viivitamata liikmesriike. |
| --- | --- | --- |
| b) | Kui 80 % võrdlustonnaaž on saavutatud, jälgivad Seišellid iga päev ELi laevastiku püütud koguseid ja teavitavad ELi viivitamata, kui võrdlustonnaaž on ületatud. EL teavitab liikmesriike viivitamata Seišellide teatise kättesaamisest. |
| c) | Alates kuupäevast, mil Seišellid esitavad ELile eespool punktis b kindlaksmääratud teatise, kuni laevadele antud aastase kalapüügiloa kehtivuse lõppkuupäevani on täiendava püügi eest makstav ühiku hind võrdne asjaomase aasta eest makstava ühiku kogumääraga. Sellest summast maksavad laevaomanikud lisa 2. jaoga ettenähtud summaga samaväärse summa, mis on seotud kalapüügilube reguleerivate tingimustega asjaomasel aastal. |
| d) | EL tasub summa, mis vastab kõnealuse aasta eest makstud ühikuhinna ja laevaomanike makstud summa jääksummale. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. Kui ELi laevad ületavad kahekordsele ELi aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal. |

5.

a)

Seišellide ametiasutused jälgivad ELi laevade püügitegevuse arengut, et tagada 50 000 tonni suuruse aastase võrdlustonnaaži asjakohane haldamine. Kõnealuse järelevalve käigus teavitavad Seišellid ELi niipea, kui ELi laevade kogupüük Seišellide kalapüügipiirkonnas ulatub 80 %ni võrdlustonnaažist. Pärast kõnealuse teatise kättesaamist teavitab ELi sellest viivitamata liikmesriike.

b)

Kui 80 % võrdlustonnaaž on saavutatud, jälgivad Seišellid iga päev ELi laevastiku püütud koguseid ja teavitavad ELi viivitamata, kui võrdlustonnaaž on ületatud. EL teavitab liikmesriike viivitamata Seišellide teatise kättesaamisest.

c)

Alates kuupäevast, mil Seišellid esitavad ELile eespool punktis b kindlaksmääratud teatise, kuni laevadele antud aastase kalapüügiloa kehtivuse lõppkuupäevani on täiendava püügi eest makstav ühiku hind võrdne asjaomase aasta eest makstava ühiku kogumääraga. Sellest summast maksavad laevaomanikud lisa 2. jaoga ettenähtud summaga samaväärse summa, mis on seotud kalapüügilube reguleerivate tingimustega asjaomasel aastal.

d)

EL tasub summa, mis vastab kõnealuse aasta eest makstud ühikuhinna ja laevaomanike makstud summa jääksummale. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. Kui ELi laevad ületavad kahekordsele ELi aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

6.   Seišellidel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

7.   Rahaline toetus kantakse Seišellide keskpangas avatud riigikassa ühele arvelduskontole. Arvelduskonto numbri esitavad Seišellide ametiasutused.

Artikkel 3

Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine Seišellide vetes

1.   Hiljemalt 90 päeva pärast ajutise kohaldamise alguskuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Seišellid kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige:

| a) | ühe- ja mitmeaastastes programmides artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastastes programmides artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks;

| b) | vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi järkjärguliseks juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Seišellide riiklikus kalandus- ja merenduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealad; |
| --- | --- |

b)

vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi järkjärguliseks juurutamiseks vajalikes ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Seišellide riiklikus kalandus- ja merenduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas merekaitsealad;

| c) | kriteeriumites ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumites ja menetlustes, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

2.   Kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud peavad saama ühiskomitees mõlema lepinguosalise heakskiidu.

3.   Kui üks lepinguosaline taotleb kalandusalase partnerluslepingu artikli 9 kohaselt asutatud ühiskomitee erakorralist kokkukutsumist, saadab ühiskomitee erakorralist kokkukutsumist taotlev lepinguosaline vastava kirjaliku taotluse vähemalt 14 päeva enne kavandatud istungi kuupäeva.

4.   Vajaduse korral võivad Seišellid igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest.

Artikkel 4

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1.   Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Seišellide vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes Seišellide vetes kalastavate erinevate riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2.   Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Seišellid kalavarude seisundit Seišellide majandusvööndis.

3.   Lepinguosalised vahetavad ka asjakohast statistilist, bioloogilist, säilitamis- ja keskkonnaalast teavet, mida võidakse nõuda elusressursside majandamise ja säilitamise eesmärgil.

4.   Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja soovitusi kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta.

5.   Lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Seišellide kalavarude jätkusuutliku majandamise.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste kohandamine ja tehniliste sätete läbivaatamine ühiskomitees vastastikusel kokkuleppel

1.   Kooskõlas kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 võib ühiskomitee hinnata artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi uuesti ning kohandada neid ühiskomitee vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et see on kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis.

2.   Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

3.   Ühiskomitee võib ka vajaduse korral vaadata vastastikusel kokkuleppel läbi protokolli tehnilised sätted ja selle lisa.

Artikkel 6

Uued kalapüügivõimalused

1.   Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse.

2.   Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Seišellide vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid.

3.   Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud.

4.   Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivseid tulemusi, võib Seišelli Vabariigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt lisa sätetele.

Artikkel 7

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Olenemata käesoleva protokolli artikli 8 sätetest vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, tingimusel et Euroopa Liit on peatamise ajaks kõik saadaolevad summad täielikult tasunud, järgmistel juhtudel:

| a) | kui kalapüüki Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

kui kalapüüki Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

b)

pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid;

| c) | kui Euroopa Liit tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; Sellisel juhul tuleb kõikide ELi laevade kalapüük peatada. |
| --- | --- |

c)

kui Euroopa Liit tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; Sellisel juhul tuleb kõikide ELi laevade kalapüük peatada.

2.   Kui käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud konsulteerimise tulemusel leiab ühiskomitee, et kalanduspoliitika toetamise tulemused erinevad oluliselt eelarveprogrammiga ettenähtud nõuetest, on Euroopa Liidul õigus peatada kas täielikult või osaliselt artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud eritoetuse maksmine.

3.   Rahalise toetuse maksmist ja kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad osapooled on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku.

Artikkel 8

Protokolli kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva protokolli rakendamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel:

| a) | kui kalapüüki Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; |
| --- | --- |

a)

kui kalapüüki Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas takistavad erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;

| b) | kui Euroopa Liit ei tee artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud makseid käesoleva protokolli artiklis 7 nimetamata põhjustel; |
| --- | --- |

b)

kui Euroopa Liit ei tee artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud makseid käesoleva protokolli artiklis 7 nimetamata põhjustel;

| c) | kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada; |
| --- | --- |

c)

kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei suudeta kõrvaldada;

| d) | kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid; |
| --- | --- |

d)

kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle lisa sätteid;

| e) | pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

e)

pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva protokolli asjaomaseid sätteid;

| f) | kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

f)

kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 sätestatud menetlusele;

| g) | kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. |
| --- | --- |

g)

kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni.

2.   Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

3.   Kui protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.

Artikkel 9

Kohaldatav õigus

1.   Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Seišellide majandusvööndis kohaldatakse Seišellide õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.

2.   Lepinguosalised teavitavad üksteist viivitamata kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest.

Artikkel 10

Konfidentsiaalsus

Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohase resolutsiooniga tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega Seišellide vetes. Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid kalandusalase partnerluslepingu rakendamiseks ja asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

Artikkel 11

Elektrooniline teabevahetus

1.   Kalandusalase partnerluslepingu ja käesoleva protokolli kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Seišellid ja Euroopa Liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

2.   Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse kalandusalase partnerluslepingu ja käesoleva protokolli rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

Artikkel 12

Vahekokkuvõte

Lepinguosalised lepivad kokku, et kolm aastat pärast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise alguskuupäeva tehakse vahehindamine, et hinnata käesoleva protokolli toimimist ja tõhusust.

Artikkel 13

Protokolli lõpetamine

1.   Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.

2.   Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone.

Artikkel 14

Kohustus seoses protokolli kehtivuse lõppemise või lõpetamisega

1.   Protokolli kehtivusaja lõppemisel või selle lõpetamisel vastavalt artiklile 12, vastutavad ELi laevaomanikud jätkuvalt kalandusalase partnerluslepingu või käesoleva protokolli sätete või Seišellide õigusaktide mis tahes rikkumise eest, mis toimus enne käesoleva protokolli lõpetamist; samuti tuleb neil tasuda käesoleva protokolli kehtivusaja lõppemisel või lõpetamisel kõik maksmata loatasud või tasumata maksed.

2.   Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised järelevalvet protokolli artikli 2 lõike 2 alapunkti b kohase valdkondliku toetuse rakendamise üle.

Artikkel 15

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 18. jaanuarist 2014.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на осемнадесети декември две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Bruselas, el dieciocho de diciembre de dos mil trece.

V Bruselu dne osmnáctého prosince dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Bruxelles den attende december to tusind og tretten.

Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Dezember zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta detsembrikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Brussels on the eighteenth day of December in the year two thousand and thirteen.

Fait à Bruxelles, le dix-huit décembre deux mille treize.

Sastavljeno u Bruxellesu osamnaestog prosinca dvije tisuće trinaeste.

Fatto a Bruxelles, addì diciotto dicembre duemilatredici.

Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada astoņpadsmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų gruodžio aštuonioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év december havának tizennyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmintax-il jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Brussel, de achttiende december tweeduizend dertien.

Sporządzono w Brukseli dnia osiemnastego grudnia roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Bruxelas, em dezoito de dezembro de dois mil e treze.

Întocmit la Bruxelles la optsprezece decembrie două mii treisprezece.

V Bruseli osemnásteho decembra dvetisíctrinásť.

V Bruslju, dne osemnajstega decembra leta dva tisoč trinajst.

Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Bryssel den artonde december tjugohundratretton.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Република Сейшели

Por la República de Seychelles

Za Seychelskou republiku

For Republikken Seychellerne

Für die Republik Seychellen

Seišelli Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία των Σεϋχελλών

For the Republic of Seychelles

Pour la République des Seychelles

Za Republiku Sejšele

Per la Repubblica delle Seychelles

Seišelu Salu Republikas vārdā –

Seišelių Respublikos vardu

A Seychelle Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tas-Seychelles

Voor de Republiek der Seychellen

W imieniu Republiki Seszeli

Pela República das Seicheles

Pentru Republica Seychelles

Za Seychelskú republiku

Za Republiko Sejšeli

Seychellien tasavallan puolesta

För Republiken Seychellerna

Image

---

LISA

EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI SEIŠELLIDE VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED

I   PEATÜKK

MAJANDAMISMEETMED

1.   Jagu

Kalapüügilubade taotlemine ja väljaandmine

| 1. | Loa kalapüügiks Seišellide vetes võib anda ainult nõuetekohastele Euroopa Liidu laevadele vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. |
| --- | --- |

1.

Loa kalapüügiks Seišellide vetes võib anda ainult nõuetekohastele Euroopa Liidu laevadele vastavalt protokollile, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus.

| 2. | Kalapüügiluba on kehtiv õigus või luba püüda kala vastavalt protokolli kohaselt välja antud asjaomase kalapüügiloa tingimustele. |
| --- | --- |

2.

Kalapüügiluba on kehtiv õigus või luba püüda kala vastavalt protokolli kohaselt välja antud asjaomase kalapüügiloa tingimustele.

| 3. | Selleks et laev oleks nõuetekohane, ei tohi selle omanikul, kaptenil ega laeval endal olla kalapüük Seišellide vetes keelatud. Nad peavad järgima Seišellide õigusakte ning olema täitnud kõik eelnevad kohustused, mis tulenevad Euroopa Liiduga sõlmitud kalandusalaste lepingute alusel teostatavast kalapüügist Seišellide vetes. Lisaks sellele peavad nad järgima kalapüügilube käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 1006/2008. |
| --- | --- |

3.

Selleks et laev oleks nõuetekohane, ei tohi selle omanikul, kaptenil ega laeval endal olla kalapüük Seišellide vetes keelatud. Nad peavad järgima Seišellide õigusakte ning olema täitnud kõik eelnevad kohustused, mis tulenevad Euroopa Liiduga sõlmitud kalandusalaste lepingute alusel teostatavast kalapüügist Seišellide vetes. Lisaks sellele peavad nad järgima kalapüügilube käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 1006/2008.

| 4. | Kalapüügiluba taotlevaid Euroopa Liidu laevu esindab Seišelli Vabariigis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses. |
| --- | --- |

4.

Kalapüügiluba taotlevaid Euroopa Liidu laevu esindab Seišelli Vabariigis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud loataotluses.

| 5. | Euroopa Liidu asjaomased ametiasutused esitavad kalandusalase partnerluslepingu artiklis 2 kindlaksmääratud Seišellide pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse iga kalandusalase partnerluslepingu alusel kalastada sooviva laeva nimel vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa kehtivusaja algust. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liidu asjaomased ametiasutused esitavad kalandusalase partnerluslepingu artiklis 2 kindlaksmääratud Seišellide pädevale asutusele kalapüügiloa taotluse iga kalandusalase partnerluslepingu alusel kalastada sooviva laeva nimel vähemalt 20 päeva enne kalapüügiloa kehtivusaja algust.

| 6. | Kui kalapüügiloa taotlust ei ole esitatud punkti 5 kohaselt enne kehtivusaja algust, võib laevaomanik seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalapüügi algust. Sellisel juhul tasub laevaomanik kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest. |
| --- | --- |

6.

Kui kalapüügiloa taotlust ei ole esitatud punkti 5 kohaselt enne kehtivusaja algust, võib laevaomanik seda teha kehtivusaja jooksul hiljemalt 20 päeva enne kalapüügi algust. Sellisel juhul tasub laevaomanik kõik kalapüügiloaga seotud ettemaksed kogu kalapüügiloa kehtivusaja eest.

| 7. | Kalapüügiloa taotlused esitatakse Seišellide pädevale asutusele vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liites esitatud näidisele ja millele on lisatud järgmised dokumendid:






  a) | tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse; |
| --- | --- | --- |

7.

Kalapüügiloa taotlused esitatakse Seišellide pädevale asutusele vormil, mis on koostatud vastavalt 1. liites esitatud näidisele ja millele on lisatud järgmised dokumendid:

a)

tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse;

| b) | mis tahes muu dokument või tõend, mida nõutakse käesoleva protokolli kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavates eeskirjades. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu dokument või tõend, mida nõutakse käesoleva protokolli kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavates eeskirjades.

| 8. | Loatasu makstakse Seišellide ametiasutuste esitatud arvelduskontole. |
| --- | --- |

8.

Loatasu makstakse Seišellide ametiasutuste esitatud arvelduskontole.

| 9. | Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud. |
| --- | --- |

9.

Loatasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.

| 10. | Kõikide laevade kalapüügiload antakse laevaomanikele või nende esindajatele välja 15 päeva jooksul pärast kõikide punktis 7 nimetatud dokumentide esitamist Seišellide pädevale asutusele.
  Kalapüügiloa koopia saadetakse Seišellide eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile. |
| --- | --- |

10.

Kõikide laevade kalapüügiload antakse laevaomanikele või nende esindajatele välja 15 päeva jooksul pärast kõikide punktis 7 nimetatud dokumentide esitamist Seišellide pädevale asutusele.

Kalapüügiloa koopia saadetakse Seišellide eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile.

| 11. | Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral vastavalt punktile 12. |
| --- | --- |

11.

Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda, välja arvatud vääramatu jõu korral vastavalt punktile 12.

| 12. | Tõendatud vääramatu jõu korral ja Euroopa Liidu taotlusel võib laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele laevale täiendava loatasuta. Õngejadaga kalapüügilaevade puhul kehtib siiski nõue, et kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž ületab asendatava laeva oma, makstakse loatasu erinevus pro rata temporis põhimõttel. |
| --- | --- |

12.

Tõendatud vääramatu jõu korral ja Euroopa Liidu taotlusel võib laeva kalapüügiloa edasi anda loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele laevale täiendava loatasuta. Õngejadaga kalapüügilaevade puhul kehtib siiski nõue, et kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž ületab asendatava laeva oma, makstakse loatasu erinevus pro rata temporis põhimõttel.

| 13. | Esimese laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele Seišellide eest vastutava Euroopa Liidu delegatsiooni kaudu. |
| --- | --- |

13.

Esimese laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele Seišellide eest vastutava Euroopa Liidu delegatsiooni kaudu.

| 14. | Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele. Seišellide eest vastutavat Euroopa Liidu delegatsiooni tuleb kalapüügiloa edasiandmisest teavitada. |
| --- | --- |

14.

Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud kalapüügiloa Seišellide pädevale asutusele. Seišellide eest vastutavat Euroopa Liidu delegatsiooni tuleb kalapüügiloa edasiandmisest teavitada.

| 15. | Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, olenemata käesoleva lisa VII peatüki („Kontroll”) punkti 1 sätetest. |
| --- | --- |

15.

Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, olenemata käesoleva lisa VII peatüki („Kontroll”) punkti 1 sätetest.

2.   Jagu

Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed

| 1. | Kalapüügiluba kehtib ühe aasta alates käesoleva protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast ja seda uuendatakse eeldusel, et 1. jaos sätestatud taotluse esitamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiluba kehtib ühe aasta alates käesoleva protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast ja seda uuendatakse eeldusel, et 1. jaos sätestatud taotluse esitamise tingimused on täidetud.

| 2. | Laevaomanike makstavad tasud arvutatakse püütud tonni eest kehtestatud maksumäära alusel järgmiselt: | protokolli esimesel kohaldamisaastal 55 eurot tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Laevaomanike makstavad tasud arvutatakse püütud tonni eest kehtestatud maksumäära alusel järgmiselt:

protokolli esimesel kohaldamisaastal 55 eurot tonni kohta;

| | protokolli teisel kohaldamisaastal 60 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

protokolli teisel kohaldamisaastal 60 eurot tonni kohta;

| | protokolli kolmandal kohaldamisaastal 65 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

protokolli kolmandal kohaldamisaastal 65 eurot tonni kohta;

| | protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal 70 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal 70 eurot tonni kohta;

| | protokolli kuuendal kohaldamisaastal 75 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

protokolli kuuendal kohaldamisaastal 75 eurot tonni kohta.

| 3. | Laevaomanikud tasuvad iga-aastase loatasu ettemakse Seišellide ametiasutuste poolt väljaantava kalapüügiloa taotlemise ajal järgmiselt:






  a. | Tuunipüügiseinerid | Protokolli esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 38 500 eurot ehk 55 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Laevaomanikud tasuvad iga-aastase loatasu ettemakse Seišellide ametiasutuste poolt väljaantava kalapüügiloa taotlemise ajal järgmiselt:

a.

Tuunipüügiseinerid

Protokolli esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 38 500 eurot ehk 55 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli teisel kohaldamisaastal on ettemakse 42 000 eurot ehk 60 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli teisel kohaldamisaastal on ettemakse 42 000 eurot ehk 60 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 45 500 eurot ehk 65 eurot tonni kohta700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 45 500 eurot ehk 65 eurot tonni kohta700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 49 000 eurot ehk 70 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 49 000 eurot ehk 70 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 52 500 eurot ehk 75 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 52 500 eurot ehk 75 eurot tonni kohta 700 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| b. | Õngejadalaevad (üle 250 brt) | Protokolli esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 6 600 eurot ehk 55 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- | --- |

b.

Õngejadalaevad (üle 250 brt)

Protokolli esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 6 600 eurot ehk 55 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli teisel kohaldamisaastal on ettemakse 7 200 eurot ehk 60 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli teisel kohaldamisaastal on ettemakse 7 200 eurot ehk 60 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 7 800 eurot ehk 65 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 7 800 eurot ehk 65 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 8 400 eurot ehk 70 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 8 400 eurot ehk 70 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 9 000 eurot ehk 75 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 9 000 eurot ehk 75 eurot tonni kohta 120 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| c. | Õngejadalaevad (alla 250 GRT) | Protokolli esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 4 950 eurot ehk 55 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- | --- |

c.

Õngejadalaevad (alla 250 GRT)

Protokolli esimesel kohaldamisaastal on ettemakse 4 950 eurot ehk 55 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli teisel kohaldamisaastal on ettemakse 5 400 eurot ehk 60 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli teisel kohaldamisaastal on ettemakse 5 400 eurot ehk 60 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 5 850 eurot ehk 65 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli kolmandal kohaldamisaastal on ettemakse 5 850 eurot ehk 65 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 6 300 eurot ehk 70 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli neljandal ja viiendal kohaldamisaastal on ettemakse 6 300 eurot ehk 70 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| | Protokolli kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 6 750 eurot ehk 75 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas. |
| --- | --- |

Protokolli kuuendal kohaldamisaastal on ettemakse 6 750 eurot ehk 75 eurot tonni kohta 90 tonni tuuni ja tuunilaadsete liikide püügi eest Seišellide kalapüügipiirkonnas.

| 4. | Piraatlusega seotud eriolukordades, mis on kalandusalase partnerluslepingu alusel tegutsevate laevade jaoks tõsine turvarisk ja sunnib neid India ookeanist lahkuma, kaaluvad lepinguosalised võimalust kohaldada laevaomanike poolt Euroopa Komisjoni kaudu esitatud individuaalsete taotluste alusel üksikjuhtumite kaupa pro rata temporis põhimõttel tehtavaid makseid. |
| --- | --- |

4.

Piraatlusega seotud eriolukordades, mis on kalandusalase partnerluslepingu alusel tegutsevate laevade jaoks tõsine turvarisk ja sunnib neid India ookeanist lahkuma, kaaluvad lepinguosalised võimalust kohaldada laevaomanike poolt Euroopa Komisjoni kaudu esitatud individuaalsete taotluste alusel üksikjuhtumite kaupa pro rata temporis põhimõttel tehtavaid makseid.

| 5. | Seišellide ametiasutused koostavad eelmise kalendriaasta eest makstavate loatasude aruande Euroopa Liidu laevade püügiaruannete ja Seišellide ametiasutuste käsutuses oleva muu teabe alusel. |
| --- | --- |

5.

Seišellide ametiasutused koostavad eelmise kalendriaasta eest makstavate loatasude aruande Euroopa Liidu laevade püügiaruannete ja Seišellide ametiasutuste käsutuses oleva muu teabe alusel.

| 6. | Aruanne saadetakse komisjonile enne jooksva aasta 31. märtsi. Komisjon edastab selle enne 15. aprilli samaaegselt laevaomanikele ja asjaomaste liikmesriikide ametiasutustele. |
| --- | --- |

6.

Aruanne saadetakse komisjonile enne jooksva aasta 31. märtsi. Komisjon edastab selle enne 15. aprilli samaaegselt laevaomanikele ja asjaomaste liikmesriikide ametiasutustele.

| 7. | Kui laevaomanikud ei nõustu Seišellide ametiasutuste esitatud aruandega, võivad nad püügistatistika kontrollimiseks konsulteerida pädevate teadusasutustega nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) ning pidada seejärel nõu Seišellide ametiasutustega, kes teavitavad sellest komisjoni enne jooksva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse Seišellide ametiasutuste esitatud aruanne lõplikuks. Kui lõpparuande summa on punktis 2 nimetatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet reederile. |
| --- | --- |

7.

Kui laevaomanikud ei nõustu Seišellide ametiasutuste esitatud aruandega, võivad nad püügistatistika kontrollimiseks konsulteerida pädevate teadusasutustega nagu IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) ja IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) ning pidada seejärel nõu Seišellide ametiasutustega, kes teavitavad sellest komisjoni enne jooksva aasta 31. maid. Kui laevaomanikel selleks kuupäevaks märkusi ei ole, loetakse Seišellide ametiasutuste esitatud aruanne lõplikuks. Kui lõpparuande summa on punktis 2 nimetatud ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet reederile.

3.   Jagu

Abilaevad

| 1. | ELi kalalaevu käesoleva protokolli alusel varustavate abilaevade suhtes kohaldatakse samu sätteid, tasusid ja tingimusi, mida Seišellide õigusaktide kohaselt kohaldatakse teiste samasuguste laevade suhtes. Juhul kui sätteid, tasusid ja tingimusi muudetakse, teavitavad Seišellid Euroopa Komisjoni kõnealusest muudatusest enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

1.

ELi kalalaevu käesoleva protokolli alusel varustavate abilaevade suhtes kohaldatakse samu sätteid, tasusid ja tingimusi, mida Seišellide õigusaktide kohaselt kohaldatakse teiste samasuguste laevade suhtes. Juhul kui sätteid, tasusid ja tingimusi muudetakse, teavitavad Seišellid Euroopa Komisjoni kõnealusest muudatusest enne selle jõustumist.

| 2. | Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate abilaevade suhtes kohaldatakse käesoleva protokolli 1. jaos kirjeldatud kalapüügilubade taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvate abilaevade suhtes kohaldatakse käesoleva protokolli 1. jaos kirjeldatud kalapüügilubade taotluste edasiandmise menetlust abilaevade suhtes kohaldatavates piires.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGI PIIRKONNAD

| 1. | Kalapüügi piirkond on Seišellide majandusvöönd, välja arvatud püügikeelualad või püügipiirangutega alad. Seišellide majandusvööndi geograafilised koordinaadid ning püügikeelualad või püügipiirangutega alad on loetletud 2. liites. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügi piirkond on Seišellide majandusvöönd, välja arvatud püügikeelualad või püügipiirangutega alad. Seišellide majandusvööndi geograafilised koordinaadid ning püügikeelualad või püügipiirangutega alad on loetletud 2. liites.

| 2. | Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Seišellide vetes, ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud kala püüda piirkondades, kus kalapüük on Seišellide õigusaktide kohaselt piiratud või keelatud, nagu on kindlaks määratud liites 2.2. Kõnealuste alade geograafilised asukohad teatatakse laevaomanike esindajatele. |
| --- | --- |

2.

Et vältida väikesemahulise kalapüügi kahjustamist Seišellide vetes, ei ole Euroopa Liidu laevadel lubatud kala püüda piirkondades, kus kalapüük on Seišellide õigusaktide kohaselt piiratud või keelatud, nagu on kindlaks määratud liites 2.2. Kõnealuste alade geograafilised asukohad teatatakse laevaomanike esindajatele.

III   PEATÜKK

SEIRE

1.   Jagu

Väljapüütud koguste registreerimine

| 1. | Laevad, millel on luba Seišellide vetes kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüda, on kohustatud teavitama väljapüütud kogustest Seišellide pädevat asutust kuni mõlemad lepinguosalised on võtnud kasutusele elektroonilise aruandlussüsteemi (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”) järgmiselt:






  1.1 | Seišellide vetesse kala püüdma lubatud Euroopa Liidu laevad täidavad iga Seišellide vetes tehtud reisi iga päeva kohta 3. ja 4. liites sätestatud püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja. |
| --- | --- | --- |

1.

Laevad, millel on luba Seišellide vetes kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüda, on kohustatud teavitama väljapüütud kogustest Seišellide pädevat asutust kuni mõlemad lepinguosalised on võtnud kasutusele elektroonilise aruandlussüsteemi (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”) järgmiselt:

1.1

Seišellide vetesse kala püüdma lubatud Euroopa Liidu laevad täidavad iga Seišellide vetes tehtud reisi iga päeva kohta 3. ja 4. liites sätestatud püügiaruande vormi. Vorm tuleb täita ka juhul, kui kala ei püütud. Vorm tuleb täita loetavalt ja selle peab allkirjastama laeva kapten või tema esindaja.

| 1.2 | Seišellide vetes viibimise aja jooksul esitavad ELi laevad Seišellide pädevale asutusele nõutud teabe iga kolme (3) päeva järel 5. liitega ettenähtud vormis. |
| --- | --- |

1.2

Seišellide vetes viibimise aja jooksul esitavad ELi laevad Seišellide pädevale asutusele nõutud teabe iga kolme (3) päeva järel 5. liitega ettenähtud vormis.

| 1.3 | Punktides 1.1 ja 1.3 osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad Euroopa Liidu laevad:






  — | Port Victoria külastamise korral esitama täidetud vormid Seišellide ametiasutustele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem; |
| --- | --- | --- |

1.3

Punktides 1.1 ja 1.3 osutatud püügiaruande vormi esitamisel peavad Euroopa Liidu laevad:

—

Port Victoria külastamise korral esitama täidetud vormid Seišellide ametiasutustele viie (5) päeva jooksul pärast saabumist või igal juhul enne sadamast lahkumist, olenevalt sellest, kumb on varasem;

| — | kõigil muudel juhtudel saatma täidetud vormid Seišellide ametiasutustele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast saabumist mis tahes muusse sadamasse kui Victoria. |
| --- | --- |

—

kõigil muudel juhtudel saatma täidetud vormid Seišellide ametiasutustele neljateistkümne (14) päeva jooksul pärast saabumist mis tahes muusse sadamasse kui Victoria.

| 1.4 | Püügiaruannete koopiad tuleb samal ajal saata ka I peatüki 2. jao punktis 6 osutatud teadusasutustele eespool punktis 1.2 sätestatuid tähtaegadeks. |
| --- | --- |

1.4

Püügiaruannete koopiad tuleb samal ajal saata ka I peatüki 2. jao punktis 6 osutatud teadusasutustele eespool punktis 1.2 sätestatuid tähtaegadeks.

| 2. | Lause „Seišellide vetest väljaspool” kantakse eespool nimetatud püügiaruande vormi nende ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Seišellide majandusvööndis. |
| --- | --- |

2.

Lause „Seišellide vetest väljaspool” kantakse eespool nimetatud püügiaruande vormi nende ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Seišellide majandusvööndis.

| 3. | Lepinguosalised püüavad alates 1. juunist 2014 rakendada elektroonilise teabevahetuse süsteemi Seišellide vetes kala püüdvate ELi laevade püügitegevuse ja -andmete edastamiseks, nagu on määratud kindlaks 6. liite suunistes. |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised püüavad alates 1. juunist 2014 rakendada elektroonilise teabevahetuse süsteemi Seišellide vetes kala püüdvate ELi laevade püügitegevuse ja -andmete edastamiseks, nagu on määratud kindlaks 6. liite suunistes.

| 4. | Pärast elektroonilise aruandlussüsteemi rakendamist esitatakse püügiaruanded tehniliste probleemide või rikete korral eespool punkti 1 kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Pärast elektroonilise aruandlussüsteemi rakendamist esitatakse püügiaruanded tehniliste probleemide või rikete korral eespool punkti 1 kohaselt.

2.   Jagu

Väljapüütud kogustest teatamine: seišellide vetesse sisenemine ja sealt lahkumine

| 1. | Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:






  — | ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:

—

ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja sealt lahkumise vahel;

| — | ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel; |
| --- | --- |

—

ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja ümberlaadimise vahel;

| — | ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel. |
| --- | --- |

—

ajavahemik Seišellide vetesse sisenemise ja Seišellidel lossimise vahel.

| 2. | Euroopa Liidu laevad teatavad Seišellide ametiasutustele vähemalt kuus (6) tundi ette oma kavatsusest Seišellide vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul Seišellide vetest püütud kalakoguse. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu laevad teatavad Seišellide ametiasutustele vähemalt kuus (6) tundi ette oma kavatsusest Seišellide vetesse siseneda või sealt lahkuda ja iga kolme päeva järel oma sel ajavahemikul Seišellide vetest püütud kalakoguse.

| 3. | Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Need teabevahetused tehakse 5. liites sätestatud vormis faksi või e-posti teel seal nimetatud aadressidel. |
| --- | --- |

3.

Sisenemisest/lahkumisest teatamisel teatavad laevad ka oma asukoha teabevahetuse ajal ning pardal oleva saagi mahu ja liigid. Need teabevahetused tehakse 5. liites sätestatud vormis faksi või e-posti teel seal nimetatud aadressidel.

| 4. | Seišellide ametiasutused võivad vabastada asjakohase teabevahetusseadmeta pinnaõngejadalaevad kohustustest anda teavet eelmises lõigus osutatud 4. liite vormis, lubades neil teavet vahetada raadio teel 7. liite punktis 3 märgitud raadiosageduse kaudu. |
| --- | --- |

4.

Seišellide ametiasutused võivad vabastada asjakohase teabevahetusseadmeta pinnaõngejadalaevad kohustustest anda teavet eelmises lõigus osutatud 4. liite vormis, lubades neil teavet vahetada raadio teel 7. liite punktis 3 märgitud raadiosageduse kaudu.

| 5. | Euroopa Liidu kalalaevu, mida nähakse kala püüdmas Seišellide pädevatele asutustele teatamata, käsitletakse kalapüügiloata laevadena. Sellistel juhtudel kohaldatakse VIII peatüki punktis 1.1 osutatud sanktsioone. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liidu kalalaevu, mida nähakse kala püüdmas Seišellide pädevatele asutustele teatamata, käsitletakse kalapüügiloata laevadena. Sellistel juhtudel kohaldatakse VIII peatüki punktis 1.1 osutatud sanktsioone.

3.   Jagu

Lossimine

| 1. | Lossimistegevuseks määratud sadam Seišellidel on Victoria, Mahé. |
| --- | --- |

1.

Lossimistegevuseks määratud sadam Seišellidel on Victoria, Mahé.

| 2. | Kõik oma saaki Seišellide määratud sadamates lossida soovivad laevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe:






  a) | lossimissadam; |
| --- | --- | --- |

2.

Kõik oma saaki Seišellide määratud sadamates lossida soovivad laevad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe:

a)

lossimissadam;

| b) | lossitava kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

lossitava kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | lossimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

lossimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; |
| --- | --- |

d)

lossitav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

| e) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

e)

toote esitusviis.

| 3. | Lossimist käsitatakse lahkumisena Seišellide vetest, nagu on määratud kindlaks 2. jao punktis 1. Seepärast peavad laevad esitama oma lossimisdeklaratsioonid Seišellide pädevatele asutustele hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

3.

Lossimist käsitatakse lahkumisena Seišellide vetest, nagu on määratud kindlaks 2. jao punktis 1. Seepärast peavad laevad esitama oma lossimisdeklaratsioonid Seišellide pädevatele asutustele hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast lossimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem.

| 4. | Tuunipüügiseinerid püüavad tarnida tuuni Seišellide kalakonservitehastele ja/või kohalikule tööstusele rahvusvahelise turuhinnaga. |
| --- | --- |

4.

Tuunipüügiseinerid püüavad tarnida tuuni Seišellide kalakonservitehastele ja/või kohalikule tööstusele rahvusvahelise turuhinnaga.

| 5. | Victoria sadamas lossivad tuunipüügiseinerid annavad võimaluse korral oma kaaspüügi kohalike käsutusse kohaliku turuhinnaga. |
| --- | --- |

5.

Victoria sadamas lossivad tuunipüügiseinerid annavad võimaluse korral oma kaaspüügi kohalike käsutusse kohaliku turuhinnaga.

4.   Jagu

Ümberlaadimine

| 1. | Seišellide vetes püütud kalasaaki võib ümber laadida ainult Seišellide sadamates. Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Seišelli Vabariigi õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

1.

Seišellide vetes püütud kalasaaki võib ümber laadida ainult Seišellide sadamates. Ümberlaadimine merel on keelatud ja iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Seišelli Vabariigi õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

| 2. | Laevaomanikud või nende esindajad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe:






  a) | ümberlaadimissadam või ala, kus seda tehakse; |
| --- | --- | --- |

2.

Laevaomanikud või nende esindajad edastavad Seišellide pädevale asutusele vähemalt 24 tundi ette järgmise teabe:

a)

ümberlaadimissadam või ala, kus seda tehakse;

| b) | mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

mahalaadiva kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | vastuvõtva kalalaeva ja/või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

c)

vastuvõtva kalalaeva ja/või külmutuslaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung;

| d) | ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg. |
| --- | --- |

d)

ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg.

| e) | ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa; |
| --- | --- |

e)

ümberlaaditav kogus kilogrammides, ümardatuna lähima 100 kilogrammini, liikide kaupa;

| f) | toote esitusviis. |
| --- | --- |

f)

toote esitusviis.

| 3. | Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Seišellide vetest, nagu on määratud kindlaks 2. jao punktis 1. Laevad peavad esitama oma püügiaruanded Seišellide pädevatele asutustele hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem. |
| --- | --- |

3.

Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Seišellide vetest, nagu on määratud kindlaks 2. jao punktis 1. Laevad peavad esitama oma püügiaruanded Seišellide pädevatele asutustele hiljemalt kahekümne nelja (24) tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpuleviimist või igal juhul enne seda, kui mahalaadiv laev sadamast lahkub, olenevalt sellest, kumb on varasem.

5.   Jagu

Laevaseiresüsteem (VMS)

Kõik ELi laevad, kes püüavad kala käesoleva lepingu alusel Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas või kavandavad seda, peavad vastama kõigile 8. liite sätetele.

IV   PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Iga tuunipüügiseiner võtab oma püügireisiks Seišellide vetes pardale vähemalt kaks Seišellide kvalifitseeritud meremeest, kelle määrab laeva esindaja laevaomaniku nõusolekul Seišelli Vabariigi pädeva asutuse esitatud nimekirjast. Suunised Seišellide meremeeste töölevõtmiseks ELi laevadel on sätestatud 9. liites. |
| --- | --- |

1.

Iga tuunipüügiseiner võtab oma püügireisiks Seišellide vetes pardale vähemalt kaks Seišellide kvalifitseeritud meremeest, kelle määrab laeva esindaja laevaomaniku nõusolekul Seišelli Vabariigi pädeva asutuse esitatud nimekirjast. Suunised Seišellide meremeeste töölevõtmiseks ELi laevadel on sätestatud 9. liites.

| 2. | Pädev asutus esitab laevaomanikule või tema esindajale protokolli jõustumise kuupäeval ja seejärel igal aastal koopia Seišellide määratud kvalifitseeritud meremeeste nimekirjast. Pädev asutus peab viivitamata, kuid mitte hiljem kui 48 tunni pärast teatama laevaomanikule või tema esindajale kõikidest muudatustest kõnealuses nimekirjas. Kui laevaomanik või tema esindaja ei saa kvalifitseeritud meremehi tööle võtta, vabastatakse laev sellest kohustusest ja käesoleva peatükiga, eelkõige punktiga 10 ettenähtud kohustustest. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus esitab laevaomanikule või tema esindajale protokolli jõustumise kuupäeval ja seejärel igal aastal koopia Seišellide määratud kvalifitseeritud meremeeste nimekirjast. Pädev asutus peab viivitamata, kuid mitte hiljem kui 48 tunni pärast teatama laevaomanikule või tema esindajale kõikidest muudatustest kõnealuses nimekirjas. Kui laevaomanik või tema esindaja ei saa kvalifitseeritud meremehi tööle võtta, vabastatakse laev sellest kohustusest ja käesoleva peatükiga, eelkõige punktiga 10 ettenähtud kohustustest.

| 3. | Eespool nimetatud kohustuse asemel võtta tööle kaks Seišellide meremeest püüavad laevaomanikud võimaluse korral võtta pardale kaks praktikanti. Kaks kvalifitseeritud praktikanti võib laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga määrata Seišellide pädeva asutuse esitatud nimekirjast. |
| --- | --- |

3.

Eespool nimetatud kohustuse asemel võtta tööle kaks Seišellide meremeest püüavad laevaomanikud võimaluse korral võtta pardale kaks praktikanti. Kaks kvalifitseeritud praktikanti võib laeva esindaja kokkuleppel laevaomanikuga määrata Seišellide pädeva asutuse esitatud nimekirjast.

| 4. | Laevaomanikud püüavad pardale võtta rohkem Seišellide meremehi. |
| --- | --- |

4.

Laevaomanikud püüavad pardale võtta rohkem Seišellide meremehi.

| 5. | Laevaomanik või esindaja teatab Seišellide pädevale asutusele asjaomasele laevale tööle võetavate Seišellide meremeeste nimed ja andmed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas. |
| --- | --- |

5.

Laevaomanik või esindaja teatab Seišellide pädevale asutusele asjaomasele laevale tööle võetavate Seišellide meremeeste nimed ja andmed, märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas.

| 6. | Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

| 7. | Seišellide meremeeste töölevõtmisel koostavad töölepingud laevaomaniku esindajad ja meremehed ja/või nende ametiühingud või esindajad, konsulteerides Seišellide pädevate asutustega. Need lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse, haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse ning pensioniõigused, samuti käesoleva peatüki kohaselt makstava põhipalga. Allakirjutanud saavad lepingu koopia. |
| --- | --- |

7.

Seišellide meremeeste töölevõtmisel koostavad töölepingud laevaomaniku esindajad ja meremehed ja/või nende ametiühingud või esindajad, konsulteerides Seišellide pädevate asutustega. Need lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse, haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse ning pensioniõigused, samuti käesoleva peatüki kohaselt makstava põhipalga. Allakirjutanud saavad lepingu koopia.

| 8. | Seišellide meremeeste töölevõtmisel maksavad nende töötasu laevaomanikud. Seišellide meremeeste palgatingimused, st miinimumpalk ilma lisatasudeta, kehtestatakse Seišellide õigusaktide kohaselt või ILO seatud miinimumstandardi põhjal. Miinimumpalk ei tohi olla väiksem kui Seišellide laevameeskondadel, kes täidavad sarnaseid ülesandeid, ning ei tohi kindlasti jääda allapoole ILO standardeid. |
| --- | --- |

8.

Seišellide meremeeste töölevõtmisel maksavad nende töötasu laevaomanikud. Seišellide meremeeste palgatingimused, st miinimumpalk ilma lisatasudeta, kehtestatakse Seišellide õigusaktide kohaselt või ILO seatud miinimumstandardi põhjal. Miinimumpalk ei tohi olla väiksem kui Seišellide laevameeskondadel, kes täidavad sarnaseid ülesandeid, ning ei tohi kindlasti jääda allapoole ILO standardeid.

| 9. | Seišellide tööhõiveseaduse täitmisel ja kohaldamisel käsitatakse laevaomaniku esindajat laevaomaniku kohaliku esindajana. Esindaja ja meremeeste vahel sõlmitud leping hõlmab ka viimaste tagasisõidutingimusi ja pensioniõigusi. |
| --- | --- |

9.

Seišellide tööhõiveseaduse täitmisel ja kohaldamisel käsitatakse laevaomaniku esindajat laevaomaniku kohaliku esindajana. Esindaja ja meremeeste vahel sõlmitud leping hõlmab ka viimaste tagasisõidutingimusi ja pensioniõigusi.

| 10. | Iga Euroopa Liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardaleminekupäevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees pardalemineku kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees pardale võtta. |
| --- | --- |

10.

Iga Euroopa Liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardaleminekupäevale eelneval päeval talle määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees pardalemineku kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees pardale võtta.

| 11. | Kui tuunipüügiseinerite pardale võetud Seišellide kvalifitseeritud meremeeste või praktikantide arv on punktis 1 sätestatust miinimumist väiksem muudel kui punktis 10 osutatud põhjustel, on laevaomanik kohustatud tasuma kindla summa, mis põhineb päevade arvul, mil tema laevad tegutsevad Seišellide vetes, alates esimese laeva sisenemisest Seišellide vetesse kuni viimase laeva lahkumiseni Seišellide vetest, korrutatuna kindlaksmääratud summaga, mille suuruseks on 20 eurot päevas. Kindlaksmääratud summa makstakse Seišellide ametiasutustele hiljemalt 90 päeva jooksul alates kalapüügiloa kehtivusaja lõpust. |
| --- | --- |

11.

Kui tuunipüügiseinerite pardale võetud Seišellide kvalifitseeritud meremeeste või praktikantide arv on punktis 1 sätestatust miinimumist väiksem muudel kui punktis 10 osutatud põhjustel, on laevaomanik kohustatud tasuma kindla summa, mis põhineb päevade arvul, mil tema laevad tegutsevad Seišellide vetes, alates esimese laeva sisenemisest Seišellide vetesse kuni viimase laeva lahkumiseni Seišellide vetest, korrutatuna kindlaksmääratud summaga, mille suuruseks on 20 eurot päevas. Kindlaksmääratud summa makstakse Seišellide ametiasutustele hiljemalt 90 päeva jooksul alates kalapüügiloa kehtivusaja lõpust.

V   PEATÜKK

VAATLEJAD

| 1. | Mõlemad lepinguosalised rõhutavad, kui oluline on järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioonis 11/04 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Mõlemad lepinguosalised rõhutavad, kui oluline on järgida teadusvaatlejate programmi käsitlevas India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioonis 11/04 sätestatud kohustusi.

| 2. | Kõnealuste kohustuste järgimiseks kohaldatakse vaatlejate suhtes järgmisi sätteid, välja arvatud turvanõuetest tulenevate ruumipiirangute korral:






  2.1 | Laevad, millel on lubatud Seišellide vetes kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüda, võtavad pardale Seišellide ametiasutuste määratud vaatlejad järgmistel tingimustel.






  2.1.1 | Euroopa Liidu kalalaevad võtavad Seišellide ametiasutuste taotlusel ning võimaluse korral piirkondliku vaatluskava raames pardale ühe vaatleja. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kõnealuste kohustuste järgimiseks kohaldatakse vaatlejate suhtes järgmisi sätteid, välja arvatud turvanõuetest tulenevate ruumipiirangute korral:

2.1

Laevad, millel on lubatud Seišellide vetes kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüda, võtavad pardale Seišellide ametiasutuste määratud vaatlejad järgmistel tingimustel.

2.1.1

Euroopa Liidu kalalaevad võtavad Seišellide ametiasutuste taotlusel ning võimaluse korral piirkondliku vaatluskava raames pardale ühe vaatleja.

| 2.1.2 | Seišellide ametiasutused koostavad nimekirja laevadest, kes kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

2.1.2

Seišellide ametiasutused koostavad nimekirja laevadest, kes kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul.

| 2.1.3 | Seišellide ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva. |
| --- | --- |

2.1.3

Seišellide ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva.

| 3. | Seišellide ametiasutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik aeg, välja arvatud juhul kui vaatleja on määratud piirkondliku vaatluskava raames ning ta võib programmi raames jääda pardale oma ülesannete täitmise ajaks. Seišellide ametiasutus teatab sellest laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase laeva pardale määratud vaatleja nimega. |
| --- | --- |

3.

Seišellide ametiasutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik aeg, välja arvatud juhul kui vaatleja on määratud piirkondliku vaatluskava raames ning ta võib programmi raames jääda pardale oma ülesannete täitmise ajaks. Seišellide ametiasutus teatab sellest laevaomanikele või nende esindajatele samaaegselt asjaomase laeva pardale määratud vaatleja nimega.

| 4. | Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide asutuste vahel pärast määratud laevade nimekirja edastamist. |
| --- | --- |

4.

Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja Seišellide asutuste vahel pärast määratud laevade nimekirja edastamist.

| 5. | Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises Seišellide sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta. |
| --- | --- |

5.

Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega, millises Seišellide sadamas ja mis kuupäeval nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta.

| 6. | Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui tuunipüügilaev, mille pardal on Seišellide vaatleja (või kaks vaatlejat), lahkub Seišellide vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Seišellidele laevaomaniku kulul. |
| --- | --- |

6.

Kui vaatleja võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui tuunipüügilaev, mille pardal on Seišellide vaatleja (või kaks vaatlejat), lahkub Seišellide vetest, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Seišellidele laevaomaniku kulul.

| 7. | Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. |
| --- | --- |

7.

Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

| 8. | Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:






  8.1 | jälgib laevade püügitegevust; |
| --- | --- | --- |

8.

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:

8.1

jälgib laevade püügitegevust;

| 8.2 | kontrollib kalapüügiga tegelevate laevade asukohta; |
| --- | --- |

8.2

kontrollib kalapüügiga tegelevate laevade asukohta;

| 8.3 | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

8.3

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| 8.4 | kontrollib Seišellide vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

8.4

kontrollib Seišellide vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| 8.5 | kontrollib kaaspüügiprotsente ja hindab vette tagasi laskmise kogust; |
| --- | --- |

8.5

kontrollib kaaspüügiprotsente ja hindab vette tagasi laskmise kogust;

| 8.6 | edastab kord nädalas faksiga, e-postiga või muul viisil püügiandmed, sealhulgas pardal oleva Seišellide vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid. |
| --- | --- |

8.6

edastab kord nädalas faksiga, e-postiga või muul viisil püügiandmed, sealhulgas pardal oleva Seišellide vetest püütud saagi ja kaaspüügi koguseid.

| 9. | Laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende pardal viibimise jooksul. |
| --- | --- |

9.

Laeva kapten teeb kõik võimaliku, et tagada vaatlejate ohutus ja heaolu nende pardal viibimise jooksul.

| 10. | Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejatel täita nende ülesandeid. |
| --- | --- |

10.

Samuti antakse neile võimaluse korral kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab neile juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, kalapüügiga otseselt seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, ning nendele laevaosadele, millele juurdepääs hõlbustab vaatlejatel täita nende ülesandeid.

| 11. | Pardal olles peavad vaatlejad:






  11.1 | võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki; |
| --- | --- | --- |

11.

Pardal olles peavad vaatlejad:

11.1

võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nende pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki;

| 11.2 | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

11.2

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnustama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

| 12. | Vaatlejad koostavad ja allkirjastavad vaatlusperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist tegevusaruande, edastavad selle Seišellide pädevatele asutustele ning saadavad koopia Euroopa Komisjonile. Aruande ühe koopia esitavad vaatlejad enne laevalt lahkumist kaptenile. |
| --- | --- |

12.

Vaatlejad koostavad ja allkirjastavad vaatlusperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist tegevusaruande, edastavad selle Seišellide pädevatele asutustele ning saadavad koopia Euroopa Komisjonile. Aruande ühe koopia esitavad vaatlejad enne laevalt lahkumist kaptenile.

| 13. | Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel kui laeva juhtkonna liikmete omad. |
| --- | --- |

13.

Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud samadel tingimustel kui laeva juhtkonna liikmete omad.

| 14. | Vaatlejate palga ja sotsiaalmaksu tasuvad Seišellide pädevad asutused. |
| --- | --- |

14.

Vaatlejate palga ja sotsiaalmaksu tasuvad Seišellide pädevad asutused.

VI   PEATÜKK

SADAMAVARUSTUS NING KAUPADE JA TEENUSTE KASUTAMINE

Euroopa Liidu laevad püüavad Seišelli Vabariigist hankida kõik nende tegevuseks vajalikud kaubad ja teenused. Seišellide ametiasutused näevad kokkuleppel laevaomanikega ette sadamavarustuse ning vajaduse korral kaupade ja teenuste kasutamise tingimused.

VII   PEATÜKK

KONTROLL

Laevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste spetsifikatsioonide ja mis tahes muude kalapüügil kohaldatavate tehniliste meetmete osas järgima Seišellide õigusakte ning IOTC poolt vastuvõetud kaitse-, majandamis- ja muid meetmeid.

1.   Laevade nimekiri:

Euroopa Liit peab ajakohastatud nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli põhjal antud kalapüügiluba. Kõnealune nimekiri edastatakse kalandusjärelevalve eest vastutavatele Seišellide ametiasutustele kohe pärast koostamist ja iga kord pärast ajakohastamist.

2.   Kontrollimenetlused

| 2.1 | Seišellide vetes kala püüdvate Euroopa Liidu kalalaevade kaptenid teevad koostööd volitatud ja nõuetekohaselt identifitseeritud Seišellide ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalapüüki. |
| --- | --- |

2.1

Seišellide vetes kala püüdvate Euroopa Liidu kalalaevade kaptenid teevad koostööd volitatud ja nõuetekohaselt identifitseeritud Seišellide ametiisikutega, kes kontrollivad ja inspekteerivad kalapüüki.

| 2.2 | Kontrollimenetluse ohutumaks muutmiseks peaks pardaleminek toimuma nii, et inspekteerimisaluse ja inspektorite puhul oleks võimalik tuvastada, et tegemist on Seišellide volitatud ametiisikutega, ilma et see piiraks Seišelli Vabariigi õigusaktide sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

2.2

Kontrollimenetluse ohutumaks muutmiseks peaks pardaleminek toimuma nii, et inspekteerimisaluse ja inspektorite puhul oleks võimalik tuvastada, et tegemist on Seišellide volitatud ametiisikutega, ilma et see piiraks Seišelli Vabariigi õigusaktide sätete kohaldamist.

| 2.3 | Seišellid teevad Euroopa Liidule kättesaadavaks nimekirja kõigist inspekteerimislaevadest, mida kasutatakse merel tehtavate kontrollide raames kooskõlas FAO ÜRO kalavarude kokkuleppe soovitustega. Nimekiri peaks muu hulgas sisaldama järgmist:






  — | patrull-laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

2.3

Seišellid teevad Euroopa Liidule kättesaadavaks nimekirja kõigist inspekteerimislaevadest, mida kasutatakse merel tehtavate kontrollide raames kooskõlas FAO ÜRO kalavarude kokkuleppe soovitustega. Nimekiri peaks muu hulgas sisaldama järgmist:

—

patrull-laeva nimi;

| — | patrull-laeva andmed; |
| --- | --- |

—

patrull-laeva andmed;

| — | patrull-laeva foto. |
| --- | --- |

—

patrull-laeva foto.

| 2.4 | Seišellid võivad Euroopa Liidu taotlusel või selle määratud organil lubada ELi inspektoritel jälgida maismaal toimuvate kontrollide käigus ELi laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist. |
| --- | --- |

2.4

Seišellid võivad Euroopa Liidu taotlusel või selle määratud organil lubada ELi inspektoritel jälgida maismaal toimuvate kontrollide käigus ELi laevade tegevust, sealhulgas ümberlaadimist.

| 2.5 | Kui kontroll on lõpule viidud ja inspektor kontrolliaruandele alla kirjutanud, esitatakse aruanne kaptenile allkirjastamiseks ja vajaduse korral märkuste tegemiseks. Antud allkiri ei piira lepinguosaliste õigusi väidetavate rikkumiste suhtes algatatud menetluste raames. Kontrolliaruande üks koopia antakse laeva kaptenile enne inspektorite laevalt lahkumist. |
| --- | --- |

2.5

Kui kontroll on lõpule viidud ja inspektor kontrolliaruandele alla kirjutanud, esitatakse aruanne kaptenile allkirjastamiseks ja vajaduse korral märkuste tegemiseks. Antud allkiri ei piira lepinguosaliste õigusi väidetavate rikkumiste suhtes algatatud menetluste raames. Kontrolliaruande üks koopia antakse laeva kaptenile enne inspektorite laevalt lahkumist.

| 2.6 | Volitatud ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

2.6

Volitatud ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

3.   Seišellide sadamas lossivate või ümberlaadivate Euroopa Liidu kalalaevade kaptenid võimaldavad ja hõlbustavad kõnealuste tegevuste kontrollimist Seišellide volitatud ametiisikute poolt.

4.   Kui käesoleva peatüki sätteid ei täideta, jätab Seišellide valitsus endale õiguse peatada nõudeid rikkuva laeva kalapüügiluba kuni vorminõuete täitmiseni ning kohaldada Seišellide õigusaktides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse lipuliikmesriiki ja Euroopa Komisjoni.

VIII   PEATÜKK

JÕUSTAMINE

1.   Sanktsioonid

| 1.1 | Eespool esitatud peatükkide mis tahes sätete, mere elusressursside kaitse ja majandamise meetmete või Seišellide õigusaktide rikkumise puhul kohaldatakse Seišellide õigusaktides sätestatud sanktsioone. |
| --- | --- |

1.1

Eespool esitatud peatükkide mis tahes sätete, mere elusressursside kaitse ja majandamise meetmete või Seišellide õigusaktide rikkumise puhul kohaldatakse Seišellide õigusaktides sätestatud sanktsioone.

| 1.2 | Lipuliikmesriigile ja Euroopa Komisjonile teatatakse viivitamata igast sanktsioonist ja sellega seotud asjakohastest faktidest. |
| --- | --- |

1.2

Lipuliikmesriigile ja Euroopa Komisjonile teatatakse viivitamata igast sanktsioonist ja sellega seotud asjakohastest faktidest.

| 1.3 | Kui sanktsiooniks on kalapüügiloa peatamine või tühistamine, võib Euroopa Komisjon peatatud või tühistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mida oleks muidu kohaldatud teise laevaomaniku laeva suhtes. |
| --- | --- |

1.3

Kui sanktsiooniks on kalapüügiloa peatamine või tühistamine, võib Euroopa Komisjon peatatud või tühistatud kalapüügiloa järelejäänud kehtivusajal taotleda teist kalapüügiluba, mida oleks muidu kohaldatud teise laevaomaniku laeva suhtes.

2.   Kalalaevade arestimine ja kinnipidamine

Seišellide ametiasutused teatavad viivitamata Seišellide eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile ja ELi lipuriigile igast kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüdva laeva arestimisest ja/või kinnipidamisest ning edastavad 48 tunni jooksul kontrolliaruande koopia, mis sisaldab sellise arestimise ja/või kinnipidamise asjaolude ning põhjuste üksikasjalikku kirjeldust.

3.   Arestimise ja/või kinnipidamise korral kohaldatav teabevahetusmenetlus

| 3.1 | Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse Seišellide õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse Euroopa Komisjoni ja Seišellide pädevate asutuste nõupidamine, millest võib osa võtta ka asjaomase liikmesriigi esindaja. |
| --- | --- |

3.1

Arestimise ja/või kinnipidamise korral järgitakse Seišellide õigusaktide alusel kohaldatavate kohtumenetluste tähtaegu ja menetluskorda ning pärast eespool nimetatud teabe kättesaamist korraldatakse Euroopa Komisjoni ja Seišellide pädevate asutuste nõupidamine, millest võib osa võtta ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

| 3.2 | Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/ või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest. |
| --- | --- |

3.2

Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimise ja/ või kinnipidamisega kaasnevatest meetmetest.

4.   Arestimise ja/või kinnipidamisega seotud küsimuste lahendamine.

| 4.1 | Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. Menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist ja/või kinnipidamist, kooskõlas Seišellide õigusaktidega. |
| --- | --- |

4.1

Eeldatav rikkumine püütakse lahendada kokkuleppemenetluse teel. Menetlus tuleb lõpetada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast laeva arestimist ja/või kinnipidamist, kooskõlas Seišellide õigusaktidega.

| 4.2 | Kui küsimus lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Seišellide õigusaktide alusel. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus. |
| --- | --- |

4.2

Kui küsimus lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Seišellide õigusaktide alusel. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus.

| 4.3 | Laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist. |
| --- | --- |

4.3

Laev ja selle kapten vabastatakse kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist ja kohtumenetluse lõppemist.

5.   Euroopa Komisjoni teavitatakse Euroopa Liidu delegatsiooni kaudu kõikidest algatatud menetlustest ja kehtestatud sanktsioonidest.

Liited

1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm

2. liide – Geograafilised koordinaadid

| 1) | Seišellide majandusvöönd |
| --- | --- |

1)

Seišellide majandusvöönd

| 2) | Püügikeelualad või püügipiirangutega alad |
| --- | --- |

2)

Püügikeelualad või püügipiirangutega alad

3. liide – Püügipäevik – Tuunipüügiseinerid

4. liide – Püügipäevik – Õngejadalaevad

5. liide – Teabevahetuse aruandevorm

6. liide – ERSi raamsuunised

7. liide – Seišellide kontaktandmed

| 1) | Seišellide kalandusasutus |
| --- | --- |

1)

Seišellide kalandusasutus

| 2) | Seišellide kalapüügilube väljaandev asutus |
| --- | --- |

2)

Seišellide kalapüügilube väljaandev asutus

| 3) | Seišellide kalapüügiseirekeskus |
| --- | --- |

3)

Seišellide kalapüügiseirekeskus

8. liide – VMSi raamistik

9. liide – Suunised Seišellide meremeeste töölevõtmiseks ELi seinnoodalaevadel

1. liide

SEIŠELLI VABARIIGI KALAPÜÜGILUBE VÄLJAANDEV ASUTUS

Kalapüügiloa taotlemine

Image

Image

2. liide

1.   Geograafilised koordinaadid

Seišellide majandusvöönd

| Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 07° 46′ S | 43° 15′ E |
| 2 | 06° 04′ S | 46° 41′ E |
| 3 | 06° 19′ S | 47° 49′ E |
| 4 | 06° 30′ S | 48° 40′ E |
| 5 | 05° 41′ S | 49° 57′ E |
| 6 | 04° 32′ S | 50° 04′ E |
| 7 | 01° 38′ S | 52° 36′ E |
| 8 | 00° 29′ S | 56° 03′ E |
| 9 | 02° 39′ S | 58° 48′ E |
| 10 | 04° 01′ S | 59° 15′ E |
| 11 | 05° 34′ S | 59° 09′ E |
| 12 | 07° 10′ S | 59° 30′ E |
| 13 | 08° 27′ S | 59° 22′ E |
| 14 | 08° 33′ S | 58° 23′ E |
| 15 | 08° 45′ S | 56° 25′ E |
| 16 | 08° 56′ S | 54° 30′ E |
| 17 | 09° 39′ S | 53° 53′ E |
| 18 | 12° 17′ S | 53° 49′ E |
| 19 | 12° 47′ S | 53° 14′ E |
| 20 | 11° 31′ S | 50° 29′ E |
| 21 | 11° 05′ S | 50° 42′ E |
| 22 | 10° 17′ S | 49° 26′ E |
| 23 | 11° 01′ S | 48° 30′ E |
| 24 | 10° 47′ S | 47° 33′ E |
| 25 | 10° 37′ S | 46° 56′ E |
| 26 | 11° 12′ S | 45° 47′ E |
| 27 | 10° 55′ S | 45° 31′ E |
| 28 | 10° 27′ S | 44° 51′ E |
| 29 | 08° 05′ S | 43° 10′ E |

Punkt

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

07° 46′ S

43° 15′ E

2

06° 04′ S

46° 41′ E

3

06° 19′ S

47° 49′ E

4

06° 30′ S

48° 40′ E

5

05° 41′ S

49° 57′ E

6

04° 32′ S

50° 04′ E

7

01° 38′ S

52° 36′ E

8

00° 29′ S

56° 03′ E

9

02° 39′ S

58° 48′ E

10

04° 01′ S

59° 15′ E

11

05° 34′ S

59° 09′ E

12

07° 10′ S

59° 30′ E

13

08° 27′ S

59° 22′ E

14

08° 33′ S

58° 23′ E

15

08° 45′ S

56° 25′ E

16

08° 56′ S

54° 30′ E

17

09° 39′ S

53° 53′ E

18

12° 17′ S

53° 49′ E

19

12° 47′ S

53° 14′ E

20

11° 31′ S

50° 29′ E

21

11° 05′ S

50° 42′ E

22

10° 17′ S

49° 26′ E

23

11° 01′ S

48° 30′ E

24

10° 47′ S

47° 33′ E

25

10° 37′ S

46° 56′ E

26

11° 12′ S

45° 47′ E

27

10° 55′ S

45° 31′ E

28

10° 27′ S

44° 51′ E

29

08° 05′ S

43° 10′ E

2.   Geograafilised koordinaadid

2. Püügikeelualad või püügipiirangutega alad Seišellide majandusvööndis

(vastavalt Seišellide õigusaktidele, kalandusseaduse 82. peatükk, muudetud väljaanne 2010)

1. ala –   Mahe saar ja Seychelles Bank

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 5° 22.0′ S | 57° 23.04′ E |
| Punkt '02. | 3° 40.0′ S | 56° 06.9′ E |
| Punkt '03. | 3° 30.0′ S | 55° 11.0′ E |
| Punkt '04. | 3° 55.0′ S | 54° 23.0′ E |
| Punkt '05. | 4 44.0′ S | 56° 08.0′ E |
| Punkt '06. | 5 38.0′ S | 56° 08.0′ E |
| Punkt '07. | 6 34.04′ S | 56° 02.0′ E |
| Punkt '08. | 6 34.0′ S | 56° 23.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

5° 22.0′ S

57° 23.04′ E

Punkt '02.

3° 40.0′ S

56° 06.9′ E

Punkt '03.

3° 30.0′ S

55° 11.0′ E

Punkt '04.

3° 55.0′ S

54° 23.0′ E

Punkt '05.

4 44.0′ S

56° 08.0′ E

Punkt '06.

5 38.0′ S

56° 08.0′ E

Punkt '07.

6 34.04′ S

56° 02.0′ E

Punkt '08.

6 34.0′ S

56° 23.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

2. ala –   Platte saar

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt 01. | 6° 06.3′ S | 55° 35.6′ E |
| Punkt '02. | 5° 39.0′ S | 55° 35.6′ E |
| Punkt '03. | 5° 39.0′ S | 55° 10.0′ E |
| Punkt '04. | 5° 39.0′ S | 55° 10.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt 01.

6° 06.3′ S

55° 35.6′ E

Punkt '02.

5° 39.0′ S

55° 35.6′ E

Punkt '03.

5° 39.0′ S

55° 10.0′ E

Punkt '04.

5° 39.0′ S

55° 10.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

3. ala –   Coetivy saar

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 7° 23.0′ S | 56° 25.0′ E |
| Punkt '02. | 6° 53.0′ S | 56° 35.0′ E |
| Punkt '03. | 6° 53.0′ S | 56° 06.0′ E |
| Punkt '04. | 6° 06.3′ S | 55° 10.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

7° 23.0′ S

56° 25.0′ E

Punkt '02.

6° 53.0′ S

56° 35.0′ E

Punkt '03.

6° 53.0′ S

56° 06.0′ E

Punkt '04.

6° 06.3′ S

55° 10.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

4. ala –   Fortune Bank

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 7° 35.0′ S | 57° 13.0′ E |
| Punkt '02. | 7° 01.0′ S | 56° 56.0′ E |
| Punkt '03. | 7° 01.0′ S | 56° 45.0′ E |
| Punkt '04. | 7° 16.0′ S | 56° 40.0′ E |
| Punkt '05. | 7° 35.0′ S | 56° 49.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

7° 35.0′ S

57° 13.0′ E

Punkt '02.

7° 01.0′ S

56° 56.0′ E

Punkt '03.

7° 01.0′ S

56° 45.0′ E

Punkt '04.

7° 16.0′ S

56° 40.0′ E

Punkt '05.

7° 35.0′ S

56° 49.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

5. ala –   Amirandid

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 5° 45.0′ S | 53° 55.0′ E |
| Punkt '02. | 4° 41.0′ S | 53° 35.6′ E |
| Punkt '03. | 4° 41.0′ S | 53° 13.0′ E |
| Punkt '04. | 6° 09.0′ S | 52° 36.0′ E |
| Punkt '05. | 6° 33.0′ S | 53° 06.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

5° 45.0′ S

53° 55.0′ E

Punkt '02.

4° 41.0′ S

53° 35.6′ E

Punkt '03.

4° 41.0′ S

53° 13.0′ E

Punkt '04.

6° 09.0′ S

52° 36.0′ E

Punkt '05.

6° 33.0′ S

53° 06.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

6. ala –   Alphonse saar

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 7° 21.5′ S | 52° 56.5′ E |
| Punkt '02. | 6° 48.0′ S | 52° 56.5′ E |
| Punkt '03. | 6° 48.0′ S | 52° 32.0′ E |
| Punkt '04. | 7° 21.5′ S | 52° 32.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

7° 21.5′ S

52° 56.5′ E

Punkt '02.

6° 48.0′ S

52° 56.5′ E

Punkt '03.

6° 48.0′ S

52° 32.0′ E

Punkt '04.

7° 21.5′ S

52° 32.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

7. ala –   Province, Farquhar, St Pierre ja Wizard Reef

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 10° 20.0′ S | 51° 29.0′ E |
| Punkt '02. | 8° 39.0′ S | 51° 12.0′ E |
| Punkt '03. | 9° 04.0′ S | 50° 28.0′ E |
| Punkt '04. | 10° 30.0′ S | 50° 46.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

10° 20.0′ S

51° 29.0′ E

Punkt '02.

8° 39.0′ S

51° 12.0′ E

Punkt '03.

9° 04.0′ S

50° 28.0′ E

Punkt '04.

10° 30.0′ S

50° 46.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

8. ala –   Cosmoledo ja Astove saared

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 10° 18.0′ S | 48° 02.0′ E |
| Punkt '02. | 9° 34.0′ S | 47° 49.0′ E |
| Punkt '03. | 9° 23.0′ S | 47° 34.0′ E |
| Punkt '04. | 9° 39.0′ S | 47° 14.0′ E |
| Punkt '05. | 10° 18.0′ S | 47° 36.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

10° 18.0′ S

48° 02.0′ E

Punkt '02.

9° 34.0′ S

47° 49.0′ E

Punkt '03.

9° 23.0′ S

47° 34.0′ E

Punkt '04.

9° 39.0′ S

47° 14.0′ E

Punkt '05.

10° 18.0′ S

47° 36.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

9. ala –   saared Aldabra ja Assomption

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| Punkt '01. | 9° 54.0′ S | 46° 44.0′ E |
| Punkt '02. | 9° 10.0′ S | 46° 44.0′ E |
| Punkt '03. | 9° 10.0′ S | 46° 01.0′ E |
| Punkt '04. | 9° 59.0′ S | 46° 01.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti |

Laiuskraad

Pikkuskraad

Punkt '01.

9° 54.0′ S

46° 44.0′ E

Punkt '02.

9° 10.0′ S

46° 44.0′ E

Punkt '03.

9° 10.0′ S

46° 01.0′ E

Punkt '04.

9° 59.0′ S

46° 01.0′ E, ja tagasi punkti 1 ehk alguspunkti

3. liide

Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs

| DEPART / SALIDA / DEPARTURE | ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL | NAVIRE / BARCO / VESSEL | PATRON / PATRON / MASTER | FEUILLE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH | | | HOJA / SHEET No |

DEPART / SALIDA / DEPARTURE

ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL

NAVIRE / BARCO / VESSEL

PATRON / PATRON / MASTER

FEUILLE

PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH

PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH

HOJA / SHEET No

| DATE
  FECHA
  DATE | POSITION (chaque calée ou midi)
  POSICIÓON (cada lance o mediadia)
  POSITION (each set or midday) | CALEE
  LANCE
  SET | CAPTURE ESTIMEE
  ESTIMACIÓON DE LA CAPTURA
  ESTIMATED CATCH | ASSOCIATION
  ASSOCIACIÓON
  ASSOCIATION | COMMENTAIRES
  OBSERVATIONES
  COMMENTS | | COURANT
  CORRIENTE
  CURRENT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | 1 | ALBACORE

  RABIL


  YELLOWFIN |

DATE

FECHA

DATE

POSITION (chaque calée ou midi)

POSICIÓON (cada lance o mediadia)

POSITION (each set or midday)

CALEE

LANCE

SET

CAPTURE ESTIMEE

ESTIMACIÓON DE LA CAPTURA

ESTIMATED CATCH

ASSOCIATION

ASSOCIACIÓON

ASSOCIATION

COMMENTAIRES

OBSERVATIONES

COMMENTS

COURANT

CORRIENTE

CURRENT

1

RABIL

YELLOWFIN

| 2 | LISTAO

  LISTADO


  SKIPJACK |
| --- | --- |

2

LISTADO

SKIPJACK

| 3 | PATUDO

  PATUDO


  BIGEYE |
| --- | --- |

3

PATUDO

BIGEYE

AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s)

OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s)

OTHER SPECIES give name(s)

REJETS préciser le/les nom(s)

DESCARTES dar el/los nombre(s)

DISCARDS give name(s)

Route/Recherche, problèmes divers, type d'épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...

Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...

Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, ...

Taille

Talla

Size

Capture

Captura

Catch

Taille

Talla

Size

Capture

Captura

Catch

Taille

Talla

Size

Capture

Captura

Catch

Nom

Nombre

Name

Taille

Talla

Size

Capture

Captura

Catch

Nom

Nombre

Name

Taille

Talla

Size

Capture

Captura

Catch

Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line

ALLKIRI KUUPÄEV

4. liide

Image

5. liide

Teabevahetuse aruandevorm

Sisenemisaruanne (COE)
   (1)

| Sisu | Andmete edastamine |
| --- | --- |
| Sihtkoht | SFA (Seišellide kalandusamet) |
| Tegevuskood | COE |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemise koht | LT/LG |
| Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA — TT.MM |
| Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (t) |
| Suursilm-tuun (BET) | (t) |
| Vööttuun (SKJ) | (t) |
| Muud (täpsustada) | (t) |

Sisu

Andmete edastamine

Sihtkoht

SFA (Seišellide kalandusamet)

Tegevuskood

COE

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemise koht

LT/LG

Sisenemise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA — TT.MM

Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa:

Kulduim-tuun (YFT)

(t)

Suursilm-tuun (BET)

(t)

Vööttuun (SKJ)

(t)

Muud (täpsustada)

(t)

Lahkumisaruanne (COX)
   (2)

| Sisu | Andmete edastamine |
| --- | --- |
| Sihtkoht | SFA (Seišellide kalandusamet) |
| Tegevuskood | COX |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Sisenemise koht | LT/LG |
| Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA — TT.MM |
| Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (t) |
| Suursilm-tuun (BET) | (t) |
| Vööttuun (SKJ) | (t) |
| Muud (täpsustada) | (t) |

Sisu

Andmete edastamine

Sihtkoht

SFA (Seišellide kalandusamet)

Tegevuskood

COX

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Sisenemise koht

LT/LG

Lahkumise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA — TT.MM

Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa:

Kulduim-tuun (YFT)

(t)

Suursilm-tuun (BET)

(t)

Vööttuun (SKJ)

(t)

Muud (täpsustada)

(t)

Püügiaruande vorm Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonnas viibimise ajal
   (3)

| Sisu | Andmete edastamine |
| --- | --- |
| Sihtkoht | SFA (Seišellide kalandusamet) |
| Tegevuskood | CAT |
| Laeva nimi | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC) | PP/KK/AAAA — TT.MM |
| Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa: | |
| Kulduim-tuun (YFT) | (t) |
| Suursilm-tuun (BET) | (t) |
| Vööttuun (SKJ) | (t) |
| Muud (täpsustada) | (t) |
| Püügikordade arv alates viimasest aruandest | |

Sisu

Andmete edastamine

Sihtkoht

SFA (Seišellide kalandusamet)

Tegevuskood

CAT

Laeva nimi

Rahvusvaheline raadiokutsung

Aruande koostamise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

PP/KK/AAAA — TT.MM

Kalakogus pardal (tonnides) liikide kaupa:

Kulduim-tuun (YFT)

(t)

Suursilm-tuun (BET)

(t)

Vööttuun (SKJ)

(t)

Muud (täpsustada)

(t)

Püügikordade arv alates viimasest aruandest

Aruanded edastatakse pädevale asutusele järgmiste kontaktide kaudu:

E-post: fmcsc@sfa.sc

Faks: +248 4225 957

Postiaadress: Seychelles Fishing Authority, P.O. Box 449, Fishing Port, Mahé, Seychelles

---

(1)  Saata kuus (6) tundi enne Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonda sisenemist.

(2)  Saata kuus (6) tundi enne Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonda sisenemist.

(3)  Iga kolme (3) päeva järel pärast Seišellide majandusvööndi kalapüügipiirkonda sisenemist.

6. liide

Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise raamsuunised

Üldsätted

| 1. | Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Seišellide vetes. |
| --- | --- |

1.

Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Seišellide vetes.

| 2. | Kui ELi laev ei ole ERSiga varustatud või kui laeva pardal olev ERS ei tööta, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Seišellide vetesse siseneda. |
| --- | --- |

2.

Kui ELi laev ei ole ERSiga varustatud või kui laeva pardal olev ERS ei tööta, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Seišellide vetesse siseneda.

| 3. | ERSi andmed edastatakse vastavalt käesolevatele suunistele lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes teeb nimetatud andmed automaatselt Seišellide kalapüügiseirekeskusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

3.

ERSi andmed edastatakse vastavalt käesolevatele suunistele lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes teeb nimetatud andmed automaatselt Seišellide kalapüügiseirekeskusele kättesaadavaks.

| 4. | Lipuliikmesriik ja Seišellid tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. |
| --- | --- |

4.

Lipuliikmesriik ja Seišellid tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul.

| 5. | Punktis 3 osutatud vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue kuu möödumisel. |
| --- | --- |

5.

Punktis 3 osutatud vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue kuu möödumisel.

| 6. | ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway). |
| --- | --- |

6.

ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway).

| 7. | Lipuriik ja Seišellid määravad ERSi ühtsed kontaktpunktid:






  a) | vastav ERSi ühtne kontaktpunkt määratakse vähemalt kuueks kuuks. |
| --- | --- | --- |

7.

Lipuriik ja Seišellid määravad ERSi ühtsed kontaktpunktid:

a)

vastav ERSi ühtne kontaktpunkt määratakse vähemalt kuueks kuuks.

| b) | Lipuriigi ja Seišellide kalapüügiseirekeskused teatavad teineteisele enne 1. aprilli 2014 oma ERSi kontaktpunkti andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post). |
| --- | --- |

b)

Lipuriigi ja Seišellide kalapüügiseirekeskused teatavad teineteisele enne 1. aprilli 2014 oma ERSi kontaktpunkti andmed (nimi, aadress, telefon, teleks, e-post).

| c) | Eespool nimetatud kontaktandmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada. |
| --- | --- |

c)

Eespool nimetatud kontaktandmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada.

Aruandlus ja ERSi andmete edastamine

| 8. | ELi kalalaev peab:






  a) | edastama iga päev ERSi andmed iga Seišellide vetes viibitud päeva kohta; |
| --- | --- | --- |

8.

ELi kalalaev peab:

a)

edastama iga päev ERSi andmed iga Seišellide vetes viibitud päeva kohta;

| b) | registreerima iga loomuse puhul püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; |
| --- | --- |

b)

registreerima iga loomuse puhul püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused;

| c) | registreerima iga Seišellide väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi; |
| --- | --- |

c)

registreerima iga Seišellide väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi;

| d) | iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; |
| --- | --- |

d)

iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi;

| e) | esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; |
| --- | --- |

e)

esitama kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

| f) | registreerima ERSi andmetesse iga Seišellide väljaantud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused; |
| --- | --- |

f)

registreerima ERSi andmetesse iga Seišellide väljaantud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused;

| g) | registreerima iga Seišellide vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Seišellide väljaantud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal kalapüügipiirkonda sisenemise või sealt lahkumise hetkel; |
| --- | --- |

g)

registreerima iga Seišellide vetesse sisenemise (sõnum „COE”) ja vetest lahkumise (sõnum „COX”) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Seišellide väljaantud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal kalapüügipiirkonda sisenemise või sealt lahkumise hetkel;

| h) | edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed punktis 3 osutatud vormingus. |
| --- | --- |

h)

edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed punktis 3 osutatud vormingus.

| 9. | Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. |
| --- | --- |

9.

Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten.

| 10. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

10.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskusele.

| 11. | Seišellide kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalselt. |
| --- | --- |

11.

Seišellide kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalselt.

Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel

| 12. | Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi. |
| --- | --- |

12.

Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi.

| 13. | Lipuriik teavitab Seišelle avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

13.

Lipuriik teavitab Seišelle avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest.

| 14. | Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik rikkis seadme parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Seišellide vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Seišellide väljastatud eriloa puhul. |
| --- | --- |

14.

Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik rikkis seadme parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Seišellide vetes alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Seišellide väljastatud eriloa puhul.

| 15. | Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda kui:






  a) | süsteem on lipuriigi ja Seišellide vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras
  või |
| --- | --- | --- |

15.

Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda kui:

a)

süsteem on lipuriigi ja Seišellide vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras

või

| b) | laev saab lipuriigilt loa, juhul kui laev ei kavatse uuesti alustada püügitegevust Seišellide vetes. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Seišelle oma otsusest enne laeva lahkumist sadamast. |
| --- | --- |

b)

laev saab lipuriigilt loa, juhul kui laev ei kavatse uuesti alustada püügitegevust Seišellide vetes. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Seišelle oma otsusest enne laeva lahkumist sadamast.

| 16. | Iga rikkis ERSiga Seišellide vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev hiljemalt enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi andmed mõne muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Seišellide kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs, kuni ERSi süsteem on punktis 14 osutatud tähtajaks parandatud. |
| --- | --- |

16.

Iga rikkis ERSiga Seišellide vetes kala püüdev ELi laev edastab iga päev hiljemalt enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi andmed mõne muu toimiva elektroonilise sidekanali abil, millele Seišellide kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs, kuni ERSi süsteem on punktis 14 osutatud tähtajaks parandatud.

| 17. | ERSi andmed, mida ei ole võimalik Seišellidele ERSi süsteemi abil edastada punktis 12 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Seišellide kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku kokku lepitud elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavates edastamistähtaegadest ei ole võimalik kinni pidada. |
| --- | --- |

17.

ERSi andmed, mida ei ole võimalik Seišellidele ERSi süsteemi abil edastada punktis 12 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Seišellide kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku kokku lepitud elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse prioriteediks, arvestades, et tavapäraselt kohaldatavates edastamistähtaegadest ei ole võimalik kinni pidada.

| 18. | Kui Seišellide kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi andmeid kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võivad Seišellid anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Seišellide määratud sadamasse. |
| --- | --- |

18.

Kui Seišellide kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi andmeid kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võivad Seišellid anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Seišellide määratud sadamasse.

Kalapüügiseirekeskuse rike Seišellide kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte

| 19. | Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi kontaktpunkt sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi kontaktpunkti, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus. |
| --- | --- |

19.

Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi kontaktpunkt sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi kontaktpunkti, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus.

| 20. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus lepivad enne 1. juunit 2014 kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata mis tahes sellekohastest muudatustest. |
| --- | --- |

20.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus lepivad enne 1. juunit 2014 kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata mis tahes sellekohastest muudatustest.

| 21. | Kui Seišellide kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Seišellide kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. |
| --- | --- |

21.

Kui Seišellide kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Seišellide kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist.

| 22. | Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus puuduolevad ERSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool punktis 17 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

22.

Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus puuduolevad ERSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool punktis 17 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 23. | Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei riku ERSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele edastamata jättes seadust, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis. |
| --- | --- |

23.

Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei riku ERSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele edastamata jättes seadust, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis.

Kalapüügiseirekeskuse hooldus

| 24. | Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

24.

Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

| 25. | Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. |
| --- | --- |

25.

Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

| 26. | Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool punktis 17 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

26.

Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool punktis 17 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 27. | Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid tegemist on hooldustöödega kalapüügiseirekeskuses. |
| --- | --- |

27.

Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid tegemist on hooldustöödega kalapüügiseirekeskuses.

7. liide

Seišellide kontaktandmed

1.   Seišellide kalandusasutus

Aadress:

E-post:

Telefon:

Faks:

2.   Seišellide kalapüügilube väljaandev asutus

Aadress:

E-post:

Telefon:

Faks:

3.   Seišellide kalapüügiseirekeskus

Aadress:

E-post:

Telefon:

Faks:

Kontaktpunkt

Nimi:

E-post:

Mobiiltelefon:

8. liide

Laevaseiresüsteem (VMS)

Üldpõhimõtted

| 1. | Seoses protokolli lisa 3. peatüki 5. jaos nimetatud laevaseiresüsteemiga peavad kõik Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüdvad või püügitegevust kavandavad laevad vastama järgmistele sätetele. |
| --- | --- |

1.

Seoses protokolli lisa 3. peatüki 5. jaos nimetatud laevaseiresüsteemiga peavad kõik Seišellide kalapüügipiirkonnas kala püüdvad või püügitegevust kavandavad laevad vastama järgmistele sätetele.

| 2. | Kui ELi laev ei ole VMSi laeva asukoha määramise seadmega varustatud või kui pardal olev laeva asukoha määramise seade ei tööta, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks siseneda Seišellide vetesse. |
| --- | --- |

2.

Kui ELi laev ei ole VMSi laeva asukoha määramise seadmega varustatud või kui pardal olev laeva asukoha määramise seade ei tööta, ei ole laeval lubatud püügitegevuseks siseneda Seišellide vetesse.

| 3. | Laevade asukohta ja liikumist jälgitakse muu hulgas laevaseiresüsteemiga, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele. |
| --- | --- |

3.

Laevade asukohta ja liikumist jälgitakse muu hulgas laevaseiresüsteemiga, ilma diskrimineerimata ja vastavalt järgmistele sätetele.

| 4. | Seišellide ametiasutused teatavad laevaseiresüsteemi rakendamiseks lipuriikide kalapüügiseirekeskustele Seišellide kalapüügipiirkonna koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). |
| --- | --- |

4.

Seišellide ametiasutused teatavad laevaseiresüsteemi rakendamiseks lipuriikide kalapüügiseirekeskustele Seišellide kalapüügipiirkonna koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid).

| 5. | Seišellide ametiasutused edastavad selle teabe Euroopa Liidule elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides. Koordinaadid on esitatud käesoleva lisa 2. liite punktis 1. |
| --- | --- |

5.

Seišellide ametiasutused edastavad selle teabe Euroopa Liidule elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemis väljendatuna kümnendkraadides. Koordinaadid on esitatud käesoleva lisa 2. liite punktis 1.

| 6. | Seišellide ametiasutused ja riiklikud kalapüügiseirekeskused vahetavad teavet vastavate kontaktandmete kohta, eelkõige elektroonilised aadressid https-vormingus või vajaduse korral muud turvalised teabevahetusprotokollid ja nende kalapüügiseirekeskuse kasutatavad spetsifikaadid, samuti rikete korral kasutatavad alternatiivsed elektroonilised sidevahendid. Kogu kõnealune teave on lisatud käesoleva lisa 7. liite punkti 2. |
| --- | --- |

6.

Seišellide ametiasutused ja riiklikud kalapüügiseirekeskused vahetavad teavet vastavate kontaktandmete kohta, eelkõige elektroonilised aadressid https-vormingus või vajaduse korral muud turvalised teabevahetusprotokollid ja nende kalapüügiseirekeskuse kasutatavad spetsifikaadid, samuti rikete korral kasutatavad alternatiivsed elektroonilised sidevahendid. Kogu kõnealune teave on lisatud käesoleva lisa 7. liite punkti 2.

| 7. | Kõik kalapüügiluba omavad laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva laeva asukoha määramise seadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Edastussagedus on kord tunnis. |
| --- | --- |

7.

Kõik kalapüügiluba omavad laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva laeva asukoha määramise seadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Edastussagedus on kord tunnis.

| 8. | Lepinguosalised lepivad kummagi lepinguosalise taotlusel kokku laevaseiresüsteemi seadmega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaks asjaomane seade täielikult teise lepinguosalise nõuetele. |
| --- | --- |

8.

Lepinguosalised lepivad kummagi lepinguosalise taotlusel kokku laevaseiresüsteemi seadmega seotud teabe vahetamises, et käesolevate sätete kohaldamisel vastaks asjaomane seade täielikult teise lepinguosalise nõuetele.

| 9. | Lepinguosalised lepivad vastavalt vajadusele kokku käesolevate sätete läbivaatamises, sealhulgas üksiklaevadega seotud rikke- või hälbejuhtumite asjakohases analüüsis. Seišellide ametiasutused teatavad sellistest juhtumitest ELi lipuliikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile vähemalt 15 päeva enne läbivaatamist, mis toimub ühiskomitee kohtumise raames. |
| --- | --- |

9.

Lepinguosalised lepivad vastavalt vajadusele kokku käesolevate sätete läbivaatamises, sealhulgas üksiklaevadega seotud rikke- või hälbejuhtumite asjakohases analüüsis. Seišellide ametiasutused teatavad sellistest juhtumitest ELi lipuliikmesriikidele ja Euroopa Komisjonile vähemalt 15 päeva enne läbivaatamist, mis toimub ühiskomitee kohtumise raames.

| 10. | Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral alustavad lepinguosalised konsulteerimist kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees. |
| --- | --- |

10.

Käesolevate sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral alustavad lepinguosalised konsulteerimist kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees.

Laevaseiresüsteemi terviklikkus

| 1. | Laeva kaptenil või tema volitatud isikul on keelatud Seišellide vetes viibimise ajal laeva asukoha määramise seadet välja lülitada, selle tegevust takistada või sekkuda mis tahes viisil lipuriigi kalapüügiseirekeskuse edastatud andmetesse. |
| --- | --- |

1.

Laeva kaptenil või tema volitatud isikul on keelatud Seišellide vetes viibimise ajal laeva asukoha määramise seadet välja lülitada, selle tegevust takistada või sekkuda mis tahes viisil lipuriigi kalapüügiseirekeskuse edastatud andmetesse.

| 2. | Kapten vastutab registreeritud ja edastatud VMSi andmete täpsuse eest. |
| --- | --- |

2.

Kapten vastutab registreeritud ja edastatud VMSi andmete täpsuse eest.

| 3. | Kapten tagab eelkõige, et:






  a) | andmeid ei muudeta ühelgi viisil; |
| --- | --- | --- |

3.

Kapten tagab eelkõige, et:

a)

andmeid ei muudeta ühelgi viisil;

| b) | satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata ühelgi viisil; |
| --- | --- |

b)

satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata ühelgi viisil;

| c) | satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata ühelgi viisil |
| --- | --- |

c)

satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata ühelgi viisil

| d) | laeva asukoha määramise seadet ei eemaldata laevalt või kohast, kuhu see algselt paigaldati; |
| --- | --- |

d)

laeva asukoha määramise seadet ei eemaldata laevalt või kohast, kuhu see algselt paigaldati;

| e) | Seišellide pädevat asutust teavitatakse viivitamata laevaseiresüsteemi asendamisest. |
| --- | --- |

e)

Seišellide pädevat asutust teavitatakse viivitamata laevaseiresüsteemi asendamisest.

| f) | Eespool osutatud kohustuste mis tahes rikkumise korral kohaldatakse kapteni suhtes Seišellide õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. |
| --- | --- |

f)

Eespool osutatud kohustuste mis tahes rikkumise korral kohaldatakse kapteni suhtes Seišellide õigusaktidega ettenähtud sanktsioone.

| 4. | Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvaraelemendid peavad olema võltsimisekindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. |
| --- | --- |

4.

Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvaraelemendid peavad olema võltsimisekindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada.

| 5. | Süsteem peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud. |
| --- | --- |

5.

Süsteem peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseadme hävitamine, kahjustamine, töökõlbmatuks tegemine või süsteemi sekkumine on keelatud.

| 6. | Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 100 meetri ning usaldusvahemikus 99 %. |
| --- | --- |

6.

Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 100 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.

VMSi andmete edastamine

| 1. | Kui ELi ja Seišellide vahelise kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüdev laev siseneb Seišellide kalapüügipiirkonda, peab lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastama sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, reaalajas, eespool punktis 7 sätestatud sagedusega Seišellide kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

1.

Kui ELi ja Seišellide vahelise kalandusalase partnerluslepingu alusel kala püüdev laev siseneb Seišellide kalapüügipiirkonda, peab lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastama sisenemisele järgnevad asukohateated automaatselt, reaalajas, eespool punktis 7 sätestatud sagedusega Seišellide kalapüügiseirekeskusele.

| 2. | Edastatud VMSi teated määratakse kindlaks järgmiste kolmetäheliste koodidega:






  a) | „ENT” – esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemisel; |
| --- | --- | --- |

2.

Edastatud VMSi teated määratakse kindlaks järgmiste kolmetäheliste koodidega:

a)

„ENT” – esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab Seišellide kalapüügipiirkonda sisenemisel;

| b) | „POS” – iga VMSi andmete aruanne, mille laev edastab Seišellide kalapüügipiirkonnas viibimisel; |
| --- | --- |

b)

„POS” – iga VMSi andmete aruanne, mille laev edastab Seišellide kalapüügipiirkonnas viibimisel;

| c) | „EXI” – esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab pärast Seišellide kalapüügipiirkonnast lahkumist; |
| --- | --- |

c)

„EXI” – esimene VMSi andmete aruanne, mille laev edastab pärast Seišellide kalapüügipiirkonnast lahkumist;

| 3. | Teadete saatmise ajavahemikku võib vähendada kuni 30 minutini, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et laev on panemas toime rikkumist.






  a) | Seišellide kalapüügiseirekeskus esitab asjakohased tõendid koos sageduse muutmise taotlusega lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Kalapüügiseirekeskus saadab kõnealused andmed kohe pärast taotluse kättesaamist automaatselt reaalajas Seišellide kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- | --- |

3.

Teadete saatmise ajavahemikku võib vähendada kuni 30 minutini, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et laev on panemas toime rikkumist.

a)

Seišellide kalapüügiseirekeskus esitab asjakohased tõendid koos sageduse muutmise taotlusega lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja Euroopa Komisjonile. Kalapüügiseirekeskus saadab kõnealused andmed kohe pärast taotluse kättesaamist automaatselt reaalajas Seišellide kalapüügiseirekeskusele.

| b) | Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni seiremenetluse lõppemisest. |
| --- | --- |

b)

Seišellide kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni seiremenetluse lõppemisest.

| c) | Lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni teavitatakse eespool punktis 9 nimetatud eritaotluse põhjal alustatud mis tahes kontrollimenetluse järelmeetmetest. |
| --- | --- |

c)

Lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni teavitatakse eespool punktis 9 nimetatud eritaotluse põhjal alustatud mis tahes kontrollimenetluse järelmeetmetest.

| 4. | Punktis 7 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt https-vormingus või muu asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud turvalise andmeedastusprotokolliga. |
| --- | --- |

4.

Punktis 7 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt https-vormingus või muu asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel eelnevalt kokku lepitud turvalise andmeedastusprotokolliga.

Rike laeva pardal olevas laevaseiresüsteemi seadmes

| 1. | Kui kalalaeva pardale paigaldatud satelliitseiresüsteemi seadmes tekib tehniline probleem või rike, edastab laeva kapten üldpõhimõtete punktis 7 kindlaksmääratud teabe eespool punktis 6 kokkulepitud teabevahetuse vormi kasutades asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kohe pärast probleemist või rikkest teatamist Seišellide pädeva asutuse poolt. |
| --- | --- |

1.

Kui kalalaeva pardale paigaldatud satelliitseiresüsteemi seadmes tekib tehniline probleem või rike, edastab laeva kapten üldpõhimõtete punktis 7 kindlaksmääratud teabe eespool punktis 6 kokkulepitud teabevahetuse vormi kasutades asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kohe pärast probleemist või rikkest teatamist Seišellide pädeva asutuse poolt.

| 2. | Sel juhul tuleb saata vähemalt üks üldine asukohateade iga nelja tunni tagant, mil laev viibib Seišellide vetes. Selline globaalne asukohateade sisaldab kapteni registreeritud igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul. |
| --- | --- |

2.

Sel juhul tuleb saata vähemalt üks üldine asukohateade iga nelja tunni tagant, mil laev viibib Seišellide vetes. Selline globaalne asukohateade sisaldab kapteni registreeritud igatunniseid asukohti nende nelja tunni jooksul.

| 3. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus või laev edastavad need sõnumid viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral võib Seišellide pädev asutus paluda asjaomaselt laevalt asukohateadet iga tunni tagant. |
| --- | --- |

3.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus või laev edastavad need sõnumid viivitamata Seišellide kalapüügiseirekeskusele. Vajaduse või kahtluste korral võib Seišellide pädev asutus paluda asjaomaselt laevalt asukohateadet iga tunni tagant.

| 4. | Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui laev on püügireisi lõpetanud. Laev ei tohi alustada ühtegi uut püügireisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud ning lipuriik on andnud nõuetekohaselt vastava heakskiidu ja teavitanud oma otsusest Seišellide ametiasutusi. |
| --- | --- |

4.

Rikkis seadmed parandatakse või asendatakse niipea, kui laev on püügireisi lõpetanud. Laev ei tohi alustada ühtegi uut püügireisi enne, kui seadmed on parandatud või asendatud ning lipuriik on andnud nõuetekohaselt vastava heakskiidu ja teavitanud oma otsusest Seišellide ametiasutusi.

Kalapüügiseirekeskuse rike - Seišellide kalapüügiseirekeskus ei saa VMSi andmeid kätte

| 1. | Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa VMSi andmeid kätte, teavitab kõnealune kalapüügiseirekeskus teise kalapüügiseirekeskuse kontaktisikut, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus. |
| --- | --- |

1.

Kui üks kalapüügiseirekeskustest ei saa VMSi andmeid kätte, teavitab kõnealune kalapüügiseirekeskus teise kalapüügiseirekeskuse kontaktisikut, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus.

| 2. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus lepivad enne 18. jaanuari 2014 kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul VMSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest. |
| --- | --- |

2.

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Seišellide kalapüügiseirekeskus lepivad enne 18. jaanuari 2014 kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul VMSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest.

| 3. | Kui Seišellide kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole VMSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Seišellide kalapüügiseirekeskust võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. |
| --- | --- |

3.

Kui Seišellide kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole VMSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Seišellide kalapüügiseirekeskust võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist.

| 4. | Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus puuduolevad VMSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool üldpõhimõtete punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

4.

Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus puuduolevad VMSi andmed Seišellide kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool üldpõhimõtete punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 5. | Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei riku VMSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele edastamata jättes seadust, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis. |
| --- | --- |

5.

Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei riku VMSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele edastamata jättes seadust, vaid tegemist on rikkega kalapüügiseirekeskuse süsteemis.

Kalapüügiseirekeskuse hooldus

| 1. | Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada VMSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

1.

Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada VMSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

| 2. | Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida VMSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased VMSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. |
| --- | --- |

2.

Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida VMSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased VMSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

| 3. | Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse VMSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool üldpõhimõtete punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse VMSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks eespool üldpõhimõtete punktis 6 osutatud alternatiivseid elektroonilisi sidevahendeid.

| 4. | Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei edasta VMSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid tegemist on hooldustöödega kalapüügiseirekeskuses. |
| --- | --- |

4.

Seišellid teavitavad oma pädevat kontrollitalitust, et ELi laevad ei edasta VMSi andmeid Seišellide kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid tegemist on hooldustöödega kalapüügiseirekeskuses.

Liide

LAEVASEIRESÜSTEEMI SÕNUMITE EDASTAMINE SEIŠELLIDELE

ASUKOHATEADE (POS)

A.   Asukohateate sisu ja andmeelementide selgitus

| Andmeühik | Kood | Kohustuslik/valikuline | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust |
| Aadress | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Alates | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; sõnumi liik, laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number |
| Pardatähis (1) | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Laiuskraad | LA | K | Asukohaga seotud andmed; laeva asukoht kraadides ja minutites N/SKKMM (WGS-84) |
| Pikkuskraad | LO | K | Asukohaga seotud andmed; laeva asukoht kraadides ja minutites E/WKKKMM (WGS-84) |
| Kiirus | SP | K | Asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kurss | CO | K | Asukohaga seotud andmed; laeva kurss 360° skaalal |
| Kuupäev | DA | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud andmed; tähistab teate lõppu |

Andmeühik

Kood

Kohustuslik/valikuline

Märkused

Teate algus

SR

K

Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust

Aadress

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Alates

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; sõnumi liik, laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Raadiokutsung

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Laevastikuregistri sisenumber

IR

V

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number

Pardatähis (1)

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Laiuskraad

LA

K

Asukohaga seotud andmed; laeva asukoht kraadides ja minutites N/SKKMM (WGS-84)

Pikkuskraad

LO

K

Asukohaga seotud andmed; laeva asukoht kraadides ja minutites E/WKKKMM (WGS-84)

Kiirus

SP

K

Asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kurss

CO

K

Asukohaga seotud andmed; laeva kurss 360° skaalal

Kuupäev

DA

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemiga seotud andmed; tähistab teate lõppu

| 1) | Kohustuslik Euroopa Liidu kalalaevadele. |
| --- | --- |

1)

Kohustuslik Euroopa Liidu kalalaevadele.

| 2) | Plussmärki (+) ei ole vaja edastada, alguse nullid võib ära jätta. |
| --- | --- |

2)

Plussmärki (+) ei ole vaja edastada, alguse nullid võib ära jätta.

B.   Asukohateate struktuur

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

| — | topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust; |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja kood „SR” märgivad sõnumi algust;

| — | topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust;

| — | kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; |
| --- | --- |

—

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

| — | andmepaarid eraldatakse tühikuga; |
| --- | --- |

—

andmepaarid eraldatakse tühikuga;

| — | kood „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu. |
| --- | --- |

—

kood „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu.

9. liide

Suunised Seišellide meremeeste töölevõtmiseks ELi seinnoodalaevadel

Seišellide ametiasutused tagavad, et ELi laevadele töölevõetavad isikud vastavad järgmistele nõuetele:

| — | meremeeste vanuse alammäär on 18 aastat; |
| --- | --- |

—

meremeeste vanuse alammäär on 18 aastat;

| — | meremeestel on kehtiv tervisetõend, mis tõendab, et nende tervis on korras nende ülesannete täitmiseks merel. Kõnealuse tõendi väljastab nõuetekohaselt kvalifitseeritud arst; |
| --- | --- |

—

meremeestel on kehtiv tervisetõend, mis tõendab, et nende tervis on korras nende ülesannete täitmiseks merel. Kõnealuse tõendi väljastab nõuetekohaselt kvalifitseeritud arst;

| — | meremeestel on tehtud vaktsineerimised, mida on piirkonnas vaja ennetusliku tervisekaitse eesmärgil, ning need on kehtivad; |
| --- | --- |

—

meremeestel on tehtud vaktsineerimised, mida on piirkonnas vaja ennetusliku tervisekaitse eesmärgil, ning need on kehtivad;

| — | meremeestel on kehtiv sertifikaat vähemalt järgmise ohutusealase põhikoolituse kohta:






  — | enesepääste võtted, sealhulgas päästevestide selgapanek, |
| --- | --- | --- |

—

meremeestel on kehtiv sertifikaat vähemalt järgmise ohutusealase põhikoolituse kohta:

—

enesepääste võtted, sealhulgas päästevestide selgapanek,

| — | tule tõrjumine ja tulekahjude vältimine; |
| --- | --- |

—

tule tõrjumine ja tulekahjude vältimine;

| — | esmaabi baasõpe; |
| --- | --- |

—

esmaabi baasõpe;

| — | isiklik ohutus ja sotsiaalne vastutus ning |
| --- | --- |

—

isiklik ohutus ja sotsiaalne vastutus ning

| — | merereostuse vältimine. |
| --- | --- |

—

merereostuse vältimine.

| — | Eelkõige suurte kalalaevade puhul peaksid meremehed:






  — | tundma kalalaevadel tavaliselt kasutatavaid merendusalaseid mõisteid ja korraldusi; |
| --- | --- | --- |

—

Eelkõige suurte kalalaevade puhul peaksid meremehed:

—

tundma kalalaevadel tavaliselt kasutatavaid merendusalaseid mõisteid ja korraldusi;

| — | tundma püügitegevusega seotud ohte; |
| --- | --- |

—

tundma püügitegevusega seotud ohte;

| — | mõistma kalalaevade käitamistingimusi ja sellega kaasnevaid ohte; |
| --- | --- |

—

mõistma kalalaevade käitamistingimusi ja sellega kaasnevaid ohte;

| — | tundma seinnoodapüügil kasutatavaid püügivahendeid ja oskama neid kasutada; |
| --- | --- |

—

tundma seinnoodapüügil kasutatavaid püügivahendeid ja oskama neid kasutada;

| — | mõistma ja tundma üldiselt laeva stabiilsust ja merekõlblikkust ning |
| --- | --- |

—

mõistma ja tundma üldiselt laeva stabiilsust ja merekõlblikkust ning

| — | omama üldisi teadmisi haalamisest ja oskama kinnitusotsi käsitseda (sildumine ja muud manöövrid). |
| --- | --- |

—

omama üldisi teadmisi haalamisest ja oskama kinnitusotsi käsitseda (sildumine ja muud manöövrid).

---

MÄÄRUSED

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/38

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 11/2014,

16. detsember 2013,

kalapüügivõimaluste jaotamise kohta protokolli alusel, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis 5. oktoobril 2006 määrusega (EÜ) nr 1562/2006 (1) heaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („partnerlusleping”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis 5. oktoobril 2006 määrusega (EÜ) nr 1562/2006 (1) heaks Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (2) („partnerlusleping”).

| (2) | Protokolliga (3) määrati kindlaks partnerluslepinguga sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Viimane protokoll kaotab kehtivuse 17. jaanuaril 2014. |
| --- | --- |

(2)

Protokolliga (3) määrati kindlaks partnerluslepinguga sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. Viimane protokoll kaotab kehtivuse 17. jaanuaril 2014.

| (3) | Liit pidas Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („uus protokoll”). Uus protokoll parafeeriti 10. mail 2013. |
| --- | --- |

(3)

Liit pidas Seišelli Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega määratakse kindlaks partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus („uus protokoll”). Uus protokoll parafeeriti 10. mail 2013.

| (4) | Nõukogu võttis 16. detsembril 2013 vastu otsuse 2014/5/EL (4) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 16. detsembril 2013 vastu otsuse 2014/5/EL (4) uue protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta.

| (5) | Uue protokolli kohaldamisajaks tuleks liikmesriikide vahel jaotada kalapüügivõimalused. |
| --- | --- |

(5)

Uue protokolli kohaldamisajaks tuleks liikmesriikide vahel jaotada kalapüügivõimalused.

| (6) | Kui selgub, et liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1006/2008 (5). Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtaja jooksul, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleb määrata. |
| --- | --- |

(6)

Kui selgub, et liidule antud kalapüügivõimalusi ei kasutata täielikult, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1006/2008 (5). Kui vastust ei esitata nõukogu määratud tähtaja jooksul, käsitatakse seda kinnitusena, et asjaomase liikmesriigi laevad ei kasuta antud perioodil oma kalapüügivõimalusi täielikult. Kõnealune tähtaeg tuleb määrata.

| (7) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Protokollis, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, („protokoll”) kehtestatud kalapüügivõimalused on liikmesriikide vahel jaotatud järgmiselt:

| a) | Tuunipüügiseinerid






  Hispaania | 22 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 16 laeva |
| Itaalia | 2 laeva |

a)

Tuunipüügiseinerid

Hispaania

22 laeva

Prantsusmaa

16 laeva

Itaalia

2 laeva

| b) | Pinnaõngejadalaevad






  Hispaania | 2 laeva |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 2 laeva |
| Portugal | 2 laeva |

b)

Pinnaõngejadalaevad

Hispaania

2 laeva

Prantsusmaa

2 laeva

Portugal

2 laeva

2.   Määrust (EÜ) nr 1006/2008 kohaldatakse, ilma et see piiraks partnerluslepingu ja protokolli kohaldamist.

3.   Kui lõikes 1 osutatud liikmesriikide püügiloataotlused ei ammenda kõiki neile protokolliga ettenähtud püügivõimalusi, võtab komisjon määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 kohaselt arvesse mis tahes muu liikmesriigi püügiloataotlusi.

4.   Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõikes 1 osutatud tähtajaks, mille jooksul peavad liikmesriigid kinnitama, et nad ei kasuta neile jaotatud kalapüügivõimalusi täielikult, kehtestatakse kümme tööpäeva arvestatuna päevast, millal komisjon teavitab liikmesriike sellest, et nende kalapüügivõimalused ei ole täielukult ammendatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 18. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  Nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1562/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (ELT L 290, 20.10.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 290, 20.10.2006, lk 2.

2

(3)  ELT L 345, 30.12.2010, lk 3.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33).

5

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 12/2014,

8. jaanuar 2014,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [Salinātā rudzu rupjmaize (GTT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas Läti taotlus registreerida nimetus „Salinātā rudzu rupjmaize” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas Läti taotlus registreerida nimetus „Salinātā rudzu rupjmaize” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Salinātā rudzu rupjmaize” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Salinātā rudzu rupjmaize” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 177, 22.6.2013, lk 12.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 1151/2012 I lisa I punktis loetletud põllumajandustooted ja toit

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

LÄTI

Salinātā rudzu rupjmaize (GTT)

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 13/2014,

8. jaanuar 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 97,3 |
| MA | 76,0 |
| TN | 82,8 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 97,5 |
| 0707 00 05 | MA | 158,2 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 140,1 |
| 0709 93 10 | MA | 67,7 |
| TR | 117,4 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 10 20 | EG | 43,7 |
| MA | 79,9 |
| TR | 84,4 |
| ZA | 42,6 |
| ZZ | 62,7 |
| 0805 20 10 | MA | 67,9 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 76,8 |
| JM | 93,8 |
| MA | 117,6 |
| TR | 81,6 |
| ZZ | 92,5 |
| 0805 50 10 | EG | 64,2 |
| TR | 67,6 |
| ZZ | 65,9 |
| 0808 10 80 | CN | 110,7 |
| MK | 27,7 |
| US | 126,6 |
| ZZ | 88,3 |
| 0808 30 90 | CN | 53,4 |
| US | 136,5 |
| ZZ | 95,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

97,3

MA

76,0

TN

82,8

TR

133,7

ZZ

97,5

0707 00 05

MA

158,2

TR

122,0

ZZ

140,1

0709 93 10

MA

67,7

TR

117,4

ZZ

92,6

0805 10 20

EG

43,7

MA

79,9

TR

84,4

ZA

42,6

ZZ

62,7

0805 20 10

MA

67,9

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

76,8

JM

93,8

MA

117,6

TR

81,6

ZZ

92,5

0805 50 10

EG

64,2

TR

67,6

ZZ

65,9

0808 10 80

CN

110,7

MK

27,7

US

126,6

ZZ

88,3

0808 30 90

CN

53,4

US

136,5

ZZ

95,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 14/2014,

8. jaanuar 2014,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 1. kuni 3. jaanuarini 2014 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (3) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 277 988 tonnile maisile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (3) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 277 988 tonnile maisile.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 138 994 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 138 994 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 1 ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2014.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 alusel alates 1. jaanuarist 2014 kuni 3. jaanuari 2014 kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 alusel alates 1. jaanuarist 2014 kuni 3. jaanuari 2014 kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

| (4) | Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodiperioodiks, |
| --- | --- |

(4)

Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodiperioodiks,

| (5) | Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikes 1 osutatud kvoodist tulenev maisi impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud alates 1. jaanuarist 2014 kuni 3. jaanuari 2014 kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi jaotuskoefitsiendi 2,367163 % alusel eraldatavate taotletud koguste kohta.

2.   Nende taotletud koguseid hõlmavate litsentside, mis on esitatud alates 3. jaanuari 2014 kella 13.00st (Brüsseli aja järgi), väljaandmine on peatatud jooksvaks kvoodiperioodiks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2014

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 44.

3

---

DIREKTIIVID

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/45

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/1/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Senini on pliiosakesi sisaldavad sulamid ainsad töökindlad pika tööeaga kuivmäärdeained, mis ioniseeriva kiirgusega kokku puutudes ei lagune. |
| --- | --- |

(2)

Senini on pliiosakesi sisaldavad sulamid ainsad töökindlad pika tööeaga kuivmäärdeained, mis ioniseeriva kiirgusega kokku puutudes ei lagune.

| (3) | Plii kasutamist legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul ei ole võimalik lõpetada ning puuduvad kasutuskõlblikud asendustooted. |
| --- | --- |

(3)

Plii kasutamist legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul ei ole võimalik lõpetada ning puuduvad kasutuskõlblikud asendustooted.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 23:

| „23. | Plii kasutamine legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.” |
| --- | --- |

„23.

Plii kasutamine legeeriva elemendina ioniseeriva kiirgusega kokku puutuvate meditsiiniseadmete laagrite ja kuluvate pindade puhul. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/47

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/2/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb kaadmiumi kasutamist röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes kuni 31. detsembrini 2019 ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada kaadmiumi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada kaadmiumi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Alternatiivide negatiivne kogumõju keskkonnale ja tervisele on suurem röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes ja röntgenisüsteemide varuosades kasutatava kaadmiumi asendamisest saadavast kasust. |
| --- | --- |

(2)

Alternatiivide negatiivne kogumõju keskkonnale ja tervisele on suurem röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes ja röntgenisüsteemide varuosades kasutatava kaadmiumi asendamisest saadavast kasust.

| (3) | Seega tuleks teha erand kaadmiumi kasutamise suhtes röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes ja röntgenisüsteemide varuosades. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks teha erand kaadmiumi kasutamise suhtes röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes ja röntgenisüsteemide varuosades.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 21:

| „21. | Kaadmiumi kasutamine röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes kuni 31. detsembrini 2019 ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020.” |
| --- | --- |

„21.

Kaadmiumi kasutamine röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fosforestseeruvas kattes kuni 31. detsembrini 2019 ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/49

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/3/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb pliiatsetaatmarkeri kasutamist kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia stereotaktilistes pearaamides ning gammakiiritusravi ja osakeste ravi seadmete positsioneerimissüsteemides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Pliiatsetaat on ideaalne marker kiiritusravi ja gammakiiritusega kasvaja kõrvaldamise puhul positsioneerimiseks kasutatavate pearaamide jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Pliiatsetaat on ideaalne marker kiiritusravi ja gammakiiritusega kasvaja kõrvaldamise puhul positsioneerimiseks kasutatavate pearaamide jaoks.

| (3) | Plii asendamine või kõrvaldamine on kõnealuse rakenduse puhul teaduslikult või tehniliselt võimatu ja lähitulevikus ilmselt sobivaid asendusaineid ei leita. |
| --- | --- |

(3)

Plii asendamine või kõrvaldamine on kõnealuse rakenduse puhul teaduslikult või tehniliselt võimatu ja lähitulevikus ilmselt sobivaid asendusaineid ei leita.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 22:

| „22. | Pliiatsetaatmarkeri kasutamine kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia stereotaktilistes pearaamides ning gammakiiritusravi ja osakeste ravi seadmete positsioneerimissüsteemides. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.” |
| --- | --- |

„22.

Pliiatsetaatmarkeri kasutamine kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia stereotaktilistes pearaamides ning gammakiiritusravi ja osakeste ravi seadmete positsioneerimissüsteemides. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/51

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/4/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Pliid kasutatakse röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites vaakumkindlate ühenduste loomiseks alumiiniumi ja terase vahel. |
| --- | --- |

(2)

Pliid kasutatakse röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites vaakumkindlate ühenduste loomiseks alumiiniumi ja terase vahel.

| (3) | Plii asendamise tulemusena väheneks kujutisvõimendite töökindlus ja seega on kõnealune samm praegu tehniliselt võimatu. Patsientide tervise ja ohutuse huvides on seega jätkuvalt vajalik plii kasutamine alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites. |
| --- | --- |

(3)

Plii asendamise tulemusena väheneks kujutisvõimendite töökindlus ja seega on kõnealune samm praegu tehniliselt võimatu. Patsientide tervise ja ohutuse huvides on seega jätkuvalt vajalik plii kasutamine alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 24:

| „24. | Plii kasutamine alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites. Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019.” |
| --- | --- |

„24.

Plii kasutamine alumiiniumi ja terase vaheliste vaakumkindlate ühenduste loomiseks röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendites. Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/53

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/5/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist trükkplaatide joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatetes ja trükkplaatide katetes, juhtmete ja kaablite kinnitamise joodistes ning andurite ja sensorite kinnitamise joodistes, mis on vastupidavad tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Plii asendamine või kõrvaldamine trükkplaatide joodiste, elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatete ja trükkplaatide katete, juhtmete ja kaablite kinnitamise joodiste ning andurite ja sensorite kinnitamise joodiste puhul, mis on vastupidavad tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C, ei ole praegu võimalik. |
| --- | --- |

(2)

Plii asendamine või kõrvaldamine trükkplaatide joodiste, elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatete ja trükkplaatide katete, juhtmete ja kaablite kinnitamise joodiste ning andurite ja sensorite kinnitamise joodiste puhul, mis on vastupidavad tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C, ei ole praegu võimalik.

| (3) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 26:

| „26. | Plii kasutamine






  — | trükkplaatide joodistes, |
| --- | --- | --- |

„26.

Plii kasutamine

—

trükkplaatide joodistes,

| — | elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatetes ja trükkplaatide katetes, |
| --- | --- |

—

elektriliste või elektrooniliste komponentide otsakatetes ja trükkplaatide katetes,

| — | juhtmete ja kaablite kinnitamise joodistes |
| --- | --- |

—

juhtmete ja kaablite kinnitamise joodistes

| — | ning andurite ja sensorite kinnitamise joodistes, |
| --- | --- |

—

ning andurite ja sensorite kinnitamise joodistes,

mis on vastupidavad tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C.

Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/55

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/6/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Plii kasutamisele mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C, ei ole tehniliselt sobivaid alternatiive. |
| --- | --- |

(2)

Plii kasutamisele mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C, ei ole tehniliselt sobivaid alternatiive.

| (3) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 25:

| „25. | Plii kasutamine mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.” |
| --- | --- |

„25.

Plii kasutamine mittemagnetiliste sõrmkonnektorite pinnakattes, mis on vastupidav tavapärastes töö- ja ladustamistingimustes, mille puhul temperatuur on alla – 20 °C. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/57

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/7/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes, elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades, mida kasutatakse a) meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimise seadmetes, ning b) tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Plii on praegu kasutusel joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes, elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades, mida kasutatakse meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimisseadmetes, aga ka tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas. |
| --- | --- |

(2)

Plii on praegu kasutusel joodistes, elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes, elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades, mida kasutatakse meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimisseadmetes, aga ka tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas.

| (3) | Plii eespool nimetatud rakenduste jaoks ei ole praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatavaid ning piisavalt töökindlaid alternatiive. Töökindlate ja ohutute pliita lahenduste leidmiseks vajavad tootjad veel aega. |
| --- | --- |

(3)

Plii eespool nimetatud rakenduste jaoks ei ole praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatavaid ning piisavalt töökindlaid alternatiive. Töökindlate ja ohutute pliita lahenduste leidmiseks vajavad tootjad veel aega.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 27:

| „27. | Plii kasutamine






  — | joodistes, |
| --- | --- | --- |

„27.

Plii kasutamine

—

joodistes,

| — | elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes, |
| --- | --- |

—

elektriliste või elektrooniliste komponentide ja trükkplaatide otsakatetes,

| — | elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades, |
| --- | --- |

—

elektrijuhtmete ühendustes, varjes ja varjestatud ühenduspesades,

mida kasutatakse

| a) | meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimise seadmetes, või |
| --- | --- |

a)

meditsiiniliste magnetresonantstomograafide magneti isotsentrist 1 m raadiuses asuvas magnetväljas, sealhulgas kõnealuses valdkonnas kasutatavates patsientide jälgimise seadmetes, või

| b) | tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas. |
| --- | --- |

b)

tsüklotronimagnetite ning osakeste ravi valdkonnas osakeste voo ülekandeks ja suunamiseks kasutatavate magnetite välispinnast kuni 1 m kaugusel asuvas magnetväljas.

Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2020.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/59 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/59

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/8/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist joodistes, millega joodetakse trükkplaatidele digitaalseid kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektoreid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (1), eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Trükkplaatidele digitaalsete kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektorite jootmiseks kasutatavate joodiste jaoks mõeldud plii asendusainete kasutuskõlblikkus ei ole tagatud. |
| --- | --- |

(2)

Trükkplaatidele digitaalsete kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektorite jootmiseks kasutatavate joodiste jaoks mõeldud plii asendusainete kasutuskõlblikkus ei ole tagatud.

| (3) | Alternatiivsete lahenduste töökindluse uurimiseks ja nende kõlblikkuse hindamiseks on vaja aega. |
| --- | --- |

(3)

Alternatiivsete lahenduste töökindluse uurimiseks ja nende kõlblikkuse hindamiseks on vaja aega.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 28:

| „28. | Plii kasutamine joodistes, millega joodetakse trükkplaatidele digitaalseid kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektoreid. Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2017.” |
| --- | --- |

„28.

Plii kasutamine joodistes, millega joodetakse trükkplaatidele digitaalseid kaadmiumtelluriid- ja kaadmium-tsinktelluriid-jadadetektoreid. Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2017.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/61 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/61

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/9/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii ja kaadmiumi kasutamist metallilistes sidemetes, mis moodustavad magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite ülijuhtivaid magnetahelaid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid ja kaadmiumi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid ja kaadmiumi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Kehtiv erand nr 12 hõlmab üksnes magnetresonantstomograafide ja ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete detektoreid, kuid erandit on vaja ka alamkategooria 9 tööstusrakenduste jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Kehtiv erand nr 12 hõlmab üksnes magnetresonantstomograafide ja ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete detektoreid, kuid erandit on vaja ka alamkategooria 9 tööstusrakenduste jaoks.

| (3) | Plii ja kaadmiumi asendamine või kõrvaldamine on magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite puhul praegu võimatu. |
| --- | --- |

(3)

Plii ja kaadmiumi asendamine või kõrvaldamine on magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite puhul praegu võimatu.

| (4) | Alternatiivsete lahenduste töökindluse uurimiseks ja nende kõlblikkuse hindamiseks on vaja aega. |
| --- | --- |

(4)

Alternatiivsete lahenduste töökindluse uurimiseks ja nende kõlblikkuse hindamiseks on vaja aega.

| (5) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa punkt 12 asendatakse järgmisega:

| „12. | Plii ja kaadmiumi kasutamine metallilistes sidemetes, mis moodustavad magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite ülijuhtivaid magnetahelaid. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.” |
| --- | --- |

„12.

Plii ja kaadmiumi kasutamine metallilistes sidemetes, mis moodustavad magnetresonantstomograafide, ülijuhtivate kvantinterferentsseadmete, tuumamagnetresonantstomograafide ja Fourier’ teisendusega massispektromeetrite detektorite ülijuhtivaid magnetahelaid. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/63 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/63

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/10/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist ülijuhi ja soojusjuhina sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Ülijuhi ja soojusjuhina kasutatava plii asendamine või kõrvaldamine sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes ei ole praegu võimalik. Praegu ei ole kõnealuse rakenduse jaoks sobivad pliid mittesisaldavad seadmed turul kättesaadavad. |
| --- | --- |

(2)

Ülijuhi ja soojusjuhina kasutatava plii asendamine või kõrvaldamine sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes ei ole praegu võimalik. Praegu ei ole kõnealuse rakenduse jaoks sobivad pliid mittesisaldavad seadmed turul kättesaadavad.

| (3) | Alternatiivsete lahenduste töökindluse uurimiseks ja toodete registreerimiseks on vaja aega. |
| --- | --- |

(3)

Alternatiivsete lahenduste töökindluse uurimiseks ja toodete registreerimiseks on vaja aega.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 29:

| „29. | Plii kasutamine ülijuhi ja soojusjuhina sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.” |
| --- | --- |

„29.

Plii kasutamine ülijuhi ja soojusjuhina sulamites, mis on kasutusel meditsiiniseadmete (kategooria 8) krüojahutite krüosõrmedes ja/või krüostaatilistes külmsondides ja/või krüostaatilistes potentsiaaliühtlustussüsteemides ja/või tööstuslikes seire- ja kontrolliseadmetes. Kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/65

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/11/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb kuuevalentse kroomi kasutamist leelise annustamise seadmetes, mida kasutatakse 31. detsembrini 2019 röntgeniseadmete kujutisvõimendite fotokatoodide valmistamiseks, ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada kuuevalentset kroomi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada kuuevalentset kroomi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Kuuevalentset kroomi kasutatakse röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fotokatoodide tootmiseks kasutatavates leelise annustamise seadmetes. Kõnealuste fotokatoodide tootmise protsessis ei ole võimalik vältida kuuevalentse kroomi kasutamist, sest asendusained ja alternatiivsed tehnoloogiad ei ole praegu piisavalt töökindlad või ei saa nende abil toodete nõudlust terves ulatuses katta. |
| --- | --- |

(2)

Kuuevalentset kroomi kasutatakse röntgenikiirguse abil saadud kujutiste kujutisvõimendite fotokatoodide tootmiseks kasutatavates leelise annustamise seadmetes. Kõnealuste fotokatoodide tootmise protsessis ei ole võimalik vältida kuuevalentse kroomi kasutamist, sest asendusained ja alternatiivsed tehnoloogiad ei ole praegu piisavalt töökindlad või ei saa nende abil toodete nõudlust terves ulatuses katta.

| (3) | Osa fotokatoodide tootmise protsessi käigus kasutatud kuuevalentsest kroomist jääb paratamatult turule viidava toote sisse. |
| --- | --- |

(3)

Osa fotokatoodide tootmise protsessi käigus kasutatud kuuevalentsest kroomist jääb paratamatult turule viidava toote sisse.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 30:

| „30. | Kuuevalentse kroomi kasutamine leelise annustamise seadmetes, mida kasutatakse 31. detsembrini 2019 röntgeniseadmete kujutisvõimendite fotokatoodide valmistamiseks, ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020.” |
| --- | --- |

„30.

Kuuevalentse kroomi kasutamine leelise annustamise seadmetes, mida kasutatakse 31. detsembrini 2019 röntgeniseadmete kujutisvõimendite fotokatoodide valmistamiseks, ja röntgenisüsteemide varuosades, mis on ELi turule viidud enne 1. jaanuari 2020.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/67

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/12/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist magnetresonantstomograafia seadmete positronemissioontomograafide detektorite ja andmekogumisüksuste trükkplaatide joodistes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Magnetresonantstomograafia seadmetesse integreeritud positronemissioontomograafides tekivad tugevad vibratsioonid. Pliita joodiste vibratsioonile vastupidavuse uuringud on näidanud, et pliita joodiste puhul tekib tugeva vibratsiooni tingimustes rikkeid varem ja sagedamini kui tina- või pliijoodistega ühenduste puhul. Seadmete kasutustingimuste ja geomeetriliste piirangute tõttu ei ole võimalik mehaaniliste võtetega tugeva vibratsiooni mõju piisaval määral vähendada või kõrvaldada. |
| --- | --- |

(2)

Magnetresonantstomograafia seadmetesse integreeritud positronemissioontomograafides tekivad tugevad vibratsioonid. Pliita joodiste vibratsioonile vastupidavuse uuringud on näidanud, et pliita joodiste puhul tekib tugeva vibratsiooni tingimustes rikkeid varem ja sagedamini kui tina- või pliijoodistega ühenduste puhul. Seadmete kasutustingimuste ja geomeetriliste piirangute tõttu ei ole võimalik mehaaniliste võtetega tugeva vibratsiooni mõju piisaval määral vähendada või kõrvaldada.

| (3) | Plii asendamine või kõrvaldamine ei ole praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Ajutise erandi tegemine on vajalik, et anda tootjatele aega sobivate pliivabade materjalide leidmiseks ja nende kasutusviiside kavandamiseks vajaliku uurimistöö tegemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Plii asendamine või kõrvaldamine ei ole praegu teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Ajutise erandi tegemine on vajalik, et anda tootjatele aega sobivate pliivabade materjalide leidmiseks ja nende kasutusviiside kavandamiseks vajaliku uurimistöö tegemiseks.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 32:

| „32. | Plii kasutamine magnetresonantstomograafia seadmete positronemissioontomograafide detektorite ja andmekogumisüksuste trükkplaatide joodistes. Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019.” |
| --- | --- |

„32.

Plii kasutamine magnetresonantstomograafia seadmete positronemissioontomograafide detektorite ja andmekogumisüksuste trükkplaatide joodistes. Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2019.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/69 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/69

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/13/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist direktiivi 93/42/EMÜ IIa ja IIb klassi kuuluvate teisaldatavate meditsiiniseadmete (v.a kantavad kiirabidefibrillatsiooniseadmed) komponentidega trükkplaatide joodistes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Teisaldatavad meditsiiniseadmed on meditsiiniseadmed, mis on ette nähtud operatsioonide ajal ja/või vahel käes kandmiseks, oma ratastel, kärul, maismaasõidukiga, õhusõidukiga või laevaga vedamiseks ning mille on nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (2) kohaselt teavitatud asutus kõnealuseks otstarbeks heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(2)

Teisaldatavad meditsiiniseadmed on meditsiiniseadmed, mis on ette nähtud operatsioonide ajal ja/või vahel käes kandmiseks, oma ratastel, kärul, maismaasõidukiga, õhusõidukiga või laevaga vedamiseks ning mille on nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (2) kohaselt teavitatud asutus kõnealuseks otstarbeks heaks kiitnud.

| (3) | Plii asendamine või kõrvaldamine on teisaldatavate meditsiiniseadmete komponentidega trükkplaatide puhul praegu tehniliselt teostamatu. On vaja teha ajutine erand, mis võimaldaks jätkata pliijoodiste kasutamist seni, kuni on tehtud täiendavad teadusuuringud selliste sulamite leidmiseks, mis oleksid töökindlad teisaldatavate meditsiiniseadmete kogu tavapärase tööea jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Plii asendamine või kõrvaldamine on teisaldatavate meditsiiniseadmete komponentidega trükkplaatide puhul praegu tehniliselt teostamatu. On vaja teha ajutine erand, mis võimaldaks jätkata pliijoodiste kasutamist seni, kuni on tehtud täiendavad teadusuuringud selliste sulamite leidmiseks, mis oleksid töökindlad teisaldatavate meditsiiniseadmete kogu tavapärase tööea jooksul.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

(2)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

2

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 33:

| „33. | Plii kasutamine direktiivi 93/42/EMÜ IIa ja IIb klassi kuuluvate teisaldatavate meditsiiniseadmete (v.a kantavad kiirabidefibrillatsiooniseadmed) komponentidega trükkplaatide joodistes. Kehtivusaeg lõpeb IIa klassi puhul 30. juunil 2016 ja IIb klassi puhul 31. detsembril 2020.” |
| --- | --- |

„33.

Plii kasutamine direktiivi 93/42/EMÜ IIa ja IIb klassi kuuluvate teisaldatavate meditsiiniseadmete (v.a kantavad kiirabidefibrillatsiooniseadmed) komponentidega trükkplaatide joodistes. Kehtivusaeg lõpeb IIa klassi puhul 30. juunil 2016 ja IIb klassi puhul 31. detsembril 2020.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/71 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/71

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/14/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis käsitleb kuni 3,5 mg elavhõbeda kasutamist ühe valgustuselemendi kohta ühe sokliga kompaktsetes üldvalgustuseks kasutatavates luminofoorlampides, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20 000 tundi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada elavhõbedat turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada elavhõbedat turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Ühe sokliga kompaktsetes üldvalgustuseks kasutatavates luminofoorlampides, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20 000 tundi, tuleb toote tööea jooksul valgusallika rikete vältimiseks kasutada 3,5 mg elavhõbedat. Praegu sobivaid asendustooteid ei ole. |
| --- | --- |

(2)

Ühe sokliga kompaktsetes üldvalgustuseks kasutatavates luminofoorlampides, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20 000 tundi, tuleb toote tööea jooksul valgusallika rikete vältimiseks kasutada 3,5 mg elavhõbedat. Praegu sobivaid asendustooteid ei ole.

| (3) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL III lisasse lisatakse järgmine punkt:

| „1 (g) | Üldvalgustuslambid, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20 000 tundi: 3,5 mg | Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2017” |
| --- | --- | --- |

„1 (g)

Üldvalgustuslambid, mille võimsus on < 30 W ja mille tööiga on vähemalt 20 000 tundi: 3,5 mg

Kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2017”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/73

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/15/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamist korduskasutusse võetud varuosades, mis pärinevad enne 22. juulit 2014 turule lastud meditsiiniseadmetest ja mida kasutatakse enne 22. juulit 2021 turule lastavates rühma 8 kuuluvates seadmetes, tingimusel et korduskasutamine toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud ahelana toimivates tagastussüsteemides ja tarbijat teavitatakse osade korduskasutamisest

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid, kaadmiumi ja kuuevalentset kroomi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid, kaadmiumi ja kuuevalentset kroomi turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Meditsiiniseadmete osadest on kõige enam korduskasutuses röntgenkiiretorud, magnetresonantstomograafide poolid, mitmesuguste seadmete trükkplaadid ning detektorid ja detektorite komponendid (nt kiirgusdetektorid). Mõned kõnealustest toodetest sisaldavad vähesel määral pliid, kaadmiumi ja kuuevalentset kroomi. |
| --- | --- |

(2)

Meditsiiniseadmete osadest on kõige enam korduskasutuses röntgenkiiretorud, magnetresonantstomograafide poolid, mitmesuguste seadmete trükkplaadid ning detektorid ja detektorite komponendid (nt kiirgusdetektorid). Mõned kõnealustest toodetest sisaldavad vähesel määral pliid, kaadmiumi ja kuuevalentset kroomi.

| (3) | Parandatud osade kasutamise ja nende uute osadega asendamise keskkonnamõju võrdlus näitab, et eespool nimetatud juhtudel oleks osade asendamise negatiivne mõju keskkonnale, tervisele ja tarbijate ohutusele kokku suurem kui kõnealusest lähenemisviisist saadav kasu. |
| --- | --- |

(3)

Parandatud osade kasutamise ja nende uute osadega asendamise keskkonnamõju võrdlus näitab, et eespool nimetatud juhtudel oleks osade asendamise negatiivne mõju keskkonnale, tervisele ja tarbijate ohutusele kokku suurem kui kõnealusest lähenemisviisist saadav kasu.

| (4) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 31:

| „31. | Plii, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamine korduskasutusse võetud varuosades, mis pärinevad enne 22. juulit 2014 turule lastud meditsiiniseadmetest ja mida kasutatakse enne 22. juulit 2021 turule lastavates rühma 8 kuuluvates seadmetes, tingimusel et korduskasutamine toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud ahelana toimivates tagastussüsteemides ja tarbijat teavitatakse osade korduskasutamisest. Kehtivusaeg lõpeb 21. juulil 2021.” |
| --- | --- |

„31.

Plii, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamine korduskasutusse võetud varuosades, mis pärinevad enne 22. juulit 2014 turule lastud meditsiiniseadmetest ja mida kasutatakse enne 22. juulit 2021 turule lastavates rühma 8 kuuluvates seadmetes, tingimusel et korduskasutamine toimub auditeeritavates ettevõtetevahelistes suletud ahelana toimivates tagastussüsteemides ja tarbijat teavitatakse osade korduskasutamisest. Kehtivusaeg lõpeb 21. juulil 2021.”

---

| 9.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 4/75 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 4/75

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV 2014/16/EL,

18. oktoober 2013,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis käsitleb plii kasutamist aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/65/EL on keelatud kasutada pliid turule lastavates elektri- ja elektroonikaseadmetes.

| (2) | Pliid kasutatakse aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb). Praegu ei ole teaduslikult ega tehniliselt võimalik pliid kõnealuse rakenduse puhul asendada ega kõrvaldada. |
| --- | --- |

(2)

Pliid kasutatakse aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb). Praegu ei ole teaduslikult ega tehniliselt võimalik pliid kõnealuse rakenduse puhul asendada ega kõrvaldada.

| (3) | Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/65/EL tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kuuenda kuu viimaseks päevaks pärast direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

1

---

LISA

Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse punkt 34:

| „34. | Plii kasutamine aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb). Kehtivusaeg lõpeb 22. juulil 2021.” |
| --- | --- |

„34.

Plii kasutamine aktivaatorina kehaväliste fotofereesilampidena kasutatavates lahenduslampides, mis sisaldavad luminofoorina pliiga legeeritud baariumsilikaati (BaSi2O5:Pb). Kehtivusaeg lõpeb 22. juulil 2021.”

---