# Europeiska unionens L 297/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.297.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 297 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången7 november 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.297.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 297

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången7 november 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2013/33) | 1 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 av den 24 september 2013 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut(omarbetning) (ECB/2013/34) | 51 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (omarbetning) (ECB/2013/38) | 73 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1074/2013 av den 18 oktober 2013 om statistikrapporteringskrav för postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet (ECB/2013/39) | 94 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning EU nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (omarbetning) (ECB/2013/40) | 107 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2013/33)

(ECB/2013/33)

1

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 av den 24 september 2013 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut(omarbetning) (ECB/2013/34)

(ECB/2013/34)

51

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (omarbetning) (ECB/2013/38)

(ECB/2013/38)

73

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1074/2013 av den 18 oktober 2013 om statistikrapporteringskrav för postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet (ECB/2013/39)

(ECB/2013/39)

94

*

Europeiska centralbankens förordning EU nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (omarbetning) (ECB/2013/40)

(ECB/2013/40)

107

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 7.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1071/2013

av den 24 september 2013

om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning)

(ECB/2013/33)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (2), särskilt artikel 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Omfattande ändringar har gjorts av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32) (3). Eftersom ytterligare ändringar måste göras, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (4), bör förordningen omarbetas så att den blir mer översiktlig. |
| --- | --- |

(1)

Omfattande ändringar har gjorts av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32) (3). Eftersom ytterligare ändringar måste göras, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (4), bör förordningen omarbetas så att den blir mer översiktlig.

| (2) | För att kunna utföra sina uppgifter är Europeiska centralbankssystemet (ECBS) beroende av att det framställs konsoliderade balansräkningar för de monetära finansinstituten (MFI). Huvudsyftet med den informationen är att Europeiska centralbanken (ECB) ska få en heltäckande statistisk bild av den monetära utvecklingen i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ska ses som ett enda ekonomiskt område. Statistiken omfattar de sammanlagda finansiella tillgångarna och skulderna, i form av stockar och transaktioner, och bygger på en heltäckande och homogen monetär sektor och uppgiftslämnande population. Denna statistik produceras regelbundet. Statistiska uppgifter som är tillräckligt detaljerade behövs också för att man även fortsättningsvis ska kunna garantera analytiskt relevanta penningmängdsaggregat och motposter för euroområdet. |
| --- | --- |

(2)

För att kunna utföra sina uppgifter är Europeiska centralbankssystemet (ECBS) beroende av att det framställs konsoliderade balansräkningar för de monetära finansinstituten (MFI). Huvudsyftet med den informationen är att Europeiska centralbanken (ECB) ska få en heltäckande statistisk bild av den monetära utvecklingen i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ska ses som ett enda ekonomiskt område. Statistiken omfattar de sammanlagda finansiella tillgångarna och skulderna, i form av stockar och transaktioner, och bygger på en heltäckande och homogen monetär sektor och uppgiftslämnande population. Denna statistik produceras regelbundet. Statistiska uppgifter som är tillräckligt detaljerade behövs också för att man även fortsättningsvis ska kunna garantera analytiskt relevanta penningmängdsaggregat och motposter för euroområdet.

| (3) | ECB ska, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och på de villkor som anges i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra ECBS uppgifter såsom dessa anges i ECBS-stadgan, och i vissa fall enligt vad som framgår av sådana bestämmelser som antagits av rådet med stöd av artikel 129.4 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

ECB ska, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och på de villkor som anges i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra ECBS uppgifter såsom dessa anges i ECBS-stadgan, och i vissa fall enligt vad som framgår av sådana bestämmelser som antagits av rådet med stöd av artikel 129.4 i fördraget.

| (4) | Artikel 5.1 i ECBS-stadgan föreskriver att ECB, med stöd av de nationella centralbankerna, ska samla in de statistiska uppgifter som behövs, antingen från de behöriga nationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiska aktörerna, för att utföra ECBS uppgifter. I artikel 5.2 i ECBS-stadgan föreskrivs att de nationella centralbankerna, så långt som möjligt, ska utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 5.1 i ECBS-stadgan föreskriver att ECB, med stöd av de nationella centralbankerna, ska samla in de statistiska uppgifter som behövs, antingen från de behöriga nationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiska aktörerna, för att utföra ECBS uppgifter. I artikel 5.2 i ECBS-stadgan föreskrivs att de nationella centralbankerna, så långt som möjligt, ska utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1.

| (5) | Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska uppgiftslämnande populationen inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare, och ECB ges en rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från kraven på rapportering av statistiska uppgifter. Enligt artikel 6.4 får ECB utfärda förordningar som specificerar villkoren för att rätten att verifiera eller inhämta statistiska uppgifter ska få utövas. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska uppgiftslämnande populationen inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare, och ECB ges en rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från kraven på rapportering av statistiska uppgifter. Enligt artikel 6.4 får ECB utfärda förordningar som specificerar villkoren för att rätten att verifiera eller inhämta statistiska uppgifter ska få utövas.

| (6) | Artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att medlemsstaterna själva ska organisera sig på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i ECBS-stadgan fullgörs. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att medlemsstaterna själva ska organisera sig på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i ECBS-stadgan fullgörs.

| (7) | Under förutsättning att ECB:s statistikkrav inte äventyras kan det vara lämpligt att låta insamlingen av de statistikuppgifter från den faktiska uppgiftslämnande populationen som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande datainsamling som de nationella centralbankerna, även för andra statistiksyften, organiserar inom sitt eget ansvarsområde i enlighet med unionsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta kan också minska rapporteringsbördan. För att främja öppenhet och insyn är det i sådana fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter samlas in för att uppfylla andra statistiska ändamål. I vissa fall kan ECB använda sig av sådan statistik för att uppfylla sina statistikkrav. |
| --- | --- |

(7)

Under förutsättning att ECB:s statistikkrav inte äventyras kan det vara lämpligt att låta insamlingen av de statistikuppgifter från den faktiska uppgiftslämnande populationen som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande datainsamling som de nationella centralbankerna, även för andra statistiksyften, organiserar inom sitt eget ansvarsområde i enlighet med unionsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta kan också minska rapporteringsbördan. För att främja öppenhet och insyn är det i sådana fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter samlas in för att uppfylla andra statistiska ändamål. I vissa fall kan ECB använda sig av sådan statistik för att uppfylla sina statistikkrav.

| (8) | De mest detaljerade statistiska uppgifterna krävs för motparter som ingår i innehavarsektorn. Detaljerade uppgifter krävs för a) uppgifter om inlåning, uppdelade efter delsektor och löptid samt ytterligare efter valuta för att möjliggöra en närmare analys av utvecklingen för de utländska valutakomponenterna som ingår i det monetära aggregatet M3 samt för att underlätta granskningen rörande i vilken utsträckning utländska valutor kan utgöra substitut för eurodenominerade komponenter i M3; b) utlåning efter delsektor, löptid, ändamål, ändring av räntesats och valuta, eftersom dessa uppgifter är viktiga för analysen av penningpolitiken; c) positioner gentemot andra MFI om dessa behövs för nettning av MFI-saldon inbördes eller för att beräkna kassakravsbasen; d) positioner gentemot hemmahörande utanför euroområdet (övriga utlandet) i fråga om inlåning med överenskommen löptid över två år, inlåning med uppsägningstid över två år samt återköpsavtal (repor) (för beräkning av den kassakravsbas för vilken kassakravsprocenten är större än noll); e) positioner gentemot övriga utlandet i fråga om inlåning totalt (för beräkning av externa motposter); f) inlåning från och utlåning till övriga utlandet med under och över ett års ursprunglig löptid för betalningsbalansen och finansräkenskaperna. |
| --- | --- |

(8)

De mest detaljerade statistiska uppgifterna krävs för motparter som ingår i innehavarsektorn. Detaljerade uppgifter krävs för a) uppgifter om inlåning, uppdelade efter delsektor och löptid samt ytterligare efter valuta för att möjliggöra en närmare analys av utvecklingen för de utländska valutakomponenterna som ingår i det monetära aggregatet M3 samt för att underlätta granskningen rörande i vilken utsträckning utländska valutor kan utgöra substitut för eurodenominerade komponenter i M3; b) utlåning efter delsektor, löptid, ändamål, ändring av räntesats och valuta, eftersom dessa uppgifter är viktiga för analysen av penningpolitiken; c) positioner gentemot andra MFI om dessa behövs för nettning av MFI-saldon inbördes eller för att beräkna kassakravsbasen; d) positioner gentemot hemmahörande utanför euroområdet (övriga utlandet) i fråga om inlåning med överenskommen löptid över två år, inlåning med uppsägningstid över två år samt återköpsavtal (repor) (för beräkning av den kassakravsbas för vilken kassakravsprocenten är större än noll); e) positioner gentemot övriga utlandet i fråga om inlåning totalt (för beräkning av externa motposter); f) inlåning från och utlåning till övriga utlandet med under och över ett års ursprunglig löptid för betalningsbalansen och finansräkenskaperna.

| (9) | För insamlingen av statistisk information om MFI:s värdepappersportföljer, i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (5), ska de nationella centralbankerna rapportera kvartalsvis värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna får kombinera rapporteringskraven enligt denna förordning respektive förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24), om detta kan minska rapporteringsbördan för kreditinstituten. För att minska rapporteringsbördan för fondförvaltarna får de nationella centralbankerna tillåta penningmarknadsfonder att rapportera i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2013/38) (6). |
| --- | --- |

(9)

För insamlingen av statistisk information om MFI:s värdepappersportföljer, i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (5), ska de nationella centralbankerna rapportera kvartalsvis värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna får kombinera rapporteringskraven enligt denna förordning respektive förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24), om detta kan minska rapporteringsbördan för kreditinstituten. För att minska rapporteringsbördan för fondförvaltarna får de nationella centralbankerna tillåta penningmarknadsfonder att rapportera i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2013/38) (6).

| (10) | Finansiella transaktioner beräknas av ECB som skillnaden mellan stockuppgifterna vid utgången av respektive rapporteringsmånad med avräkning för effekterna av förändringar som beror på andra faktorer än transaktioner. De krav som ställs på uppgiftslämnarna omfattar inte växelkursförändringar som ECB, eller de nationella centralbankerna efter samråd med ECB, beräknar utifrån stockuppgifter valuta för valuta som rapporteras av uppgiftslämnarna, och ej heller de justeringar för omklassificeringar som de nationella centralbankerna själva samlar in med hjälp av olika informationskällor som de redan har tillgång till. |
| --- | --- |

(10)

Finansiella transaktioner beräknas av ECB som skillnaden mellan stockuppgifterna vid utgången av respektive rapporteringsmånad med avräkning för effekterna av förändringar som beror på andra faktorer än transaktioner. De krav som ställs på uppgiftslämnarna omfattar inte växelkursförändringar som ECB, eller de nationella centralbankerna efter samråd med ECB, beräknar utifrån stockuppgifter valuta för valuta som rapporteras av uppgiftslämnarna, och ej heller de justeringar för omklassificeringar som de nationella centralbankerna själva samlar in med hjälp av olika informationskällor som de redan har tillgång till.

| (11) | Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2531/98 har ECB rätt att anta förordningar eller beslut för att undanta institut från kassakrav (kravet på minimireserver), att närmare ange hur skulder gentemot andra institut får uteslutas eller avräknas från kassakravsbasen och att fastställa skilda kassakravskvoter för specifika kategorier av skulder. Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 2531/98 har ECB rätt att från instituten inhämta de uppgifter som behövs för tillämpningen av kraven på minimireserver samt att kontrollera korrektheten och kvaliteten på den information som instituten tillhandahåller för att visa att de uppfyller de krav som ställs. För att minska den sammanlagda rapporteringsbördan är det önskvärt att de statistiska uppgifterna från de månatliga balansräkningarna även används för den återkommande beräkningen av kassakravsbasen för kreditinstitut som omfattas av ECB:s kassakravssystem i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (7). |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2531/98 har ECB rätt att anta förordningar eller beslut för att undanta institut från kassakrav (kravet på minimireserver), att närmare ange hur skulder gentemot andra institut får uteslutas eller avräknas från kassakravsbasen och att fastställa skilda kassakravskvoter för specifika kategorier av skulder. Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 2531/98 har ECB rätt att från instituten inhämta de uppgifter som behövs för tillämpningen av kraven på minimireserver samt att kontrollera korrektheten och kvaliteten på den information som instituten tillhandahåller för att visa att de uppfyller de krav som ställs. För att minska den sammanlagda rapporteringsbördan är det önskvärt att de statistiska uppgifterna från de månatliga balansräkningarna även används för den återkommande beräkningen av kassakravsbasen för kreditinstitut som omfattas av ECB:s kassakravssystem i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (7).

| (12) | Det är nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden för fusioner som rör kreditinstitut för att klargöra institutens skyldigheter i fråga om kassakrav. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden för fusioner som rör kreditinstitut för att klargöra institutens skyldigheter i fråga om kassakrav.

| (13) | För att kunna tolka utvecklingen inom området krediter och lån i euroområdet behöver ECB uppgifter om den värdepapperisering som MFI bedriver. Sådan information kompletterar också uppgifter som rapporteras i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2013/40) (8). |
| --- | --- |

(13)

För att kunna tolka utvecklingen inom området krediter och lån i euroområdet behöver ECB uppgifter om den värdepapperisering som MFI bedriver. Sådan information kompletterar också uppgifter som rapporteras i enlighet med Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2013/40) (8).

| (14) | Även om de förordningar som ECB utfärdar enligt artikel 34.1 i ECSB-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valutan (nedan kallade medlemsstaterna utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECSB-stadgan tillämplig på såväl medlemsstaterna i euroområdet som medlemsstaterna utanför. I skäl 17 i förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet för medlemsstater utanför euroområdet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som de anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(14)

Även om de förordningar som ECB utfärdar enligt artikel 34.1 i ECSB-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valutan (nedan kallade medlemsstaterna utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECSB-stadgan tillämplig på såväl medlemsstaterna i euroområdet som medlemsstaterna utanför. I skäl 17 i förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet för medlemsstater utanför euroområdet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som de anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet.

| (15) | De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas. |
| --- | --- |

(15)

De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas.

| (16) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(16)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   monetära finansinstitut (MFI): inhemska företag som tillhör någon av följande sektorer:

| a) | monetära finansinstitut som tar emot inlåning:






  i) | kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (9) och |
| --- | --- | --- |

a)

monetära finansinstitut som tar emot inlåning:

i)

kreditinstitut enligt definitionen i artikel 4.1.1 i förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (9) och

| ii) | andra monetära finansinstitut som tar emot inlåning än kreditinstitut, nämligen






  — | andra finansinstitut som främst ägnar sig åt finansiell förmedling och vars verksamhet består i att ta emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från institutionella enheter, inte enbart från MFI (det avgörande för klassificeringen som MFI är i vilken utsträckning som instrument emitterade av andra MFI kan utgöra substitut för sådan inlåning som kreditinstitut tar emot); samt att för egen räkning, åtminstone i ekonomisk bemärkelse, ge lån och/eller placera i värdepapper, |
| --- | --- | --- |

ii)

andra monetära finansinstitut som tar emot inlåning än kreditinstitut, nämligen

—

andra finansinstitut som främst ägnar sig åt finansiell förmedling och vars verksamhet består i att ta emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från institutionella enheter, inte enbart från MFI (det avgörande för klassificeringen som MFI är i vilken utsträckning som instrument emitterade av andra MFI kan utgöra substitut för sådan inlåning som kreditinstitut tar emot); samt att för egen räkning, åtminstone i ekonomisk bemärkelse, ge lån och/eller placera i värdepapper,

| — | institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar eller |
| --- | --- |

—

institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar eller

| b) | penningmarknadsfonder enligt artikel 2, |
| --- | --- |

b)

penningmarknadsfonder enligt artikel 2,

b)   uppgiftslämnare och hemvist: enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98,

c)   berörd nationell centralbank: den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där ett MFI har sin hemvist,

d)   finansiellt bolag (FVC): enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40),

e)   värdepapperisering: en transaktion som är antingen a) en traditionell värdepapperisering enligt definitionen i artikel 4 i förordning (EU) nr 575/2013, och/eller b) en värdepapperisering enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) som innefattar avyttring av de lån som värdepapperiseras till ett finansiellt bolag (FVC),

f)   institut för elektroniska pengar och elektroniska pengar: enligt definitionen i artikel 2.1 och 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG (10),

g)   nedskrivning: en direkt minskning i balansräkningen av ett låns bokförda värde på grund av att dess värde minskat,

h)   avskrivning: en nedskrivning av ett låns bokförda värde som leder till att tillgången avförs från balansräkningen,

i)   ansvarigt institut: det MFI som administrerar lånen som ligger till grund för värdepapperiseringen eller lån som på annat sätt har överförts och ansvarar för att ränta och amorteringar inkommer från gäldenärerna,

j)   avyttring av lån: den ekonomiska överföringen av ett lån eller en pool av lån från uppgiftslämnaren till en förvärvare, antingen genom överlåtelse av äganderätten eller genom sekundärt deltagande,

k)   förvärv av lån: den ekonomiska överföringen av ett lån eller en pool av lån från en överlåtare till uppgiftslämnaren, antingen genom överlåtelse av äganderätten eller genom sekundärt deltagande,

l)   positioner inom koncerner: positioner mellan monetära finansinstitut som tar emot inlåning inom euroområdet och som ingår i samma koncern, bestående av ett moderbolag och samtliga koncernmedlemmar med säte i euroområdet som står under dess direkta eller indirekta kontroll,

m)   ”tail”-klassificerat institut: ett litet MFI som har beviljats undantag enligt artikel 9.1,

n)   som inte längre ingår i: att ett lån, eller en del av ett lån, tas bort från de stockar som rapporteras i enlighet med del 2 och 3 i bilaga I, inklusive att de tas bort genom tillämpningen av ett sådant undantag som avses i artikel 9.4.

Artikel 2

Identifiering av penningmarknadsfonder

Företag för kollektiva investeringar som uppfyller samtliga följande kriterier ska behandlas som penningmarknadsfonder:

| a) | Företag som har som investeringsmål att bibehålla en fonds kapital och ge en avkastning som är i linje med räntorna på penningmarknadsinstrument. |
| --- | --- |

a)

Företag som har som investeringsmål att bibehålla en fonds kapital och ge en avkastning som är i linje med räntorna på penningmarknadsinstrument.

| b) | Företag som investerar i penningmarknadsinstrument som uppfyller kriterierna för penningmarknadsinstrument enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (11), eller insättningar hos kreditinstitut eller säkerställer att likviditeten och värderingen för den portfölj som företaget investerar i bedöms på motsvarande grunder. |
| --- | --- |

b)

Företag som investerar i penningmarknadsinstrument som uppfyller kriterierna för penningmarknadsinstrument enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (11), eller insättningar hos kreditinstitut eller säkerställer att likviditeten och värderingen för den portfölj som företaget investerar i bedöms på motsvarande grunder.

| c) | Företag som säkerställer att de penningmarknadsinstrument som de investerar i är av hög kvalitet, enligt vad som har fastställts av förvaltningsbolaget. Kvaliteten på ett penningmarknadsinstrument ska bland annat bedömas utifrån följande faktorer:






  i) | Penningmarknadsinstrumentets kreditkvalitet. |
| --- | --- | --- |

c)

Företag som säkerställer att de penningmarknadsinstrument som de investerar i är av hög kvalitet, enligt vad som har fastställts av förvaltningsbolaget. Kvaliteten på ett penningmarknadsinstrument ska bland annat bedömas utifrån följande faktorer:

i)

Penningmarknadsinstrumentets kreditkvalitet.

| ii) | Karaktären på den tillgångsklass som penningmarknadsinstrumentet representerar. |
| --- | --- |

ii)

Karaktären på den tillgångsklass som penningmarknadsinstrumentet representerar.

| iii) | För strukturerade finansiella instrument: den inneboende operativa risken och motpartsrisken i den strukturerade finansiella transaktionen. |
| --- | --- |

iii)

För strukturerade finansiella instrument: den inneboende operativa risken och motpartsrisken i den strukturerade finansiella transaktionen.

| iv) | Likviditetsprofilen. |
| --- | --- |

iv)

Likviditetsprofilen.

| d) | Företag som säkerställer att dess portfölj har en vägd genomsnittlig löptid på högst sex månader och en vägd genomsnittlig livslängd på högst tolv månader (i enlighet med bilaga I del 1 avsnitt 2). |
| --- | --- |

d)

Företag som säkerställer att dess portfölj har en vägd genomsnittlig löptid på högst sex månader och en vägd genomsnittlig livslängd på högst tolv månader (i enlighet med bilaga I del 1 avsnitt 2).

| e) | Företag som tillhandahåller ett dagligt NAV-värde (nettotillgångsvärde) och en prisberäkning för dess aktier/andelar, samt ett dagligt tecknings- och lösenvärde för aktier/andelar. |
| --- | --- |

e)

Företag som tillhandahåller ett dagligt NAV-värde (nettotillgångsvärde) och en prisberäkning för dess aktier/andelar, samt ett dagligt tecknings- och lösenvärde för aktier/andelar.

| f) | Företag som endast investerar i värdepapper vars återstående löptid fram till den lagliga inlösendagen är högst två år, förutsatt att tidsperioden fram till nästa ändring av räntesatsen är högst 397 dagar varvid värdepapper med flytande ränta fastställs till en penningmarknadsränta eller ett penningmarknadsindex. |
| --- | --- |

f)

Företag som endast investerar i värdepapper vars återstående löptid fram till den lagliga inlösendagen är högst två år, förutsatt att tidsperioden fram till nästa ändring av räntesatsen är högst 397 dagar varvid värdepapper med flytande ränta fastställs till en penningmarknadsränta eller ett penningmarknadsindex.

| g) | Företag som endast investerar i andra företag för kollektiva investeringar som uppfyller definitionen för penningmarknadsfonder. |
| --- | --- |

g)

Företag som endast investerar i andra företag för kollektiva investeringar som uppfyller definitionen för penningmarknadsfonder.

| h) | Företag som inte har någon direkt eller indirekt exponering mot aktier eller råvaror, inte heller via derivat, och som endast använder derivat i linje med fondens investeringsstrategi för penningmarknaden. Derivat som ger en valutaexponering får endast användas i risksäkringssyfte. Investeringar i värdepapper som inte är i basvalutan tillåts, förutsatt att valutaexponeringen risksäkras. |
| --- | --- |

h)

Företag som inte har någon direkt eller indirekt exponering mot aktier eller råvaror, inte heller via derivat, och som endast använder derivat i linje med fondens investeringsstrategi för penningmarknaden. Derivat som ger en valutaexponering får endast användas i risksäkringssyfte. Investeringar i värdepapper som inte är i basvalutan tillåts, förutsatt att valutaexponeringen risksäkras.

| i) | Företag som har antingen ett konstant eller ett fluktuerande NAV-värde. |
| --- | --- |

i)

Företag som har antingen ett konstant eller ett fluktuerande NAV-värde.

Artikel 3

Faktisk uppgiftslämnande population

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska bestå av MFI som har sin hemvist inom territoriet för euroområdets medlemsstater (i linje med del 1 i bilaga II).

2.   Om inget undantag beviljats enligt artikel 9 ska MFI i den faktiska uppgiftslämnande populationen ha full rapporteringsskyldighet.

3.   Enheter som uppfyller definitionen av MFI ska omfattas av denna förordning även om de inte omfattas av förordning (EU) nr 575/2013.

4.   För insamlingen av statistisk information om hemvisten på innehavarna av aktier/andelar i penningmarknadsfonder enligt vad som framgår av bilaga I del 2 punkt 5.7 ska, om det inte föreligger några undantag enligt artikel 9.2 c, den faktiska uppgiftslämnande populationen inkludera andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut. De nationella centralbankerna får upprätta och föra en förteckning över uppgiftslämnande andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut, som ingår i den faktiska uppgiftslämnande populationen i enlighet med de principer som fastslås i bilaga I del 2 punkt 5.7.

Artikel 4

Förteckning över MFI för statistiska ändamål

1.   Direktionen ska upprätta och föra en förteckning över MFI för statistiska ändamål som beaktar de krav i fråga om frekvens och tidsramar som följer av att förteckningen ska användas i samband med ECB:s kassakravssystem. Denna MFI-förteckning för statistiska ändamål ska innehålla en uppgift om huruvida instituten omfattas av ECB:s kassakrav eller inte. MFI-förteckningen ska alltid vara aktuell, riktig, så homogen som möjligt samt vara tillräckligt stabil för statistiska ändamål.

2.   De nationella centralbankerna och ECB ska se till att förteckningen över MFI för statistiska ändamål och uppdaterade versioner därav på lämpligt sätt hålls tillgänglig för uppgiftslämnarna, bland annat på elektronisk väg, över internet eller – på begäran av uppgiftslämnarna – på papper.

3.   Förteckningen över MFI för statistiska ändamål ska enbart tjäna som informationskälla. Om den senast tillgängliga versionen av förteckningen är felaktig, ska ECB emellertid inte besluta om sanktioner för enheter som underlåtit att på ett korrekt sätt fullgöra sin rapporteringsskyldighet i den mån som underlåtenheten beror på att enheten i god tro utgått från den felaktiga förteckningen.

Artikel 5

Skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska rapportera a) månadsvisa stocksiffror om sin balansräkning per månadens slut, och b) månadsvisa aggregerade justeringar för omvärderingar, till den nationella centralbanken i den medlemsstat där ett MFI har sin hemvist. Uppgifter om de aggregerade justeringarna för omvärderingar avseende av- och nedskrivningar på lån samt även prisförändringar på värdepapper ska rapporteras. Ytterligare uppgifter om vissa balansräkningsposter ska rapporteras kvartalsvis eller årsvis. De nationella centralbankerna får samla in kvartalsuppgifter månadsvis om detta underlättar dataproduktionsprocessen. De statistiska uppgifter som efterfrågas framgår av bilaga I.

2.   De nationella centralbankerna kan samla in nödvändiga statistiska uppgifter om värdepapper som emitterats och innehas av MFI värdepapper för värdepapper i den utsträckning som de uppgifter som avses i punkt 1 kan härledas i enlighet med de statistiska minimistandarder som framgår av bilaga IV.

3.   MFI ska, i enlighet med de minimikrav som framgår av tabell 1A i bilaga I del 4, rapportera månatliga justeringar för omvärderingar avseende den hela uppsättningen uppgifter som ECB behöver. De nationella centralbankerna får samla in ytterligare uppgifter som inte omfattas av minimikravet. Dessa uppgifter kan gälla sådana uppdelningar i tabell 1A som inte ingår i minimikravet.

4.   ECB kan behöva förklaringar till justeringar i kategorin ”omklassificeringar och andra justeringar” som insamlats av de nationella centralbankerna.

5.   ECB får använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av denna förordning i enlighet med beslut ECB/2010/10 av den 19 augusti 2010 om åtgärder i fall där rapporteringskraven i fråga om statistiska uppgifter ej uppfylls (12).

Artikel 6

Ytterligare skyldigheter i fråga om statistikrapportering avseende värdepapperisering av lån och andra överföringar av lån

MFI ska rapportera följande:

| a) | Nettoflödet av värdepapperisering och andra överföringar av lån som skett under rapporteringsperioden i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 2. |
| --- | --- |

a)

Nettoflödet av värdepapperisering och andra överföringar av lån som skett under rapporteringsperioden i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 2.

| b) | Utestående belopp vid periodens slut och finansiella transaktioner exklusive avyttringar och anskaffningar av lån under den relevanta perioden för värdepapperiserade lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 3. De nationella centralbankerna får utöka sådana rapporteringskrav till alla lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut och som är värdepapperiserade eller på annat sätt överförda. |
| --- | --- |

b)

Utestående belopp vid periodens slut och finansiella transaktioner exklusive avyttringar och anskaffningar av lån under den relevanta perioden för värdepapperiserade lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 3. De nationella centralbankerna får utöka sådana rapporteringskrav till alla lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut och som är värdepapperiserade eller på annat sätt överförda.

| c) | Utestående belopp vid kvartalsslut avseende alla lån för vilka MFI är ansvarigt institut i en värdepapperisering, i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 4. |
| --- | --- |

c)

Utestående belopp vid kvartalsslut avseende alla lån för vilka MFI är ansvarigt institut i en värdepapperisering, i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 4.

| d) | Utestående belopp vid periodens utgång avseende lån som avvecklats genom en värdepapperisering som fortfarande ingår i balansräkningen, om man använder Internationell redovisningsstandard 39 (IAS 39), Internationell finansiell rapporteringsstandard 9 (IFRS 9) eller liknande nationella redovisningsregler, i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 5. |
| --- | --- |

d)

Utestående belopp vid periodens utgång avseende lån som avvecklats genom en värdepapperisering som fortfarande ingår i balansräkningen, om man använder Internationell redovisningsstandard 39 (IAS 39), Internationell finansiell rapporteringsstandard 9 (IFRS 9) eller liknande nationella redovisningsregler, i enlighet med bilaga I del 5 avsnitt 5.

Artikel 7

Tidsramar

1.   De nationella centralbankerna ska besluta när och med vilka intervall de behöver få in uppgifter från uppgiftslämnarna för att kunna möta de tidsramar som fastställs nedan, med beaktande av tidsramarna för ECB:s kassakravssystem när detta är relevant, och ska underrätta uppgiftslämnarna om detta.

2.   De nationella centralbankerna ska överföra månadsstatistik till ECB senast vid slutet av den femtonde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser.

3.   De nationella centralbankerna ska överföra kvartalsstatistik till ECB senast vid slutet av den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

Artikel 8

Redovisningsregler för statistikrapporteringen

1.   Om inget annat anges i den här förordningen ska de redovisningsregler som MFI tillämpar när de lämnar uppgifter i enlighet med den här förordningen vara de som finns i de nationella genomförandereglerna för rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (13), liksom i övriga tillämpliga internationella standarder.

2.   Inlåning och utlåning ska redovisas med utestående kapitalbelopp vid slutet av månaden. Av- och nedskrivningar som sker enligt gällande redovisningsregler ska exkluderas från detta belopp. Inlåning och utlåning ska inte nettas mot andra tillgångar eller skulder.

3.   Utan att det påverkar rådande redovisningspraxis och nettningsrutiner i euroområdets medlemsstater, ska alla finansiella tillgångar och skulder redovisas brutto för statistiska ändamål.

4.   De nationella centralbankerna får tillåta att lån med reserveringar rapporteras netto utan reserveringar och att köpta lån rapporteras till det vid förvärvet överenskomna priset, förutsatt att sådan rapporteringspraxis tillämpas av alla inhemska uppgiftslämnare.

Artikel 9

Undantag

1.   Undantag får beviljas för de minsta MFI enligt följande:

| a) | De nationella centralbankerna får bevilja undantag för små MFI förutsatt att deras samlade bidrag till den nationella MFI-balansräkningen i form av stockar inte överstiger 5 procent. |
| --- | --- |

a)

De nationella centralbankerna får bevilja undantag för små MFI förutsatt att deras samlade bidrag till den nationella MFI-balansräkningen i form av stockar inte överstiger 5 procent.

| b) | Avseende kreditinstitut ska undantag enligt punkt a minska kreditinstitutets rapporteringsbörda utan att detta påverkar de rapporteringskrav som avser beräkningen av minimireserver enligt bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Avseende kreditinstitut ska undantag enligt punkt a minska kreditinstitutets rapporteringsbörda utan att detta påverkar de rapporteringskrav som avser beräkningen av minimireserver enligt bilaga III.

| c) | Nationella centralbanker som beviljar små MFI undantag enligt punkt a ska fortsätta att som ett minimikrav årligen samla in uppgifter om institutens balansomslutning, så att de ”tail”-klassificerade institutens samlade bidrag till den nationella MFI-balansräkningen kan övervakas. |
| --- | --- |

c)

Nationella centralbanker som beviljar små MFI undantag enligt punkt a ska fortsätta att som ett minimikrav årligen samla in uppgifter om institutens balansomslutning, så att de ”tail”-klassificerade institutens samlade bidrag till den nationella MFI-balansräkningen kan övervakas.

| d) | Utan att det påverkar tillämpningen av punkt a får de nationella centralbankerna bevilja undantag för kreditinstitut som inte utnyttjar de regler som framgår av punkterna a och b för att minska deras rapporteringsbörda till den nivå som framgår av del 6 i bilaga I, förutsatt att deras samlade bidrag till den nationella MFI-balansräkningen i form av stockar varken överstiger 10 procent av den nationella MFI-balansräkningen eller 1 procent av euroområdets MFI-balansräkning. |
| --- | --- |

d)

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt a får de nationella centralbankerna bevilja undantag för kreditinstitut som inte utnyttjar de regler som framgår av punkterna a och b för att minska deras rapporteringsbörda till den nivå som framgår av del 6 i bilaga I, förutsatt att deras samlade bidrag till den nationella MFI-balansräkningen i form av stockar varken överstiger 10 procent av den nationella MFI-balansräkningen eller 1 procent av euroområdets MFI-balansräkning.

| e) | De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkterna a och d är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början. |
| --- | --- |

e)

De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkterna a och d är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början.

| f) | Små MFI kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna. |
| --- | --- |

f)

Små MFI kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna.

2.   De nationella centralbankerna får bevilja penningmarknadsfonder undantag enligt följande:

| a) | Under nedanstående förutsättningar får de nationella centralbankerna bevilja undantag för penningmarknadsfonder från de rapporteringskrav som framgår av artikel 5.1 förutsatt att penningmarknadsfonderna i stället rapporterar balansräkningsuppgifter i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38):






  i) | Penningmarknadsfonder rapporterar sådana uppgifter månadsvis i enlighet med den ”kombinerade metoden” som framgår av bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) samt i överensstämmelse med de tidsfrister som framgår av artikel 9 i den förordningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Under nedanstående förutsättningar får de nationella centralbankerna bevilja undantag för penningmarknadsfonder från de rapporteringskrav som framgår av artikel 5.1 förutsatt att penningmarknadsfonderna i stället rapporterar balansräkningsuppgifter i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38):

i)

Penningmarknadsfonder rapporterar sådana uppgifter månadsvis i enlighet med den ”kombinerade metoden” som framgår av bilaga I till förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) samt i överensstämmelse med de tidsfrister som framgår av artikel 9 i den förordningen.

| ii) | Penningmarknadsfonder rapporterar stockuppgifter om fondernas aktier/andelar per månadsslutet i överensstämmelse med de tidsfrister som framgår av artikel 7.2. |
| --- | --- |

ii)

Penningmarknadsfonder rapporterar stockuppgifter om fondernas aktier/andelar per månadsslutet i överensstämmelse med de tidsfrister som framgår av artikel 7.2.

| b) | De nationella centralbankerna får också bevilja undantag för penningmarknadsfonder från följande rapporteringskrav:






  i) | Att tillhandahålla de totala positionerna för 1) inlåning hos och utlåning till centralbanker och andra monetära finansinstitut som tar emot inlåning, 2) inlåning hos och utlåning till alla motpartssektorer förutom sektorn icke-finansiella bolag uppdelat efter ursprunglig löptid, och 3) gränsöverskridande inlåning och utlåning inom euroområdet uppdelat efter land och sektor. |
| --- | --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna får också bevilja undantag för penningmarknadsfonder från följande rapporteringskrav:

i)

Att tillhandahålla de totala positionerna för 1) inlåning hos och utlåning till centralbanker och andra monetära finansinstitut som tar emot inlåning, 2) inlåning hos och utlåning till alla motpartssektorer förutom sektorn icke-finansiella bolag uppdelat efter ursprunglig löptid, och 3) gränsöverskridande inlåning och utlåning inom euroområdet uppdelat efter land och sektor.

| ii) | Att tillhandahålla den totala upplupna räntan på utlåning och inlåning. |
| --- | --- |

ii)

Att tillhandahålla den totala upplupna räntan på utlåning och inlåning.

| iii) | Att tillhandahålla tillgångs- och skuldpositioner gentemot sektorerna försäkringsbolag och pensionsinstitut separat. |
| --- | --- |

iii)

Att tillhandahålla tillgångs- och skuldpositioner gentemot sektorerna försäkringsbolag och pensionsinstitut separat.

| iv) | Att tillhandahålla information om positioner inom koncerner, utlåning och inlåning. |
| --- | --- |

iv)

Att tillhandahålla information om positioner inom koncerner, utlåning och inlåning.

| c) | De nationella centralbankerna får bevilja undantag från rapporteringskraven när det gäller hemvist för innehavarna av aktier/andelar i penningmarknadsfonder:






  i) | De nationella centralbankerna får under ett år bevilja undantag från rapporteringskraven i bilaga I del 2 punkt 5.7, om aktier/andelar i penningmarknadsfonder ges ut för första gången eller om det finns behov av nya rapporteringsalternativ eller en kombination av rapporteringsalternativ på grund av utvecklingen på marknaden i enlighet med definitionen i bilaga I del 2 punkt 5.7 b. |
| --- | --- | --- |

c)

De nationella centralbankerna får bevilja undantag från rapporteringskraven när det gäller hemvist för innehavarna av aktier/andelar i penningmarknadsfonder:

i)

De nationella centralbankerna får under ett år bevilja undantag från rapporteringskraven i bilaga I del 2 punkt 5.7, om aktier/andelar i penningmarknadsfonder ges ut för första gången eller om det finns behov av nya rapporteringsalternativ eller en kombination av rapporteringsalternativ på grund av utvecklingen på marknaden i enlighet med definitionen i bilaga I del 2 punkt 5.7 b.

| ii) | Om de nödvändiga statistiska uppgifterna om hemvisten för innehavarna av aktier/andelar i penningmarknadsfonder samlas in från andra källor enligt bilaga I del 2 punkt 5.7, ska de nationella centralbankerna kontrollera att detta villkor är uppfyllt i så god tid att de vid behov, efter godkännande från ECB, kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början. |
| --- | --- |

ii)

Om de nödvändiga statistiska uppgifterna om hemvisten för innehavarna av aktier/andelar i penningmarknadsfonder samlas in från andra källor enligt bilaga I del 2 punkt 5.7, ska de nationella centralbankerna kontrollera att detta villkor är uppfyllt i så god tid att de vid behov, efter godkännande från ECB, kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början.

3.   Undantag får beviljas för MFI när det gäller rapportering av justeringar för omvärderingar enligt följande:

| a) | Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, får de nationella centralbankerna medge undantag för penningmarknadsfonder från rapporteringen om justeringar för omvärderingar och slopa skyldigheten för dem att rapportera om justeringar för omvärderingar. |
| --- | --- |

a)

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, får de nationella centralbankerna medge undantag för penningmarknadsfonder från rapporteringen om justeringar för omvärderingar och slopa skyldigheten för dem att rapportera om justeringar för omvärderingar.

| b) | De nationella centralbankerna får medge undantag avseende tidsintervallet och tidsramarna för rapportering om prisomvärderingar avseende värdepapper och begära in dessa uppgifter kvartalsvis och enligt samma tidsramar som för stockuppgifter, under förutsättning att följande minimikrav uppfylls:






  i) | Uppgiftslämnare som använder olika värderingsmetoder ska lämna relevanta uppgifter till de nationella centralbankerna om värderingspraxis, inbegripet siffror på hur stor procentuell andel deras innehav i dessa instrument utgör. |
| --- | --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna får medge undantag avseende tidsintervallet och tidsramarna för rapportering om prisomvärderingar avseende värdepapper och begära in dessa uppgifter kvartalsvis och enligt samma tidsramar som för stockuppgifter, under förutsättning att följande minimikrav uppfylls:

i)

Uppgiftslämnare som använder olika värderingsmetoder ska lämna relevanta uppgifter till de nationella centralbankerna om värderingspraxis, inbegripet siffror på hur stor procentuell andel deras innehav i dessa instrument utgör.

| ii) | Om det görs en betydande prisomvärdering, ska de nationella centralbankerna ha rätt att begära kompletterande upplysningar från uppgiftslämnaren rörande den månad då detta inträffade. |
| --- | --- |

ii)

Om det görs en betydande prisomvärdering, ska de nationella centralbankerna ha rätt att begära kompletterande upplysningar från uppgiftslämnaren rörande den månad då detta inträffade.

| c) | Enligt följande villkor får de nationella centralbankerna bevilja undantag från rapporteringen av prisomvärderingar avseende värdepapper, inklusive fullständig befrielse från rapporteringsskyldigheten, till kreditinstitut som rapporterar månadsvisa stockuppgifter värdepapper för värdepapper:






  i) | Den information som rapporteras inkluderar det bokförda värdet för varje enskilt värdepapper i balansräkningen. |
| --- | --- | --- |

c)

Enligt följande villkor får de nationella centralbankerna bevilja undantag från rapporteringen av prisomvärderingar avseende värdepapper, inklusive fullständig befrielse från rapporteringsskyldigheten, till kreditinstitut som rapporterar månadsvisa stockuppgifter värdepapper för värdepapper:

i)

Den information som rapporteras inkluderar det bokförda värdet för varje enskilt värdepapper i balansräkningen.

| ii) | Den information som rapporteras för värdepapper utan offentligt tillgängliga identifikationskoder inkluderar information om instrumentkategori, löptid och emittent som är tillräcklig för att härleda de uppdelningar som definieras som ”minimikrav” i del 5 i bilaga I. |
| --- | --- |

ii)

Den information som rapporteras för värdepapper utan offentligt tillgängliga identifikationskoder inkluderar information om instrumentkategori, löptid och emittent som är tillräcklig för att härleda de uppdelningar som definieras som ”minimikrav” i del 5 i bilaga I.

4.   Undantag får beviljas MFI för statistikrapportering som avser lån som avvecklats genom en värdepapperisering.

De nationella centralbankerna får tillåta att MFI som tillämpar Internationell redovisningsstandard 39 (IAS 39), Internationell finansiell rapporteringsstandard 9 (IFRS 9) eller liknande nationella redovisningsregler exkluderar sådana lån som avvecklats genom en värdepapperisering i enlighet med nationell praxis från de stockar som krävs enligt del 2 och del 3 i bilaga I, förutsatt att denna praxis tillämpas av alla inhemska MFI.

5.   De nationella centralbankerna får bevilja MFI undantag avseende vissa kvartalsvisa stockar som avser medlemsstater utanför euroområdet.

Om uppgifter som insamlats på en högre aggregeringsnivå visar att positioner gentemot motparter med hemvist i en medlemsstat utanför euroområdet eller positioner gentemot valutan i en medlemsstat utanför euroområdet inte är signifikanta, får de nationella centralbankerna besluta att dessa ej behöver rapporteras avseende en sådan medlemsstat. De nationella centralbankerna ska informera uppgiftslämnarna om sådana beslut.

Artikel 10

Minimistandarder och nationella rapporteringsförfaranden

1.   Uppgiftslämnarna ska följa de rapporteringskrav som gäller för dem i enlighet med minimistandarderna i bilaga IV för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering.

2.   De nationella centralbankerna ska fastställa och genomföra de rapporteringsförfaranden som ska följas av den faktiska uppgiftslämnande populationen i enlighet med nationella krav. De nationella centralbankerna ska säkerställa att dessa förfaranden medför att de begärda statistiska uppgifterna rapporteras och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att minimistandarderna enligt bilaga IV för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering följs.

Artikel 11

Fusioner, uppdelningar och omorganisationer

Vid en fusion, uppdelning eller någon annan omorganisation som kan påverka den faktiska uppgiftslämnarens fullgörande av sina skyldigheter på statistikområdet, så ska denne – så snart avsikten att genomföra en sådan åtgärd har offentliggjorts och i god tid innan fusionen, uppdelningen eller omorganisationen får verkan – underrätta den berörda nationella centralbanken om de förfaranden som planeras för att uppfylla rapporteringskraven enligt den här förordningen.

Artikel 12

Användning av inrapporterade statistiska uppgifter inom ramen för kassakrav

1.   De statistiska uppgifter som kreditinstitut lämnar enligt den här förordningen ska användas av respektive kreditinstitut för att beräkna dess kassakravsbas i enlighet med förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9). Varje kreditinstitut ska särskilt använda uppgifterna för att kontrollera att det har uppfyllt sitt kassakrav under uppfyllandeperioden.

2.   Kassakravsbasen för tre uppfyllandeperioder för de ”tail”-klassificerade instituten ska beräknas på kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av det kvartal som samlas in av de nationella centralbankerna senast 28 arbetsdagar efter utgången av det kvartal som statistiken avser.

3.   Dessa särskilda bestämmelser om tillämpningen av ECB:s kassakrav som framgår av bilaga III ska ha företräde framför sådana bestämmelser som framgår av förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9).

4.   För att underlätta ECB:s och kreditinstitutens likviditetshantering ska kassakraven bekräftas senast första dagen i uppfyllandeperioden. I undantagsfall kan dock behov uppstå för kreditinstitut att rapportera om revideringar av kassakravsbasen eller av kassakrav som har bekräftats. Förfarandena för att bekräfta eller godkänna kassakrav påverkar inte uppgiftslämnarnas skyldighet att alltid rapportera korrekta statistiska uppgifter och så snart som möjligt revidera felaktiga statistiska uppgifter som redan har rapporterats.

Artikel 13

Kontroll och obligatorisk insamling

De nationella centralbankerna ska utöva rättigheterna att kontrollera eller att obligatoriskt samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning, utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva dessa rättigheter. Dessa rättigheter ska särskilt utövas av de nationella centralbankerna då ett institut som ingår i den faktiska uppgiftslämnande populationen inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga IV.

Artikel 14

Första rapporteringen

1.   Den första rapporteringen enligt denna förordning ska börja med uppgifter för december 2014.

2.   Den första rapporteringen enligt denna förordning avseende rutorna för de medlemsstater i euroområdet, i tabell 3 i bilaga I del 3, ska börja med de första kvartalsvisa uppgifterna efter dagen då de infört euron.

3.   Den första rapporteringen enligt denna förordning avseende rutorna för medlemsstater utanför euroområdet, i tabellerna 3 och 4 i bilaga I del 3, ska börja med de första kvartalsvisa uppgifterna efter dagen för deras anslutning till unionen. Om den berörda nationella centralbanken beslutar att inte kräva att rapporteringen av icke signifikanta uppgifter ska börja med de första kvartalsvisa uppgifterna efter dagen för den relevanta medlemsstatens eller medlemsstaternas anslutning till unionen, ska rapporteringen börja 12 månader efter det att den nationella centralbanken informerat uppgiftslämnarna om att uppgifter ska rapporteras.

Artikel 15

Upphävande

1.   Förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) ska upphöra att gälla med verkan från den 1 januari 2015.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga VI.

Artikel 16

Slutbestämmelse

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 24 september 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 1.

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

(4)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

4

(5)  EUT L 305, 1.11.2012, s. 6.

5

(6)  Se sidan 73 i detta nummer av EUT.

6

(7)  EUT L 250, 2.10.2003, s. 10.

7

(8)  Se sidan 107 i detta nummer av EUT.

8

(9)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

9

(10)  EUT L 267, 10.10.2009, s. 7.

10

(11)  EUT L 302, 17.11.2009, s. 32.

11

(12)  EUT L 226, 28.8.2010, s. 48.

12

(13)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

13

---

BILAGA I

MONETÄRA FINANSINSTITUT OCH KRAV PÅ STATISTIKRAPPORTERING

Inledning

Statistiksystemet för medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) avseende balansräkningen för MFI-sektorn består av följande två huvudkomponenter:

| a) | En förteckning över MFI för statistiska ändamål (se del 1 för identifiering av vissa MFI). |
| --- | --- |

a)

En förteckning över MFI för statistiska ändamål (se del 1 för identifiering av vissa MFI).

| b) | En specifikation av den statistik som dessa MFI ska lämna varje månad, kvartal respektive år (se del 2, 3, 4, 5, 6 och 7). |
| --- | --- |

b)

En specifikation av den statistik som dessa MFI ska lämna varje månad, kvartal respektive år (se del 2, 3, 4, 5, 6 och 7).

För att erhålla fullständiga uppgifter om MFI:s balansräkningar är det också nödvändigt att ålägga investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (IF) och andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (nedan kallade andra finansförmedlare) viss rapporteringsskyldighet när dessa deltar i finansiella aktiviteter som berör aktier/andelar i penningmarknadsfonder. De nationella centralbankerna samlar in de statistiska uppgifterna från MFI samt från investeringsfonder och andra finansförmedlare i enlighet med del 2 och enligt nationella förfaranden som bygger på de harmoniserade definitioner och klassifikationer som framgår av artikel 1 och bilaga II.

Penningmängden omfattar sedlar och mynt i omlopp och MFI:s övriga monetära skulder (inlåning och andra finansiella instrument som är nära substitut till inlåning). Alla övriga poster i MFI-balansräkningen är motposter till penningmängden. ECB sammanställer även finansiella transaktioner som härleds från stockarna och från andra uppgifter, inklusive justeringarna för omvärderingar som rapporteras av MFI (se del 5).

De statistiska uppgifter som ECB behöver sammanfattas i del 8.

DEL 1

Identifiering av vissa MFI

AVSNITT 1

Identifiering av vissa MFI med utgångspunkt i principen om inlånings utbytbarhet

| 1.1 | Andra finansinstitut än kreditinstitut som emitterar finansiella instrument som är nära substitut för inlåning klassificeras som MFI förutsatt att de uppfyller andra kriterier för MFI. Klassificeringen baseras på huruvida inlåningen är substituerbar, dvs. huruvida skulder klassificeras som inlåning, vilket avgörs av instrumentens likviditet, definierad som en kombination av faktorerna överförbarhet, konvertibilitet, värdesäkerhet och omsättningsbarhet, och där så är lämpligt även instrumentens löptid.
  Kriterierna för att instrument ska räknas som substitut till inlåning ska också tillämpas när man beslutar om huruvida skulder ska klassificeras som inlåning, utom i fall då det finns en separat kategori för sådana skulder. |
| --- | --- |

1.1

Andra finansinstitut än kreditinstitut som emitterar finansiella instrument som är nära substitut för inlåning klassificeras som MFI förutsatt att de uppfyller andra kriterier för MFI. Klassificeringen baseras på huruvida inlåningen är substituerbar, dvs. huruvida skulder klassificeras som inlåning, vilket avgörs av instrumentens likviditet, definierad som en kombination av faktorerna överförbarhet, konvertibilitet, värdesäkerhet och omsättningsbarhet, och där så är lämpligt även instrumentens löptid.

Kriterierna för att instrument ska räknas som substitut till inlåning ska också tillämpas när man beslutar om huruvida skulder ska klassificeras som inlåning, utom i fall då det finns en separat kategori för sådana skulder.

| 1.2 | Vid fastställandet av huruvida ett instrument är ett substitut till inlåning och vid klassificeringen av skulder som inlåning, ska begreppen nedan användas med följande betydelser:






  a) | överförbarhet: att de medel som är placerade i ett finansiellt instrument kan omvandlas med hjälp av betalningsmedel som check, girering, direktdebitering eller liknande. |
| --- | --- | --- |

1.2

Vid fastställandet av huruvida ett instrument är ett substitut till inlåning och vid klassificeringen av skulder som inlåning, ska begreppen nedan användas med följande betydelser:

a)

överförbarhet: att de medel som är placerade i ett finansiellt instrument kan omvandlas med hjälp av betalningsmedel som check, girering, direktdebitering eller liknande.

| b) | konvertibilitet: möjligheten till, och kostnaden för, att omvandla det finansiella instrumentet till kontanter eller överförbar inlåning. De skattemässiga fördelar som går förlorade genom omvandlingen kan bedömas som en straffavgift som minskar graden av likviditet. |
| --- | --- |

b)

konvertibilitet: möjligheten till, och kostnaden för, att omvandla det finansiella instrumentet till kontanter eller överförbar inlåning. De skattemässiga fördelar som går förlorade genom omvandlingen kan bedömas som en straffavgift som minskar graden av likviditet.

| c) | värdesäkerhet: att ett finansiellt instruments exakta värde i nationell valuta är känt i förväg. |
| --- | --- |

c)

värdesäkerhet: att ett finansiellt instruments exakta värde i nationell valuta är känt i förväg.

| d) | omsättningsbarhet: att värdepapper är föremål för offentlig notering och regelbunden handel på en reglerad marknad. För andelar i öppna värdepappersfonder finns det ingen marknad i sedvanlig mening. Placerarna får emellertid information om den dagliga noteringen för fondandelarna och kan lösa in sina andelar till den kursen. |
| --- | --- |

d)

omsättningsbarhet: att värdepapper är föremål för offentlig notering och regelbunden handel på en reglerad marknad. För andelar i öppna värdepappersfonder finns det ingen marknad i sedvanlig mening. Placerarna får emellertid information om den dagliga noteringen för fondandelarna och kan lösa in sina andelar till den kursen.

AVSNITT 2

Specifikationer för penningmarknadsfonders identifieringskriterier

Vid tillämpningen av artikel 2 gäller följande:

| a) | Penningmarknadsinstrumentet ska anses vara av hög kreditkvalitet om det har tilldelats ett av de båda högsta tillgängliga kortfristiga kreditbetygen av det erkända kreditvärderingsinstitut som har värderat instrumentet eller, i de fall då instrumentet inte har genomgått någon värdering, om det genom förvaltningsbolagets interna värderingsprocess har fastställts vara av motsvarande kvalitet. När ett erkänt kreditvärderingsinstitut delar in sitt högsta kortfristiga kreditbetyg i två olika kategorier, ska dessa båda kreditbetyg anses utgöra en enda kategori och därmed vara det högsta tillgängliga kreditbetyget. |
| --- | --- |

a)

Penningmarknadsinstrumentet ska anses vara av hög kreditkvalitet om det har tilldelats ett av de båda högsta tillgängliga kortfristiga kreditbetygen av det erkända kreditvärderingsinstitut som har värderat instrumentet eller, i de fall då instrumentet inte har genomgått någon värdering, om det genom förvaltningsbolagets interna värderingsprocess har fastställts vara av motsvarande kvalitet. När ett erkänt kreditvärderingsinstitut delar in sitt högsta kortfristiga kreditbetyg i två olika kategorier, ska dessa båda kreditbetyg anses utgöra en enda kategori och därmed vara det högsta tillgängliga kreditbetyget.

| b) | Som undantag till kravet i punkt a kan penningmarknadsfonden inneha statliga emitteringar som åtminstone motsvarar investment grade, där ”statliga emitteringar” i detta sammanhang avser penningmarknadsinstrument som är emitterade eller garanterade av en central, regional eller lokal myndighet, av en medlemsstats centralbank, av ECB, Europeiska unionen eller Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

b)

Som undantag till kravet i punkt a kan penningmarknadsfonden inneha statliga emitteringar som åtminstone motsvarar investment grade, där ”statliga emitteringar” i detta sammanhang avser penningmarknadsinstrument som är emitterade eller garanterade av en central, regional eller lokal myndighet, av en medlemsstats centralbank, av ECB, Europeiska unionen eller Europeiska investeringsbanken.

| c) | När den vägda genomsnittliga livslängden beräknas för värdepapper, inklusive strukturerade finansiella instrument, baseras beräkningen av löptiden på den återstående löptiden fram till laglig inlösen av instrumenten. Men om ett finansiellt instrument omfattar en säljoption får lösendag för denna säljoption användas i stället för den lagliga återstående löptiden endast om följande villkor alltid är uppfyllda:






  i) | Säljoptionen får utnyttjas fritt av förvaltningsbolaget på lösendagen. |
| --- | --- | --- |

c)

När den vägda genomsnittliga livslängden beräknas för värdepapper, inklusive strukturerade finansiella instrument, baseras beräkningen av löptiden på den återstående löptiden fram till laglig inlösen av instrumenten. Men om ett finansiellt instrument omfattar en säljoption får lösendag för denna säljoption användas i stället för den lagliga återstående löptiden endast om följande villkor alltid är uppfyllda:

i)

Säljoptionen får utnyttjas fritt av förvaltningsbolaget på lösendagen.

| ii) | Lösenpriset för säljoptionen ligger nära instrumentets förväntade värde nästa lösendag. |
| --- | --- |

ii)

Lösenpriset för säljoptionen ligger nära instrumentets förväntade värde nästa lösendag.

| iii) | Penningmarknadsfondens investeringsstrategi innebär att det är hög sannolikhet att optionen kommer att lösas in nästa lösendatum. |
| --- | --- |

iii)

Penningmarknadsfondens investeringsstrategi innebär att det är hög sannolikhet att optionen kommer att lösas in nästa lösendatum.

| d) | Vid beräkning av såväl den vägda genomsnittliga livslängden och den vägda genomsnittliga löptiden, ska hänsyn tas till effekten av finansiella derivatinstrument, inlåning och effektiva portföljförvaltningsmetoder. |
| --- | --- |

d)

Vid beräkning av såväl den vägda genomsnittliga livslängden och den vägda genomsnittliga löptiden, ska hänsyn tas till effekten av finansiella derivatinstrument, inlåning och effektiva portföljförvaltningsmetoder.

| e) | Med vägd genomsnittlig löptid avses ett värde för den genomsnittliga löptiden för samtliga underliggande värdepapper i fonden, vägt för att avspegla de relativa innehaven i varje instrument, under antagandet att löptiden för ett instrument med flytande ränta motsvarar den återstående tiden till nästa gång räntan fastställs till penningmarknadsränta och inte den tid som återstår innan kapitalvärdet för ett värdepapper måste återbetalas. I praktiken används den vägda genomsnittliga löptiden för att mäta hur känslig en penningmarknadsfond är för förändrade räntenivåer på penningmarknaden. |
| --- | --- |

e)

Med vägd genomsnittlig löptid avses ett värde för den genomsnittliga löptiden för samtliga underliggande värdepapper i fonden, vägt för att avspegla de relativa innehaven i varje instrument, under antagandet att löptiden för ett instrument med flytande ränta motsvarar den återstående tiden till nästa gång räntan fastställs till penningmarknadsränta och inte den tid som återstår innan kapitalvärdet för ett värdepapper måste återbetalas. I praktiken används den vägda genomsnittliga löptiden för att mäta hur känslig en penningmarknadsfond är för förändrade räntenivåer på penningmarknaden.

| f) | Med vägd genomsnittlig livslängd avses det vägda genomsnittet av den återstående löptiden för varje värdepapper som en fond innehar, vilket motsvarar tiden fram till dess att kapitalvärdet är helt återbetalat, oavsett ränta och utan diskontering. Till skillnad från när den vägda genomsnittliga löptiden beräknas får de datum då räntan fastställs inte användas när den vägda genomsnittliga livslängden beräknas för värdepapper med rörlig ränta och strukturerade finansiella instrument. Här används i stället endast ett värdepappers fastställda slutliga förfallodag. Den vägda genomsnittliga livslängden används för att mäta kreditrisken, eftersom kreditrisken ökar ju mer återbetalningen av kapitalet senareläggs. Den vägda genomsnittliga livslängden används också för att begränsa likviditetsrisken. |
| --- | --- |

f)

Med vägd genomsnittlig livslängd avses det vägda genomsnittet av den återstående löptiden för varje värdepapper som en fond innehar, vilket motsvarar tiden fram till dess att kapitalvärdet är helt återbetalat, oavsett ränta och utan diskontering. Till skillnad från när den vägda genomsnittliga löptiden beräknas får de datum då räntan fastställs inte användas när den vägda genomsnittliga livslängden beräknas för värdepapper med rörlig ränta och strukturerade finansiella instrument. Här används i stället endast ett värdepappers fastställda slutliga förfallodag. Den vägda genomsnittliga livslängden används för att mäta kreditrisken, eftersom kreditrisken ökar ju mer återbetalningen av kapitalet senareläggs. Den vägda genomsnittliga livslängden används också för att begränsa likviditetsrisken.

| g) | Med penningmarknadsinstrument avses instrument som normalt är föremål för handel på penningmarknaden, som är likvida och har ett värde som kan fastställas exakt vid varje tidpunkt. |
| --- | --- |

g)

Med penningmarknadsinstrument avses instrument som normalt är föremål för handel på penningmarknaden, som är likvida och har ett värde som kan fastställas exakt vid varje tidpunkt.

| h) | Med förvaltningsbolag avses bolag vars regelmässiga verksamhet består i att förvalta en penningmarknadsfonds portfölj. |
| --- | --- |

h)

Med förvaltningsbolag avses bolag vars regelmässiga verksamhet består i att förvalta en penningmarknadsfonds portfölj.

DEL 2

Balansräkning (stockar)

För att sammanställa euroområdets penningmängdsaggregat och motparter behöver ECB uppgifterna ur tabell 1 enligt följande:

1.   Instrumentkategorier

a)   Skulder

De relevanta instrumentkategorierna är följande: utelöpande sedlar och mynt, inlåning, emitterade aktier/andelar i penningmarknadsfonder, emitterade skuldebrev, eget kapital och reserver samt övriga skulder. För att särskilja monetära och icke-monetära skulder delas inlåningen dessutom upp i inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid, inlåning med uppsägningstid samt återköpsavtal (repor). Definitionerna framgår av bilaga II.

b)   Tillgångar

De relevanta instrumentkategorierna är följande: kassa, utlåning, innehav av skuldebrev, ägarandelar, andelar i investeringsfonder, fasta tillgångar och övriga tillgångar. Definitionerna framgår av bilaga II.

2.   Uppdelning efter löptid

Uppdelning efter ursprunglig löptid kan användas i stället för klassificering efter instrumenttyp i de fall där de finansiella instrumenten på de olika marknaderna inte är fullt jämförbara.

a)   Skulder

Indelningen efter ursprunglig löptid (eller uppsägningstid) är följande: för inlåning med överenskommen löptid upp till ett år, över ett år och upp till två år och över två år, och för inlåning med uppsägningstid upp till tre månader, över tre månader och upp till två år och över två år. Repor delas inte upp efter löptid eftersom de i regel är mycket kortfristiga (oftast med en ursprunglig löptid under tre månader). Skuldebrev emitterade av MFI delas upp på löptidskategorierna upp till ett år, över ett år och upp till två år och över två år. Aktier/andelar i penningmarknadsfonder behöver inte delas upp efter löptid.

b)   Tillgångar

Indelningen efter ursprunglig löptid är följande: MFI-lån till motparter med hemvist i euroområdet (andra än MFI) efter delsektorer, och dessutom efter ändamål när det gäller MFI-lån till hushållen, upp till ett år, över ett år och upp till fem år och över fem år; MFI:s innehav av skuldebrev emitterade av övriga MFI i euroområdet i löptidskategorierna upp till ett år, över ett år och upp till två år och över två år för att möjliggöra nettning av inbördes MFI-innehav av instrumentet i fråga vid beräkningen av penningmängdsaggregaten.

3.   Uppdelning efter ändamål och separat identifiering av lån till enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status

Lån till hushållen och hushållens icke-vinstdrivande organisationer delas upp ytterligare efter ändamålet med lånet (konsumtionskrediter, bostadslån, övriga lån). Inom kategorin ”övriga lån” ska lån som beviljats enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status identifieras separat (se definitioner av instrumentkategorier i del 2 i bilaga II och definitioner av sektorer i del 3 i bilaga II). Nationella centralbanker får befria uppgiftslämnarna från kravet att lån som beviljats enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ska identifieras separat om sådana lån utgör mindre än 5 procent av den samlade utlåningen till hushållen för denna medlemsstat i euroområdet.

4.   Uppdelning efter valuta

För balansräkningsposter som kan användas för sammanställningen av penningmängdsaggregat måste saldon i euro redovisas separat så att ECB har möjlighet att definiera penningmängdsaggregaten på ett sådant sätt att de inbegriper saldon i samtliga valutor tillsammans eller endast saldon uttryckta i euro.

5.   Uppdelning efter motpartssektor och hemvist

| 5.1 | För sammanställningen av euroområdets penningmängdsaggregat och motparter måste det fastställas vilka av motparterna inom territoriet för euroområdet som utgör innehavarsektorn. För detta ändamål delas motpartsgruppen icke-MFI upp enligt det reviderade europeiska nationalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013 (se del 3 i bilaga II) på offentlig förvaltning (S.13), varvid statlig förvaltning (S.1311) redovisas separat under inlåning totalt, och övriga inhemska sektorer. För att månadsvis kunna beräkna en sektorsvis uppdelning av penningmängdsaggregaten och motposterna delas övriga inhemska sektorer upp ytterligare i följande delsektorer: investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124), andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127), försäkringsbolag (S.128), pensionsinstitut (S.129), icke-finansiella bolag (S.11) och hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15). En ytterligare uppdelning görs för motparter som är finansiella bolag (FVC) och centrala clearingmotparter inom de fusionerade motpartssektorerna (S.125 + S.126 + S.127). För enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status se avsnitt 3. För inlåning totalt och kategorierna inlåning med överenskommen löptid över två år, inlåning med uppsägningstid över två år och repor görs en ytterligare uppdelning på kreditinstitut, övriga MFI-motparter och statlig förvaltning, en uppdelning som behövs för ECB:s kassakravssystem. |
| --- | --- |

5.1

För sammanställningen av euroområdets penningmängdsaggregat och motparter måste det fastställas vilka av motparterna inom territoriet för euroområdet som utgör innehavarsektorn. För detta ändamål delas motpartsgruppen icke-MFI upp enligt det reviderade europeiska nationalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013 (se del 3 i bilaga II) på offentlig förvaltning (S.13), varvid statlig förvaltning (S.1311) redovisas separat under inlåning totalt, och övriga inhemska sektorer. För att månadsvis kunna beräkna en sektorsvis uppdelning av penningmängdsaggregaten och motposterna delas övriga inhemska sektorer upp ytterligare i följande delsektorer: investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124), andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127), försäkringsbolag (S.128), pensionsinstitut (S.129), icke-finansiella bolag (S.11) och hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15). En ytterligare uppdelning görs för motparter som är finansiella bolag (FVC) och centrala clearingmotparter inom de fusionerade motpartssektorerna (S.125 + S.126 + S.127). För enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status se avsnitt 3. För inlåning totalt och kategorierna inlåning med överenskommen löptid över två år, inlåning med uppsägningstid över två år och repor görs en ytterligare uppdelning på kreditinstitut, övriga MFI-motparter och statlig förvaltning, en uppdelning som behövs för ECB:s kassakravssystem.

| 5.2 | För inlåning totalt och tillgångskategorin utlåning totalt görs en ytterligare uppdelning på centralbanken (S.121) samt monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) samt på banker och icke-banker i övriga utlandet för att bättre förstå banksektorns utlånings- och finansieringsriktlinjer samt övervaka interbankverksamheten bättre. |
| --- | --- |

5.2

För inlåning totalt och tillgångskategorin utlåning totalt görs en ytterligare uppdelning på centralbanken (S.121) samt monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) samt på banker och icke-banker i övriga utlandet för att bättre förstå banksektorns utlånings- och finansieringsriktlinjer samt övervaka interbankverksamheten bättre.

| 5.3 | För positioner inom koncerner görs en ytterligare uppdelning på positioner och transaktioner som avser inlåning och utlåning mellan monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) för att göra det möjligt att identifiera sambanden mellan kreditinstitut som ingår i samma koncern (inhemska motparter och andra medlemsstater i euroområdet). |
| --- | --- |

5.3

För positioner inom koncerner görs en ytterligare uppdelning på positioner och transaktioner som avser inlåning och utlåning mellan monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) för att göra det möjligt att identifiera sambanden mellan kreditinstitut som ingår i samma koncern (inhemska motparter och andra medlemsstater i euroområdet).

| 5.4 | För innehav av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år, med uppdelning efter valuta, görs en ytterligare uppdelning för offentlig förvaltning (S.13) för att ge en bättre överblick över sambanden mellan stater och banker. |
| --- | --- |

5.4

För innehav av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år, med uppdelning efter valuta, görs en ytterligare uppdelning för offentlig förvaltning (S.13) för att ge en bättre överblick över sambanden mellan stater och banker.

| 5.5 | Viss inlåning/utlåning från återköpsavtal (repor)/omvända repor eller liknande transaktioner med andra finansförmedlare (S.125) + finansiella servicebolag (S.126) + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) kan avse transaktioner med centrala motparter. En central motpart är en enhet som juridiskt fungerar som mellanhand mellan motparter i transaktioner med avtal som handlas på de finansiella marknaderna, och som blir köpare gentemot varje säljare och säljare gentemot varje köpare. Eftersom sådana transaktioner ofta är substitut för bilaterala transaktioner mellan MFI görs en ytterligare uppdelning inom inlåningskategorin återköpsavtal (repor) vad gäller transaktioner med sådana motparter. På liknande sätt görs en ytterligare uppdelning inom tillgångskategorin ”utlåning” när det gäller omvända repor med sådana motparter. |
| --- | --- |

5.5

Viss inlåning/utlåning från återköpsavtal (repor)/omvända repor eller liknande transaktioner med andra finansförmedlare (S.125) + finansiella servicebolag (S.126) + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) kan avse transaktioner med centrala motparter. En central motpart är en enhet som juridiskt fungerar som mellanhand mellan motparter i transaktioner med avtal som handlas på de finansiella marknaderna, och som blir köpare gentemot varje säljare och säljare gentemot varje köpare. Eftersom sådana transaktioner ofta är substitut för bilaterala transaktioner mellan MFI görs en ytterligare uppdelning inom inlåningskategorin återköpsavtal (repor) vad gäller transaktioner med sådana motparter. På liknande sätt görs en ytterligare uppdelning inom tillgångskategorin ”utlåning” när det gäller omvända repor med sådana motparter.

| 5.6 | Inhemska motparter och motparter i euroområdet redovisas separat i alla statistiska uppdelningar. Motparter i euroområdet särredovisas enligt ländernas nationella sektorsklassificering eller enligt deras indelning i institutionella enheter i enlighet med de förteckningar som förs av ECB för statistiska ändamål och ECB:s Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers som följer klassificeringsprinciper som överensstämmer med ENS 2010 så långt det är möjligt. Motparter utanför euroområdet behöver inte delas upp efter land. |
| --- | --- |

5.6

Inhemska motparter och motparter i euroområdet redovisas separat i alla statistiska uppdelningar. Motparter i euroområdet särredovisas enligt ländernas nationella sektorsklassificering eller enligt deras indelning i institutionella enheter i enlighet med de förteckningar som förs av ECB för statistiska ändamål och ECB:s Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers som följer klassificeringsprinciper som överensstämmer med ENS 2010 så långt det är möjligt. Motparter utanför euroområdet behöver inte delas upp efter land.

| 5.7 | När det gäller aktier/andelar i penningmarknadsfonder som emitterats av MFI i euroområdets medlemsstater ska uppgiftslämnarna åtminstone rapportera uppgifter om innehavarens hemvist med uppdelning på inhemska motparter/övriga euroområdet/övriga utlandet, så att aktier/andelar som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet kan uteslutas. De nationella centralbankerna får också härleda den statistiska information som behövs från de uppgifter som samlas in enligt förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24), i den mån som uppgifterna följer de tidsramar som anges i artikel 7 i denna förordning samt de minimistandarder som fastställs i bilaga IV.






  a) | När det gäller aktier/andelar i penningmarknadsfonder som, enligt nationell lag, finns upptagna i ett register med personuppgifter och uppgift om hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar, ska emitterande penningmarknadsfonder eller deras lagliga företrädare rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar i den månatliga balansräkningen. |
| --- | --- | --- |

5.7

När det gäller aktier/andelar i penningmarknadsfonder som emitterats av MFI i euroområdets medlemsstater ska uppgiftslämnarna åtminstone rapportera uppgifter om innehavarens hemvist med uppdelning på inhemska motparter/övriga euroområdet/övriga utlandet, så att aktier/andelar som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet kan uteslutas. De nationella centralbankerna får också härleda den statistiska information som behövs från de uppgifter som samlas in enligt förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24), i den mån som uppgifterna följer de tidsramar som anges i artikel 7 i denna förordning samt de minimistandarder som fastställs i bilaga IV.

a)

När det gäller aktier/andelar i penningmarknadsfonder som, enligt nationell lag, finns upptagna i ett register med personuppgifter och uppgift om hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar, ska emitterande penningmarknadsfonder eller deras lagliga företrädare rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar i den månatliga balansräkningen.

| b) | När det gäller aktier/andelar i penningmarknadsfonder som, enligt nationell lag, inte finns upptagna i ett register med personuppgifter eller som finns upptagna i ett register men utan någon uppgift om hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar, ska uppgiftslämnarna rapportera data om hemvist på det sätt som respektive nationell centralbank fastställt efter samråd med ECB. Detta krav begränsas till ett eller en kombination av följande alternativ, som ska väljas med beaktande av förutsättningarna på de relevanta marknaderna och utformningen av den nationella rätten i medlemsstaten i fråga. De nationella centralbankerna kommer regelbundet att följa upp detta krav.






  i) | Emitterande penningmarknadsfonder:
  Emitterande penningmarknadsfonder eller deras lagliga företrädare ska rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar. Sådana uppgifter kan komma från det ombud som förmedlar aktierna/andelarna eller från någon annan enhet som deltar i utgivning, återköp eller överföring av aktier/andelar. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller aktier/andelar i penningmarknadsfonder som, enligt nationell lag, inte finns upptagna i ett register med personuppgifter eller som finns upptagna i ett register men utan någon uppgift om hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar, ska uppgiftslämnarna rapportera data om hemvist på det sätt som respektive nationell centralbank fastställt efter samråd med ECB. Detta krav begränsas till ett eller en kombination av följande alternativ, som ska väljas med beaktande av förutsättningarna på de relevanta marknaderna och utformningen av den nationella rätten i medlemsstaten i fråga. De nationella centralbankerna kommer regelbundet att följa upp detta krav.

i)

Emitterande penningmarknadsfonder:

Emitterande penningmarknadsfonder eller deras lagliga företrädare ska rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavarna av fondens aktier/andelar. Sådana uppgifter kan komma från det ombud som förmedlar aktierna/andelarna eller från någon annan enhet som deltar i utgivning, återköp eller överföring av aktier/andelar.

| ii) | MFI och andra finansinstitut som depåhållare av aktier/andelar i penningmarknadsfonder:
  Som uppgiftslämnare ska MFI och andra finansinstitut som fungerar som depåhållare av aktier/andelar i penningmarknadsfonder rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavare av aktier/andelar som getts ut av inhemska penningmarknadsfonder och som förvaras i depå för innehavarens räkning eller för sådan annan mellanhands räkning som också fungerar som depåhållare. Denna variant är tillämplig om i) depåhållaren skiljer ut aktier/andelar i penningmarknadsfonder som förvaras för innehavarens räkning från dem som förvaras för andra depåhållares räkning och ii) merparten av aktierna/andelarna i penningmarknadsfonderna förvaras av inhemska institut som klassificeras som finansinstitut (MFI eller OFI). |
| --- | --- |

ii)

MFI och andra finansinstitut som depåhållare av aktier/andelar i penningmarknadsfonder:

Som uppgiftslämnare ska MFI och andra finansinstitut som fungerar som depåhållare av aktier/andelar i penningmarknadsfonder rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavare av aktier/andelar som getts ut av inhemska penningmarknadsfonder och som förvaras i depå för innehavarens räkning eller för sådan annan mellanhands räkning som också fungerar som depåhållare. Denna variant är tillämplig om i) depåhållaren skiljer ut aktier/andelar i penningmarknadsfonder som förvaras för innehavarens räkning från dem som förvaras för andra depåhållares räkning och ii) merparten av aktierna/andelarna i penningmarknadsfonderna förvaras av inhemska institut som klassificeras som finansinstitut (MFI eller OFI).

| iii) | MFI och OFI i egenskap av uppgiftslämnare i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter rörande aktier/andelar i en inhemsk penningmarknadsfond
  Som uppgiftslämnare ska MFI och övriga finansinstitut, i egenskap av uppgiftslämnare i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter rörande aktier/andelar i en inhemsk penningmarknadsfond, rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavare av sådana aktier/andelar i inhemska penningmarknadsfonder som de köper och säljer för innehavarens eller för sådan annan mellanhands räkning som också deltar i transaktionen. Denna möjlighet gäller om i) rapporteringens täckning är uttömmande, dvs. att den omfattar i det närmaste samtliga transaktioner som utförs av uppgiftslämnarna, ii) precisa uppgifter om köp och försäljning med aktörer som inte har sin hemvist i euroområdet tillhandahålls, iii) skillnaden mellan utgivningsvärdet och lösenvärdet, exklusive avgifter, för samma aktier/andelar är minimalt, och iv) antalet aktier/andelar som emitterats av inhemska penningmarknadsfonder och som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet är lågt. |
| --- | --- |

iii)

MFI och OFI i egenskap av uppgiftslämnare i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter rörande aktier/andelar i en inhemsk penningmarknadsfond

Som uppgiftslämnare ska MFI och övriga finansinstitut, i egenskap av uppgiftslämnare i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter rörande aktier/andelar i en inhemsk penningmarknadsfond, rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist för innehavare av sådana aktier/andelar i inhemska penningmarknadsfonder som de köper och säljer för innehavarens eller för sådan annan mellanhands räkning som också deltar i transaktionen. Denna möjlighet gäller om i) rapporteringens täckning är uttömmande, dvs. att den omfattar i det närmaste samtliga transaktioner som utförs av uppgiftslämnarna, ii) precisa uppgifter om köp och försäljning med aktörer som inte har sin hemvist i euroområdet tillhandahålls, iii) skillnaden mellan utgivningsvärdet och lösenvärdet, exklusive avgifter, för samma aktier/andelar är minimalt, och iv) antalet aktier/andelar som emitterats av inhemska penningmarknadsfonder och som innehas av aktörer med hemvist utanför euroområdet är lågt.

| iv) | Om alternativen i till ii inte är tillämpliga, ska uppgiftslämnarna, inklusive MFI och OFI, rapportera relevanta uppgifter på grundval av tillgänglig information. |
| --- | --- |

iv)

Om alternativen i till ii inte är tillämpliga, ska uppgiftslämnarna, inklusive MFI och OFI, rapportera relevanta uppgifter på grundval av tillgänglig information.

Image

Image

DEL 3

Balansräkning (kvartalsvisa stockar)

För en närmare analys av den monetära utvecklingen och för andra statistikändamål behöver ECB följande information om viktiga aspekter:

| 1. | Uppdelning efter delsektor, löptid och fast egendom som säkerhet för utlåningen till icke-MFI i euroområdet (se tabell 2).
  Uppgifterna behövs för en uppföljning av den totala delsektors- och löptidsstrukturen hos MFI:s totala kreditgivning (utlåning och värdepapper) till innehavarsektorn. För icke-finansiella bolag och hushåll krävs ytterligare ”varav”-uppgifter för att identifiera de lån som beviljats mot säkerhet i fast egendom.
  För utlåning i euro med ursprunglig löptid över ett år och över två år gentemot hushåll och icke-finansiella bolag krävs ytterligare ”varav”-uppgifter avseende vissa andra löptider och tidpunkter för ändring av räntesatser (se tabell 2). Med ändring av räntesats menas en sådan förändring av räntesatsen för ett lån som ska ske enligt låneavtalet. Lån där en ändring av räntesatsen kan ske omfattar bl.a. lån vars räntesats regelbundet anpassas till utvecklingen av ett index såsom Euribor, lån vars räntesats anpassas kontinuerligt (dvs. floating rates) samt lån vars räntesats kan ändras efter ett MFI:s gottfinnande. |
| --- | --- |

1.

Uppdelning efter delsektor, löptid och fast egendom som säkerhet för utlåningen till icke-MFI i euroområdet (se tabell 2).

Uppgifterna behövs för en uppföljning av den totala delsektors- och löptidsstrukturen hos MFI:s totala kreditgivning (utlåning och värdepapper) till innehavarsektorn. För icke-finansiella bolag och hushåll krävs ytterligare ”varav”-uppgifter för att identifiera de lån som beviljats mot säkerhet i fast egendom.

För utlåning i euro med ursprunglig löptid över ett år och över två år gentemot hushåll och icke-finansiella bolag krävs ytterligare ”varav”-uppgifter avseende vissa andra löptider och tidpunkter för ändring av räntesatser (se tabell 2). Med ändring av räntesats menas en sådan förändring av räntesatsen för ett lån som ska ske enligt låneavtalet. Lån där en ändring av räntesatsen kan ske omfattar bl.a. lån vars räntesats regelbundet anpassas till utvecklingen av ett index såsom Euribor, lån vars räntesats anpassas kontinuerligt (dvs. floating rates) samt lån vars räntesats kan ändras efter ett MFI:s gottfinnande.

| 2. | Uppdelning på delsektorer av MFI:s inlåning från den offentliga förvaltningen (med undantag av den statliga förvaltningen) i euroområdets medlemsstater (se tabell 2).
  Denna information krävs som komplement till den månadsvisa rapporteringen. |
| --- | --- |

2.

Uppdelning på delsektorer av MFI:s inlåning från den offentliga förvaltningen (med undantag av den statliga förvaltningen) i euroområdets medlemsstater (se tabell 2).

Denna information krävs som komplement till den månadsvisa rapporteringen.

| 3. | Uppdelning efter sektor av positioner gentemot motparter utanför euroområdet (se tabell 2).
  Sektorindelningen enligt Systemet för nationalräkenskaper (nedan kallat SNA 2008) tillämpas där ENS 2010 inte gäller. |
| --- | --- |

3.

Uppdelning efter sektor av positioner gentemot motparter utanför euroområdet (se tabell 2).

Sektorindelningen enligt Systemet för nationalräkenskaper (nedan kallat SNA 2008) tillämpas där ENS 2010 inte gäller.

| 4. | Identifiering av balansräkningspositioner för derivat och upplupen ränta på utlåning och inlåning inom övriga tillgångar och övriga skulder (se tabell 2).
  Denna uppdelning är nödvändig för en förbättrad överensstämmelse inom statistiken. |
| --- | --- |

4.

Identifiering av balansräkningspositioner för derivat och upplupen ränta på utlåning och inlåning inom övriga tillgångar och övriga skulder (se tabell 2).

Denna uppdelning är nödvändig för en förbättrad överensstämmelse inom statistiken.

| 5. | Uppdelning efter land, inbegripet positioner gentemot Europeiska investeringsbanken och Europeiska stabilitetsmekanismen (se tabell 3).
  Denna uppdelning är nödvändig för en vidare analys av den monetära utvecklingen och av skäl som sammanhänger med övergångskraven och kvalitetskontrollen av uppgifterna. |
| --- | --- |

5.

Uppdelning efter land, inbegripet positioner gentemot Europeiska investeringsbanken och Europeiska stabilitetsmekanismen (se tabell 3).

Denna uppdelning är nödvändig för en vidare analys av den monetära utvecklingen och av skäl som sammanhänger med övergångskraven och kvalitetskontrollen av uppgifterna.

| 6. | Uppdelning efter sektor för gränsöverskridande inlåning från och utlåning till icke-MFI inom euroområdet (se tabell 3).
  Denna uppdelning är nödvändig för att bedöma MFI-sektorernas positioner i enskilda medlemsstater i förhållande till de övriga medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

6.

Uppdelning efter sektor för gränsöverskridande inlåning från och utlåning till icke-MFI inom euroområdet (se tabell 3).

Denna uppdelning är nödvändig för att bedöma MFI-sektorernas positioner i enskilda medlemsstater i förhållande till de övriga medlemsstaterna i euroområdet.

| 7. | Uppdelning efter valuta (se tabell 4).
  Denna uppdelning är nödvändig för beräkningen av transaktioner för penningmängdsaggregat och motposter justerade för valutakursförändring i de fall aggregaten definieras så att de omfattar alla valutor sammantaget. |
| --- | --- |

7.

Uppdelning efter valuta (se tabell 4).

Denna uppdelning är nödvändig för beräkningen av transaktioner för penningmängdsaggregat och motposter justerade för valutakursförändring i de fall aggregaten definieras så att de omfattar alla valutor sammantaget.

Image

Image

Image

DEL 4

Rapportering av justeringar för omvärdering för sammanställningen av transaktioner

För att sammanställa transaktioner för euroområdets penningmängdsaggregat och motparter behöver ECB information om justeringar för omvärdering avseende av- och nedskrivningar av lån samt prisförändringar på värdepapper:

1.   Avskrivningar/nedskrivningar av lån

Uppgifter om av- och nedskrivningar av lån rapporteras för att ECB ska kunna sammanställa finansiella transaktioner från de stockuppgifter som rapporteras under två på varandra följande rapporteringsperioder. Justeringarna speglar förändringar i de lånestockar som rapporteras i enlighet med del 2 och 3 som är följden av nedskrivningar, inklusive nedskrivningar av hela det utestående lånebeloppet (avskrivning). Justeringen bör också visa förändringar av reserveringar för lån för de fall där en nationell centralbank beslutar att utestående stockar ska redovisas utan reserveringar. Av- och nedskrivningar av lån som noteras när lånet säljs eller överförs till tredje man ska också tas upp om de är kända.

De minimikrav som gäller för av- och nedskrivningar framgår av tabell 1A.

2.   Prisförändringar av värdepapper

Justeringar för prisförändringar rörande värdepapper avser värdeförändring som uppkommer på grund av ändringar av det pris till vilket värdepapper noteras eller handlas. Däri ingår förändringar som uppkommer över tiden i stockarnas balansvärde på grund av förändringar i det referensvärde till vilket värdepapper noteras, dvs. möjliga vinster/förluster. Justeringarna kan även innefatta värdeförändringar till följd av värdepapperstransaktioner, dvs. vinster/förluster.

De minimikrav som gäller för prisomvärdering av värdepapper framgår av tabell 1A.

Inga minimikrav anges för rapportering av balansräkningens skuldsida. Men om den värderingspraxis som tillämpas av uppgiftslämnarna på emitterade skuldebrev resulterar i ändringar av stockarna vid periodens slut, kan de nationella centralbankerna samla in uppgifter om sådana ändringar. Sådana uppgifter ska rapporteras som justeringar för ”övriga värdeförändringar”.

Image

Image

DEL 5

Rapporteringsskyldigheter avseende värdepapperisering av lån och andra överföringar av lån

1.   Allmänna krav

Uppgifter ska rapporteras i enlighet med artikel 8.2, vid behov kvalificerade enligt artikel 8.4. Alla poster delas upp efter gäldenärens hemvist och delsektor enligt kolumnrubrikerna i tabell 5. Lån som avyttrats under den förberedande fasen av en värdepapperisering behandlas som om de redan har värdepapperiserats.

2.   Rapporteringskrav avseende nettoflöden av värdepapperiserade eller på annat sätt överförda lån

| 2.1 | Inom ramen för artikel 6 a ska MFI beräkna posterna i del 1 och 2 av tabell 5 som nettoflöden av värdepapperiserade eller på annat sätt överförda lån under den relevanta perioden minus lån som anskaffats under perioden. Lån som överförs till, eller anskaffas från, ett annat inhemskt MFI samt lån vars överföring sker som resultat av en uppdelning av uppgiftslämnaren eller av en sammanslagning eller ett övertagande som involverar uppgiftslämnaren och ett annat inhemskt MFI, ska inte inkluderas i denna beräkning. Lån som överförs till, eller förvärvas från, icke inhemska MFI ska inkluderas i denna beräkning. |
| --- | --- |

2.1

Inom ramen för artikel 6 a ska MFI beräkna posterna i del 1 och 2 av tabell 5 som nettoflöden av värdepapperiserade eller på annat sätt överförda lån under den relevanta perioden minus lån som anskaffats under perioden. Lån som överförs till, eller anskaffas från, ett annat inhemskt MFI samt lån vars överföring sker som resultat av en uppdelning av uppgiftslämnaren eller av en sammanslagning eller ett övertagande som involverar uppgiftslämnaren och ett annat inhemskt MFI, ska inte inkluderas i denna beräkning. Lån som överförs till, eller förvärvas från, icke inhemska MFI ska inkluderas i denna beräkning.

| 2.2 | Posterna som avses i punkt 3.1 fördelas till del 1 och del 2 i tabell 5 på följande sätt:






  a) | Avyttringar och anskaffningar med betydelse för den rapporterade lånestocken ska rapporteras i enlighet med del 2 och del 3 i bilaga I och allokeras till del 1; avyttringar resulterar i att lånen inte längre ingår och anskaffningar resulterar i att lånen ingår, respektive återigen ingår. |
| --- | --- | --- |

2.2

Posterna som avses i punkt 3.1 fördelas till del 1 och del 2 i tabell 5 på följande sätt:

a)

Avyttringar och anskaffningar med betydelse för den rapporterade lånestocken ska rapporteras i enlighet med del 2 och del 3 i bilaga I och allokeras till del 1; avyttringar resulterar i att lånen inte längre ingår och anskaffningar resulterar i att lånen ingår, respektive återigen ingår.

| b) | Avyttringar och anskaffningar utan betydelse för den rapporterade lånestocken ska rapporteras i enlighet med del 2 och del 3 i bilaga I och allokeras till del 2; avyttringar resulterar inte i att lånen inte längre ingår och anskaffningar resulterar inte i att lånen ingår, respektive återigen ingår. |
| --- | --- |

b)

Avyttringar och anskaffningar utan betydelse för den rapporterade lånestocken ska rapporteras i enlighet med del 2 och del 3 i bilaga I och allokeras till del 2; avyttringar resulterar inte i att lånen inte längre ingår och anskaffningar resulterar inte i att lånen ingår, respektive återigen ingår.

| 2.3 | Posterna i del 1 av tabell 5 ska månadsvis delas upp ytterligare efter motparten i transaktionen, varvid åtskillnad ska göras mellan FVC, varav FVC med hemvist i euroområdet, och övriga motparter. Ytterligare uppdelning efter ursprunglig löptid och lånets ändamål krävs kvartalsvis för vissa poster som framgår av tabell 5 b. |
| --- | --- |

2.3

Posterna i del 1 av tabell 5 ska månadsvis delas upp ytterligare efter motparten i transaktionen, varvid åtskillnad ska göras mellan FVC, varav FVC med hemvist i euroområdet, och övriga motparter. Ytterligare uppdelning efter ursprunglig löptid och lånets ändamål krävs kvartalsvis för vissa poster som framgår av tabell 5 b.

3.   Rapporteringskrav för värdepapperiserade och underliggande lån som inte längre ingår

| 3.1 | MFI ska tillhandahålla uppgifter i enlighet med del 3 i tabell 5 om värdepapperiserade lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut enligt följande:






  a) | Utestående belopp vid periodens utgång. |
| --- | --- | --- |

3.1

MFI ska tillhandahålla uppgifter i enlighet med del 3 i tabell 5 om värdepapperiserade lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut enligt följande:

a)

Utestående belopp vid periodens utgång.

| b) | Finansiella transaktioner exklusive avyttringar och anskaffningar av lån under den relevanta perioden, dvs. den förändring av de utestående beloppen som kan hänföras till låntagarnas återbetalning av lånebelopp. |
| --- | --- |

b)

Finansiella transaktioner exklusive avyttringar och anskaffningar av lån under den relevanta perioden, dvs. den förändring av de utestående beloppen som kan hänföras till låntagarnas återbetalning av lånebelopp.

| 3.2 | När det gäller punkt 3.1 b får de nationella centralbankerna i stället kräva att MFI ska tillhandahålla nettoflöden av avyttringar och anskaffningar av lån för vilka MFI är ansvarigt institut så att den nationella centralbanken kan härleda de finansiella transaktioner som avses i punkt 3.1 b. |
| --- | --- |

3.2

När det gäller punkt 3.1 b får de nationella centralbankerna i stället kräva att MFI ska tillhandahålla nettoflöden av avyttringar och anskaffningar av lån för vilka MFI är ansvarigt institut så att den nationella centralbanken kan härleda de finansiella transaktioner som avses i punkt 3.1 b.

| 3.3 | Nationella centralbanker får föreskriva ett undantag för uppgiftslämnare från kraven i punkt 3.1 b i de fall då de nettoflöden som samlas in i del 1.1 i tabell 5 uppfyller syftet i punkt 3.2, dvs. när det är nationell praxis att MFI är ansvariga institut för värdepapperiserade lån som inte längre ingår. Nationella centralbanker ska säkerställa att sådana nettoflöden är förenliga med syftena att beräkna de finansiella transaktionerna exklusive avyttringar och anskaffningar av lån enligt punkt 3.1 b. Nationella centralbanker får begära kompletterande upplysningar från MFI för att göra de justeringar som krävs. |
| --- | --- |

3.3

Nationella centralbanker får föreskriva ett undantag för uppgiftslämnare från kraven i punkt 3.1 b i de fall då de nettoflöden som samlas in i del 1.1 i tabell 5 uppfyller syftet i punkt 3.2, dvs. när det är nationell praxis att MFI är ansvariga institut för värdepapperiserade lån som inte längre ingår. Nationella centralbanker ska säkerställa att sådana nettoflöden är förenliga med syftena att beräkna de finansiella transaktionerna exklusive avyttringar och anskaffningar av lån enligt punkt 3.1 b. Nationella centralbanker får begära kompletterande upplysningar från MFI för att göra de justeringar som krävs.

| 3.4 | Nationella centralbanker får utöka rapporteringskraven i detta avsnitt till samtliga lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut, som är värdepapperiserade eller på annat sätt överförda. I så fall ska den nationella centralbanken underrätta MFI om rapporteringskraven enligt del 3 i tabell 5. |
| --- | --- |

3.4

Nationella centralbanker får utöka rapporteringskraven i detta avsnitt till samtliga lån som inte längre ingår för vilka MFI är ansvarigt institut, som är värdepapperiserade eller på annat sätt överförda. I så fall ska den nationella centralbanken underrätta MFI om rapporteringskraven enligt del 3 i tabell 5.

4.   Rapporteringskrav avseende utestående belopp på de lån som omfattas av en värdepapperisering

| 4.1 | MFI ska tillhandahålla kvartalsuppgifter om alla lån som omfattas av en värdepapperisering i enlighet med del 4 i tabell 5, oavsett om de underliggande lånen eller de rättigheter som dessa omfattas av tas upp i uppgiftslämnarens balansräkning. |
| --- | --- |

4.1

MFI ska tillhandahålla kvartalsuppgifter om alla lån som omfattas av en värdepapperisering i enlighet med del 4 i tabell 5, oavsett om de underliggande lånen eller de rättigheter som dessa omfattas av tas upp i uppgiftslämnarens balansräkning.

| 4.2 | Vad gäller administreringen av de underliggande lånen för FVC med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet, ska MFI göra ytterligare uppdelningar genom att aggregera de underliggande lånen separat för varje medlemsstat där ett FVC har sin hemvist. |
| --- | --- |

4.2

Vad gäller administreringen av de underliggande lånen för FVC med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet, ska MFI göra ytterligare uppdelningar genom att aggregera de underliggande lånen separat för varje medlemsstat där ett FVC har sin hemvist.

| 4.3 | Nationella centralbanker får insamla de uppgifter som avses i artikel 6 b, eller delar av dessa, FVC för FVC från inhemska MFI som fungerar som ansvarigt institut för värdepapperiserade lån. Om en nationell centralbank anser att de uppgifter som avses i punkt 4.4 och de uppdelningar som avses i punkt 4.2 får samlas in FVC för FVC, ska den informera MFI huruvida, och i vilken utsträckning, den rapportering som avses i punkt 4.1 och punkt 4.2 är nödvändig. |
| --- | --- |

4.3

Nationella centralbanker får insamla de uppgifter som avses i artikel 6 b, eller delar av dessa, FVC för FVC från inhemska MFI som fungerar som ansvarigt institut för värdepapperiserade lån. Om en nationell centralbank anser att de uppgifter som avses i punkt 4.4 och de uppdelningar som avses i punkt 4.2 får samlas in FVC för FVC, ska den informera MFI huruvida, och i vilken utsträckning, den rapportering som avses i punkt 4.1 och punkt 4.2 är nödvändig.

5.   Rapporteringskrav för MFI som tillämpar IAS 39, IFRS 9 eller liknande nationella redovisningsregler

| 5.1 | MFI som tillämpar IAS 39, IFRS 9 eller liknande redovisningsregler ska rapportera utestående lånebelopp vid månadens slut som avser lån som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande finns med i deras redovisning i enlighet med del 5 i tabell 5. |
| --- | --- |

5.1

MFI som tillämpar IAS 39, IFRS 9 eller liknande redovisningsregler ska rapportera utestående lånebelopp vid månadens slut som avser lån som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande finns med i deras redovisning i enlighet med del 5 i tabell 5.

| 5.2 | MFI som omfattas av undantaget enligt artikel 9.6 ska rapportera utestående belopp vid kvartalsslut avseende lån som avvecklats genom en värdepapperisering och som inte längre ska ingå men som fortfarande finns med i deras redovisning i enlighet med del 5 i tabell 5. |
| --- | --- |

5.2

MFI som omfattas av undantaget enligt artikel 9.6 ska rapportera utestående belopp vid kvartalsslut avseende lån som avvecklats genom en värdepapperisering och som inte längre ska ingå men som fortfarande finns med i deras redovisning i enlighet med del 5 i tabell 5.

Image

Image

DEL 6

Förenklad rapportering för små kreditinstitut

Kreditinstitut som omfattas av undantaget i artikel 9.1 d får undantas från följande rapporteringskrav:

| 1. | Uppdelning efter valuta som avses i del 2 avsnitt 4. |
| --- | --- |

1.

Uppdelning efter valuta som avses i del 2 avsnitt 4.

| 2. | Den separata identifieringen av






  a) | positioner med centrala motparter som avses i del 2 punkt 5.3, |
| --- | --- | --- |

2.

Den separata identifieringen av

a)

positioner med centrala motparter som avses i del 2 punkt 5.3,

| b) | syndikerade lån såsom framgår av del 2 tabell 1, |
| --- | --- |

b)

syndikerade lån såsom framgår av del 2 tabell 1,

| c) | skuldebrev med en löptid på upp till två år och nominell kapitalgaranti under 100 procent, såsom framgår av del 2 tabell 1. |
| --- | --- |

c)

skuldebrev med en löptid på upp till två år och nominell kapitalgaranti under 100 procent, såsom framgår av del 2 tabell 1.

| 3. | Uppdelning efter sektor som avses i del 3 avsnitt 3. |
| --- | --- |

3.

Uppdelning efter sektor som avses i del 3 avsnitt 3.

| 4. | Uppdelning efter land som avses i del 3 avsnitt 4. |
| --- | --- |

4.

Uppdelning efter land som avses i del 3 avsnitt 4.

| 5. | Uppdelning efter valuta som avses i del 3 avsnitt 5. |
| --- | --- |

5.

Uppdelning efter valuta som avses i del 3 avsnitt 5.

Därutöver får dessa kreditinstitut uppfylla de rapporteringskrav som avses i delarna 2, 5 och 6 genom att rapportera uppgifter kvartalsvis och i enlighet med de tidsfrister som gäller för kvartalsstatistik enligt artikel 7.3.

DEL 7

Sammanfattning

Sammanfattning av uppdelningar för den aggregerade balansräkningen i MFI-sektorn (1)

| INSTRUMENT OCH LÖPTIDSKATEGORIER |
| --- |
| BALANSRÄKNINGSPOSTER |
| TILLGÅNGAR | SKULDER |
| 1. | Kassa |

INSTRUMENT OCH LÖPTIDSKATEGORIER

BALANSRÄKNINGSPOSTER

TILLGÅNGAR

SKULDER

1.

| 2. | Utlåning | upp till 1 år (2) |
| --- | --- | --- |

2.

upp till 1 år (2)

| | över 1 år och upp till 5 år (2) |
| --- | --- |

över 1 år och upp till 5 år (2)

| | över 5 år (2) |
| --- | --- |

över 5 år (2)

varav positioner inom koncerner

varav syndikerade lån

varav omvända repor

varav revolverande lån och checkräkningskrediter (euro)

varav oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) (euro)

varav äkta kreditkortskredit (euro)

varav säkerhet i form av fast egendom (7)

Utlåning med ursprunglig löptid över 1 år (euro)

varav utlåning med återstående löptid på mindre än 1 år

varav utlåning med återstående löptid över 1 år där räntebindningstiden går ut inom 12 månader

Utlåning med ursprunglig löptid över 2 år (euro)

varav utlåning med återstående löptid på mindre än 2 år

varav utlåning med återstående löptid över 2 år där räntebindningstiden går ut inom 24 månader

| 3. | Innehav av skuldebrev | upp till 1 år (3) |
| --- | --- | --- |

3.

upp till 1 år (3)

| | över 1 år och upp till 2 år (3) |
| --- | --- |

över 1 år och upp till 2 år (3)

| | över 2 år (3) |
| --- | --- |

över 2 år (3)

| 4. | Ägarandelar |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- | --- |

5.

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

| | Aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

Aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

| 6. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Övriga tillgångar | varav finansiella derivat |
| --- | --- | --- |

7.

varav finansiella derivat

| | varav: upplupen ränta på lån |
| --- | --- |

varav: upplupen ränta på lån

| 8. | Utelöpande sedlar och mynt |
| --- | --- |

8.

| 9. | Inlåning | upp till 1 år (4) |
| --- | --- | --- |

9.

upp till 1 år (4)

| | över 1 år (4) |
| --- | --- |

över 1 år (4)

varav positioner inom koncerner

varav överförbar inlåning

varav upp till 2 år

varav syndikerade lån

| 9.1 | Inlåning över natten
  varav överförbar inlåning |
| --- | --- |

9.1

varav överförbar inlåning

| 9.2 | Inlåning med överenskommen löptid | upp till 1 år |
| --- | --- | --- |

9.2

upp till 1 år

| | över 1 år och upp till 2 år |
| --- | --- |

över 1 år och upp till 2 år

| | över 2 år |
| --- | --- |

över 2 år

| 9.3 | Inlåning med uppsägningstid | upp till 3 månader |
| --- | --- | --- |

9.3

upp till 3 månader

| | över 3 månader |
| --- | --- |

över 3 månader

| | varav över 2 år (5) |
| --- | --- |

varav över 2 år (5)

| 9.4 | Återköpsavtal (repor) |
| --- | --- |

9.4

| 10. | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitterade skuldebrev | upp till 1 år |
| --- | --- | --- |

11.

upp till 1 år

| | över 1 år och upp till 2 år |
| --- | --- |

över 1 år och upp till 2 år

varav upp till 2 år och nominell kapitalgaranti under 100 %

| | över 2 år |
| --- | --- |

över 2 år

| 12. | Eget kapital och reserver |
| --- | --- |

12.

| 13. | Övriga skulder | varav finansiella derivat |
| --- | --- | --- |

13.

varav finansiella derivat

| | varav: upplupen ränta på inlåning |
| --- | --- |

varav: upplupen ränta på inlåning

| MOTPARTER OCH UPPDELNING EFTER ÄNDAMÅL |
| --- |
| TILLGÅNGAR | SKULDER |
| A. | Inhemska motparter | MFI | varav centralbanker |

MOTPARTER OCH UPPDELNING EFTER ÄNDAMÅL

TILLGÅNGAR

SKULDER

A.

MFI

varav centralbanker

| | varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken |
| --- | --- |

varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken

| | Icke-MFI | Offentlig förvaltning | statlig förvaltning |
| --- | --- | --- | --- |

Icke-MFI

Offentlig förvaltning

statlig förvaltning

| | delstatlig förvaltning |
| --- | --- |

delstatlig förvaltning

| | kommunal förvaltning |
| --- | --- |

kommunal förvaltning

| | sociala trygghetsfonder |
| --- | --- |

sociala trygghetsfonder

| | Övriga inhemska sektorer (6) | investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) |
| --- | --- | --- |

Övriga inhemska sektorer (6)

investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

| | andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6) | varav centrala motparter (7) |
| --- | --- | --- |

andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6)

varav centrala motparter (7)

| | varav FVC (7) |
| --- | --- |

varav FVC (7)

| | försäkringsbolag (S.128) |
| --- | --- |

försäkringsbolag (S.128)

| | pensionsinstitut (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionsinstitut (S.129) (6)

| | icke-finansiella bolag (S.11) (6) |
| --- | --- |

icke-finansiella bolag (S.11) (6)

| | hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6) | konsumtionskrediter (7) |
| --- | --- | --- |

hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6)

konsumtionskrediter (7)

| | bostadslån (7) |
| --- | --- |

bostadslån (7)

| | övriga lån (7) |
| --- | --- |

övriga lån (7)

tillenmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (7)

| B. | Hemmahörande i euroområdet, utom inhemska | MFI | varav centralbanker |
| --- | --- | --- | --- |

B.

MFI

varav centralbanker

| | varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken |
| --- | --- |

varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken

| | Icke-MFI | Offentlig förvaltning | statlig förvaltning |
| --- | --- | --- | --- |

Icke-MFI

Offentlig förvaltning

statlig förvaltning

| | delstatlig förvaltning |
| --- | --- |

delstatlig förvaltning

| | kommunal förvaltning |
| --- | --- |

kommunal förvaltning

| | sociala trygghetsfonder |
| --- | --- |

sociala trygghetsfonder

| | Övriga inhemska sektorer (6) | investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) |
| --- | --- | --- |

Övriga inhemska sektorer (6)

investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

| | andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6) | varav centrala motparter (7) |
| --- | --- | --- |

andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6)

varav centrala motparter (7)

| | varav FVC (7) |
| --- | --- |

varav FVC (7)

| | försäkringsbolag (S.128) |
| --- | --- |

försäkringsbolag (S.128)

| | pensionsinstitut (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionsinstitut (S.129) (6)

| | icke-finansiella bolag (S.11) (6) |
| --- | --- |

icke-finansiella bolag (S.11) (6)

| | hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6) | konsumtionskrediter (7) |
| --- | --- | --- |

hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6)

konsumtionskrediter (7)

| | bostadslån (7) |
| --- | --- |

bostadslån (7)

| | övriga lån (7) | till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (7) |
| --- | --- | --- |

övriga lån (7)

till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (7)

| C. | Hemmahörande i övriga utlandet | Banker |
| --- | --- | --- |

C.

Banker

| | Icke-banker | Offentlig förvaltning |
| --- | --- | --- |

Icke-banker

Offentlig förvaltning

| | Övriga motparter |
| --- | --- |

Övriga motparter

| A. | Inhemska motparter | MFI | varav centralbanker |
| --- | --- | --- | --- |

A.

MFI

varav centralbanker

| | varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken | varav kreditinstitut |
| --- | --- | --- |

varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken

varav kreditinstitut

| | Icke-MFI | Offentlig förvaltning | statlig förvaltning |
| --- | --- | --- | --- |

Icke-MFI

Offentlig förvaltning

statlig förvaltning

| | övrig offentlig förvaltning | delstatlig förvaltning |
| --- | --- | --- |

övrig offentlig förvaltning

delstatlig förvaltning

| | kommunal förvaltning |
| --- | --- |

kommunal förvaltning

| | sociala trygghetsfonder |
| --- | --- |

sociala trygghetsfonder

| | Övriga inhemska sektorer (6) | investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) |
| --- | --- | --- |

Övriga inhemska sektorer (6)

investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

| | andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6) | varav centrala motparter (7)

  varav FVC (7) |
| --- | --- | --- |

andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6)

varav centrala motparter (7)

varav FVC (7)

| | försäkringsbolag (S.128) |
| --- | --- |

försäkringsbolag (S.128)

| | pensionsinstitut (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionsinstitut (S.129) (6)

| | icke-finansiella bolag (S.11) (6) |
| --- | --- |

icke-finansiella bolag (S.11) (6)

| | hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6) |
| --- | --- |

hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6)

| B. | Hemmahörande i euroområdet, utom inhemska | MFI | varav centralbanker |
| --- | --- | --- | --- |

B.

MFI

varav centralbanker

| | varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken | varav kreditinstitut |
| --- | --- | --- |

varav monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken

varav kreditinstitut

| | Icke-MFI | Offentlig förvaltning | statlig förvaltning |
| --- | --- | --- | --- |

Icke-MFI

Offentlig förvaltning

statlig förvaltning

| | övrig offentlig förvaltning | delstatlig förvaltning |
| --- | --- | --- |

övrig offentlig förvaltning

delstatlig förvaltning

| | kommunal förvaltning |
| --- | --- |

kommunal förvaltning

| | sociala trygghetsfonder |
| --- | --- |

sociala trygghetsfonder

| | Övriga inhemska sektorer (6) | investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) |
| --- | --- | --- |

Övriga inhemska sektorer (6)

investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

| | andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6) | varav centrala motparter (7) |
| --- | --- | --- |

andra finansförmedlare, finansiella servicebolag och koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 + S.126 + S.127) (6)

varav centrala motparter (7)

| | varav FVC (7) |
| --- | --- |

varav FVC (7)

| | försäkringsbolag (S.128) |
| --- | --- |

försäkringsbolag (S.128)

| | pensionsinstitut (S.129) (6) |
| --- | --- |

pensionsinstitut (S.129) (6)

| | icke-finansiella bolag (S.11) (6) |
| --- | --- |

icke-finansiella bolag (S.11) (6)

| | hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6) |
| --- | --- |

hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (6)

| C. | Hemmahörande i övriga utlandet | Banker |
| --- | --- | --- |

C.

Banker

| | Icke-banker | Offentlig förvaltning |
| --- | --- | --- |

Icke-banker

Offentlig förvaltning

| | Övriga motparter |
| --- | --- |

Övriga motparter

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

VALUTOR

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | utländska valutor – andra valutor än euro, dvs. övriga medlemsstaters valutor, USD, JPY, CHF, övriga (8). |
| --- | --- |

x

utländska valutor – andra valutor än euro, dvs. övriga medlemsstaters valutor, USD, JPY, CHF, övriga (8).

---

(1)  Månadsdata anges i fet stil, kvartalsdata anges i normal stil.

(2)  Månadsvis uppdelning efter löptid gäller endast lån till inhemska huvudsektorer andra än MFI och offentlig förvaltning i euroområdets medlemsstater. Kvartalsvis uppdelning efter löptid för lån till offentlig förvaltning med undantag för statlig förvaltning i euroområdets medlemsstater.

(3)  Månadsvis uppdelning efter löptid gäller endast innehav av värdepapper emitterade av MFI i euroområdet. Innehav av värdepapper emitterade av icke-MFI i euroområdet delas upp i kvartalsdata på upp till ett år och över ett år.

(4)  Endast gentemot övriga utlandet.

(5)  Rapporteringen av posten inlåning med uppsägningstid över två år är frivillig tills annat anges.

(6)  Månadsvis uppdelning på delsektorer krävs för ut- och inlåning.

(7)  För lån finns ytterligare en uppdelning efter ändamål för delsektorn S.14 + S.15. För ett begränsat antal instrument krävs det dessutom ytterligare ”varav”-uppgifter för vissa delsektorer: ”varav centrala motparter” och ”varav FVC-företag” för delsektorn S.125; ”varav enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status” för lån till delsektorn S.14; ”varav säkerhet i form av fast egendom” för lån till delsektorerna S.11 och S.14 + S.15 (endast kvartalsvisa uppgifter).

(8)  Kvartalsvis uppdelning efter medlemsländers valutor krävs endast för vissa poster.

---

BILAGA II

PRINCIPER FÖR KONSOLIDERING OCH DEFINITIONER

DEL 1

Konsolidering för statistiska ändamål inom samma medlemsstat

| 1. | För varje medlemsstat som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) består den uppgiftslämnande populationen av de MFI som är upptagna på förteckningen över MFI för statistiska ändamål och som har sin hemvist inom territoriet för euroområdets medlemsstater (1). Dessa institut är följande:






  a) | Institut som är inregistrerade och belägna inom territoriet, inbegripet dotterbolag (2) till moderbolag utanför territoriet. |
| --- | --- | --- |

1.

För varje medlemsstat som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) består den uppgiftslämnande populationen av de MFI som är upptagna på förteckningen över MFI för statistiska ändamål och som har sin hemvist inom territoriet för euroområdets medlemsstater (1). Dessa institut är följande:

a)

Institut som är inregistrerade och belägna inom territoriet, inbegripet dotterbolag (2) till moderbolag utanför territoriet.

| b) | Filialer till institut som har sitt huvudkontor utanför territoriet. |
| --- | --- |

b)

Filialer till institut som har sitt huvudkontor utanför territoriet.

Institut i offshore-finanscentrum räknas statistiskt som hemmahörande inom det territorium där dessa finanscentrum är belägna.

| 2. | MFI ska för statistiska ändamål sammanställa verksamheten vid alla sina kontor (inregistrerade kontor, huvudkontor eller filialer) i samma medlemsstat. Sammanställning över nationsgränser är inte tillåten för statistiska ändamål.






  a) | Om ett moderbolag och dess dotterbolag är MFI och belägna i samma medlemsstat får moderbolaget sammanställa dotterbolagens verksamhet i statistikmaterialet. Verksamheten i kreditinstitut och i andra MFI måste emellertid hållas isär. |
| --- | --- | --- |

2.

MFI ska för statistiska ändamål sammanställa verksamheten vid alla sina kontor (inregistrerade kontor, huvudkontor eller filialer) i samma medlemsstat. Sammanställning över nationsgränser är inte tillåten för statistiska ändamål.

a)

Om ett moderbolag och dess dotterbolag är MFI och belägna i samma medlemsstat får moderbolaget sammanställa dotterbolagens verksamhet i statistikmaterialet. Verksamheten i kreditinstitut och i andra MFI måste emellertid hållas isär.

| b) | Om ett institut har filialer inom territoriet för euroområdets andra medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i euroområdets andra medlemsstater. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer inom territoriet för euroområdets andra medlemsstater som positioner gentemot aktörer med hemvist i euroområdets andra medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Om ett institut har filialer inom territoriet för euroområdets andra medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i euroområdets andra medlemsstater. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer inom territoriet för euroområdets andra medlemsstater som positioner gentemot aktörer med hemvist i euroområdets andra medlemsstater.

| c) | Om ett institut har filialer utanför territoriet för euroområdets medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i övriga utlandet. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer utanför euroområdets medlemsstater som positioner mot hemmahörande i övriga utlandet. |
| --- | --- |

c)

Om ett institut har filialer utanför territoriet för euroområdets medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i övriga utlandet. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer utanför euroområdets medlemsstater som positioner mot hemmahörande i övriga utlandet.

DEL 2

Definitioner av instrumentkategorier

| 1. | Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Tabellen utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna avser ENS 2010. |
| --- | --- |

1.

Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Tabellen utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna avser ENS 2010.

| 2. | Ursprunglig löptid avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). Uppsägningstid är den tid som förflyter från det att innehavaren aviserar sin avsikt att lösa in instrumentet och det datum då innehavaren har rätt att byta ut instrumentet mot kontanter utan att behöva betala någon straffavgift. Endast då ett finansiellt instrument saknar överenskommen löptid klassificeras det efter uppsägningstid. |
| --- | --- |

2.

Ursprunglig löptid avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). Uppsägningstid är den tid som förflyter från det att innehavaren aviserar sin avsikt att lösa in instrumentet och det datum då innehavaren har rätt att byta ut instrumentet mot kontanter utan att behöva betala någon straffavgift. Endast då ett finansiellt instrument saknar överenskommen löptid klassificeras det efter uppsägningstid.

| 3. | Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

  Tabell


  Instrumentkategorier

  KATEGORIER AV TILLGÅNGAR






  Kategori | Viktigare egenskaper |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kassa |

3.

Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

Tabell

Instrumentkategorier

KATEGORIER AV TILLGÅNGAR

Kategori

Viktigare egenskaper

1.

Kassa

Innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel

| 2. | Utlåning med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till fem år/över fem år |
| --- | --- |

2.

Utlåning med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till fem år/över fem år

Innehav av finansiella tillgångar som skapas när långivare ger lån till låntagare och som antingen inte är styrkta med dokument eller också är styrkta med icke-överlåtbara dokument. Denna post omfattar även tillgångar i form av uppgiftslämnarnas insättningar. Nationella centralbanker får även kräva en fullständig sektorsuppdelning för denna post.

| 1. | I posten inräknas:






  a) | Lån till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer, fördelade på:






  i) | Konsumtionskrediter (lån som har beviljats för huvudsakligen personlig konsumtion av varor och tjänster). Konsumtionskrediter till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori om rapporterande MFI känner till att lånet främst används för personlig konsumtion. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I posten inräknas:

a)

Lån till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer, fördelade på:

i)

Konsumtionskrediter (lån som har beviljats för huvudsakligen personlig konsumtion av varor och tjänster). Konsumtionskrediter till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori om rapporterande MFI känner till att lånet främst används för personlig konsumtion.

| ii) | Bostadslån (lån som har beviljats för bostadsförvärv för eget bruk eller uthyrning, inklusive lån för byggnation och renovering). Bostadslån innefattar lån mot säkerhet i bostad som innehas med äganderätt och som används för bostadsförvärv samt andra lån för bostadsförvärv som görs i form av personliga lån eller mot säkerhet i form av andra tillgångar. Bostadslån till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori utom i fall där rapporterande MFI känner till att fastigheten huvudsakligen används för affärsverksamhet; i sådana fall ska lånet rapporteras som ”övrig utlåning till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status”. |
| --- | --- |

ii)

Bostadslån (lån som har beviljats för bostadsförvärv för eget bruk eller uthyrning, inklusive lån för byggnation och renovering). Bostadslån innefattar lån mot säkerhet i bostad som innehas med äganderätt och som används för bostadsförvärv samt andra lån för bostadsförvärv som görs i form av personliga lån eller mot säkerhet i form av andra tillgångar. Bostadslån till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori utom i fall där rapporterande MFI känner till att fastigheten huvudsakligen används för affärsverksamhet; i sådana fall ska lånet rapporteras som ”övrig utlåning till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status”.

| iii) | Övriga lån (lån som har beviljats för annat än konsumtion och bostadsförvärv, t.ex. affärskrediter, konsolidering av skulder, studielån etc.). Denna kategori får även omfatta lån för konsumtion till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (se del 3 i bilaga II) om dessa inte rapporteras under kategorin ”konsumtionskrediter”. En ”varav”-position som anger de lån som beviljats enmansföretag ska rapporteras inom denna kategori utom i fall då förutsättningarna för förenklad rapportering uppfylls (se del 3 i bilaga II). |
| --- | --- |

iii)

Övriga lån (lån som har beviljats för annat än konsumtion och bostadsförvärv, t.ex. affärskrediter, konsolidering av skulder, studielån etc.). Denna kategori får även omfatta lån för konsumtion till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (se del 3 i bilaga II) om dessa inte rapporteras under kategorin ”konsumtionskrediter”. En ”varav”-position som anger de lån som beviljats enmansföretag ska rapporteras inom denna kategori utom i fall då förutsättningarna för förenklad rapportering uppfylls (se del 3 i bilaga II).

| b) | Kreditkortsfordringar
  I denna förordning omfattar denna kategori kredit som beviljats hushåll och icke-finansiella bolag antingen via kort med fördröjd debetfunktion, dvs. kort som ger komfortkredit enligt definitionen nedan, eller via kreditkort, dvs. kort som ger komfortkredit samt utökad kredit. Kreditkortsskulder bokförs på särskilda kreditkortskonton och syns därför inte på girokonton eller konton som ger möjlighet till övertrassering. Komfortkredit definieras som kredit som erbjuds till 0 procents ränta under perioden från betalningstransaktionerna med kortet fram till dess att de belopp som betalats med kortet under en viss kreditperiod förfaller till betalning. Utökad kredit definieras som sådan kredit som beviljas efter utgången av föregående kreditperioder, dvs. det debetbelopp på kreditkortskontot som inte betalats vid första möjliga tillfälle, för vilket det normalt utgår ränta som överstiger 0 procent. I allmänhet måste avbetalningar göras varje månad så att åtminstone en del av krediten återbetalas.
  Motparten till denna typ av kredit är den person som i slutänden är skyldig att återbetala utestående belopp i enlighet med avtalet. För privatpersoner är detta kortinnehavaren, när det gäller företagskort är det företaget. |
| --- | --- |

b)

Kreditkortsfordringar

I denna förordning omfattar denna kategori kredit som beviljats hushåll och icke-finansiella bolag antingen via kort med fördröjd debetfunktion, dvs. kort som ger komfortkredit enligt definitionen nedan, eller via kreditkort, dvs. kort som ger komfortkredit samt utökad kredit. Kreditkortsskulder bokförs på särskilda kreditkortskonton och syns därför inte på girokonton eller konton som ger möjlighet till övertrassering. Komfortkredit definieras som kredit som erbjuds till 0 procents ränta under perioden från betalningstransaktionerna med kortet fram till dess att de belopp som betalats med kortet under en viss kreditperiod förfaller till betalning. Utökad kredit definieras som sådan kredit som beviljas efter utgången av föregående kreditperioder, dvs. det debetbelopp på kreditkortskontot som inte betalats vid första möjliga tillfälle, för vilket det normalt utgår ränta som överstiger 0 procent. I allmänhet måste avbetalningar göras varje månad så att åtminstone en del av krediten återbetalas.

Motparten till denna typ av kredit är den person som i slutänden är skyldig att återbetala utestående belopp i enlighet med avtalet. För privatpersoner är detta kortinnehavaren, när det gäller företagskort är det företaget.

| c) | Revolverande lån och checkräkningskrediter
  Vanligtvis karaktäriseras revolverande lån av alla följande egenskaper: i) gäldenären får använda medel upp till en avtalad kreditlimit utan att i förväg informera borgenären, ii) den tillgängliga krediten kan öka eller minska allteftersom medel lånas och återbetalas, iii) krediten kan användas upprepade gånger, iv) det ställs inga krav på regelbundna återbetalningar.
  Revolverande lån inkluderar de belopp som erhållits genom en kreditlinje och ännu ej återbetalats (utestående belopp). En kreditlinje är en överenskommelse mellan en borgenär och en gäldenär som tillåter gäldenären att förfoga över medel, under en viss period och upp till ett visst belopp, och efter eget gottfinnande återbetala dessa medel före ett visst datum. Belopp som står till förfogande enligt en kreditlinje men som inte använts eller som redan återbetalts ska inte tas med under någon kategori av balansräkningspost. Checkräkningskrediter är debetsaldon på avistakonton. Både revolverande lån och checkräkningskrediter exkluderar lån som tillhandahålls genom kreditkort. Det sammanlagda belopp som gäldenären är skyldig ska rapporteras, oavsett huruvida det ligger inom eller utanför de begränsningar avseende lånets storlek och löptid som borgenär och gäldenär avtalat om. |
| --- | --- |

c)

Revolverande lån och checkräkningskrediter

Vanligtvis karaktäriseras revolverande lån av alla följande egenskaper: i) gäldenären får använda medel upp till en avtalad kreditlimit utan att i förväg informera borgenären, ii) den tillgängliga krediten kan öka eller minska allteftersom medel lånas och återbetalas, iii) krediten kan användas upprepade gånger, iv) det ställs inga krav på regelbundna återbetalningar.

Revolverande lån inkluderar de belopp som erhållits genom en kreditlinje och ännu ej återbetalats (utestående belopp). En kreditlinje är en överenskommelse mellan en borgenär och en gäldenär som tillåter gäldenären att förfoga över medel, under en viss period och upp till ett visst belopp, och efter eget gottfinnande återbetala dessa medel före ett visst datum. Belopp som står till förfogande enligt en kreditlinje men som inte använts eller som redan återbetalts ska inte tas med under någon kategori av balansräkningspost. Checkräkningskrediter är debetsaldon på avistakonton. Både revolverande lån och checkräkningskrediter exkluderar lån som tillhandahålls genom kreditkort. Det sammanlagda belopp som gäldenären är skyldig ska rapporteras, oavsett huruvida det ligger inom eller utanför de begränsningar avseende lånets storlek och löptid som borgenär och gäldenär avtalat om.

| d) | Syndikerade lån (enskilda låneavtal i vilka flera institut deltar som gäldenärer)
  Syndikerade lån omfattar endast fall där gäldenären, genom låneavtalet, känner till att lånet ges av flera borgenärer. För statistiska ändamål ska endast sådana belopp som faktiskt lånats ut (snarare än den totala kreditlinjen) betraktas som syndikerade lån. Det syndikerade lånet samordnas normalt av ett institut (som ofta kallas ”lead manager”) men ges de facto av de olika syndikatdeltagarna. Deltagarna, inklusive lead managern, rapporterar alla sina andelar av lånet som tillgångar i sina balansräkningar (alltså inte gentemot lead managern). |
| --- | --- |

d)

Syndikerade lån (enskilda låneavtal i vilka flera institut deltar som gäldenärer)

Syndikerade lån omfattar endast fall där gäldenären, genom låneavtalet, känner till att lånet ges av flera borgenärer. För statistiska ändamål ska endast sådana belopp som faktiskt lånats ut (snarare än den totala kreditlinjen) betraktas som syndikerade lån. Det syndikerade lånet samordnas normalt av ett institut (som ofta kallas ”lead manager”) men ges de facto av de olika syndikatdeltagarna. Deltagarna, inklusive lead managern, rapporterar alla sina andelar av lånet som tillgångar i sina balansräkningar (alltså inte gentemot lead managern).

| e) | Insättningar, enligt definitionen i skuldkategori 9 (inlåning) |
| --- | --- |

e)

Insättningar, enligt definitionen i skuldkategori 9 (inlåning)

| f) | Finansiell leasing till tredje man
  Finansiell leasing är avtal varigenom den lagliga ägaren till en kapitalvara (nedan kallad leasegivaren) hyr ut varan till tredje man (nedan kallad leasetagaren) för större delen av eller hela varans ekonomiska livslängd mot delbetalningar som täcker varukostnaden och en beräknad ränta. Avsikten är att alla med varan förbundna förmåner ska komma leasetagaren till del samt att denne ska stå för kostnader och risker som sammanhänger med äganderätten. I statistiksammanhang behandlas finansiell leasing som lån från leasegivaren till leasetagaren, som möjliggör för leasetagaren att förvärva kapitalvaran. De tillgångar (kapitalvaror) som hyrts ut till leasetagaren ska inte tas upp i balansräkningen. |
| --- | --- |

f)

Finansiell leasing till tredje man

Finansiell leasing är avtal varigenom den lagliga ägaren till en kapitalvara (nedan kallad leasegivaren) hyr ut varan till tredje man (nedan kallad leasetagaren) för större delen av eller hela varans ekonomiska livslängd mot delbetalningar som täcker varukostnaden och en beräknad ränta. Avsikten är att alla med varan förbundna förmåner ska komma leasetagaren till del samt att denne ska stå för kostnader och risker som sammanhänger med äganderätten. I statistiksammanhang behandlas finansiell leasing som lån från leasegivaren till leasetagaren, som möjliggör för leasetagaren att förvärva kapitalvaran. De tillgångar (kapitalvaror) som hyrts ut till leasetagaren ska inte tas upp i balansräkningen.

| g) | Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller avskrivits
  Det sammanlagda beloppet för lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

g)

Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller avskrivits

Det sammanlagda beloppet för lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013.

| h) | Innehav av icke-överlåtbara värdepapper
  Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. |
| --- | --- |

h)

Innehav av icke-överlåtbara värdepapper

Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad.

| i) | Överlåtna lån
  Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten utlåning så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall bör de klassificeras som skuldebrev (kategori 3). |
| --- | --- |

i)

Överlåtna lån

Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten utlåning så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall bör de klassificeras som skuldebrev (kategori 3).

| j) | Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning
  Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (exempelvis in- och utlåning) har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för MFI-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under tillgångsposten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värdepapper än av lån. |
| --- | --- |

j)

Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning

Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (exempelvis in- och utlåning) har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för MFI-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under tillgångsposten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värdepapper än av lån.

| k) | Fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet
  Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel (se skuldkategori 9.4). |
| --- | --- |

k)

Fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet

Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel (se skuldkategori 9.4).

I denna rapporteringsordning ska uppdelningen av lån som beviljats mot säkerhet i fast egendom inkludera det totala utestående lånebeloppet för vilket säkerhet ställts i enlighet med artikel 199.2–199.4 i förordning (EU) nr 575/2013, med en utestående lån/säkerhetskvot på högst 1. Om dessa regler inte tillämpas av uppgiftslämnaren ska bedömningen av vilka lån som ska inkluderas i denna uppdelning baseras på det tillvägagångssätt som valts för att uppfylla kapitalkraven.

| 2. | Följande post ska inte behandlas som lån:
  Lån som ges på förtroendebasis
  Lån som ges på förtroendebasis, dvs. förtroendelån eller lån utan säkerhet, görs i ena partens namn (nedan kallad förvaltaren) för tredje mans räkning (nedan kallad mottagaren). Lån på förtroendebasis ska i statistiksammanhang inte tas upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren om: a) mottagaren står för kreditrisken för lånet, dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen av lånet, eller b) mottagarens investering är säkrad mot förluster, om förvaltaren skulle träda i likvidation, dvs. förtroendelånet ingår inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid eventuell konkurs. |
| --- | --- |

2.

Följande post ska inte behandlas som lån:

Lån som ges på förtroendebasis

Lån som ges på förtroendebasis, dvs. förtroendelån eller lån utan säkerhet, görs i ena partens namn (nedan kallad förvaltaren) för tredje mans räkning (nedan kallad mottagaren). Lån på förtroendebasis ska i statistiksammanhang inte tas upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren om: a) mottagaren står för kreditrisken för lånet, dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen av lånet, eller b) mottagarens investering är säkrad mot förluster, om förvaltaren skulle träda i likvidation, dvs. förtroendelånet ingår inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid eventuell konkurs.

| 3. | Skuldebrev |
| --- | --- |

3.

Skuldebrev

Innehav av skuldebrev, som är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, och som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

I posten inräknas:

| a) | Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

a)

Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| b) | Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall bör de klassificeras under tillgångsposten utlåning (se även överlåtna lån i kategori 2i). |
| --- | --- |

b)

Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall bör de klassificeras under tillgångsposten utlåning (se även överlåtna lån i kategori 2i).

| c) | Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även efterställda fordringar i form av in- eller utlåning under kategori 2j). |
| --- | --- |

c)

Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även efterställda fordringar i form av in- eller utlåning under kategori 2j).

Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen.

| 3a/3b/3c | Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år |
| --- | --- |

3a/3b/3c

Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år

I posterna inräknas

| a) | innehav av överlåtbara skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år, |
| --- | --- |

a)

innehav av överlåtbara skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år,

| b) | lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån som klassificeras som skuldebrev, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år, |
| --- | --- |

b)

lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån som klassificeras som skuldebrev, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år,

| c) | efterställda fordringar i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. |
| --- | --- |

c)

efterställda fordringar i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år.

| 4. | Ägarandelar |
| --- | --- |

4.

Ägarandelar

Ägarandelar representerar äganderätt till bolag eller kvasibolag. De utgör ett krav på restvärdet sedan kraven från samtliga borgenärer har tillgodosetts.

Denna post omfattar noterade och onoterade aktier samt andra ägarandelar.

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i investeringsfonder

Aktier eller andelar som getts ut av en investeringsfond som är ett företag för kollektiva investeringar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den utsträckning som målet är att investera kapital från allmänheten.

Denna post omfattar aktier/andelar i penningmarknadsfonder som getts ut av penningmarknadsfonder enligt artikel 2 och aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (enligt definitionen i artikel 1.1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 6. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

6.

Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar)

Andra materiella eller immateriella tillgångar än finansiella tillgångar. Denna post omfattar bostäder, övriga byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, värdeföremål samt produkter som skyddas av immateriell äganderätt, som datorprogram och databaser

| 7. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7.

Övriga tillgångar

Posten ”övriga tillgångar” är en restpost på balansräkningens tillgångssida och definieras som tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori. Nationella centralbanker får kräva rapportering av specifika underpositioner inkluderade i denna post. I posten kan ingå:

| a) | Finansiella derivatpositioner med positivt bruttomarknadsvärde
  I statistiksammanhang ska finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen föras hit och bör rapporteras som en separat ”varav”-post med uppdelning efter sektor (MFI/icke-MFI) och land (inhemska motparter/hemmahörande i euroområdet, utom inhemska/övriga utlandet). |
| --- | --- |

a)

Finansiella derivatpositioner med positivt bruttomarknadsvärde

I statistiksammanhang ska finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen föras hit och bör rapporteras som en separat ”varav”-post med uppdelning efter sektor (MFI/icke-MFI) och land (inhemska motparter/hemmahörande i euroområdet, utom inhemska/övriga utlandet).

| b) | Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till svävande poster
  Svävande poster är tillgångssaldon i MFI:s balansräkning, som inte är kontoförda under kundnamn men som ändå hänför sig till kundmedel (dvs. medel som ska investeras, överföras eller avvecklas). |
| --- | --- |

b)

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till svävande poster

Svävande poster är tillgångssaldon i MFI:s balansräkning, som inte är kontoförda under kundnamn men som ändå hänför sig till kundmedel (dvs. medel som ska investeras, överföras eller avvecklas).

| c) | Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till poster på väg
  Dessa poster, som oftast tillhör kunder, är medel som håller på att överföras mellan olika MFI. I posten ingår checkar och andra typer av betalning som sänts till andra MFI för mottagande. |
| --- | --- |

c)

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till poster på väg

Dessa poster, som oftast tillhör kunder, är medel som håller på att överföras mellan olika MFI. I posten ingår checkar och andra typer av betalning som sänts till andra MFI för mottagande.

| d) | Upplupen ränta på utlåning
  I enlighet med den allmänna periodiseringsprincipen ska upplupen ränta på utlåning tas upp i balansräkningen när den uppstår, dvs. enligt faktureringsmetoden, i stället för när den inflyter, dvs. enligt kontantmetoden. Upplupen ränta på utlåning ska tas upp brutto under kategorin övriga tillgångar. Upplupen ränta ska särskiljas från det lån den hör till och bör rapporteras som en separat ”varav”-post. |
| --- | --- |

d)

Upplupen ränta på utlåning

I enlighet med den allmänna periodiseringsprincipen ska upplupen ränta på utlåning tas upp i balansräkningen när den uppstår, dvs. enligt faktureringsmetoden, i stället för när den inflyter, dvs. enligt kontantmetoden. Upplupen ränta på utlåning ska tas upp brutto under kategorin övriga tillgångar. Upplupen ränta ska särskiljas från det lån den hör till och bör rapporteras som en separat ”varav”-post.

| e) | Upplupen ränta på innehav av skuldebrev |
| --- | --- |

e)

Upplupen ränta på innehav av skuldebrev

| f) | Upplupen vinstutdelning |
| --- | --- |

f)

Upplupen vinstutdelning

| g) | Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksamheten |
| --- | --- |

g)

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksamheten

| h) | Motpost till mynt som ges ut av den statliga förvaltningen (endast på NCB-balansräkningar) |
| --- | --- |

h)

Motpost till mynt som ges ut av den statliga förvaltningen (endast på NCB-balansräkningar)

Från övriga tillgångar utesluts finansiella instrument i form av finansiella tillgångar (som tas upp under andra balansräkningsposter), vissa finansiella instrument som inte utgör finansiella tillgångar, såsom garantier, åtaganden, administrerade och anförtrodda medel (som tas upp utanför balansräkningen) och icke-finansiella tillgångar (som tas upp under kategori 6).

KATEGORIER AV SKULDER

| Kategori | Viktigare egenskaper |
| --- | --- |
| 8. | Utelöpande sedlar och mynt |

Kategori

Viktigare egenskaper

8.

Utelöpande sedlar och mynt

Skuldkategorin utelöpande sedlar och mynt utgörs av utelöpande sedlar och mynt som utfärdas eller godkänns av monetära myndigheter. Häri ingår sedlar som utgivits av ECB och nationella centralbanker. Utelöpande mynt är inte en skuldkategori för MFI i euroområdets medlemsstater utan för den statliga förvaltningen. Mynt är emellertid en del av penningmängdsaggregaten och tas därför upp under kategorin ”utelöpande sedlar och mynt”. Motposten till denna skuld ska tas upp under övriga tillgångar.

| 9. | Inlåning |
| --- | --- |

9.

Inlåning

Belopp (andelar, insättningar e.dyl.) som uppgiftslämnare är skyldiga sina fordringsägare och som överensstämmer med egenskaperna i bilaga I del 1 avsnitt 1, exklusive belopp som hänför sig till emitterade överlåtbara värdepapper eller aktier/andelar i penningmarknadsfonder. För datainsamlingen ska kategorin delas upp i inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid, inlåning med uppsägningstid och repor.

| a) | Inlåning och upplåning
  Inlåning täcker även upplåning som utgör skulder för MFI. Begreppsmässigt står upplåning för belopp som mottagits av MFI men som inte har formen av inlåning. I ENS 2010 skiljer man mellan upplåning och inlåning utifrån vilken part som tar initiativet, dvs. om detta är låntagaren, så utgör det en upplåning, men om det är långivaren, så är det en inlåning. För datainsamlingen behandlas inte upplåning som en separat kategori på balansräkningens skuldsida. Saldon som ses som upplåning ska i stället utan uppdelning klassificeras under posten inlåning, såvida de inte har formen av överlåtbara instrument. Detta är i linje med definitionen ovan av inlåning. Lån till MFI som klassificeras som inlåning ska delas upp i enlighet med kraven för datainsamlingen (dvs. efter sektor, instrument, valuta och löptid). Syndikerade lån mottagna av uppgiftslämnare ingår i den här kategorin. |
| --- | --- |

a)

Inlåning och upplåning

Inlåning täcker även upplåning som utgör skulder för MFI. Begreppsmässigt står upplåning för belopp som mottagits av MFI men som inte har formen av inlåning. I ENS 2010 skiljer man mellan upplåning och inlåning utifrån vilken part som tar initiativet, dvs. om detta är låntagaren, så utgör det en upplåning, men om det är långivaren, så är det en inlåning. För datainsamlingen behandlas inte upplåning som en separat kategori på balansräkningens skuldsida. Saldon som ses som upplåning ska i stället utan uppdelning klassificeras under posten inlåning, såvida de inte har formen av överlåtbara instrument. Detta är i linje med definitionen ovan av inlåning. Lån till MFI som klassificeras som inlåning ska delas upp i enlighet med kraven för datainsamlingen (dvs. efter sektor, instrument, valuta och löptid). Syndikerade lån mottagna av uppgiftslämnare ingår i den här kategorin.

| b) | Icke-överlåtbara instrument
  Icke-överlåtbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare ska i allmänhet klassificeras som inlåning. Icke-omsättningsbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare och som i ett senare skede blir omsättningsbara och kan handlas på andrahandsmarknaden bör omklassificeras som skuldebrev. |
| --- | --- |

b)

Icke-överlåtbara instrument

Icke-överlåtbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare ska i allmänhet klassificeras som inlåning. Icke-omsättningsbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare och som i ett senare skede blir omsättningsbara och kan handlas på andrahandsmarknaden bör omklassificeras som skuldebrev.

| c) | Marginalbetalningar
  Marginalbetalningar i samband med derivat ska klassificeras som inlåning om de utgör säkerhet i form av kontanter till MFI och de förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. Principiellt sett bör marginalinsättningar som tas emot av uppgiftslämnare endast klassificeras som inlåning i den mån som MFI får tillgång till medel som fritt kan vidareutlånas. Om en del av den marginalinsättning som MFI tar emot måste vidarebefordras till en annan deltagare på derivatmarknaden, exempelvis en clearingcentral, ska i princip endast den återstående delen, som MFI kan förfoga över, klassificeras som inlåning. De stora skillnaderna i rådande praxis kan göra det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning. |
| --- | --- |

c)

Marginalbetalningar

Marginalbetalningar i samband med derivat ska klassificeras som inlåning om de utgör säkerhet i form av kontanter till MFI och de förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. Principiellt sett bör marginalinsättningar som tas emot av uppgiftslämnare endast klassificeras som inlåning i den mån som MFI får tillgång till medel som fritt kan vidareutlånas. Om en del av den marginalinsättning som MFI tar emot måste vidarebefordras till en annan deltagare på derivatmarknaden, exempelvis en clearingcentral, ska i princip endast den återstående delen, som MFI kan förfoga över, klassificeras som inlåning. De stora skillnaderna i rådande praxis kan göra det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning.

| d) | Öronmärkta saldon
  Allt beroende på nationell praxis ska ”öronmärkta saldon” i samband med exempelvis leasingavtal klassificeras som inlåning under ”inlåning med överenskommen löptid” eller ”inlåning med uppsägningstid”, beroende på löptid/bestämmelser i det underliggande avtalet. |
| --- | --- |

d)

Öronmärkta saldon

Allt beroende på nationell praxis ska ”öronmärkta saldon” i samband med exempelvis leasingavtal klassificeras som inlåning under ”inlåning med överenskommen löptid” eller ”inlåning med uppsägningstid”, beroende på löptid/bestämmelser i det underliggande avtalet.

| e) | Andelar som emitterats av MFI
  Andelar som emitterats av MFI klassificeras som inlåning i stället för eget kapital och reserver om: i) det finns en ekonomisk borgenärs-/gäldenärsrelation mellan emitterade MFI och innehavaren, oavsett eventuell äganderätt till andelarna, och ii) dessa andelar kan omvandlas till kontanter eller tas ut utan avsevärda begränsningar eller straffavgifter. En uppsägningstid utgör inte någon avsevärd begränsning. Därutöver ska sådana andelar uppfylla följande villkor:






  — | de berörda nationella regleringarna ger inte ett emitterande MFI någon ovillkorlig rätt att vägra inlösen av sina andelar, |
| --- | --- | --- |

e)

Andelar som emitterats av MFI

Andelar som emitterats av MFI klassificeras som inlåning i stället för eget kapital och reserver om: i) det finns en ekonomisk borgenärs-/gäldenärsrelation mellan emitterade MFI och innehavaren, oavsett eventuell äganderätt till andelarna, och ii) dessa andelar kan omvandlas till kontanter eller tas ut utan avsevärda begränsningar eller straffavgifter. En uppsägningstid utgör inte någon avsevärd begränsning. Därutöver ska sådana andelar uppfylla följande villkor:

—

de berörda nationella regleringarna ger inte ett emitterande MFI någon ovillkorlig rätt att vägra inlösen av sina andelar,

| — | andelarna är ”värdesäkrade”, dvs. under normala omständigheter kommer de att återbetalas till nominellt värde i samband med inlösen och |
| --- | --- |

—

andelarna är ”värdesäkrade”, dvs. under normala omständigheter kommer de att återbetalas till nominellt värde i samband med inlösen och

| — | om ett MFI hamnar på obestånd har andelsinnehavarna inte någon rättslig skyldighet att betala utestående skulder utöver andelarnas nominella värde, dvs. ägarnas andel i tecknat kapital, och har ej heller några andra betungande ytterligare skyldigheter. Att andelar är efterställda andra instrument som MFI emitterat utgör inte någon betungande ytterligare skyldighet. |
| --- | --- |

—

om ett MFI hamnar på obestånd har andelsinnehavarna inte någon rättslig skyldighet att betala utestående skulder utöver andelarnas nominella värde, dvs. ägarnas andel i tecknat kapital, och har ej heller några andra betungande ytterligare skyldigheter. Att andelar är efterställda andra instrument som MFI emitterat utgör inte någon betungande ytterligare skyldighet.

Uppsägningstiderna innan sådana andelar kan omvandlas till kontanter används för att klassificera dessa andelar enligt uppdelningen efter uppsägningstid inom instrumentkategorin ”inlåning”. Dessa uppsägningstider gäller också vid beräkningen av kassakravsprocenten enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9). Eventuella öronmärkta andelar avseende lån som lämnats av MFI ska klassificeras som inlåning med samma uppdelning efter ursprunglig löptid som det underliggande lånet, dvs. som ”inlåning med överenskommen löptid” eller ”inlåning med uppsägningstid” beroende på bestämmelserna om löptid i det underliggande låneavtalet.

När sådana andelar som emitterats av MFI och som klassificerats som inlåning i stället för eget kapital och reserver innehas av MFI, ska de hos innehavaren klassificeras som lån på tillgångssidan i balansräkningen.

| f) | Skulder avseende värdepapperisering
  Motposten för lån och/eller andra tillgångar som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande ingår i balansräkningen. |
| --- | --- |

f)

Skulder avseende värdepapperisering

Motposten för lån och/eller andra tillgångar som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande ingår i balansräkningen.

Följande post ska inte behandlas som lån:

| | Medel (insättningar) som mottagits på förtroendebasis ska inte tas upp på MFI:s statistikbalansräkning (se lån som ges på förtroendebasis under kategori 2). |
| --- | --- |

Medel (insättningar) som mottagits på förtroendebasis ska inte tas upp på MFI:s statistikbalansräkning (se lån som ges på förtroendebasis under kategori 2).

| 9.1 | Inlåning över natten |
| --- | --- |

9.1

Inlåning över natten

Insättningar som kan tas ut i kontanter eller på begäran kan överföras utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. I posten inräknas

| a) | saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som på anfordran omedelbart kan tas ut i kontanter eller före stängningsdags dagen efter insättningen utan större straffavgift eller begränsningar, men som inte är överförbara, |
| --- | --- |

a)

saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som på anfordran omedelbart kan tas ut i kontanter eller före stängningsdags dagen efter insättningen utan större straffavgift eller begränsningar, men som inte är överförbara,

| b) | saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utgörs av förbetalda belopp som hårdvarubaserade eller mjukvarubaserade elektroniska pengar, exempelvis kontantkort, |
| --- | --- |

b)

saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utgörs av förbetalda belopp som hårdvarubaserade eller mjukvarubaserade elektroniska pengar, exempelvis kontantkort,

| c) | lån som ska återbetalas före stängningsdags dagen efter det att lånet beviljats. |
| --- | --- |

c)

lån som ska återbetalas före stängningsdags dagen efter det att lånet beviljats.

| 9.1a | Överförbar inlåning |
| --- | --- |

9.1a

Överförbar inlåning

Överförbar inlåning är sådan inlåning inom kategorin ”inlåning över natten” som på begäran kan överföras utan uppsägningstid för att göra betalningar till andra ekonomiska aktörer genom vanligt förekommande betalningssätt, t.ex. kreditöverföringar och direktdebiteringar, eller genom kredit- eller betalkort, transaktioner i e-pengar, check eller liknande sätt utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. Inlåning som endast kan användas för kontantuttag och/eller inlåning från vilka medel endast kan tas ut eller transfereras via ett annat konto som samma ägare har, ingår inte i gruppen överförbar inlåning.

| 9.2 | Inlåning med överenskommen löptid |
| --- | --- |

9.2

Inlåning med överenskommen löptid

Icke överförbar inlåning som inte kan tas ut i kontanter före den överenskomna förfallodagen, eller som kan tas ut i kontanter under löptiden endast mot någon form av straffavgift. Posten innehåller också administrativt reglerad sparinlåning, där löptidskriteriet är irrelevant (klassificeras som tillhörande löptidskategorin över två år). Finansiella produkter med roll over-bestämmelser ska klassificeras efter den kortaste löptiden. Även om inlåning med överenskommen löptid kan tillåta tidigare inlösen efter uppsägning, eller kan inlösas på anfordran mot viss straffavgift, kan dessa omständigheter inte anses avgörande för klassificeringen.

| 9.2a/9.2b/9.2c | Inlåning med överenskommen löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Inlåning med överenskommen löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år

Dessa poster inkluderar för varje löptidsuppdelning:

| a) | Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen. |
| --- | --- |

a)

Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen.

| b) | Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. Om uppsägning har skett klassificeras sådana saldon som tillhörande kategori 9.3a eller 9.3b beroende på vilket som är tillämpligt. |
| --- | --- |

b)

Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. Om uppsägning har skett klassificeras sådana saldon som tillhörande kategori 9.3a eller 9.3b beroende på vilket som är tillämpligt.

| c) | Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffavgift. |
| --- | --- |

c)

Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffavgift.

| d) | Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom ett år/mellan ett och två år/efter två år i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. |
| --- | --- |

d)

Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom ett år/mellan ett och två år/efter två år i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas.

| e) | Lån som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. |
| --- | --- |

e)

Lån som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år.

| f) | Icke-överlåtbara skuldebrev emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. |
| --- | --- |

f)

Icke-överlåtbara skuldebrev emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år.

| g) | MFI:s efterställda skulder i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. |
| --- | --- |

g)

MFI:s efterställda skulder i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år.

| h) | Skulder avseende värdepapperisering.
  Motposten till lån och/eller andra tillgångar som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande ingår i statistikbalansräkningen. Dessa skulder ska enligt praxis inordnas i löptidskategorin ”med överenskommen löptid över två år”. |
| --- | --- |

h)

Skulder avseende värdepapperisering.

Motposten till lån och/eller andra tillgångar som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande ingår i statistikbalansräkningen. Dessa skulder ska enligt praxis inordnas i löptidskategorin ”med överenskommen löptid över två år”.

Därutöver ska inlåning med överenskommen löptid över två år inkludera:

Saldon (oavsett löptid) för vilka ränta och/eller villkor fastställs i nationell lagstiftning och som är avsedda för specifika ändamål, t.ex. bostadsfinansiering, med löptider över två år, även om de tekniskt sett kan lyftas vid anfordran.

| 9.3 | Inlåning med uppsägningstid |
| --- | --- |

9.3

Inlåning med uppsägningstid

Icke överförbara insättningar utan överenskommen löptid som inte kan tas ut i kontanter utan uppsägningstid och som inte kan tas ut i kontanter före uppsägningstidens utgång eller endast mot viss straffavgift. I posten ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis skulle omfattas av straffavgifter och begränsningar (klassificerade under löptidskategorin upp till tre månader), liksom placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med restriktiva uttagsvillkor (klassificerade under löptidskategorin över tre månader).

| 9.3a/9.3b | Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader/över tre månader varav över två år |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader/över tre månader varav över två år

I posterna inräknas:

| a) | Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan lyftas efter en uppsägningstid på upp till tre månader/över tre månader, varav över två år. I fall där pengarna kan lyftas före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) medför det att en straffavgift tas ut. |
| --- | --- |

a)

Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan lyftas efter en uppsägningstid på upp till tre månader/över tre månader, varav över två år. I fall där pengarna kan lyftas före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) medför det att en straffavgift tas ut.

| b) | Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men för vilka en uppsägningstid under tre månader/över tre månader varav över två år för förtida återbetalning har inletts. |
| --- | --- |

b)

Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men för vilka en uppsägningstid under tre månader/över tre månader varav över två år för förtida återbetalning har inletts.

Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader omfattar dessutom icke överförbara avistasparkonton och andra former av insättningar från allmänheten som kan tas ut mot avsevärd straffavgift även om de juridiskt sett kan lyftas vid anfordran.

Inlåning med uppsägningstid över tre månader varav över två år (i förekommande fall) omfattar placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med uttagsvillkor.

| 9.4 | Återköpsavtal (repor) |
| --- | --- |

9.4

Återköpsavtal (repor)

Motposten till kontanter, som mottagits i utbyte mot värdepapper, som sålts av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som uppgiftslämnare mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man, dvs. den tillfälliga förvärvaren, ska klassificeras som återköpsavtal (repor), om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att uppgiftslämnare behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen.

Följande varianter av repoliknande transaktioner klassificeras som återköpsavtal (repor):

| a) | Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot kontant säkerhet. |
| --- | --- |

a)

Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot kontant säkerhet.

| b) | Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av återköpsavtal (sale/buy-back). |
| --- | --- |

b)

Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av återköpsavtal (sale/buy-back).

De värdepapper som är föremål för repoliknande transaktioner ska redovisas enligt reglerna i tillgångspost 3 ”Skuldebrev”. Transaktioner som innebär en tillfällig överföring av guld mot kontant säkerhet inkluderas också under denna post.

| 10. | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

10.

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Aktier/andelar emitterade av penningmarknadsfonder. Se definition i bilaga I del 1 avsnitt 2.

| 11. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

11.

Emitterade skuldebrev

Värdepapper – utom aktier – som emitterats av uppgiftslämnare och som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt gentemot det institut som har emitterat värdepapperet. I posten inräknas:

| a) | Värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag (eller dagar) eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

a)

Värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag (eller dagar) eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| b) | Icke-överlåtbara instrument som emitteras av uppgiftslämnare och som senare blir överlåtbara bör omklassificeras som skuldebrev (se även kategori 9). |
| --- | --- |

b)

Icke-överlåtbara instrument som emitteras av uppgiftslämnare och som senare blir överlåtbara bör omklassificeras som skuldebrev (se även kategori 9).

| c) | Efterställda skulder som emitterats av MFI ska, när det gäller monetär och finansiell statistik, behandlas på samma sätt som andra skulder som MFI ådragit sig. Efterställda skulder som emitterats i form av värdepapper ska alltså klassificeras som emitterade skuldebrev, medan efterställda skulder som emitterats av MFI i form av in- eller utlåning ska klassificeras som inlåning. Om alla efterställda skulder som emitterats av MFI anges som en enda post i statistiken, ska siffran tas upp under posten emitterade skuldebrev, eftersom efterställda skulder oftare utgörs av värdepapper än av lån. Efterställda skulder bör inte föras in under skuldposten eget kapital och reserver. |
| --- | --- |

c)

Efterställda skulder som emitterats av MFI ska, när det gäller monetär och finansiell statistik, behandlas på samma sätt som andra skulder som MFI ådragit sig. Efterställda skulder som emitterats i form av värdepapper ska alltså klassificeras som emitterade skuldebrev, medan efterställda skulder som emitterats av MFI i form av in- eller utlåning ska klassificeras som inlåning. Om alla efterställda skulder som emitterats av MFI anges som en enda post i statistiken, ska siffran tas upp under posten emitterade skuldebrev, eftersom efterställda skulder oftare utgörs av värdepapper än av lån. Efterställda skulder bör inte föras in under skuldposten eget kapital och reserver.

| d) | Hybridinstrument. Omsättningsbara instrument med en kombination av skuld- och derivatkomponenter, inklusive






  i) | överlåtbara instrument som innefattar derivat, |
| --- | --- | --- |

d)

Hybridinstrument. Omsättningsbara instrument med en kombination av skuld- och derivatkomponenter, inklusive

i)

överlåtbara instrument som innefattar derivat,

| ii) | överlåtbara instrument vars lösenvärde och/eller kupong är knuten till utvecklingen i en underliggande referenstillgång, ett tillgångspris eller annat referensvärde under instrumentets löptid. |
| --- | --- |

ii)

överlåtbara instrument vars lösenvärde och/eller kupong är knuten till utvecklingen i en underliggande referenstillgång, ett tillgångspris eller annat referensvärde under instrumentets löptid.

| 11a/11b/11c | Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år

Dessa poster inkluderar för varje löptidsuppdelning:

| a) | Överlåtbara skuldebrev emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. |
| --- | --- |

a)

Överlåtbara skuldebrev emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år.

| b) | Efterställda fordringar emitterade av MFI i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. |
| --- | --- |

b)

Efterställda fordringar emitterade av MFI i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år.

| 11d | Varav skuldebrev med en löptid på upp till två år och nominell kapitalgaranti under 100 procent |
| --- | --- |

11d

Varav skuldebrev med en löptid på upp till två år och nominell kapitalgaranti under 100 procent

Hybridinstrument emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till två år som på förfallodagen, på grund av kombinationen av skuld- och derivatkomponenterna, kan ha ett avtalsenligt lösenvärde i emissionsvalutan som understiger det belopp som ursprungligen investerats.

| 12. | Eget kapital och reserver |
| --- | --- |

12.

Eget kapital och reserver

I datainsamlingen redovisas här de poster som härrör från emissionen av aktiekapital i uppgiftslämnande MFI till aktieägare eller andra ägare och som för innehavaren medför äganderätt till institutet och vanligen rätt till en del av institutets vinst och av dess egna kapital vid likvidation. Hit räknas också vinster (eller förluster) såsom de har bokförts i resultaträkningen, medel som härrör från ofördelat resultat till aktieägarna eller medel som uppgiftslämnare avsatt för väntade framtida betalningar och åtaganden. Närmare bestämt skulle denna kategori i princip omfatta följande:

| a) | Det erhållna aktiekapitalet, inbegripet överkursfonden. |
| --- | --- |

a)

Det erhållna aktiekapitalet, inbegripet överkursfonden.

| b) | Vinster (eller förluster) såsom de har bokförts i resultaträkningen. |
| --- | --- |

b)

Vinster (eller förluster) såsom de har bokförts i resultaträkningen.

| c) | Inkomster och utgifter som redovisas direkt i eget kapital. |
| --- | --- |

c)

Inkomster och utgifter som redovisas direkt i eget kapital.

| d) | Medel som härrör från ofördelat resultat till aktieägarna. |
| --- | --- |

d)

Medel som härrör från ofördelat resultat till aktieägarna.

| e) | Specifika och allmänna reserver mot förluster i samband med utlåning, värdepapper och andra typer av tillgångar, exempelvis avsättningar för värdeförsämringar och låneförluster (kan redovisas enligt bokföringsreglerna). |
| --- | --- |

e)

Specifika och allmänna reserver mot förluster i samband med utlåning, värdepapper och andra typer av tillgångar, exempelvis avsättningar för värdeförsämringar och låneförluster (kan redovisas enligt bokföringsreglerna).

| 13. | Övriga skulder |
| --- | --- |

13.

Övriga skulder

Posten övriga skulder är en restpost på balansräkningens skuldsida för skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori. Nationella centralbanker får kräva rapportering av specifika underpositioner inkluderade i denna post. Övriga skulder kan innefatta

| a) | Finansiella derivatpositioner med negativa bruttomarknadsvärden
  I statistiksammanhang ska finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen föras hit och bör rapporteras som en separat ”varav”-post med uppdelning efter sektor (MFI/icke-MFI) och land (inhemska motparter/hemmahörande i euroområdet, utom inhemska/övriga utlandet). |
| --- | --- |

a)

Finansiella derivatpositioner med negativa bruttomarknadsvärden

I statistiksammanhang ska finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen föras hit och bör rapporteras som en separat ”varav”-post med uppdelning efter sektor (MFI/icke-MFI) och land (inhemska motparter/hemmahörande i euroområdet, utom inhemska/övriga utlandet).

| b) | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till svävande poster
  Svävande poster är saldon i MFI:s balansräkning, som inte är kontoförda under kundnamn men som ändå hänför sig till kundmedel (dvs. medel som ska investeras, överföras eller avvecklas). |
| --- | --- |

b)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till svävande poster

Svävande poster är saldon i MFI:s balansräkning, som inte är kontoförda under kundnamn men som ändå hänför sig till kundmedel (dvs. medel som ska investeras, överföras eller avvecklas).

| c) | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till poster på väg
  Dessa poster, som oftast tillhör kunder, är medel som håller på att överföras mellan olika MFI. Posterna innefattar överföringar som har debiterats på kunders konton och övriga poster för vilka uppgiftslämnarna ännu inte betalat motsvarande belopp; |
| --- | --- |

c)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till poster på väg

Dessa poster, som oftast tillhör kunder, är medel som håller på att överföras mellan olika MFI. Posterna innefattar överföringar som har debiterats på kunders konton och övriga poster för vilka uppgiftslämnarna ännu inte betalat motsvarande belopp;

| d) | Upplupen ränta på inlåning
  I enlighet med den allmänna periodiseringsprincipen ska upplupen ränta på inlåning tas upp i balansräkningen när den uppstår, dvs. enligt faktureringsmetoden, i stället för när den faktiskt betalas, dvs. enligt kontantmetoden. Upplupen ränta på inlåning ska tas upp brutto under kategorin övriga skulder. Upplupen ränta ska särskiljas från den inlåningskategori den hör till och bör rapporteras som en separat ”varav”-post. |
| --- | --- |

d)

Upplupen ränta på inlåning

I enlighet med den allmänna periodiseringsprincipen ska upplupen ränta på inlåning tas upp i balansräkningen när den uppstår, dvs. enligt faktureringsmetoden, i stället för när den faktiskt betalas, dvs. enligt kontantmetoden. Upplupen ränta på inlåning ska tas upp brutto under kategorin övriga skulder. Upplupen ränta ska särskiljas från den inlåningskategori den hör till och bör rapporteras som en separat ”varav”-post.

| e) | Upplupen ränta på emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

e)

Upplupen ränta på emitterade skuldebrev

| f) | Upplupen vinstutdelning
  Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc. |
| --- | --- |

f)

Upplupen vinstutdelning

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc.

| g) | Reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner och utdelning |
| --- | --- |

g)

Reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner och utdelning

| h) | Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt
  Marginalbetalningar som görs enligt derivatkontrakt ska normalt klassificeras som inlåning (se kategori 9). De stora skillnaderna i rådande praxis gör det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning, allt beroende på nationell praxis; |
| --- | --- |

h)

Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt

Marginalbetalningar som görs enligt derivatkontrakt ska normalt klassificeras som inlåning (se kategori 9). De stora skillnaderna i rådande praxis gör det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning, allt beroende på nationell praxis;

| i) | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner eller valutatransaktioner. |
| --- | --- |

i)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner eller valutatransaktioner.

Från posten övriga skulder kan uteslutas i det närmaste alla finansiella instrument i form av finansiella skulder (som tas upp under andra balansräkningsposter), finansiella instrument som inte utgörs av finansiella skulder, såsom garantier, åtaganden, administrerade lån och förtroendelån (som tas upp utanför balansräkningen) och icke-finansiella skulder såsom kapitalposter på skuldsidan (som tas upp under eget kapital och reserver).

DEL 3

Definitioner av sektorer

ENS 2010 ligger till grund för sektorsindelningen. Tabellen ger en detaljerad standardbeskrivning av de sektorer som de nationella centralbankerna i enlighet med denna förordning ska överföra till nationella kategorier. Motparter som befinner sig i euroområdet identifieras efter sin sektor i enlighet med de förteckningar som ECB för statistikändamål och ledningen för den statistiska klassificeringen av motparter som anges i ECB:s handbok för statistiksektorn för monetära finansinstitut och marknader (Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers). Kreditinstitut utanför euroområdet kallas ”banker” i stället för MFI. På samma sätt hänför sig uttrycket ”icke-MFI” bara till medlemsstaterna. För medlemsstater som inte har euron som valuta används termen ”icke-banker”.

Tabell

Definitioner av sektorer

| Sektor | Definition |
| --- | --- |
| MFI | Se artikel 1 |
| Offentlig förvaltning | Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113). |
| Statlig förvaltning | Denna delsektor (S.1311) omfattar alla statliga förvaltningsmyndigheter och andra centrala förvaltningar vars behörighet normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.114). |
| Delstatlig förvaltning | Denna delsektor (S.1312) består av de typer av offentlig förvaltning som är separata institutionella enheter och utövar några av en regerings funktioner, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder, på en nivå under statens men över de offentliga institutionella enheter som finns på lokal nivå (ENS 2010, punkt 2.115). |
| Kommunal förvaltning | Denna delsektor (S.1313) omfattar de typer av offentlig förvaltning vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet, förutom lokala sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.116). |
| Sociala trygghetsfonder | Delsektorn sociala trygghetsfonder (S.1314) omfattar alla statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vars primära verksamhet är att tillhandahålla sociala förmåner och som uppfyller följande två kriterier: a) genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa grupper av befolkningen att delta eller att betala avgifter, b) den offentliga förvaltningen är ansvarig för ledningen av institutionen när det gäller att bestämma eller godkänna avgifter och förmåner oberoende av dess roll som tillsynsorgan eller arbetsgivare (ENS 2010, punkt 2.117). |
| Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder | Investeringsfonder enligt definitionen i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38). Denna delsektor består av alla företag för kollektiva investeringar, utom penningmarknadsfonder, som investerar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den mån som syftet är att företa investeringar med kapital från allmänheten. |
| Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag | Delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).
  Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag huvudsakligen är finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).
  Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99). |
| Försäkringsbolag | Delsektorn försäkringsbolag (S.128) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104). |
| Pensionsinstitut | Delsektorn pensionsinstitut (S.129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110). |
| Icke-finansiella bolag | Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.54). |
| Hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer | Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).
  Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129–2.130). |
| Enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status (under ”Hushåll”) | Enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkt 2.119 d). |

Sektor

Definition

MFI

Se artikel 1

Offentlig förvaltning

Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113).

Statlig förvaltning

Denna delsektor (S.1311) omfattar alla statliga förvaltningsmyndigheter och andra centrala förvaltningar vars behörighet normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.114).

Delstatlig förvaltning

Denna delsektor (S.1312) består av de typer av offentlig förvaltning som är separata institutionella enheter och utövar några av en regerings funktioner, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder, på en nivå under statens men över de offentliga institutionella enheter som finns på lokal nivå (ENS 2010, punkt 2.115).

Kommunal förvaltning

Denna delsektor (S.1313) omfattar de typer av offentlig förvaltning vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet, förutom lokala sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.116).

Sociala trygghetsfonder

Delsektorn sociala trygghetsfonder (S.1314) omfattar alla statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vars primära verksamhet är att tillhandahålla sociala förmåner och som uppfyller följande två kriterier: a) genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa grupper av befolkningen att delta eller att betala avgifter, b) den offentliga förvaltningen är ansvarig för ledningen av institutionen när det gäller att bestämma eller godkänna avgifter och förmåner oberoende av dess roll som tillsynsorgan eller arbetsgivare (ENS 2010, punkt 2.117).

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Investeringsfonder enligt definitionen i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38). Denna delsektor består av alla företag för kollektiva investeringar, utom penningmarknadsfonder, som investerar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den mån som syftet är att företa investeringar med kapital från allmänheten.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

Delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag huvudsakligen är finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99).

Försäkringsbolag

Delsektorn försäkringsbolag (S.128) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104).

Pensionsinstitut

Delsektorn pensionsinstitut (S.129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110).

Icke-finansiella bolag

Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.54).

Hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer

Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129–2.130).

Enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status (under ”Hushåll”)

Enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkt 2.119 d).

---

(1)  I tabellerna i den här bilagan klassificeras ECB som ett MFI med hemvist i det land där ECB fysiskt är beläget.

(2)  Dotterbolag är fristående inregistrerade enheter som någon annan enhet är majoritetsägare eller ende ägare till, medan filialer är oregistrerade enheter (de är inte självständiga juridiska personer) som i sin helhet ägs av moderbolaget.

---

BILAGA III

TILLÄMPNINGEN AV KRAVEN PÅ MINIMIRESERVER OCH TILLHÖRANDE SPECIALREGLER

DEL 1

Krav på minimireserver för kreditinstitut: allmänna regler

| 1. | Rutor markerade med * i tabell 1 i bilaga I används vid beräkningen av kassakravsbasen. Beträffande skuldebrev ska kreditinstitut antingen styrka att de har skulder som ska dras av från kassakravsbasen eller göra ett schablonavdrag med en viss procent som anges av Europeiska centralbanken (ECB). Uppgifterna i de med mönster markerade cellerna behöver bara rapporteras av kassakravspliktiga kreditinstitut. |
| --- | --- |

1.

Rutor markerade med * i tabell 1 i bilaga I används vid beräkningen av kassakravsbasen. Beträffande skuldebrev ska kreditinstitut antingen styrka att de har skulder som ska dras av från kassakravsbasen eller göra ett schablonavdrag med en viss procent som anges av Europeiska centralbanken (ECB). Uppgifterna i de med mönster markerade cellerna behöver bara rapporteras av kassakravspliktiga kreditinstitut.

| 2. | Kolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och nationella centralbanker (NCB)” ska inte innehålla uppgiftslämnarnas skulder gentemot institut som beviljats undantag från ECB:s kassakravssystem, dvs. institut som har undantagits av andra orsaker än att de är föremål för rekonstruktion. Institut som tillfälligt medgetts undantag från kassakrav på grund av att de är föremål för rekonstruktion behandlas som kassakravspliktiga institut, och skulder gentemot sådana institut ska därför ingå i kolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och nationella centralbanker”. Skulder gentemot institut som i praktiken inte behöver hålla kassakravsmedel hos Europeiska centralbankssystemet till följd av det generella avdraget ska också inräknas under den här kolumnen. |
| --- | --- |

2.

Kolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och nationella centralbanker (NCB)” ska inte innehålla uppgiftslämnarnas skulder gentemot institut som beviljats undantag från ECB:s kassakravssystem, dvs. institut som har undantagits av andra orsaker än att de är föremål för rekonstruktion. Institut som tillfälligt medgetts undantag från kassakrav på grund av att de är föremål för rekonstruktion behandlas som kassakravspliktiga institut, och skulder gentemot sådana institut ska därför ingå i kolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och nationella centralbanker”. Skulder gentemot institut som i praktiken inte behöver hålla kassakravsmedel hos Europeiska centralbankssystemet till följd av det generella avdraget ska också inräknas under den här kolumnen.

| 3. | Institut med full rapporteringsskyldighet kan också rapportera positioner mot andra MFI än kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och de nationella centralbankerna, i stället för gentemot MFI och kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och de nationella centralbankerna, förutsatt att uppgifterna är tillräckligt detaljerade och att inga poster i de ej med mönster markerade cellerna påverkas. Därutöver kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav – beroende på de nationella systemen för insamling av statistiska uppgifter och förutsatt att de definitioner och klassificeringsprinciper för MFI-balansräkningen som anges i den här förordningen följs helt och fullt – alternativt välja att rapportera de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med undantag av uppgifter om omsättningsbara instrument, i enlighet med tabellen nedan, förutsatt att inga poster i de ej med mönster markerade cellerna i tabell 1 i bilaga I påverkas. |
| --- | --- |

3.

Institut med full rapporteringsskyldighet kan också rapportera positioner mot andra MFI än kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och de nationella centralbankerna, i stället för gentemot MFI och kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och de nationella centralbankerna, förutsatt att uppgifterna är tillräckligt detaljerade och att inga poster i de ej med mönster markerade cellerna påverkas. Därutöver kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav – beroende på de nationella systemen för insamling av statistiska uppgifter och förutsatt att de definitioner och klassificeringsprinciper för MFI-balansräkningen som anges i den här förordningen följs helt och fullt – alternativt välja att rapportera de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med undantag av uppgifter om omsättningsbara instrument, i enlighet med tabellen nedan, förutsatt att inga poster i de ej med mönster markerade cellerna i tabell 1 i bilaga I påverkas.

| 4. | ”Tail”-klassificerade institut ska som ett minimikrav rapportera de kvartalsdata som behövs för att i enlighet med tabellen nedan beräkna kassakravsbasen. |
| --- | --- |

4.

”Tail”-klassificerade institut ska som ett minimikrav rapportera de kvartalsdata som behövs för att i enlighet med tabellen nedan beräkna kassakravsbasen.

| 5. | För rapportering i enlighet med tabellen nedan ska sträng överensstämmelse med tabell 1 i bilaga I säkerställas. |
| --- | --- |

5.

För rapportering i enlighet med tabellen nedan ska sträng överensstämmelse med tabell 1 i bilaga I säkerställas.

Image

DEL 2

Specialregler

AVSNITT 1

Rapportering av aggregerade uppgifter på koncernbasis från kreditinstitut som omfattas av ECB:s kassakravssystem

| 1.1 | Förutsatt att kraven enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) uppfylls, får ECB:s direktion tillåta att kassakravspliktiga kreditinstitut tillämpar aggregerad statistikrapportering som en grupp inom en enda medlemsstat. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s förteckning över MFI. |
| --- | --- |

1.1

Förutsatt att kraven enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) uppfylls, får ECB:s direktion tillåta att kassakravspliktiga kreditinstitut tillämpar aggregerad statistikrapportering som en grupp inom en enda medlemsstat. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s förteckning över MFI.

| 1.2 | Om kreditinstitut getts tillstånd att inneha kassakravsmedel genom ombud i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9), och inte omfattas av den gruppvisa rapporteringen som nämns i detta avsnitt, får den berörda nationella centralbanken ge ombudet tillstånd att genomföra den aggregerade rapporteringen (annan än den som avser kassakraven) åt ett kreditinstitut. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s förteckning över MFI. |
| --- | --- |

1.2

Om kreditinstitut getts tillstånd att inneha kassakravsmedel genom ombud i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9), och inte omfattas av den gruppvisa rapporteringen som nämns i detta avsnitt, får den berörda nationella centralbanken ge ombudet tillstånd att genomföra den aggregerade rapporteringen (annan än den som avser kassakraven) åt ett kreditinstitut. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s förteckning över MFI.

| 1.3 | Om samtliga kreditinstitut i gruppen räknas som ”tail”, behöver den endast lämna in uppgifter enligt de förenklade rapporteringskraven för ”tail”-institut. Annars gäller full rapporteringsskyldighet för hela gruppen. |
| --- | --- |

1.3

Om samtliga kreditinstitut i gruppen räknas som ”tail”, behöver den endast lämna in uppgifter enligt de förenklade rapporteringskraven för ”tail”-institut. Annars gäller full rapporteringsskyldighet för hela gruppen.

AVSNITT 2

Kassakrav i fall där fusioner involverar kreditinstitut

| 2.1 | I denna bilaga har termerna ”fusion”, ”fusionerande institut” och ”förvärvande institut” den betydelse som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9). |
| --- | --- |

2.1

I denna bilaga har termerna ”fusion”, ”fusionerande institut” och ”förvärvande institut” den betydelse som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9).

| 2.2 | För den uppfyllandeperiod under vilken en fusion träder i kraft ska kassakraven för det förvärvande institutet beräknas och fullgöras i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9). |
| --- | --- |

2.2

För den uppfyllandeperiod under vilken en fusion träder i kraft ska kassakraven för det förvärvande institutet beräknas och fullgöras i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9).

| 2.3 | För de därpå följande uppfyllandeperioderna ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas och statistiska uppgifter som rapporteras i enlighet med de regler som framgår av tabellen nedan. I annat fall ska de vanliga reglerna för rapportering av statistiska uppgifter och beräkning av kassakrav enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) gälla. |
| --- | --- |

2.3

För de därpå följande uppfyllandeperioderna ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas och statistiska uppgifter som rapporteras i enlighet med de regler som framgår av tabellen nedan. I annat fall ska de vanliga reglerna för rapportering av statistiska uppgifter och beräkning av kassakrav enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) gälla.

| 2.4 | Utan att det påverkar skyldigheterna i föregående punkter får den berörda nationella centralbanken ge det förvärvande institutet tillstånd att uppfylla sin skyldighet att rapportera statistiska uppgifter genom ett tillfälligt förfarande, exempelvis separat för vart och ett av de fusionerande instituten under ett antal perioder efter det att fusionen trätt i kraft. Längden på detta undantag från normala rapporteringsförfaranden måste i möjligaste mån begränsas och bör inte överstiga sex månader räknat från det att fusionen trätt i kraft. Detta undantag påverkar inte det förvärvande institutets skyldighet att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt den här förordningen och, i förekommande fall, dess skyldighet att uppfylla de fusionerande institutens rapporteringsskyldigheter i enlighet med den här bilagan.

  Tabell


  Särskilda bestämmelser för beräkning av kassakrav för fusionerade kreditinstitut (1)









  Fall nr | Typ av fusion | Skyldigheter |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad. | För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. |
| 2. | En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade institut och eventuellt ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal. | För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. |
| 3. | En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av en månad och den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad. | För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska, utöver sin egen rapporteringsskyldighet, även uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för den månad som föregår fusionen. |
| 4. | En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut och eventuellt ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal. | För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska, utöver sin egen rapporteringsskyldighet, även uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för den månad eller, beroende på institutet, det kvartal som föregår fusionen. |
| 5. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet och eventuellt ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående månad. | Samma förfarande som för fall 1. |
| 6. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal. | Från och med den uppfyllandeperiod som följer på fusionen och intill dess det förvärvande institutet första gången har lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klassificerade institut som anges i bilaga III ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. |
| 7. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal och det ”tail”-klassificerade institutet, i och med fusionen, blir ett institut med full rapporteringsskyldighet. | Samma förfarande som för fall 2. |
| 8. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal. | Från och med den uppfyllandeperiod som följer på fusionen och intill dess det förvärvande institutet första gången har lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klassificerade institut som anges i bilaga III ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska, utöver sin egen rapporteringsskyldighet, även uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för det kvartal som föregår fusionen. |
| 9. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet och eventuellt ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av en månad och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad. | Samma förfarande som för fall 3. |
| 10. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal, och det ”tail”-klassificerade institutet, i och med fusionen, blir ett institut med full rapporteringsskyldighet. | Samma förfarande som för fall 4. |
| 11. | En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) uppstår genom förvärv av ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av en månad och den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad. | För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för den månad som föregår fusionen. |
| 12. | En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) uppstår genom förvärv av ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut och eventuellt ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal. | För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna uppgifter för den månad eller, beroende på institutet, det kvartal som föregår fusionen. |
| 13. | En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) uppstår genom förvärv av ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal. | Från och med den uppfyllandeperiod som följer på fusionen och intill dess det förvärvande institutet första gången har lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klassificerade institut som anges i bilaga III ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för det kvartal som föregår fusionen. |

2.4

Utan att det påverkar skyldigheterna i föregående punkter får den berörda nationella centralbanken ge det förvärvande institutet tillstånd att uppfylla sin skyldighet att rapportera statistiska uppgifter genom ett tillfälligt förfarande, exempelvis separat för vart och ett av de fusionerande instituten under ett antal perioder efter det att fusionen trätt i kraft. Längden på detta undantag från normala rapporteringsförfaranden måste i möjligaste mån begränsas och bör inte överstiga sex månader räknat från det att fusionen trätt i kraft. Detta undantag påverkar inte det förvärvande institutets skyldighet att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt den här förordningen och, i förekommande fall, dess skyldighet att uppfylla de fusionerande institutens rapporteringsskyldigheter i enlighet med den här bilagan.

Tabell

Särskilda bestämmelser för beräkning av kassakrav för fusionerade kreditinstitut (1)

Fall nr

Typ av fusion

Skyldigheter

1.

En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad.

För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges.

2.

En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade institut och eventuellt ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal.

För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges.

3.

En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av en månad och den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad.

För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska, utöver sin egen rapporteringsskyldighet, även uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för den månad som föregår fusionen.

4.

En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut och eventuellt ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal.

För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska, utöver sin egen rapporteringsskyldighet, även uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för den månad eller, beroende på institutet, det kvartal som föregår fusionen.

5.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet och eventuellt ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående månad.

Samma förfarande som för fall 1.

6.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal.

Från och med den uppfyllandeperiod som följer på fusionen och intill dess det förvärvande institutet första gången har lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klassificerade institut som anges i bilaga III ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges.

7.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft efter utgången av den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal och det ”tail”-klassificerade institutet, i och med fusionen, blir ett institut med full rapporteringsskyldighet.

Samma förfarande som för fall 2.

8.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal.

Från och med den uppfyllandeperiod som följer på fusionen och intill dess det förvärvande institutet första gången har lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klassificerade institut som anges i bilaga III ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för det förvärvande institutet och för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska, utöver sin egen rapporteringsskyldighet, även uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för det kvartal som föregår fusionen.

9.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet och eventuellt ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av en månad och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad.

Samma förfarande som för fall 3.

10.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) förvärvar ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal, och det ”tail”-klassificerade institutet, i och med fusionen, blir ett institut med full rapporteringsskyldighet.

Samma förfarande som för fall 4.

11.

En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) uppstår genom förvärv av ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av en månad och den tidsfrist som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av månadsvisa statistiska uppgifter för föregående månad.

För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för den månad som föregår fusionen.

12.

En fusion, varigenom ett kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (det förvärvande institutet) uppstår genom förvärv av ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut och eventuellt ett eller flera kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal.

För den uppfyllandeperiod som följer på fusionen ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna uppgifter för den månad eller, beroende på institutet, det kvartal som föregår fusionen.

13.

En fusion, varigenom ett ”tail”-klassificerat kreditinstitut (det förvärvande institutet) uppstår genom förvärv av ett eller flera ”tail”-klassificerade kreditinstitut (de fusionerande instituten), träder i kraft mellan utgången av ett kvartal och den sista dag som berörd nationell centralbank fastställer för inlämnande av statistiska uppgifter för föregående kvartal.

Från och med den uppfyllandeperiod som följer på fusionen och intill dess det förvärvande institutet första gången har lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klassificerade institut som anges i bilaga III ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas som omfattar de sammanlagda kassakravsbaserna för de fusionerande instituten. De kassakravsbaser som ska läggas samman är de som skulle ha varit aktuella för denna uppfyllandeperiod om fusionen inte hade ägt rum. Endast ett engångsavdrag ska medges. Det förvärvande institutet ska uppfylla de fusionerande institutens skyldighet att lämna statistiska uppgifter för det kvartal som föregår fusionen.

---

(1)  I tabellen anges sådana mer omfattande förfaranden som gäller för specifika fall. Vanliga regler för rapportering av statistiska uppgifter och beräkning av kassakravet enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) ska gälla för fall som inte tas upp i tabellen.

---

BILAGA IV

MINIMISTANDARDER SOM SKA TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA UPPGIFTSLÄMNANDE POPULATIONEN

Uppgiftslämnarna ska tillämpa nedanstående minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav.

| 1. | Minimistandarder för uppgiftsöverföring:






  a) | Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för uppgiftsöverföring:

a)

Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken.

| b) | Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank.

| d) | De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet:






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara exakta: uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. tillgångar och skulder måste gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade motsvara totalsumman), och uppgifter som inrapporteras med olika frekvens ska stämma sinsemellan. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet:

a)

De statistiska uppgifterna ska vara exakta: uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. tillgångar och skulder måste gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade motsvara totalsumman), och uppgifter som inrapporteras med olika frekvens ska stämma sinsemellan.

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar.

| c) | De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt.

| d) | Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:






  a) | Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:

a)

Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen.

| b) | Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering:
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering:

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---

BILAGA V

UPPHÄVD FÖRORDNING OCH ÄNDRINGAR AV DENNA

| | Förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32)
  (EUT L 15, 20.1.2009, s. 14). |
| --- | --- |

Förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32)

(EUT L 15, 20.1.2009, s. 14).

| | Förordning (EU) nr 883/2011
  (EUT L 228, 3.9.2011, s. 13). |
| --- | --- |

Förordning (EU) nr 883/2011

(EUT L 228, 3.9.2011, s. 13).

---

BILAGA VI

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1a | Artikel 2 |
| Artikel 2 | Artikel 3 |
| Artikel 3 | Artikel 4 |
| Artikel 4 | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| Artikel 9 | Artikel 10 |
| Artikel 10 | Artikel 11 |
| Artikel 11 | Artikel 12 |
| Artikel 12 | Artikel 13 |
| Artikel 13 | Artikel 14 |
| Artikel 14 | Artikel 15 |
| Artikel 15 | Artikel 16 |
| Bilaga I del 2 punkt 5.2 a | Bilaga I del 2 punkt 5.3 |
| Bilaga I del 2 punkt 5.2 b | Bilaga I del 2 punkt 5.4 |
| Bilaga I del 2 punkt 5.3 | Bilaga I del 2 punkt 5.5 |
| Bilaga I del 2 punkt 5.4 | Bilaga I del 2 punkt 5.6 |
| Bilaga I del 2 punkt 5.5 | Bilaga I del 2 punkt 5.7 |
| — | Bilaga I del 3 avsnitt 4 |
| Bilaga I del 3 avsnitt 4 | Bilaga I del 3 avsnitt 5 |
| Bilaga I del 3 avsnitt 5 | Bilaga I del 3 avsnitt 6 |
| Bilaga I del 3 avsnitt 6 | Bilaga I del 3 avsnitt 7 |
| Bilaga I del 4 | — |
| Bilaga I del 5 | Bilaga I del 4 |
| Bilaga I del 6 | Bilaga I del 7 |
| Bilaga I del 8 | Bilaga I del 5 |
| Bilaga I del 6 | Bilaga I del 7 |

Förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32)

Denna förordning

Artikel 1a

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Bilaga I del 2 punkt 5.2 a

Bilaga I del 2 punkt 5.3

Bilaga I del 2 punkt 5.2 b

Bilaga I del 2 punkt 5.4

Bilaga I del 2 punkt 5.3

Bilaga I del 2 punkt 5.5

Bilaga I del 2 punkt 5.4

Bilaga I del 2 punkt 5.6

Bilaga I del 2 punkt 5.5

Bilaga I del 2 punkt 5.7

—

Bilaga I del 3 avsnitt 4

Bilaga I del 3 avsnitt 4

Bilaga I del 3 avsnitt 5

Bilaga I del 3 avsnitt 5

Bilaga I del 3 avsnitt 6

Bilaga I del 3 avsnitt 6

Bilaga I del 3 avsnitt 7

Bilaga I del 4

—

Bilaga I del 5

Bilaga I del 4

Bilaga I del 6

Bilaga I del 7

Bilaga I del 8

Bilaga I del 5

Bilaga I del 6

Bilaga I del 7

---

| 7.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/51

---

EUROPEISKACENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1072/2013

av den 24 september 2013

om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut(omarbetning)

(ECB/2013/34)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 63/2002 av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2001/18) (2) har ändrats flera gånger. Eftersom ytterligare ändringar måste göras, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 63/2002 av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2001/18) (2) har ändrats flera gånger. Eftersom ytterligare ändringar måste göras, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), bör beslutet omarbetas så att det blir mer översiktligt.

| (2) | För att kunna fullgöra sina uppgifter är Europeiska centralbankssystemet (ECBS) beroende av att det framställs statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut (MFI), med undantag av centralbanker och penningmarknadsfonder, på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag. Det främsta syftet är att ge Europeiska centralbanken (ECB) en omfattande, detaljerad och samordnad statistisk bild över nivån på de räntesatser som tillämpas av MFI och hur de förändras över tiden. Dessa räntesatser utgör sista ledet i den mekanism som överför den monetära politiken i form av ändringar i officiella räntesatser och är därför en nödvändig förutsättning för en tillförlitlig analys av den monetära utvecklingen i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater). Samtidigt behöver ECBS information om räntesatsernas utveckling för att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

För att kunna fullgöra sina uppgifter är Europeiska centralbankssystemet (ECBS) beroende av att det framställs statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut (MFI), med undantag av centralbanker och penningmarknadsfonder, på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag. Det främsta syftet är att ge Europeiska centralbanken (ECB) en omfattande, detaljerad och samordnad statistisk bild över nivån på de räntesatser som tillämpas av MFI och hur de förändras över tiden. Dessa räntesatser utgör sista ledet i den mekanism som överför den monetära politiken i form av ändringar i officiella räntesatser och är därför en nödvändig förutsättning för en tillförlitlig analys av den monetära utvecklingen i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater). Samtidigt behöver ECBS information om räntesatsernas utveckling för att medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet.

| (3) | ECB ska, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och under de förutsättningar som anges i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra de ECBS-uppgifter som anges i ECBS-stadgan, och som i vissa fall framgår av bestämmelser antagna av rådet i enlighet med artikel 129.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(3)

ECB ska, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och under de förutsättningar som anges i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra de ECBS-uppgifter som anges i ECBS-stadgan, och som i vissa fall framgår av bestämmelser antagna av rådet i enlighet med artikel 129.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (4) | Artikel 5.1 i ECBS-stadgan föreskriver att ECB för att utföra ECBS uppgifter, med stöd av de nationella centralbankerna, ska samla in de statistiska uppgifter som behövs antingen från de behöriga nationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiska aktörerna. I artikel 5.2 i ECBS-stadgan föreskrivs att de nationella centralbankerna, så långt som möjligt, ska utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 5.1 i ECBS-stadgan föreskriver att ECB för att utföra ECBS uppgifter, med stöd av de nationella centralbankerna, ska samla in de statistiska uppgifter som behövs antingen från de behöriga nationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiska aktörerna. I artikel 5.2 i ECBS-stadgan föreskrivs att de nationella centralbankerna, så långt som möjligt, ska utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1.

| (5) | Det kan bli nödvändigt, och minska rapporteringsbördan, att låta insamlingen av de statistikuppgifter från den faktiska rapporterande populationen som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande uppgiftsinsamling, som de nationella centralbankerna organiserar inom sitt eget ansvarsområde för andra syften i enlighet med unionsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta gäller under förutsättning att uppfyllelsen av ECB:s statistiska rapporteringskrav inte äventyras. För att främja öppenhet och insyn är det i dessa fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter insamlas för andra statistiska ändamål. I specifika fall kan ECB förlita sig på statistiska uppgifter som insamlats för sådana andra ändamål för att fullgöra kraven. |
| --- | --- |

(5)

Det kan bli nödvändigt, och minska rapporteringsbördan, att låta insamlingen av de statistikuppgifter från den faktiska rapporterande populationen som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande uppgiftsinsamling, som de nationella centralbankerna organiserar inom sitt eget ansvarsområde för andra syften i enlighet med unionsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta gäller under förutsättning att uppfyllelsen av ECB:s statistiska rapporteringskrav inte äventyras. För att främja öppenhet och insyn är det i dessa fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter insamlas för andra statistiska ändamål. I specifika fall kan ECB förlita sig på statistiska uppgifter som insamlats för sådana andra ändamål för att fullgöra kraven.

| (6) | Sedan förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) antogs har rapporteringssystemet för räntan på utlåningen till hushåll och icke-finansiella bolag förbättrats, och detsamma gäller för metoderna att välja ut den faktiska uppgiftslämnande populationen; dessa förbättringar bör beaktas i urvalsinstruktionerna och statistikrapporteringskraven. |
| --- | --- |

(6)

Sedan förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) antogs har rapporteringssystemet för räntan på utlåningen till hushåll och icke-finansiella bolag förbättrats, och detsamma gäller för metoderna att välja ut den faktiska uppgiftslämnande populationen; dessa förbättringar bör beaktas i urvalsinstruktionerna och statistikrapporteringskraven.

| (7) | Det är också nödvändigt att ge ECB en möjlighet att ge analys- och statistikstöd till Europeiska systemrisknämnden i enlighet med rådets förordning EU nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (4). |
| --- | --- |

(7)

Det är också nödvändigt att ge ECB en möjlighet att ge analys- och statistikstöd till Europeiska systemrisknämnden i enlighet med rådets förordning EU nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (4).

| (8) | Artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att ECB ska specificera den faktiska rapporterande populationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och begränsa den ifrågavarande rapporteringsbördan. Eftersom MFI-sektorn är olika utformad i euroområdets medlemsstater får de nationella centralbankerna välja urvalsmetod vad gäller den faktiskt rapporterande populationen. Syftet är att minska rapporteringsbördan, samtidigt som tillförlitlig statistik säkerställs. Enligt artikel 5.1 får ECB anta förordningar som gäller utformning och genomförande av de rapporteringskrav rörande statistiska uppgifter som den ålägger den faktiska rapporterande populationen i euroområdets medlemsstater. Artikel 6.4 föreskriver att ECB får utfärda förordningar som specificerar villkoren för att rätten att verifiera eller inhämta statistiska uppgifter ska få utövas. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att ECB ska specificera den faktiska rapporterande populationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och begränsa den ifrågavarande rapporteringsbördan. Eftersom MFI-sektorn är olika utformad i euroområdets medlemsstater får de nationella centralbankerna välja urvalsmetod vad gäller den faktiskt rapporterande populationen. Syftet är att minska rapporteringsbördan, samtidigt som tillförlitlig statistik säkerställs. Enligt artikel 5.1 får ECB anta förordningar som gäller utformning och genomförande av de rapporteringskrav rörande statistiska uppgifter som den ålägger den faktiska rapporterande populationen i euroområdets medlemsstater. Artikel 6.4 föreskriver att ECB får utfärda förordningar som specificerar villkoren för att rätten att verifiera eller inhämta statistiska uppgifter ska få utövas.

| (9) | Artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att medlemsstaterna själva ska organisera sig på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i ECBS-stadgan fullgörs. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 föreskriver att medlemsstaterna själva ska organisera sig på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i ECBS-stadgan fullgörs.

| (10) | Även om de förordningar som ECB utfärdar i enlighet med artikel 34.1 i ECBS-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECBS-stadgan tillämplig på såväl euroområdets medlemsstater som medlemsstater utanför euroområdet. I skäl 17 i förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(10)

Även om de förordningar som ECB utfärdar i enlighet med artikel 34.1 i ECBS-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECBS-stadgan tillämplig på såväl euroområdets medlemsstater som medlemsstater utanför euroområdet. I skäl 17 i förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 i ECBS-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att samla in de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att de ska bli medlemsstater i euroområdet.

| (11) | De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas. |
| --- | --- |

(11)

De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas.

| (12) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav ifråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav ifråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning ska

| 1. | termerna uppgiftslämnare och hemvist ha samma betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98, |
| --- | --- |

1.

termerna uppgiftslämnare och hemvist ha samma betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98,

| 2. | hushåll avse hushållssektorn och hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14 och S.15 tillsammans) enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013, |
| --- | --- |

2.

hushåll avse hushållssektorn och hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14 och S.15 tillsammans) enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013,

| 3. | icke-finansiella bolag betyda sektorn för icke-finansiella bolag (S.11) enligt ENS 2010, |
| --- | --- |

3.

icke-finansiella bolag betyda sektorn för icke-finansiella bolag (S.11) enligt ENS 2010,

| 4. | monetärt finansinstitut (MFI) ha den betydelse som framgår av artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (5), |
| --- | --- |

4.

monetärt finansinstitut (MFI) ha den betydelse som framgår av artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (5),

| 5. | MFI:s räntestatistik avse statistik över de räntesatser som tillämpas av inhemska MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder på eurodenominerad in- och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdets medlemsstater. MFI:s räntestatistik inkluderar motsvarande nya volymer av eurodenominerad in- och utlåning samt även de nya volymerna av omförhandlade lån, |
| --- | --- |

5.

MFI:s räntestatistik avse statistik över de räntesatser som tillämpas av inhemska MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder på eurodenominerad in- och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdets medlemsstater. MFI:s räntestatistik inkluderar motsvarande nya volymer av eurodenominerad in- och utlåning samt även de nya volymerna av omförhandlade lån,

| 6. | penningmarknadsfond ha den betydelse som framgår av artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning EG nr 1071/2013 (ECB/2008/32) (6). |
| --- | --- |

6.

penningmarknadsfond ha den betydelse som framgår av artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning EG nr 1071/2013 (ECB/2008/32) (6).

| 7. | referenspopulation avse den inhemska MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder som mottar eurodenominerad inlåning från och/eller beviljar eurodenominerad utlåning till hushåll och/eller icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdets medlemsstater, |
| --- | --- |

7.

referenspopulation avse den inhemska MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder som mottar eurodenominerad inlåning från och/eller beviljar eurodenominerad utlåning till hushåll och/eller icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdets medlemsstater,

| 8. | "tail"-klassificerat institut avse små MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder som beviljats ett undantag enligt artikel 4. |
| --- | --- |

8.

"tail"-klassificerat institut avse små MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder som beviljats ett undantag enligt artikel 4.

Artikel 2

Faktisk rapporterande population

1.   Den faktiska rapporterande populationen ska bestå av MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder från referenspopulationen som utses av de nationella centralbankerna. De nationella centralbankerna ska utse den faktiska rapporterande populationen antingen genom att inkludera alla eller genom att göra ett urval.

2.   Om man gör ett urval ska de nationella centralbankerna göra indelningar av referenspopulationen i homogena strata och sedan antingen slumpvis välja ut den faktiska rapporterande populationen från varje stratum eller välja ut de största instituten inom varje stratum.

3.   Om man gör ett slumpmässigt urval ska den minsta nationella urvalsstorleken vara sådan att det maximala slumpmässiga felet på nationell nivå inte överstiger i genomsnitt 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent. Om de största instituten väljs ut ska den minsta nationella urvalsstorleken uppfylla ett liknande kvalitetskrav utifrån en funktion av det skattade genomsnittliga absoluta värdet av felen.

4.   För urvalet av den faktiska uppgiftslämnande populationen ska de nationella centralbankerna använda de formler och kriterier som framgår av riktlinje ECB/2007/9 av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning) (7).

5.   Varje nationell centralbank ska informera sina inhemska uppgiftslämnare om deras statistiska rapporteringsskyldighet enligt nationella förfaranden.

6.   ECB-rådet får kontrollera att denna artikel efterlevs.

Artikel 3

Skyldighet att lämna uppgifter

1.   I syfte att erhålla en regelbunden statistik över MFI:s räntesatser ska den faktiska rapporterande populationen, till den nationella centralbanken i den medlemsstat där uppgiftslämnaren har sin hemvist, varje månad rapportera statistiska uppgifter som rör nya avtal och utestående belopp. De statistiska uppgifter som ska lämnas specificeras i bilaga I.

2.   De nationella centralbankerna ska definiera och genomföra den rapporteringsordning som ska följas av den faktiska rapporterande populationen i enlighet med nationella förhållanden. De ska säkerställa att denna rapporteringsordning tillhandahåller nödvändiga statistiska uppgifter och medger noggrann kontroll av efterlevnaden av de minimistandarder avseende överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i punkt 3.

3.   De begärda statistiska uppgifterna ska rapporteras i enlighet med de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga II.

4.   De nationella centralbankerna ska rapportera de månadsvisa, aggregerade nationella statistiska uppgifterna till ECB före stängningsdags den 19:e arbetsdagen efter referensmånadens slut.

5.   ECB får använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller rapporteringskraven enligt denna förordning i enlighet med beslut ECB/2010/10 av den 19 augusti 2010 om åtgärder i fall där rapporteringskraven ifråga om statistiska uppgifter ej uppfylls (8).

Artikel 4

Undantag

1.   Om uppgiftslämnarna väljs ut genom att alla inkluderas får de nationella centralbankerna, vad gäller rapporteringsfrekvensen, bevilja undantag för små MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder förutsatt att deras bidrag till den nationella MFI-balansräkningen vad gäller utestående belopp, beräknade i enlighet med förordning EG nr 1071/2013 (ECB/2013/33), inte överstiger 5 procent. Istället för månadsvis rapportering får "tail"-klassificerade institut rapportera statistiken över MFI:s räntesatser kvartalsvis.

2.   De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkt 1 är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje års början.

3.   "Tail"-klassificerade institut kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna.

4.   För en uppräkning till 100 procents täckning får de nationella centralbankerna skriva fram rapporterade uppgifter till de perioder som saknas genom att justera uppgifterna med hjälp av lämpliga statistiska skattningstekniker för att beakta trender eller säsongvariationer. De nationella centralbankerna ska årsvis granska antalet "tail"-klassificerade institut.

Artikel 5

Kontroll och obligatorisk insamling

Rätten att kontrollera eller samla in obligatoriska uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning ska utövas av de nationella centralbankerna utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva denna rätt. De nationella centralbankerna ska särskilt utöva denna rätt då uppgiftslämnaren inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga II.

Artikel 6

Första rapporteringen

Uppgiftslämnande enligt denna förordning ska inledas med uppgifter avseende december 2014.

Artikel 7

Upphävande

1.   Förordning (EU) nr 63/2002 (ECB/2001/18) ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2015.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 8

Slutbestämmelser

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 24 september 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUT L 10, 12.1.2002, s. 24.

2

(3)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

3

(4)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 162.

4

(5)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

5

(6)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.

6

(7)  EUT L 341, 27.12.2007, s. 1.

7

(8)  EUT L 226, 28.8.2010, s. 48.

8

---

BILAGA I

RAPPORTERINGSSYSTEM FÖR STATISTIK ÖVER MONETÄRA FINANSINSTITUTS RÄNTESATSER

DEL 1

Typ av ränta

I.   
  Överenskommen årlig ränta

Allmän princip

| 1. | Den typ av ränta som uppgiftslämnare tillhandahåller för alla instrumentkategorier för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp är den överenskomna årliga räntan (AAR). Den definieras som den räntesats som har avtalats individuellt mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget för en in- eller utlåning, omräknad till årlig basis och noterad i procent per år. Den överenskomna årliga räntan omfattar alla räntebetalningar på inlåning och utlåning, men inga andra avgifter som eventuellt tillämpas. Underkurs, definierad som skillnaden mellan det nominella beloppet på lånet och det belopp som erhålls av kunden, betraktas som en räntebetalning vid avtalets början (tid t0) och återspeglas därför i den överenskomna årliga räntan. |
| --- | --- |

1.

Den typ av ränta som uppgiftslämnare tillhandahåller för alla instrumentkategorier för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp är den överenskomna årliga räntan (AAR). Den definieras som den räntesats som har avtalats individuellt mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget för en in- eller utlåning, omräknad till årlig basis och noterad i procent per år. Den överenskomna årliga räntan omfattar alla räntebetalningar på inlåning och utlåning, men inga andra avgifter som eventuellt tillämpas. Underkurs, definierad som skillnaden mellan det nominella beloppet på lånet och det belopp som erhålls av kunden, betraktas som en räntebetalning vid avtalets början (tid t0) och återspeglas därför i den överenskomna årliga räntan.

| 2. | Om räntebetalningar som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget kapitaliseras vid regelbundna intervall under ett år, till exempel per månad eller kvartal snarare än per år, annualiseras den överenskomna räntan med hjälp av följande formel för att erhålla överenskommen årlig ränta:



  med:






  x | som den överenskomna årliga räntan, |
| --- | --- | --- |
| rag | som den årliga ränta som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke finansiella företaget för en in- eller utlåning, där datum för räntekapitaliseringen av inlåningen och alla betalningar och återbetalningar av lånet är vid regelbundna intervall under året, och |
| n | som antalet räntekapitaliseringsperioder för inlåningen och (åter)betalningsperioder för utlåningen per år, dvs. 1 för årliga betalningar, 2 för halvårsbetalningar, 4 för kvartalsbetalningar och 12 för månadsbetalningar. |

2.

Om räntebetalningar som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget kapitaliseras vid regelbundna intervall under ett år, till exempel per månad eller kvartal snarare än per år, annualiseras den överenskomna räntan med hjälp av följande formel för att erhålla överenskommen årlig ränta:

Formula

med:

x

som den överenskomna årliga räntan,

rag

som den årliga ränta som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke finansiella företaget för en in- eller utlåning, där datum för räntekapitaliseringen av inlåningen och alla betalningar och återbetalningar av lånet är vid regelbundna intervall under året, och

n

som antalet räntekapitaliseringsperioder för inlåningen och (åter)betalningsperioder för utlåningen per år, dvs. 1 för årliga betalningar, 2 för halvårsbetalningar, 4 för kvartalsbetalningar och 12 för månadsbetalningar.

| 3. | En nationell centralbank får begära att dess uppgiftslämnare tillhandahåller en snävt definierad effektiv ränta (narrowly defined effective rate, NDER) för alla eller vissa kategorier av instrument för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp, i stället för överenskommen årlig ränta. NDER definieras som den ränta, på årlig basis, som motsvarar nuvärdet av alla åtaganden, framtida eller befintliga (inlåning och utlåning, ut- eller återbetalningar, räntebetalningar), exklusive avgifter, som överenskommits mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget. NDER motsvarar räntekomponenten effektiv ränta (annual percentage rate of charge, APRC) som denna definieras i artikel 3 i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (1). NDER använder successiv approximation och kan därför tillämpas på alla typer av in- eller utlåning, medan den överenskomna årliga räntan använder den algebraiska formel som definieras i punkt 2 och är därför endast tillämplig på inlåning och utlåning med regelbunden kapitalisering av räntebetalningar. Alla övriga krav är identiska, vilket betyder att hänvisningar i återstoden av denna bilaga till den överenskomna årliga räntan (AAR) även gäller för den snävt definierade effektiva räntan (NDER). |
| --- | --- |

3.

En nationell centralbank får begära att dess uppgiftslämnare tillhandahåller en snävt definierad effektiv ränta (narrowly defined effective rate, NDER) för alla eller vissa kategorier av instrument för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp, i stället för överenskommen årlig ränta. NDER definieras som den ränta, på årlig basis, som motsvarar nuvärdet av alla åtaganden, framtida eller befintliga (inlåning och utlåning, ut- eller återbetalningar, räntebetalningar), exklusive avgifter, som överenskommits mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget. NDER motsvarar räntekomponenten effektiv ränta (annual percentage rate of charge, APRC) som denna definieras i artikel 3 i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (1). NDER använder successiv approximation och kan därför tillämpas på alla typer av in- eller utlåning, medan den överenskomna årliga räntan använder den algebraiska formel som definieras i punkt 2 och är därför endast tillämplig på inlåning och utlåning med regelbunden kapitalisering av räntebetalningar. Alla övriga krav är identiska, vilket betyder att hänvisningar i återstoden av denna bilaga till den överenskomna årliga räntan (AAR) även gäller för den snävt definierade effektiva räntan (NDER).

Behandling av skatter, bidrag och reglerande åtgärder

| 4. | Räntebetalningar som omfattas av överenskommen årlig ränta återspeglar vad uppgiftslämnaren erlägger för inlåning och erhåller för utlåning. I fall då beloppet som erlagts av ena parten och som erhållits av den andra skiljer sig, avgör uppgiftslämnarens synpunkt vilken räntebetalning som omfattas av statistik över de monetära finansinstitutens (MFI) räntesatser. |
| --- | --- |

4.

Räntebetalningar som omfattas av överenskommen årlig ränta återspeglar vad uppgiftslämnaren erlägger för inlåning och erhåller för utlåning. I fall då beloppet som erlagts av ena parten och som erhållits av den andra skiljer sig, avgör uppgiftslämnarens synpunkt vilken räntebetalning som omfattas av statistik över de monetära finansinstitutens (MFI) räntesatser.

| 5. | Till följd av denna princip, registreras räntor brutto före skatt, eftersom räntor före skatt återspeglar vad uppgiftslämnarna erlägger för inlåning och erhåller för utlåning. |
| --- | --- |

5.

Till följd av denna princip, registreras räntor brutto före skatt, eftersom räntor före skatt återspeglar vad uppgiftslämnarna erlägger för inlåning och erhåller för utlåning.

| 6. | Bidrag som beviljats hushåll eller icke-finansiella företag av tredje part tas inte med i beräkningen vid fastställandet av räntebetalningen, eftersom bidragen inte erläggs eller erhålls av uppgiftslämnaren. |
| --- | --- |

6.

Bidrag som beviljats hushåll eller icke-finansiella företag av tredje part tas inte med i beräkningen vid fastställandet av räntebetalningen, eftersom bidragen inte erläggs eller erhålls av uppgiftslämnaren.

| 7. | Förmånliga räntor som uppgiftslämnare tillämpar för sina anställda omfattas av statistiken över MFI:s räntesatser. |
| --- | --- |

7.

Förmånliga räntor som uppgiftslämnare tillämpar för sina anställda omfattas av statistiken över MFI:s räntesatser.

| 8. | När reglerande åtgärder påverkar räntebetalningar, till exempel räntetak eller förbud mot ersättning vid inlåning över natten, återspeglas dessa i statistiken över MFI:s räntesatser. Alla förändringar av regler som fastställer reglerande åtgärder, till exempel nivån på administrativt satta räntor eller räntetak, framgår av statistiken över MFI:s räntesatser som en förändring av räntan. |
| --- | --- |

8.

När reglerande åtgärder påverkar räntebetalningar, till exempel räntetak eller förbud mot ersättning vid inlåning över natten, återspeglas dessa i statistiken över MFI:s räntesatser. Alla förändringar av regler som fastställer reglerande åtgärder, till exempel nivån på administrativt satta räntor eller räntetak, framgår av statistiken över MFI:s räntesatser som en förändring av räntan.

II.   
  Effektiv ränta

| 9. | Utöver överenskommen årlig ränta ska uppgiftslämnare för nya avtal ange den effektiva räntan (APRC) för konsumentkrediter och bostadslån till hushåll dvs.






  — | en effektiv ränta för nya konsumentkrediter (se indikator 30 i tillägg 2), och |
| --- | --- | --- |

9.

Utöver överenskommen årlig ränta ska uppgiftslämnare för nya avtal ange den effektiva räntan (APRC) för konsumentkrediter och bostadslån till hushåll dvs.

—

en effektiv ränta för nya konsumentkrediter (se indikator 30 i tillägg 2), och

| — | en effektiv ränta för nya bostadslån till hushåll (se indikator 31 i tillägg 2) (2). |
| --- | --- |

—

en effektiv ränta för nya bostadslån till hushåll (se indikator 31 i tillägg 2) (2).

| 10. | Den effektiva räntan täcker ”konsumentens sammanlagda kreditkostnad”, enligt definitionen i artikel 3 g i direktiv 2008/48/EG. Dessa sammanlagda kostnader inkluderar en komponent ränta och en komponent andra (relaterade) avgifter, till exempel kostnader för undersökningar, administration, förberedelse av dokument, garantier, kreditförsäkring, etc. |
| --- | --- |

10.

Den effektiva räntan täcker ”konsumentens sammanlagda kreditkostnad”, enligt definitionen i artikel 3 g i direktiv 2008/48/EG. Dessa sammanlagda kostnader inkluderar en komponent ränta och en komponent andra (relaterade) avgifter, till exempel kostnader för undersökningar, administration, förberedelse av dokument, garantier, kreditförsäkring, etc.

| 11. | Sammansättningen av komponenten andra avgifter kan variera mellan de olika länderna, eftersom definitionerna i direktiv 2008/48/EG tillämpas olika och eftersom nationella finansiella system och förfaranden för kreditsäkerhet är olika. |
| --- | --- |

11.

Sammansättningen av komponenten andra avgifter kan variera mellan de olika länderna, eftersom definitionerna i direktiv 2008/48/EG tillämpas olika och eftersom nationella finansiella system och förfaranden för kreditsäkerhet är olika.

III.   
  Konvention

| 12. | Uppgiftslämnarna tillämpar ett standardår på 365 dagar för sammanställningen av överenskommen årlig ränta, dvs. skottår lämnas utan avseende. |
| --- | --- |

12.

Uppgiftslämnarna tillämpar ett standardår på 365 dagar för sammanställningen av överenskommen årlig ränta, dvs. skottår lämnas utan avseende.

DEL 2

Täckning

| 13. | Uppgiftslämnarna tillhandahåller MFI:s räntestatistik avseende utestående belopp och nya avtal. |
| --- | --- |

13.

Uppgiftslämnarna tillhandahåller MFI:s räntestatistik avseende utestående belopp och nya avtal.

IV.   
  Räntor på utestående belopp

| 14. | Utestående belopp definieras som stockarna av all inlåning som hushåll och icke-finansiella företag placerat hos uppgiftslämnaren och stockarna av all utlåning som uppgiftslämnaren beviljat hushåll och icke-finansiella företag. |
| --- | --- |

14.

Utestående belopp definieras som stockarna av all inlåning som hushåll och icke-finansiella företag placerat hos uppgiftslämnaren och stockarna av all utlåning som uppgiftslämnaren beviljat hushåll och icke-finansiella företag.

| 15. | En ränta på utestående belopp återspeglar den viktade genomsnittliga räntenivån som tillämpas på stockarna av inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategorin vid referenstidpunkten enligt punkt 29. Den viktade genomsnittliga räntenivån är summan av den överenskomna årliga räntan multiplicerad med motsvarande utestående belopp, dividerat med de totala utestående beloppen. Den täcker alla utestående belopp avseende avtal som ingåtts under alla perioder före rapporteringsdagen. |
| --- | --- |

15.

En ränta på utestående belopp återspeglar den viktade genomsnittliga räntenivån som tillämpas på stockarna av inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategorin vid referenstidpunkten enligt punkt 29. Den viktade genomsnittliga räntenivån är summan av den överenskomna årliga räntan multiplicerad med motsvarande utestående belopp, dividerat med de totala utestående beloppen. Den täcker alla utestående belopp avseende avtal som ingåtts under alla perioder före rapporteringsdagen.

V.   
  Nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter

| 16. | För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter enligt definitionerna i punkterna 46–49 och 55 omfattar begreppet nya avtal hela stockarna. Följaktligen används debet- eller kreditsaldot, dvs. utestående belopp, vid den referenstidpunkt som definieras i punkt 32 som indikator för nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter. |
| --- | --- |

16.

För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter enligt definitionerna i punkterna 46–49 och 55 omfattar begreppet nya avtal hela stockarna. Följaktligen används debet- eller kreditsaldot, dvs. utestående belopp, vid den referenstidpunkt som definieras i punkt 32 som indikator för nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter.

| 17. | Räntorna för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter speglar den viktade genomsnittliga räntenivå som tillämpas på stockarna för dessa konton vid referenstidpunkten enligt definitionen i punkt 32. De omfattar de aktuella balansräkningsuppgifterna avseende alla utestående avtal som ingåtts under alla perioder som föregår referensdagen. |
| --- | --- |

17.

Räntorna för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter speglar den viktade genomsnittliga räntenivå som tillämpas på stockarna för dessa konton vid referenstidpunkten enligt definitionen i punkt 32. De omfattar de aktuella balansräkningsuppgifterna avseende alla utestående avtal som ingåtts under alla perioder som föregår referensdagen.

| 18. | I syfte att beräkna MFI:s räntesatser på konton som, beroende på saldot, antingen kan vara en in- eller utlåning, skiljer uppgiftslämnarna mellan perioder med kreditsaldo och perioder med debetsaldo. Uppgiftslämnarna rapporterar viktade genomsnittliga räntor som avser kreditsaldon som inlåning över natten och viktade genomsnittliga räntor som avser debetsaldon som checkräkningskrediter. De rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor. |
| --- | --- |

18.

I syfte att beräkna MFI:s räntesatser på konton som, beroende på saldot, antingen kan vara en in- eller utlåning, skiljer uppgiftslämnarna mellan perioder med kreditsaldo och perioder med debetsaldo. Uppgiftslämnarna rapporterar viktade genomsnittliga räntor som avser kreditsaldon som inlåning över natten och viktade genomsnittliga räntor som avser debetsaldon som checkräkningskrediter. De rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor.

VI.   
  Nya avtal avseende andra instrumentkategorier än inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter

| 19. | De nedanstående punkterna 20–27 avser inlåning med överenskommen löptid, repoavtal och alla andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar enligt definitionerna i punkterna 46–49 och 55. Punkterna 22–23 om omförhandlade lån avser endast andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

19.

De nedanstående punkterna 20–27 avser inlåning med överenskommen löptid, repoavtal och alla andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar enligt definitionerna i punkterna 46–49 och 55. Punkterna 22–23 om omförhandlade lån avser endast andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar.

| 20. | Nya avtal definieras som alla nya avtal mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren. Nya avtal innefattar






  — | alla finansiella avtal, som för första gången specificerar räntan på in- eller utlåningen, och |
| --- | --- | --- |

20.

Nya avtal definieras som alla nya avtal mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren. Nya avtal innefattar

—

alla finansiella avtal, som för första gången specificerar räntan på in- eller utlåningen, och

| — | alla omförhandlingar av existerande avtal avseende inlåning och utlåning enligt definitionen i punkt 21. |
| --- | --- |

—

alla omförhandlingar av existerande avtal avseende inlåning och utlåning enligt definitionen i punkt 21.

| 21. | Omförhandling avser aktiv inblandning från hushållet eller det icke-finansiella företaget för att justera villkoren för ett existerande avtal avseende inlåning och utlåning, inklusive räntan. Löptidsförändringar och andra justeringar av lånevillkoren som sker automatiskt, dvs. utan aktiv inblandning från hushållet eller det icke-finansiella företaget, betecknas inte som omförhandlingar. |
| --- | --- |

21.

Omförhandling avser aktiv inblandning från hushållet eller det icke-finansiella företaget för att justera villkoren för ett existerande avtal avseende inlåning och utlåning, inklusive räntan. Löptidsförändringar och andra justeringar av lånevillkoren som sker automatiskt, dvs. utan aktiv inblandning från hushållet eller det icke-finansiella företaget, betecknas inte som omförhandlingar.

| 22. | För den separata rapporteringen av nya affärsvolymer avseende omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella företag i MFI:s räntestatistik avser omförhandling nya låneavtal, andra än kreditkortsfordringar och revolverande lån och checkräkningskrediter, som finns upptagna i uppgiftslämnarens balansräkning i slutet av den månad som föregår referensmånaden. |
| --- | --- |

22.

För den separata rapporteringen av nya affärsvolymer avseende omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella företag i MFI:s räntestatistik avser omförhandling nya låneavtal, andra än kreditkortsfordringar och revolverande lån och checkräkningskrediter, som finns upptagna i uppgiftslämnarens balansräkning i slutet av den månad som föregår referensmånaden.

| 23. | Lån för omstrukturering av lånefordran är inte per automatik undantagna från omförhandlade lån. Om omstruktureringen omfattar en omförhandling av räntan och, till följd av detta, lånet beviljas till en ränta som understiger marknadsvillkoren såsom beskrivs i punkt 28, bör det inte tas med i omförhandlade lån eller nya lån. |
| --- | --- |

23.

Lån för omstrukturering av lånefordran är inte per automatik undantagna från omförhandlade lån. Om omstruktureringen omfattar en omförhandling av räntan och, till följd av detta, lånet beviljas till en ränta som understiger marknadsvillkoren såsom beskrivs i punkt 28, bör det inte tas med i omförhandlade lån eller nya lån.

| 24. | Räntan för nya avtal återspeglar den viktade genomsnittliga räntan som tillämpas på inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategori som avser nya avtal som ingåtts mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren under den referenstidsperiod som avses i punkt 35. |
| --- | --- |

24.

Räntan för nya avtal återspeglar den viktade genomsnittliga räntan som tillämpas på inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategori som avser nya avtal som ingåtts mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren under den referenstidsperiod som avses i punkt 35.

| 25. | Förändringar i rörlig ränta i betydelsen automatiska justeringar av räntan som utförs av uppgiftslämnaren utgör inte nya avtal och betraktas därför inte som nya avtal. För existerande avtal tas dessa förändringar i rörlig ränta därför inte med i räntorna för nya avtal utan endast i de genomsnittliga räntorna på utestående belopp. |
| --- | --- |

25.

Förändringar i rörlig ränta i betydelsen automatiska justeringar av räntan som utförs av uppgiftslämnaren utgör inte nya avtal och betraktas därför inte som nya avtal. För existerande avtal tas dessa förändringar i rörlig ränta därför inte med i räntorna för nya avtal utan endast i de genomsnittliga räntorna på utestående belopp.

| 26. | Ett byte från fast till rörlig ränta eller vice versa (vid tiden t1) under avtalets löptid, som har avtalats vid avtalets början (tiden t0), är inte ett nytt avtal utan en del av villkoren och förutsättningarna för utlåningen som fastställts vid tiden t0. Det betraktas därför inte som ett nytt avtal. |
| --- | --- |

26.

Ett byte från fast till rörlig ränta eller vice versa (vid tiden t1) under avtalets löptid, som har avtalats vid avtalets början (tiden t0), är inte ett nytt avtal utan en del av villkoren och förutsättningarna för utlåningen som fastställts vid tiden t0. Det betraktas därför inte som ett nytt avtal.

| 27. | Ett hushåll eller ett icke-finansiellt företag förväntas vanligen ta ut hela lånet vid avtalets början (med undantag för revolverande lån och checkräkningskrediter). Det finns emellertid möjlighet att ta ut ett lån i en eller flera delbetalningar vid olika tider, t1, t2, t3, etc. i stället för att göra ett uttag av hela beloppet vid avtalets början (tiden t0). Att ett lån tas ut i en eller flera delbetalningar är irrelevant för statistiken över MFI:s räntesatser. Avtalet mellan hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid tiden t0, som inkluderar räntan och hela lånebeloppet, innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser på nya avtal. Om villkoren och förutsättningarna för en utlåning omförhandlas efter tidpunkten t0, ska hela det beviljade men ännu ej återbetalade beloppet vid den tidpunkt då omförhandlingen äger rum rapporteras under omförhandlade lån. |
| --- | --- |

27.

Ett hushåll eller ett icke-finansiellt företag förväntas vanligen ta ut hela lånet vid avtalets början (med undantag för revolverande lån och checkräkningskrediter). Det finns emellertid möjlighet att ta ut ett lån i en eller flera delbetalningar vid olika tider, t1, t2, t3, etc. i stället för att göra ett uttag av hela beloppet vid avtalets början (tiden t0). Att ett lån tas ut i en eller flera delbetalningar är irrelevant för statistiken över MFI:s räntesatser. Avtalet mellan hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid tiden t0, som inkluderar räntan och hela lånebeloppet, innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser på nya avtal. Om villkoren och förutsättningarna för en utlåning omförhandlas efter tidpunkten t0, ska hela det beviljade men ännu ej återbetalade beloppet vid den tidpunkt då omförhandlingen äger rum rapporteras under omförhandlade lån.

VII.   
  Behandling av nödlidande lån och lån för omstruktureringar som understiger marknadsvillkoren

| 28. | Nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren inkluderas inte i den viktade genomsnittliga räntan eller i nya affärsvolymer. Nödlidande lån definieras i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och totalsumman av ett lån som helt eller delvis klassificeras som ett nödlidande lån räknas inte med i MFI:s räntestatistiken. Lån för omstrukturering av lånefordran, dvs. en omstrukturering av lån hos låntagare med betalningssvårigheter, bör definieras i enlighet med existerande nationella definitioner. |
| --- | --- |

28.

Nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren inkluderas inte i den viktade genomsnittliga räntan eller i nya affärsvolymer. Nödlidande lån definieras i enlighet med bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och totalsumman av ett lån som helt eller delvis klassificeras som ett nödlidande lån räknas inte med i MFI:s räntestatistiken. Lån för omstrukturering av lånefordran, dvs. en omstrukturering av lån hos låntagare med betalningssvårigheter, bör definieras i enlighet med existerande nationella definitioner.

DEL 3

Referenstidpunkt

VIII.   
  Referenstidpunkt för MFI:s räntesatser på utestående belopp

| 29. | De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s räntesatser på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1, ska sammanställas som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som avser periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad. |
| --- | --- |

29.

De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s räntesatser på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1, ska sammanställas som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som avser periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad.

| 30. | Räntor på utestående belopp i form av observationer vid månadens slut beräknas som viktade medeltal av räntor tillämpade på stockarna av inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid den tidpunkten samlar uppgiftslämnaren in de berörda räntorna och beloppen för all utestående inlåning och utlåning som avser hushåll och icke-finansiella företag och utarbeta en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut, endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter. |
| --- | --- |

30.

Räntor på utestående belopp i form av observationer vid månadens slut beräknas som viktade medeltal av räntor tillämpade på stockarna av inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid den tidpunkten samlar uppgiftslämnaren in de berörda räntorna och beloppen för all utestående inlåning och utlåning som avser hushåll och icke-finansiella företag och utarbeta en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut, endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter.

| 31. | Räntor på utestående belopp i form av implicita räntor som avser medeltalen för månaden beräknas som kvoter, med täljaren som det ackumulerade ränteflödet under referensmånaden, dvs. upplupen ränta att erlägga för inlåning och att erhålla för utlåning, och nämnaren som medeltalet av stockarna för månaden. Vid slutet av referensmånaden rapporterar uppgiftslämnaren för varje instrumentkategori den upplupna räntan att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden. Medeltalet av stockarna av inlåning och utlåning under referensmånaden ska helst sammanställas av medeltalet av de dagliga stockarna under månaden. Åtminstone för lättrörliga instrumentkategorier, dvs. inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt utökad kredit relaterad till kreditkort, ska medeltalet för månadens stockar härröra från dagliga saldon. För alla andra instrumentkategorier härrör medeltalet för stockarna för månaden från saldon som registreras varje vecka eller oftare. |
| --- | --- |

31.

Räntor på utestående belopp i form av implicita räntor som avser medeltalen för månaden beräknas som kvoter, med täljaren som det ackumulerade ränteflödet under referensmånaden, dvs. upplupen ränta att erlägga för inlåning och att erhålla för utlåning, och nämnaren som medeltalet av stockarna för månaden. Vid slutet av referensmånaden rapporterar uppgiftslämnaren för varje instrumentkategori den upplupna räntan att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden. Medeltalet av stockarna av inlåning och utlåning under referensmånaden ska helst sammanställas av medeltalet av de dagliga stockarna under månaden. Åtminstone för lättrörliga instrumentkategorier, dvs. inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt utökad kredit relaterad till kreditkort, ska medeltalet för månadens stockar härröra från dagliga saldon. För alla andra instrumentkategorier härrör medeltalet för stockarna för månaden från saldon som registreras varje vecka eller oftare.

IX.   
  Referenstidpunkt för nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort samt revolverande lån och checkräkningskrediter

| 32. | De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s nationella räntesatsnivåer på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräknings-krediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 som beskrivs i tillägg 2, sammanställs som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som anger periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad. |
| --- | --- |

32.

De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s nationella räntesatsnivåer på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräknings-krediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 som beskrivs i tillägg 2, sammanställs som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som anger periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad.

| 33. | I analogi med sammanställningen av räntor på utestående belopp som finns i tillägg 1, sammanställs räntesatser avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter på något av följande sätt:






  a) | observationer vid månadens slut beräknas, dvs. viktade medeltal av de räntesatser som tillämpas på stockarna av denna inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid denna tidpunkt samlar uppgiftslämnarna in de berörda räntorna och beloppen för all inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter som avser hushåll och icke-finansiella företag och sammanställer en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

33.

I analogi med sammanställningen av räntor på utestående belopp som finns i tillägg 1, sammanställs räntesatser avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter på något av följande sätt:

a)

observationer vid månadens slut beräknas, dvs. viktade medeltal av de räntesatser som tillämpas på stockarna av denna inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid denna tidpunkt samlar uppgiftslämnarna in de berörda räntorna och beloppen för all inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter som avser hushåll och icke-finansiella företag och sammanställer en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter.

| b) | implicita räntor som avser medeltal per månad ska beräknas, dvs. kvoter, med täljaren som upplupen ränta som ska erläggas för inlåning och utlåning, och nämnaren som ett dagligt medeltal av stockarna. Vid slutet av månaden rapporterar uppgiftslämnaren, för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter, det upplupna räntebeloppet att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter härrör månadens medeltal av stockarna från dagliga saldon. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden. |
| --- | --- |

b)

implicita räntor som avser medeltal per månad ska beräknas, dvs. kvoter, med täljaren som upplupen ränta som ska erläggas för inlåning och utlåning, och nämnaren som ett dagligt medeltal av stockarna. Vid slutet av månaden rapporterar uppgiftslämnaren, för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter, det upplupna räntebeloppet att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter härrör månadens medeltal av stockarna från dagliga saldon. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden.

| 34. | Avseende konton som, beroende på saldot, kan vara antingen inlåning eller utlåning ska endast saldot vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden avgöra huruvida kontot den månaden är en inlåning över natten eller en checkräkningskredit; detta gäller om MFI:s räntor ställs samman som observationer vid månadens slut. Om MFI:s räntor beräknas som implicita räntor som avser medeltal per månad, görs det en bedömning varje dag huruvida kontot är en inlåning eller en utlåning. Ett medeltal av de dagliga kreditsaldona och de dagliga debetsaldona beräknas sedan för att få fram månadens stock i medeltal för nämnaren i den implicita räntan. Dessutom skiljer flödet i täljaren mellan ränta att erlägga på inlåning och ränta att erhålla på utlåning. Uppgiftslämnare rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor. |
| --- | --- |

34.

Avseende konton som, beroende på saldot, kan vara antingen inlåning eller utlåning ska endast saldot vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden avgöra huruvida kontot den månaden är en inlåning över natten eller en checkräkningskredit; detta gäller om MFI:s räntor ställs samman som observationer vid månadens slut. Om MFI:s räntor beräknas som implicita räntor som avser medeltal per månad, görs det en bedömning varje dag huruvida kontot är en inlåning eller en utlåning. Ett medeltal av de dagliga kreditsaldona och de dagliga debetsaldona beräknas sedan för att få fram månadens stock i medeltal för nämnaren i den implicita räntan. Dessutom skiljer flödet i täljaren mellan ränta att erlägga på inlåning och ränta att erhålla på utlåning. Uppgiftslämnare rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor.

X.   
  Referenstidpunkt för nya avtal (utom inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter)

| 35. | MFI:s räntor på nya avtal utom inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. alla indikatorer som beskrivs i tillägg 2 med undantag för 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 beräknas som periodens medeltal. Den period som omfattas är en (hel) månad. |
| --- | --- |

35.

MFI:s räntor på nya avtal utom inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. alla indikatorer som beskrivs i tillägg 2 med undantag för 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 beräknas som periodens medeltal. Den period som omfattas är en (hel) månad.

| 36. | För varje instrumentkategori beräknar uppgiftslämnarna räntan på nya avtal som ett viktat medeltal för alla räntor på nya avtal i instrumentkategorin under referensmånaden. Dessa räntor avseende medeltalet för månaden vidarebefordras till den nationella centralbanken i den medlemsstat som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) där uppgiftslämnaren har sin hemvist, tillsammans med uppgifter för varje instrumentkategori om volymen på nya avtal som förvaltats under rapporteringsmånaden. Uppgiftslämnare beaktar de nya avtal som förvaltats under hela månaden. |
| --- | --- |

36.

För varje instrumentkategori beräknar uppgiftslämnarna räntan på nya avtal som ett viktat medeltal för alla räntor på nya avtal i instrumentkategorin under referensmånaden. Dessa räntor avseende medeltalet för månaden vidarebefordras till den nationella centralbanken i den medlemsstat som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) där uppgiftslämnaren har sin hemvist, tillsammans med uppgifter för varje instrumentkategori om volymen på nya avtal som förvaltats under rapporteringsmånaden. Uppgiftslämnare beaktar de nya avtal som förvaltats under hela månaden.

| 37. | För de indikatorer som avser omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella företag, dvs. indikatorerna 88–91 i tillägg 2, krävs endast information om nya avtal. Alla omförhandlingar av existerande avtal avseende inlåning och utlåning enligt definitionen i punkterna 22–27 ska beaktas, även om samma avtal omförhandlas mer än en gång under referensmånaden. |
| --- | --- |

37.

För de indikatorer som avser omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella företag, dvs. indikatorerna 88–91 i tillägg 2, krävs endast information om nya avtal. Alla omförhandlingar av existerande avtal avseende inlåning och utlåning enligt definitionen i punkterna 22–27 ska beaktas, även om samma avtal omförhandlas mer än en gång under referensmånaden.

DEL 4

Instrumentkategorier

XI.   
  Allmänna bestämmelser

| 38. | Uppgiftslämnare tillhandahåller MFI:s räntestatistik på utestående belopp för de instrumentkategorier som specificeras i tillägg 1 och MFI:s räntestatistik på nya avtal för de instrumentkategorier som anges i tillägg 2. Såsom anges i punkt 16 ska räntorna avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, revolverande lån och checkräkningskrediter och utökad kredit relaterad till kreditkort, vara räntor på nya avtal och ingår därför i tillägg 2, trots att begreppet nya avtal omfattar hela stockarna. |
| --- | --- |

38.

Uppgiftslämnare tillhandahåller MFI:s räntestatistik på utestående belopp för de instrumentkategorier som specificeras i tillägg 1 och MFI:s räntestatistik på nya avtal för de instrumentkategorier som anges i tillägg 2. Såsom anges i punkt 16 ska räntorna avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, revolverande lån och checkräkningskrediter och utökad kredit relaterad till kreditkort, vara räntor på nya avtal och ingår därför i tillägg 2, trots att begreppet nya avtal omfattar hela stockarna.

| 39. | En instrumentkategori som framgår av tilläggen 1 och 2 är inte tillämplig på nationell nivå i vissa av euroområdets medlemsstater och beaktas därför inte om inhemska kreditinstitut och andra institut inte erbjuder någon av de produkter som hör till denna kategori till hushåll och icke-finansiella företag. Uppgifter ska tillhandahållas om några avtal existerar, oavsett hur få dessa avtal är. |
| --- | --- |

39.

En instrumentkategori som framgår av tilläggen 1 och 2 är inte tillämplig på nationell nivå i vissa av euroområdets medlemsstater och beaktas därför inte om inhemska kreditinstitut och andra institut inte erbjuder någon av de produkter som hör till denna kategori till hushåll och icke-finansiella företag. Uppgifter ska tillhandahållas om några avtal existerar, oavsett hur få dessa avtal är.

| 40. | För varje instrumentkategori som definieras i tilläggen 1 och 2 och som tillämpas i inhemska kreditinstituts och andra instituts bankverksamhet i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag med hemvist i euroområdets medlemsstater, baseras MFI:s räntestatistik på alla räntor tillämpade på alla produkter som passar in i denna instrumentkategori. Detta innebär att de nationella centralbankerna inte får definiera en uppsättning nationella produkter inom varje instrumentkategori för vilka MFI:s räntestatistik insamlas. I stället tas räntorna på alla produkter som erbjuds av varje uppgiftslämnare med. Såsom anges i artikel 16 i riktlinje ECB/2007/9 av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (3), behöver de nationella centralbankerna inte i urvalet ta med varje produkt som existerar på nationell nivå. De får emellertid inte undanta en hel instrumentkategori på den grunden att de berörda volymerna är mycket små. Om en instrumentkategori enbart erbjuds av ett institut, representeras följaktligen det institutet i urvalet. Om en instrumentkategori inte existerade i en av euroområdets medlemsstater vid tidpunkten för dragningen av det första urvalet, men en ny produkt inom denna kategori därefter introduceras av ett institut, innefattas detta institut i urvalet vid tiden för nästa kontroll av representativiteten. Om en ny produkt skapas inom en befintlig instrumentkategori på nationell nivå, ska instituten i urvalet ta med den i nästa rapportering, eftersom alla uppgiftslämnare är skyldiga att rapportera om alla sina produkter. |
| --- | --- |

40.

För varje instrumentkategori som definieras i tilläggen 1 och 2 och som tillämpas i inhemska kreditinstituts och andra instituts bankverksamhet i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag med hemvist i euroområdets medlemsstater, baseras MFI:s räntestatistik på alla räntor tillämpade på alla produkter som passar in i denna instrumentkategori. Detta innebär att de nationella centralbankerna inte får definiera en uppsättning nationella produkter inom varje instrumentkategori för vilka MFI:s räntestatistik insamlas. I stället tas räntorna på alla produkter som erbjuds av varje uppgiftslämnare med. Såsom anges i artikel 16 i riktlinje ECB/2007/9 av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (3), behöver de nationella centralbankerna inte i urvalet ta med varje produkt som existerar på nationell nivå. De får emellertid inte undanta en hel instrumentkategori på den grunden att de berörda volymerna är mycket små. Om en instrumentkategori enbart erbjuds av ett institut, representeras följaktligen det institutet i urvalet. Om en instrumentkategori inte existerade i en av euroområdets medlemsstater vid tidpunkten för dragningen av det första urvalet, men en ny produkt inom denna kategori därefter introduceras av ett institut, innefattas detta institut i urvalet vid tiden för nästa kontroll av representativiteten. Om en ny produkt skapas inom en befintlig instrumentkategori på nationell nivå, ska instituten i urvalet ta med den i nästa rapportering, eftersom alla uppgiftslämnare är skyldiga att rapportera om alla sina produkter.

| 41. | Undantaget från principen att alla räntor tillämpade på alla produkter tas med är räntor på nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran. Såsom framgår av punkt 28, ingår inte nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren, dvs. lån till låntagare med betalningssvårigheter, i statistiken över MFI:s räntesatser. |
| --- | --- |

41.

Undantaget från principen att alla räntor tillämpade på alla produkter tas med är räntor på nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran. Såsom framgår av punkt 28, ingår inte nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren, dvs. lån till låntagare med betalningssvårigheter, i statistiken över MFI:s räntesatser.

XII.   
  Uppdelning efter valuta

| 42. | Statistiken över MFI:s räntesatser omfattar de räntor som tillämpas av den rapporterande populationen. Uppgifter om inlåning och utlåning i andra valutor än euro ska inte krävas på aggregerad nivå för euroområdets medlemsstater. Detta återspeglas i tilläggen 1 och 2, där alla indikatorer hänvisar till utlåning och inlåning denominerad i euro. |
| --- | --- |

42.

Statistiken över MFI:s räntesatser omfattar de räntor som tillämpas av den rapporterande populationen. Uppgifter om inlåning och utlåning i andra valutor än euro ska inte krävas på aggregerad nivå för euroområdets medlemsstater. Detta återspeglas i tilläggen 1 och 2, där alla indikatorer hänvisar till utlåning och inlåning denominerad i euro.

XIII.   
  Uppdelning efter sektor

| 43. | Med undantag för repor, ska en sektoriell uppdelning tillämpas på all inlåning och utlåning som erfordras för statistiken över MFI:s räntesatser. Tilläggen 1 och 2 skiljer därför mellan indikatorer som avser hushåll (inklusive hushållens icke vinstdrivande organisationer) (4) och indikatorer som avser icke-finansiella företag (5). Dessutom rapporteras separata uppgifter för enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status inom ramen för hushållen, men endast med avseende på nya avtal för ”andra ändamål”. De nationella centralbankerna får bortse från kravet om separat identifiering av lån till enmansföretagare när sådana lån utgör mindre än 5 procent av den totala utlåningen till hushåll i euroområdets medlemsstat i form av utestående belopp, såsom beräknas i enlighet med förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

43.

Med undantag för repor, ska en sektoriell uppdelning tillämpas på all inlåning och utlåning som erfordras för statistiken över MFI:s räntesatser. Tilläggen 1 och 2 skiljer därför mellan indikatorer som avser hushåll (inklusive hushållens icke vinstdrivande organisationer) (4) och indikatorer som avser icke-finansiella företag (5). Dessutom rapporteras separata uppgifter för enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status inom ramen för hushållen, men endast med avseende på nya avtal för ”andra ändamål”. De nationella centralbankerna får bortse från kravet om separat identifiering av lån till enmansföretagare när sådana lån utgör mindre än 5 procent av den totala utlåningen till hushåll i euroområdets medlemsstat i form av utestående belopp, såsom beräknas i enlighet med förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 44. | Indikator 5 i tillägg 1 och indikator 11 i tillägg 2 avser repor. Även om ersättning för repor inte i alla av euroområdets medlemsstater är oberoende av innehavarsektorn, krävs det inte någon uppdelning på hushåll och icke-finansiella företag när det gäller repor för alla euroområdets medlemsstater. Dessutom krävs det inte någon uppdelning efter löptid för euroområdets medlemsstater, eftersom repor övervägande förutsätts vara mycket kortfristiga. MFI:s räntesats på repoavtal ska utan åtskillnad hänföras till båda sektorerna. |
| --- | --- |

44.

Indikator 5 i tillägg 1 och indikator 11 i tillägg 2 avser repor. Även om ersättning för repor inte i alla av euroområdets medlemsstater är oberoende av innehavarsektorn, krävs det inte någon uppdelning på hushåll och icke-finansiella företag när det gäller repor för alla euroområdets medlemsstater. Dessutom krävs det inte någon uppdelning efter löptid för euroområdets medlemsstater, eftersom repor övervägande förutsätts vara mycket kortfristiga. MFI:s räntesats på repoavtal ska utan åtskillnad hänföras till båda sektorerna.

| 45. | Indikatorerna 5 och 6 i tillägg 2 avser inlåning med uppsägningstid som innehas av hushåll. Räntorna och vikten för inlåning med uppsägningstid hänvisar emellertid för alla euroområdets medlemsstater till inlåning med uppsägningstid som innehas både av hushåll och av icke-finansiella företag, dvs. båda sektorerna slås ihop men hänförs till hushåll. Det krävs inte någon uppdelning efter sektor för euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

45.

Indikatorerna 5 och 6 i tillägg 2 avser inlåning med uppsägningstid som innehas av hushåll. Räntorna och vikten för inlåning med uppsägningstid hänvisar emellertid för alla euroområdets medlemsstater till inlåning med uppsägningstid som innehas både av hushåll och av icke-finansiella företag, dvs. båda sektorerna slås ihop men hänförs till hushåll. Det krävs inte någon uppdelning efter sektor för euroområdets medlemsstater.

XIV.   
  Uppdelning efter typ av instrument

| 46. | Såvida inte något annat föreskrivs i punkterna 47–55, följer uppdelningen efter instrument för MFI:s räntor och definitionerna av olika typer av instrument de tillgångs- och skuldkategorier som fastställs i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

46.

Såvida inte något annat föreskrivs i punkterna 47–55, följer uppdelningen efter instrument för MFI:s räntor och definitionerna av olika typer av instrument de tillgångs- och skuldkategorier som fastställs i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 47. | MFI:s räntor på inlåning över natten, dvs. indikatorerna 1 och 7 i tillägg 2, avser all inlåning över natten, oavsett om den är räntebärande eller inte. Noll-ränta på inlåning över natten ingår därför i statistiken över MFI:s räntesatser. |
| --- | --- |

47.

MFI:s räntor på inlåning över natten, dvs. indikatorerna 1 och 7 i tillägg 2, avser all inlåning över natten, oavsett om den är räntebärande eller inte. Noll-ränta på inlåning över natten ingår därför i statistiken över MFI:s räntesatser.

| 48. | För statistiken över MFI:s räntesatser har revolverande lån och checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 12 och 23 i tillägg 2, samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) oavsett tidsperioden för första räntebestämningen. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, innefattas inte i överenskommen årlig ränta som definieras i punkt 1, eftersom denna typ av ränta endast innehåller utlåningens räntekomponent. Lån som rapporteras under denna kategori ska inte rapporteras under någon annan kategori avseende nya avtal. |
| --- | --- |

48.

För statistiken över MFI:s räntesatser har revolverande lån och checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 12 och 23 i tillägg 2, samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) oavsett tidsperioden för första räntebestämningen. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, innefattas inte i överenskommen årlig ränta som definieras i punkt 1, eftersom denna typ av ränta endast innehåller utlåningens räntekomponent. Lån som rapporteras under denna kategori ska inte rapporteras under någon annan kategori avseende nya avtal.

| 49. | För statistiken över MFI:s räntesatser har kreditkortsfordringar samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Uppgifter om räntan rapporteras endast med avseende på utökad kredit relaterad till kreditkort, i indikatorerna 32 och 36. Räntan på komfortkredit avseende kreditkort rapporteras inte separat, eftersom den per definition är noll. Det utestående beloppet avseende komfortkrediten ingår dock i MFI:s räntestatistik över utestående belopp, tillsammans med det utestående beloppet avseende den utökade krediten relaterad till kreditkort. Varken komfortkredit eller den utökade krediten relaterad till kreditkort rapporteras under någon annan indikator över nya lån. |
| --- | --- |

49.

För statistiken över MFI:s räntesatser har kreditkortsfordringar samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Uppgifter om räntan rapporteras endast med avseende på utökad kredit relaterad till kreditkort, i indikatorerna 32 och 36. Räntan på komfortkredit avseende kreditkort rapporteras inte separat, eftersom den per definition är noll. Det utestående beloppet avseende komfortkrediten ingår dock i MFI:s räntestatistik över utestående belopp, tillsammans med det utestående beloppet avseende den utökade krediten relaterad till kreditkort. Varken komfortkredit eller den utökade krediten relaterad till kreditkort rapporteras under någon annan indikator över nya lån.

| 50. | För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar nya lån till icke-finansiella företag (förutom revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar), dvs. indikatorerna 37–54, 80, 82, 84 och 91 i tillägg 2, alla lån förutom kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter till företag, oavsett belopp, medan indikatorerna 62–79, 81, 83 och 85 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 64. Lån till icke-finansiella företag i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

50.

För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar nya lån till icke-finansiella företag (förutom revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar), dvs. indikatorerna 37–54, 80, 82, 84 och 91 i tillägg 2, alla lån förutom kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter till företag, oavsett belopp, medan indikatorerna 62–79, 81, 83 och 85 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 64. Lån till icke-finansiella företag i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 51. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för konsumtion, dvs. indikatorerna 13–15, 30 och 88 i tillägg 2, som lån, med undantag för kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) eller revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för personlig användning till konsumtion av varor och tjänster, medan indikatorerna 55–57 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 64. Lån för konsumtion i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

51.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för konsumtion, dvs. indikatorerna 13–15, 30 och 88 i tillägg 2, som lån, med undantag för kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) eller revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för personlig användning till konsumtion av varor och tjänster, medan indikatorerna 55–57 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 64. Lån för konsumtion i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 52. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras nya bostadslån till hushåll, dvs. indikatorerna 16–19, 31 och 89 i tillägg 2 som andra krediter än revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för bostadsförvärv, inbegripet byggnation, garage samt renoveringar, medan indikatorerna 58–61 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 64. Bostadslån till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

52.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras nya bostadslån till hushåll, dvs. indikatorerna 16–19, 31 och 89 i tillägg 2 som andra krediter än revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för bostadsförvärv, inbegripet byggnation, garage samt renoveringar, medan indikatorerna 58–61 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 64. Bostadslån till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 53. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för andra ändamål, dvs. indikatorerna 20–22, 33–35 och 90 i tillägg 2, som annan utlåning än revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar som beviljas för sådana ändamål som företagande, omläggning av lån, utbildning, etc. Övrig utlåning till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp ska följa definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

53.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för andra ändamål, dvs. indikatorerna 20–22, 33–35 och 90 i tillägg 2, som annan utlåning än revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar som beviljas för sådana ändamål som företagande, omläggning av lån, utbildning, etc. Övrig utlåning till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp ska följa definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 54. | För MFI:s räntor på utestående belopp utgör konsumtionskrediter, utlåning till hushållen för konsumtion, bostadslån till hushåll samt övrig utlåning till hushåll all utlåning som beviljats till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut, inklusive revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

54.

För MFI:s räntor på utestående belopp utgör konsumtionskrediter, utlåning till hushållen för konsumtion, bostadslån till hushåll samt övrig utlåning till hushåll all utlåning som beviljats till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut, inklusive revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 55. | För MFI:s räntor på nya avtal omfattar utökad kredit relaterad till kreditkort, revolverande lån och checkräkningskrediter, utlåning till hushåll för konsumtion, bostadslån och lån för andra ändamål all utlåning utom komfortkredit relaterad till kreditkort beviljad till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut. Kreditkortsfordringar (komfortkredit) rapporteras inte separat i MFI:s räntestatistik över nya avtal, utan inkluderas som en del av motsvarande poster i utstående belopp. |
| --- | --- |

55.

För MFI:s räntor på nya avtal omfattar utökad kredit relaterad till kreditkort, revolverande lån och checkräkningskrediter, utlåning till hushåll för konsumtion, bostadslån och lån för andra ändamål all utlåning utom komfortkredit relaterad till kreditkort beviljad till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut. Kreditkortsfordringar (komfortkredit) rapporteras inte separat i MFI:s räntestatistik över nya avtal, utan inkluderas som en del av motsvarande poster i utstående belopp.

XV.   
  Uppdelning efter belopp

| 56. | För övrig utlåning till icke-finansiella företag, dvs. indikatorerna 37–54 och 62–85 i tillägg 2, urskiljs tre kategorier av belopp, dvs. a) ”upp till 250 000 euro”, b) ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt c) ”över 1 miljon euro”. Beloppet avser endast det enskilda lån som betraktas som ett nytt avtal, inte övriga affärsrelationer som eventuellt existerar mellan det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren. |
| --- | --- |

56.

För övrig utlåning till icke-finansiella företag, dvs. indikatorerna 37–54 och 62–85 i tillägg 2, urskiljs tre kategorier av belopp, dvs. a) ”upp till 250 000 euro”, b) ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt c) ”över 1 miljon euro”. Beloppet avser endast det enskilda lån som betraktas som ett nytt avtal, inte övriga affärsrelationer som eventuellt existerar mellan det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren.

XVI.   
  Uppdelning efter ursprunglig och återstående löptid, uppsägningstid och bindningstid eller första räntebestämning

| 57. | Beroende på typen av instrument och om MFI:s räntor avser utestående belopp eller nya avtal, ska statistiken göra en uppdelning efter ursprunglig och återstående löptid, uppsägningstid och bindningstid, och/eller tidsperioden för den första räntebestämningen. Dessa uppdelningar avser tidsperioder eller tidsband – exempelvis avser en ränta på inlåning med ursprunglig överenskommen löptid upp till två år den genomsnittliga räntan på all inlåning med en ursprunglig överenskommen löptid mellan två dagar och upp till två år, viktade med utgångspunkt i de belopp som lånats in. |
| --- | --- |

57.

Beroende på typen av instrument och om MFI:s räntor avser utestående belopp eller nya avtal, ska statistiken göra en uppdelning efter ursprunglig och återstående löptid, uppsägningstid och bindningstid, och/eller tidsperioden för den första räntebestämningen. Dessa uppdelningar avser tidsperioder eller tidsband – exempelvis avser en ränta på inlåning med ursprunglig överenskommen löptid upp till två år den genomsnittliga räntan på all inlåning med en ursprunglig överenskommen löptid mellan två dagar och upp till två år, viktade med utgångspunkt i de belopp som lånats in.

| 58. | Uppdelningen efter ursprunglig och återstående löptid samt uppsägningstid och bindningstid följer de definitioner som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas för alla inlåningskategorier avseende utestående belopp, utom repor, och för alla utlåningskategorier avseende utestående belopp såsom anges i tillägg 1. En uppdelning efter ursprunglig löptid i kombination med återstående löptid och tidpunkt för bindningstidens utgång tillämpas på indikatorerna 15–26 enligt definitionen i tillägg 1. En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas också på nya inlåningsavtal med överenskommen löptid, samt en uppdelning efter uppsägningstid för nya inlåningsavtal med uppsägningstid såsom anges i tillägg 2. Separata uppgifter om lån till icke-finansiella företag med en tidsperiod för första räntebestämning upp till ett år i kombination med ursprunglig löptid över ett år rapporteras för varje låneintervall som anges i punkt 56, se tillägg 2. |
| --- | --- |

58.

Uppdelningen efter ursprunglig och återstående löptid samt uppsägningstid och bindningstid följer de definitioner som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas för alla inlåningskategorier avseende utestående belopp, utom repor, och för alla utlåningskategorier avseende utestående belopp såsom anges i tillägg 1. En uppdelning efter ursprunglig löptid i kombination med återstående löptid och tidpunkt för bindningstidens utgång tillämpas på indikatorerna 15–26 enligt definitionen i tillägg 1. En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas också på nya inlåningsavtal med överenskommen löptid, samt en uppdelning efter uppsägningstid för nya inlåningsavtal med uppsägningstid såsom anges i tillägg 2. Separata uppgifter om lån till icke-finansiella företag med en tidsperiod för första räntebestämning upp till ett år i kombination med ursprunglig löptid över ett år rapporteras för varje låneintervall som anges i punkt 56, se tillägg 2.

| 59. | Utlåningsräntan avseende nya avtal, med undantag för indikatorerna 88–91 om omförhandlade lån i tillägg 2, delas upp efter tidsperioden för den första räntebestämningen enligt avtalet. För statistiken över MFI:s räntesatser definieras tidsperioden för första räntebestämningen som en i förväg bestämd tidsperiod vid början av ett avtal under vilken räntesatsen inte kommer att ändras. Tidsperioden för första räntebestämningen kan vara kortare än, eller motsvara, utlåningens ursprungliga löptid. Räntesatsen anses endast vara oföränderlig om den anges som en exakt nivå, t.ex. 10 procent, eller som en differens till en referensränta vid en viss tidpunkt, till exempel som 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter på en viss dag och tidpunkt. Om hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid början av avtalet kommer överens om ett förfarande för att beräkna utlåningsräntan för en viss tidsperiod, till exempel 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter för tre år, anses den första räntebestämningen inte vara tre år utan sex månader, eftersom räntesatsen kan ändras var sjätte månad under de tre åren. Statistiken över MFI:s räntesatser på nya utlåningsavtal återspeglar endast den ränta som har avtalats för tidsperioden för första räntebestämningen vid början av avtalet eller efter omförhandling av lånet. Om räntan efter denna första tidsperiod för räntebestämningen ändras automatiskt till en rörlig ränta, ska detta inte återspeglas i MFI:s räntor på nya avtal utan enbart i de som avser utestående belopp. |
| --- | --- |

59.

Utlåningsräntan avseende nya avtal, med undantag för indikatorerna 88–91 om omförhandlade lån i tillägg 2, delas upp efter tidsperioden för den första räntebestämningen enligt avtalet. För statistiken över MFI:s räntesatser definieras tidsperioden för första räntebestämningen som en i förväg bestämd tidsperiod vid början av ett avtal under vilken räntesatsen inte kommer att ändras. Tidsperioden för första räntebestämningen kan vara kortare än, eller motsvara, utlåningens ursprungliga löptid. Räntesatsen anses endast vara oföränderlig om den anges som en exakt nivå, t.ex. 10 procent, eller som en differens till en referensränta vid en viss tidpunkt, till exempel som 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter på en viss dag och tidpunkt. Om hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid början av avtalet kommer överens om ett förfarande för att beräkna utlåningsräntan för en viss tidsperiod, till exempel 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter för tre år, anses den första räntebestämningen inte vara tre år utan sex månader, eftersom räntesatsen kan ändras var sjätte månad under de tre åren. Statistiken över MFI:s räntesatser på nya utlåningsavtal återspeglar endast den ränta som har avtalats för tidsperioden för första räntebestämningen vid början av avtalet eller efter omförhandling av lånet. Om räntan efter denna första tidsperiod för räntebestämningen ändras automatiskt till en rörlig ränta, ska detta inte återspeglas i MFI:s räntor på nya avtal utan enbart i de som avser utestående belopp.

| 60. | Nedanstående tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas när det gäller utlåning till hushåll: | För utlåning till hushåll för konsumtion och för andra ändamål:






  — | Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år. |
| --- | --- | --- | --- |

60.

Nedanstående tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas när det gäller utlåning till hushåll:

För utlåning till hushåll för konsumtion och för andra ändamål:

—

Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över fem år.

| | För bostadslån till hushåll:






  — | Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år. |
| --- | --- | --- |

För bostadslån till hushåll:

—

Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över 10 år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över 10 år.

| 61. | Följande tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas för lån till icke-finansiella företag ”upp till 250 000 euro”, ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt ”över 1 miljon euro”:






  — | Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) tre månader. |
| --- | --- | --- |

61.

Följande tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas för lån till icke-finansiella företag ”upp till 250 000 euro”, ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt ”över 1 miljon euro”:

—

Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) tre månader.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över tre månader och upp till (och inklusive) ett år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över tre månader och upp till (och inklusive) ett år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) tre år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) tre år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över tre år och upp till (och inklusive) fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över tre år och upp till (och inklusive) fem år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över 10 år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över 10 år.

| 62. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ”rörlig ränta” som den ränta som revideras regelbundet (t.ex. varje dag) eller efter det monetära finansinstitutets (utom centralbanker och penningmarknadsfonder) egna gottfinnande. |
| --- | --- |

62.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ”rörlig ränta” som den ränta som revideras regelbundet (t.ex. varje dag) eller efter det monetära finansinstitutets (utom centralbanker och penningmarknadsfonder) egna gottfinnande.

XVII.   
  Uppdelning efter utlåning mot säkerhet där säkerhet och/eller garantier ställs

| 63. | Lån till hushåll och icke-finansiella företag som sker mot säkerhet och/eller garantier rapporteras även separat för alla nya lånekategorier inom ramen för statistik över MFI:s räntesatser, förutom kreditkortsfordringar, revolverande lån och checkräkningskrediter samt utlåning för andra ändamål. Det krävs ingen uppdelning efter säkerhet/garantier för de indikatorer som avser nya affärsvolymer för omförhandlade lån. |
| --- | --- |

63.

Lån till hushåll och icke-finansiella företag som sker mot säkerhet och/eller garantier rapporteras även separat för alla nya lånekategorier inom ramen för statistik över MFI:s räntesatser, förutom kreditkortsfordringar, revolverande lån och checkräkningskrediter samt utlåning för andra ändamål. Det krävs ingen uppdelning efter säkerhet/garantier för de indikatorer som avser nya affärsvolymer för omförhandlade lån.

| 64. | För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar uppdelningen av lån efter säkerhet/garantier det totala beloppet av nya låneavtal som lånats ut med hjälp av tekniken ”förbetalt kreditriskskydd” enligt artikel 4.1 (58) och artiklarna 197–200 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (6) och/eller med hjälp av tekniken ”obetalt kreditriskskydd” enligt definitionen i artikel 4.1 (59) i förordning (EU) nr 575/2013, på ett sådant sätt att värdet på säkerheten och/eller garantin uppgår till minst samma belopp som lånet. Om MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder tillämpar ett annat system för tillsynen än ”schablonmetoden” enligt definitionen i förordning (EU) nr 575/2013, får det behandla rapporteringen av lån som inkluderas i denna uppdelning på samma sätt. |
| --- | --- |

64.

För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar uppdelningen av lån efter säkerhet/garantier det totala beloppet av nya låneavtal som lånats ut med hjälp av tekniken ”förbetalt kreditriskskydd” enligt artikel 4.1 (58) och artiklarna 197–200 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (6) och/eller med hjälp av tekniken ”obetalt kreditriskskydd” enligt definitionen i artikel 4.1 (59) i förordning (EU) nr 575/2013, på ett sådant sätt att värdet på säkerheten och/eller garantin uppgår till minst samma belopp som lånet. Om MFI utom centralbanker och penningmarknadsfonder tillämpar ett annat system för tillsynen än ”schablonmetoden” enligt definitionen i förordning (EU) nr 575/2013, får det behandla rapporteringen av lån som inkluderas i denna uppdelning på samma sätt.

DEL 5

Rapporteringsskyldigheter

| 65. | I syfte att erhålla aggregat som avser alla euroområdets medlemsstater för varje instrumentkategori som anges i tilläggen 1 och 2, tillämpas tre nivåer av aggregering. |
| --- | --- |

65.

I syfte att erhålla aggregat som avser alla euroområdets medlemsstater för varje instrumentkategori som anges i tilläggen 1 och 2, tillämpas tre nivåer av aggregering.

XVIII.   
  Uppgiftslämnarnas statistiska uppgifter

| 66. | Uppgiftslämnarna svarar för den första aggregeringsnivån i enlighet med punkterna 67–72. De nationella centralbankerna får emellertid också begära uppgifter från uppgiftslämnarna om enskilda inlåningar och utlåningar. Uppgifterna rapporteras till den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där uppgiftslämnaren har sin hemvist. |
| --- | --- |

66.

Uppgiftslämnarna svarar för den första aggregeringsnivån i enlighet med punkterna 67–72. De nationella centralbankerna får emellertid också begära uppgifter från uppgiftslämnarna om enskilda inlåningar och utlåningar. Uppgifterna rapporteras till den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där uppgiftslämnaren har sin hemvist.

| 67. | Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna tillhandahålla en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden för varje instrumentkategori. |
| --- | --- |

67.

Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna tillhandahålla en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden för varje instrumentkategori.

| 68. | Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1, sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad för varje instrumentkategori. |
| --- | --- |

68.

Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–26 i tillägg 1, sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad för varje instrumentkategori.

| 69. | Om räntan på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden. |
| --- | --- |

69.

Om räntan på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden.

| 70. | Om räntor på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden samt stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. |
| --- | --- |

70.

Om räntor på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökad kredit relaterad till kreditkort och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden samt stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad.

| 71. | För varje instrumentkategori som avser nya avtal, dvs. indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 och 37–85 i tillägg 2, tillhandahåller uppgiftslämnarna en viktad genomsnittlig ränta. Därutöver rapporterar uppgiftslämnarna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 antalet nya avtal som förvaltats under månaden för varje instrumentkategori. För de instrumentkategorier som avser omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella företag (indikatorerna 88–91 i tillägg 2) krävs endast information om nya avtal. |
| --- | --- |

71.

För varje instrumentkategori som avser nya avtal, dvs. indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 och 37–85 i tillägg 2, tillhandahåller uppgiftslämnarna en viktad genomsnittlig ränta. Därutöver rapporterar uppgiftslämnarna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 antalet nya avtal som förvaltats under månaden för varje instrumentkategori. För de instrumentkategorier som avser omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella företag (indikatorerna 88–91 i tillägg 2) krävs endast information om nya avtal.

| 72. | De kreditinstitut och andra institut som har fått tillåtelse av en nationell centralbank att rapportera MFI:s räntestatistik tillsammans som en grupp betraktas som en uppgiftslämnare och tillhandahåller de uppgifter som anges i punkterna 67–71 hänförliga till gruppen som helhet. Därutöver tillhandahåller dessa uppgiftslämnare varje år antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen i räntor mellan dessa institut för varje instrumentkategori. Antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen avser oktober månad och vidarebefordras med oktoberuppgifterna. |
| --- | --- |

72.

De kreditinstitut och andra institut som har fått tillåtelse av en nationell centralbank att rapportera MFI:s räntestatistik tillsammans som en grupp betraktas som en uppgiftslämnare och tillhandahåller de uppgifter som anges i punkterna 67–71 hänförliga till gruppen som helhet. Därutöver tillhandahåller dessa uppgiftslämnare varje år antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen i räntor mellan dessa institut för varje instrumentkategori. Antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen avser oktober månad och vidarebefordras med oktoberuppgifterna.

XIX.   
  Nationella viktade genomsnittliga räntesatser och aggregerade resultat för euroområdets medlemsstater

| 73. | De nationella centralbankerna svarar för den andra aggregeringsnivån. De aggregerar räntorna och berörda avtalsbelopp för alla sina nationella uppgiftslämnare till en nationell viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. Uppgifterna rapporteras till Europeiska centralbanken (ECB). ECB ombesörjer den slutliga aggregeringen av instrumentkategorierna i varje medlemsstats i euroområdet till den nivån som omfattar samtliga medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

73.

De nationella centralbankerna svarar för den andra aggregeringsnivån. De aggregerar räntorna och berörda avtalsbelopp för alla sina nationella uppgiftslämnare till en nationell viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. Uppgifterna rapporteras till Europeiska centralbanken (ECB). ECB ombesörjer den slutliga aggregeringen av instrumentkategorierna i varje medlemsstats i euroområdet till den nivån som omfattar samtliga medlemsstater i euroområdet.

---

(1)  EUT L 133, 22.5.2008, s. 66.

(2)  De nationella centralbankerna får bevilja hushållens icke vinstdrivande organisationer undantag för konsumentkrediter och bostadslån till hushåll.

(3)  EUT L 341, 27.12.2007, s. 1.

(4)  S.14 och S.15 kombinerat, enligt definitionen i ENS 2010 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

(5)  S.11 enligt definitionen i ENS 2010.

(6)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

Tillägg 1

Instrumentkategorier för räntor på utestående belopp

En överenskommen årlig ränta eller NDER rapporteras varje månad för varje kategori i tabell 1.

Tabell 1

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid | Återstående löptid | Bindningstidens utgång | Utestående belopp indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inlåning i euro | Från hushåll | Med överenskommen löptid | Upp till 2 år | | | 1 | AAR |
| Över 2 år | | | 2 | AAR |
| Från icke-finansiella företag | Med överenskommen löptid | Upp till 2 år | | | 3 | AAR |
| Över 2 år | | | 4 | AAR |
| Repoavtal | | | 5 | AAR |
| Utlåning i euro | Till hushåll | Bostadslån | Upp till 1 år | | | 6 | AAR |
| Över 1 år och upp till 5 år | | | 7 | AAR |
| Över 5 år | | | 8 | AAR |
| För konsumtion och andra syften | Upp till 1 år | | | 9 | AAR |
| Över 1 år och upp till 5 år | | | 10 | AAR |
| Över 5 år | | | 11 | AAR |
| Totalt | Över 1 år | | | 15 | AAR |
| Upp till 1 år | | 16 | AAR |
| Över 1 år | Under de kommande 12 månaderna | 17 | AAR |
| Över 2 år | | | 18 | AAR |
| Upp till 2 år | | 19 | AAR |
| Över 2 år | Under de kommande 24 månaderna | 20 | AAR |
| Till icke-finansiella företag | Upp till 1 år | | | 12 | AAR |
| Över 1 år och upp till 5 år | | | 13 | AAR |
| Över 5 år | | | 14 | AAR |
| Över 1 år | | | 21 | AAR |
| Upp till 1 år | | 22 | AAR |
| Över 1 år | Under de kommande 12 månaderna | 23 | AAR |
| Över 2 år | | | 24 | AAR |
| Upp till 2 år | | 25 | AAR |
| Över 2 år | Under de kommande 24 månaderna | 26 | AAR |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid

Återstående löptid

Bindningstidens utgång

Utestående belopp indikator

Rapporteringsskyldighet

Inlåning i euro

Från hushåll

Med överenskommen löptid

Upp till 2 år

1

AAR

Över 2 år

2

AAR

Från icke-finansiella företag

Med överenskommen löptid

Upp till 2 år

3

AAR

Över 2 år

4

AAR

Repoavtal

5

AAR

Utlåning i euro

Till hushåll

Bostadslån

Upp till 1 år

6

AAR

Över 1 år och upp till 5 år

7

AAR

Över 5 år

8

AAR

För konsumtion och andra syften

Upp till 1 år

9

AAR

Över 1 år och upp till 5 år

10

AAR

Över 5 år

11

AAR

Totalt

Över 1 år

15

AAR

Upp till 1 år

16

AAR

Över 1 år

Under de kommande 12 månaderna

17

AAR

Över 2 år

18

AAR

Upp till 2 år

19

AAR

Över 2 år

Under de kommande 24 månaderna

20

AAR

Till icke-finansiella företag

Upp till 1 år

12

AAR

Över 1 år och upp till 5 år

13

AAR

Över 5 år

14

AAR

Över 1 år

21

AAR

Upp till 1 år

22

AAR

Över 1 år

Under de kommande 12 månaderna

23

AAR

Över 2 år

24

AAR

Upp till 2 år

25

AAR

Över 2 år

Under de kommande 24 månaderna

26

AAR

Tillägg 2

En överenskommen årlig ränta eller NDER rapporteras varje månad för kategorierna i tabellerna 2, 3 och 4. Rapporteringen av AAR åtföljs av berörda avtalsvolymen om de anges i tabellerna med ordet ”belopp”. För de kategorier som avser omförhandlade lån i tabell 6 krävs endast information om nya avtal.

Kategorier i tabellerna 2 (förutom posterna 33–35), 3, 5 och 6 är ömsesidigt uteslutande inom varje tabell. Därför ska ett lån som rapporterats under någon av posterna i tabell 2 (förutom posterna 33–35) och/eller i tabell 3 och/eller tabell 5 och/eller tabell 6 inte rapporteras ytterligare en gång under någon annan post i samma tabell, utom vad gäller lån som rapporterats i posterna 33–35, vilka även ska rapporteras under posterna 20–22.

Alla lån som rapporteras under någon av kategorierna i tabell 3 måste även tas med i motsvarande kategori i tabell 2. Posterna i tabell 4 är underposter till tabell 2 och, om de är med säkerhet, underposter till tabell 3, varför varje lån som rapporterats under tabell 4 även måste tas med i antingen tabell 2 och 3. Alla lån som rapporteras under någon av kategorierna i tabell 6 måste även tas med i motsvarande kategori i tabell 2, och vid behov i respektive kategori i tabellerna 3 och 4.

Tabell 5 avser endast APRC. Lån som tas med i tabell 5 ska, med beaktande av APRC-metoden enligt punkt 9, även tas med i någon av tabellerna 2, 3, 4 eller 6.

Begreppet nya avtal omfattar hela stockarna, dvs. utestående belopp när det gäller inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, revolverande lån och checkräkningskrediter samt utökad kredit relaterad till kreditkort, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36.

Tabell 2

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inlåning i euro | Från hushåll | Lån över natten | 1 | AAR |
| Med överenskommen löptid | Upp till 1 års löptid | 2 | AAR, belopp |
| Över 1 års och upp till 2 års löptid | 3 | AAR, belopp |
| Över 2 års löptid | 4 | AAR, belopp |
| Med uppsägningstid (1) | Upp till 3 månaders uppsägningstid | 5 | AAR |
| Över 3 månaders uppsägningstid | 6 | AAR |
| Från icke-finansiella företag | Lån över natten | 7 | AAR |
| Med överenskommen löptid | Upp till 1 års löptid | 8 | AAR, belopp |
| Över 1 års och upp till 2 års löptid | 9 | AAR, belopp |
| Över 2 års löptid | 10 | AAR, belopp |
| Repoavtal | 11 | AAR, belopp |
| Utlåning i euro | Till hushåll | Revolverande lån och checkräkningskrediter | 12 | AAR |
| Utökad kredit relaterad till kreditkort | 32 | AAR |
| För konsumtion | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 13 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 14 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 15 | AAR, belopp |
| Bostadslån | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 16 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 17 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 18 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 19 | AAR, belopp |
| Andra lån | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 20 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 21 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 22 | AAR, belopp |
| Andra lån, varav: Enmansföretagare | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 33 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 34 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 35 | AAR, belopp |
| Utlåning i euro | Till icke-finansiella företag | Revolverande lån och checkräkningskrediter | 23 | AAR |
| Utökad kredit relaterad till kreditkort | 36 | AAR |
| Lån upp till 250 000 EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 37 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 38 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 39 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 40 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 41 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 42 | AAR, belopp |
| Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 43 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 44 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 45 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 46 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 47 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 48 | AAR, belopp |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 49 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 50 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 51 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 52 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 53 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 54 | AAR, belopp |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Inlåning i euro

Från hushåll

Lån över natten

1

AAR

Med överenskommen löptid

Upp till 1 års löptid

2

AAR, belopp

Över 1 års och upp till 2 års löptid

3

AAR, belopp

Över 2 års löptid

4

AAR, belopp

Med uppsägningstid (1)

Upp till 3 månaders uppsägningstid

5

AAR

Över 3 månaders uppsägningstid

6

AAR

Från icke-finansiella företag

Lån över natten

7

AAR

Med överenskommen löptid

Upp till 1 års löptid

8

AAR, belopp

Över 1 års och upp till 2 års löptid

9

AAR, belopp

Över 2 års löptid

10

AAR, belopp

Repoavtal

11

AAR, belopp

Utlåning i euro

Till hushåll

Revolverande lån och checkräkningskrediter

12

AAR

Utökad kredit relaterad till kreditkort

32

AAR

För konsumtion

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

13

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

14

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

15

AAR, belopp

Bostadslån

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

16

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

17

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

18

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

19

AAR, belopp

Andra lån

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

20

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

21

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

22

AAR, belopp

Andra lån, varav: Enmansföretagare

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

33

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

34

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

35

AAR, belopp

Utlåning i euro

Till icke-finansiella företag

Revolverande lån och checkräkningskrediter

23

AAR

Utökad kredit relaterad till kreditkort

36

AAR

Lån upp till 250 000 EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

37

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

38

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

39

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

40

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

41

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

42

AAR, belopp

Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

43

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

44

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

45

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

46

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

47

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

48

AAR, belopp

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

49

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

50

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

51

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

52

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

53

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

54

AAR, belopp

Tabell 3

Nya avtal med säkerhet och/eller garantier

| | Sektor | Typ av instrument | Tidsperiod för första räntebestämningen | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till hushåll | För konsumtion | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 55 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 56 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 57 | AAR, belopp |
| Bostadslån | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 58 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 59 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 60 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 61 | AAR, belopp |
| Utlåning i euro | Till icke-finansiella företag | Lån upp till 250 000 EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 62 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 63 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 64 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 65 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 66 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 67 | AAR, belopp |
| Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 68 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 69 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 70 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 71 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 72 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 73 | AAR, belopp |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 74 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 75 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 76 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 77 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 78 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 79 | AAR, belopp |

Sektor

Typ av instrument

Tidsperiod för första räntebestämningen

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till hushåll

För konsumtion

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

55

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

56

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

57

AAR, belopp

Bostadslån

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

58

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

59

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

60

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

61

AAR, belopp

Utlåning i euro

Till icke-finansiella företag

Lån upp till 250 000 EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

62

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

63

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

64

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

65

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

66

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

67

AAR, belopp

Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

68

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

69

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

70

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

71

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

72

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

73

AAR, belopp

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

74

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

75

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

76

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

77

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

78

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

79

AAR, belopp

Tabell 4

Nya lån till icke-finansiella företag med första räntebestämning under 1 år och ursprunglig löptid över 1 år

| | Sektor | Typ av instrument | All utlåning/lån mot säkerhet/garantier efter ursprunglig löptid | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till icke-finansiella företag | Lån upp till 250 000 EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år | 80 | AAR, belopp |
| Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier | 81 | AAR, belopp |
| Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år | 82 | AAR, belopp |
| Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier | 83 | AAR, belopp |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år | 84 | AAR, belopp |
| Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier | 85 | AAR, belopp |

Sektor

Typ av instrument

All utlåning/lån mot säkerhet/garantier efter ursprunglig löptid

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till icke-finansiella företag

Lån upp till 250 000 EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år

80

AAR, belopp

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier

81

AAR, belopp

Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år

82

AAR, belopp

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier

83

AAR, belopp

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år

84

AAR, belopp

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier

85

AAR, belopp

Tabell 5

Nya lån till hushåll

| | Sektor | Typ av instrument | Alla lån | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till hushåll | För konsumtion | APRC | 30 | APRC |
| Bostadslån | APRC | 31 | APRC |

Sektor

Typ av instrument

Alla lån

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till hushåll

För konsumtion

APRC

30

APRC

Bostadslån

APRC

31

APRC

Tabell 6

Nya omförhandlade lån

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till hushåll | För konsumtion | Totalt | 88 | Belopp |
| Bostadslån | Totalt | 89 | Belopp |
| Andra lån | Totalt | 90 | Belopp |
| Till icke-finansiella företag | Totalt | 91 | Belopp |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till hushåll

För konsumtion

Totalt

88

Belopp

Bostadslån

Totalt

89

Belopp

Andra lån

Totalt

90

Belopp

Till icke-finansiella företag

Totalt

91

Belopp

---

(1)  För denna instrumentkategori slås hushåll och icke-finansiella företag samman och tilldelas sektorn hushåll.

---

BILAGA II

Uppgiftslämnarna ska tillämpa följande minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav:

| 1. | Minimistandarder för dataöverföring






  a) | Uppgifterna ska rapporteras snabbt och inom de tidsramar som fastställts av den nationella centralbanken i den medlemsstat som har euron som valuta där uppgiftslämnaren har sin hemvist (nedan kallade berörd nationell centralbank). |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för dataöverföring

a)

Uppgifterna ska rapporteras snabbt och inom de tidsramar som fastställts av den nationella centralbanken i den medlemsstat som har euron som valuta där uppgiftslämnaren har sin hemvist (nedan kallade berörd nationell centralbank).

| b) | Rapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Rapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Kontaktperson(er) hos uppgiftslämnarna ska namnges för den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

c)

Kontaktperson(er) hos uppgiftslämnarna ska namnges för den berörda nationella centralbanken.

| d) | De tekniska specifikationerna för dataöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för dataöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara korrekta. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet

a)

De statistiska uppgifterna ska vara korrekta.

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information den utveckling som inlämnade uppgifter innebär. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information den utveckling som inlämnade uppgifter innebär.

| c) | Statistisk information ska vara fullständig och inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken och om möjligt snarast rättas till. |
| --- | --- |

c)

Statistisk information ska vara fullständig och inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken och om möjligt snarast rättas till.

| d) | Uppgiftslämnarna ska använda de enheter, de avrundningsregler och det antal decimaler som den berörda nationella centralbanken har föreskrivit för den tekniska dataöverföringen. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska använda de enheter, de avrundningsregler och det antal decimaler som den berörda nationella centralbanken har föreskrivit för den tekniska dataöverföringen.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse






  a) | De statistiska uppgifterna ska överensstämma med definitioner och klassificeringar som anges i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse

a)

De statistiska uppgifterna ska överensstämma med definitioner och klassificeringar som anges i den här förordningen.

| b) | Vid avvikelser från dessa definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikelser från dessa definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten i denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara avbrott i inrapporterade data jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara avbrott i inrapporterade data jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och de berörda nationella centralbankerna ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och de berörda nationella centralbankerna ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---

BILAGA III

UPPHÄVD FÖRORDNING OCH ÄNDRINGAR AV DENNA

(som avses i artikel 7)

Förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18)

(EUT L 10, 12.1.2002, s. 24)

Ändrad genom:

| | Förordning (EG) nr 2181/2004 (ECB/2004/21)
  (EUT L 371, 18.12.2004, s. 42) |
| --- | --- |

Förordning (EG) nr 2181/2004 (ECB/2004/21)

(EUT L 371, 18.12.2004, s. 42)

| | Förordning (EG) nr 290/2009 (ECB/2009/7)
  (EUT L 94, 8.4.2009, s. 75) |
| --- | --- |

Förordning (EG) nr 290/2009 (ECB/2009/7)

(EUT L 94, 8.4.2009, s. 75)

| | Förordning (EU) nr 674/2010 (ECB/2010/7)
  (EUT L 196, 28.7.2010, s. 23) |
| --- | --- |

Förordning (EU) nr 674/2010 (ECB/2010/7)

(EUT L 196, 28.7.2010, s. 23)

---

BILAGA IV

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| | Artikel 2.2 |
| | Artikel 2.3 |
| | Artikel 2.4 |
| Artikel 2.2 | Artikel 2.5 |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.6 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| | Artikel 4 |
| Artikel 4 | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| | Artikel 8 |
| Artikel 7 | Artikel 9 |
| Bilaga I (1) | |
| Bilaga II | Bilaga I |
| Bilaga III | Bilaga II |
| | Bilaga III |
| Bilaga IV | |

Förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18)

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2

Artikel 2.3

Artikel 2.4

Artikel 2.2

Artikel 2.5

Artikel 2.3

Artikel 2.6

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 7

Artikel 9

Bilaga I (1)

Bilaga II

Bilaga I

Bilaga III

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga IV

---

(1)  Flyttad till en riktlinje som omarbetar riktlinje ECB/2007/9.

---

| 7.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/73

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1073/2013

av den 18 oktober 2013

om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (omarbetning)

(ECB/2013/38)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Eftersom omfattande ändringar behöver göras av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 958/2007 av den 27 juli 2007 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2007/8) (2), särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), bör den omarbetas så att den blir mer översiktlig. |
| --- | --- |

(1)

Eftersom omfattande ändringar behöver göras av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 958/2007 av den 27 juli 2007 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2007/8) (2), särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), bör den omarbetas så att den blir mer översiktlig.

| (2) | Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att, för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas har Europeiska centralbanken (ECB) rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna insamla statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att investeringsfonder utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikrapporteringskrav bl.a. inom den monetära och finansiella statistiken. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska rapporteringspopulationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och ECB har rätt att helt eller delvis befria särskilda klasser av uppgiftslämnare från sina krav på rapportering av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att, för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas har Europeiska centralbanken (ECB) rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna insamla statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att investeringsfonder utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikrapporteringskrav bl.a. inom den monetära och finansiella statistiken. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska rapporteringspopulationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och ECB har rätt att helt eller delvis befria särskilda klasser av uppgiftslämnare från sina krav på rapportering av statistiska uppgifter.

| (3) | För att fullgöra sina uppgifter och övervaka annan finansiell verksamhet än den som utförs av monetära finansinstitut (MFI) kräver ECBS statistikuppgifter av hög kvalitet om investeringsfondernas verksamhet. Huvudsyftet med sådana uppgifter är att förse ECB med en heltäckande statistisk bild av investeringsfondssektorn i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. |
| --- | --- |

(3)

För att fullgöra sina uppgifter och övervaka annan finansiell verksamhet än den som utförs av monetära finansinstitut (MFI) kräver ECBS statistikuppgifter av hög kvalitet om investeringsfondernas verksamhet. Huvudsyftet med sådana uppgifter är att förse ECB med en heltäckande statistisk bild av investeringsfondssektorn i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ses som ett enda ekonomiskt område.

| (4) | För att begränsa rapporteringsbördan tillåts de nationella centralbankerna att samla in nödvändig information om investeringsfonderna från den faktiska rapporteringspopulationen som en del av ett bredare statistiskt rapporteringsunderlag för andra statistiska ändamål, förutsatt att uppfyllandet av ECB:s statistikkrav inte riskeras. För att främja öppenhet och insyn är det i sådana fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter samlas in för att uppfylla andra statistiska ändamål. |
| --- | --- |

(4)

För att begränsa rapporteringsbördan tillåts de nationella centralbankerna att samla in nödvändig information om investeringsfonderna från den faktiska rapporteringspopulationen som en del av ett bredare statistiskt rapporteringsunderlag för andra statistiska ändamål, förutsatt att uppfyllandet av ECB:s statistikkrav inte riskeras. För att främja öppenhet och insyn är det i sådana fall lämpligt att informera uppgiftslämnarna om att uppgifter samlas in för att uppfylla andra statistiska ändamål.

| (5) | Tillgången till uppgifter om finansiella transaktioner underlättar en mer djupgående analys för penningpolitiken och andra ändamål. Uppgifter om finansiella transaktioner, liksom stockuppgifter, används också för att sammanställa annan statistik, särskilt finansräkenskaperna för euroområdet. |
| --- | --- |

(5)

Tillgången till uppgifter om finansiella transaktioner underlättar en mer djupgående analys för penningpolitiken och andra ändamål. Uppgifter om finansiella transaktioner, liksom stockuppgifter, används också för att sammanställa annan statistik, särskilt finansräkenskaperna för euroområdet.

| (6) | Även om de förordningar som antas enligt artikel 34.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) inte medför några rättigheter eller påför några skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), tillämpas artikel 5 i ECBS-stadgan på alla medlemsstater, såväl i som utanför euroområdet. I skäl 17 till förordning (EG) nr 2533/98 anges att artikel 5 i ECSB-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att bli medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(6)

Även om de förordningar som antas enligt artikel 34.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) inte medför några rättigheter eller påför några skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), tillämpas artikel 5 i ECBS-stadgan på alla medlemsstater, såväl i som utanför euroområdet. I skäl 17 till förordning (EG) nr 2533/98 anges att artikel 5 i ECSB-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att bli medlemsstater i euroområdet.

| (7) | Även om denna förordning primärt riktas till investeringsfonder, kan fullständig information om innehavarna av innehavarandelar som emitteras av investeringsfonder eventuellt inte vara direkt tillgänglig från investeringsfonder, och det är därför nödvändigt att inkludera andra enheter i den faktiska uppgiftslämnande populationen. |
| --- | --- |

(7)

Även om denna förordning primärt riktas till investeringsfonder, kan fullständig information om innehavarna av innehavarandelar som emitteras av investeringsfonder eventuellt inte vara direkt tillgänglig från investeringsfonder, och det är därför nödvändigt att inkludera andra enheter i den faktiska uppgiftslämnande populationen.

| (8) | De standarder för skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas. |
| --- | --- |

(8)

De standarder för skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas.

| (9) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

1.   investeringsfond: ett företag för kollektiva investeringar som

| i) | avtalsrätt, som en gemensam fond som förvaltas av förvaltningsbolag, |
| --- | --- |

i)

avtalsrätt, som en gemensam fond som förvaltas av förvaltningsbolag,

| ii) | trustlagstiftning, som en aktiefond, |
| --- | --- |

ii)

trustlagstiftning, som en aktiefond,

| iii) | bolagsrätt, som ett investeringsbolag, eller |
| --- | --- |

iii)

bolagsrätt, som ett investeringsbolag, eller

| iv) | en annan liknande mekanism eller rättslig form. |
| --- | --- |

iv)

en annan liknande mekanism eller rättslig form.

Följande inkluderas i definitionen:

Följande inkluderas inte i definitionen:

I definitionen av investeringsfonder ska ”offentlig” anses innefatta icke-professionella, professionella samt institutionella investerare.

2.   uppgiftslämnare: i den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98,

3.   som har sin hemvist: i den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98. I denna förordning ska, om det inte finns en fysisk dimension för en juridisk person, dess hemvist avgöras av det ekonomiska territorium enligt vars lagstiftning den är registrerad. Om enheten inte är registrerad, ska den juridiska hemvisten användas som kriterium, dvs. det land vars rättssystem styr upprättandet av enheten och dess fortsatta existens,

4.   monetärt finansinstitut (MFI): i den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33),

5.   andra finansförmedlare (OFI): andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut, enligt definitionen i ENS 2010 (delsektor S.125),

6.   registrerade aktier/andelar i investeringsfonder: aktier/andelar i investeringsfonder som i enlighet med nationell lagstiftning finns upptagna i ett register med personuppgifter om innehavarna av fondens aktier/andelar, inklusive uppgift om innehavarnas hemvist och sektor,

7.   innehavaraktier/innehavarandelar i investeringsfonder: aktier/andelar i investeringsfonder som i enlighet med nationell lagstiftning inte finns upptagna i något register med personuppgifter om innehavarna av fondens aktier/andelar, eller som finns upptagna i ett register utan uppgift om innehavarnas hemvist och sektor,

8.   berörd nationell centralbank: den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där investeringsfonden har sin hemvist,

9.   uppgifter värdepapper för värdepapper: uppgifter uppdelade efter enskilda värdepapper.

Artikel 2

Faktisk uppgiftslämnande population

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska bestå av de investeringsfonder som har sin hemvist på territoriet för euroområdets medlemsstater. Investeringsfonden själv, eller i det fall investeringsfonden inte är en juridisk person enligt deras nationella lagstiftning, de personer som är rättsligen berättigade till att representera dem, ska vara ansvarig för att rapportera de statistiska uppgifter som krävs enligt denna förordning.

2.   För att samla in information om innehavare av innehavarandelar som emitteras av investeringsfonder i enlighet med del 2 punkt 3 i bilaga I ska, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, den faktiska uppgiftslämnande populationen inkludera MFI och OFI. De nationella centralbankerna får bevilja undantag till dessa enheter förutsatt att de begärda statistiska uppgifterna samlas in från andra tillgängliga källor i enlighet med del 2 punkt 3 i bilaga I. De nationella centralbankerna ska i god tid kontrollera att detta villkor uppfylls för att bevilja eller om nödvändigt återkalla ett undantag med verkan från varje års början, i samförstånd med ECB. Vid tillämpningen av den här förordningen får de nationella centralbankerna upprätta och föra en förteckning över uppgiftslämnande OFI i enlighet med de principer som fastslås i del 2 punkt 3 i bilaga I.

Artikel 3

Förteckning över investeringsfonder för statistiska ändamål

1.   Direktionen ska för statistiska ändamål upprätta och föra en förteckning över investeringsfonder som utgör referenspopulationen av uppgiftslämnare, inklusive deras underfonder där det är tillämpligt i den mening som avses i artikel 4.2. Förteckningen kan baseras på existerande förteckningar över investeringsfonder som omfattas av nationella myndigheters tillsyn, om sådana förteckningar finns tillgängliga, kompletterade av andra investeringsfonder som faller inom definitionen av investeringsfonder i artikel 1.

2.   De nationella centralbankerna och ECB ska se till att denna förteckning och uppdaterade versioner därav hålls tillgänglig på lämpligt sätt, bland annat på elektronisk väg, över internet eller – på begäran av berörda uppgiftslämnare – på papper.

3.   Om den senast tillgängliga elektroniska versionen av förteckningen enligt punkt 2 är felaktig, ska ECB inte besluta om sanktioner för uppgiftslämnare som underlåtit att på ett korrekt sätt fullgöra sin rapporteringsskyldighet i den mån som underlåtenheten beror på att uppgiftslämnaren i god tro utgått från den felaktiga förteckningen.

Artikel 4

Rapportering fond för fond

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska rapportera uppgifter om sina tillgångar och skulder på en fond för fond-basis.

2.   Om en investeringsfond avskiljer sina tillgångar i olika underfonder på sådant sätt att aktierna/andelarna som relaterar till varje underfond på ett oberoende sätt backas upp av olika tillgångar, ska, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, varje underfond anses vara en enskild investeringsfond.

3.   Med undantag från punkterna 1 och 2 får investeringsfonderna, med den berörda nationella centralbankens förhandsgodkännande och instruktioner, rapportera sina tillgångar och skulder som en grupp, förutsatt att detta leder till resultat som liknar rapportering fond för fond.

Artikel 5

Kvartalsvisa och månadsvisa statistikrapporteringskrav

1.   Uppgiftslämnarna ska i enlighet med bilagorna I och II tillhandahålla

| a) | kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om investeringsfondernas tillgångar och skulder och kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller transaktioner, där det är tillämpligt, och |
| --- | --- |

a)

kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om investeringsfondernas tillgångar och skulder och kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller transaktioner, där det är tillämpligt, och

| b) | månadsvis, stockuppgifter vid månadsslutet om investeringsfondernas emitterade aktier/andelar, motsvarande månadsvisa justeringar för omvärdering eller transaktioner, där det är tillämpligt, och separat rapportering av nyemittering och inlösen av aktier/andelar i investeringsfonden under rapporteringsmånaden. |
| --- | --- |

b)

månadsvis, stockuppgifter vid månadsslutet om investeringsfondernas emitterade aktier/andelar, motsvarande månadsvisa justeringar för omvärdering eller transaktioner, där det är tillämpligt, och separat rapportering av nyemittering och inlösen av aktier/andelar i investeringsfonden under rapporteringsmånaden.

2.   De nationella centralbankerna får välja att samla in uppgifterna i punkt 1 a månadsvis i stället för kvartalsvis.

Artikel 6

Justeringar för omvärderingar eller transaktioner

1.   Uppgiftslämnarna ska rapportera justeringar för omvärdering eller transaktioner i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner för de uppgifter som rapporteras på aggregerad basis enligt bilaga I.

2.   I enlighet med bilaga I får de nationella centralbankerna antingen ta fram ungefärliga siffror av värdepapperstransaktionerna från uppgifterna värdepapper för värdepapper eller direkt samla in transaktionerna värdepapper för värdepapper.

3.   Ytterligare krav och riktlinjer avseende sammanställningen av justeringar för omvärderingar eller transaktioner fastställs i bilaga III.

Artikel 7

Redovisningsregler

1.   När investeringsfonder lämnar uppgifter i enlighet med denna förordning ska de följa de redovisningsregler som fastställs i den berörda nationella lagstiftningen som genomför rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (5) eller, om den bestämmelsen inte är tillämplig, i övriga nationella eller internationella standarder som är tillämpliga på investeringsfonder.

2.   Utan att det påverkar rådande redovisningspraxis och nettningsrutiner i euroområdets medlemsstater ska alla finansiella tillgångar och skulder redovisas brutto för statistiska ändamål.

Artikel 8

Undantag

1.   Undantag från de rapporteringskrav som fastställs i artikel 5 får beviljas för investeringsfonder enligt följande:

| a) | De nationella centralbankerna får bevilja undantag till de investeringsfonder som är minst räknat i totala tillgångar, förutsatt att de investeringsfonder som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 95 % av alla investeringsfondernas tillgångar vad beträffar stockar i varje medlemsstat i euroområdet. |
| --- | --- |

a)

De nationella centralbankerna får bevilja undantag till de investeringsfonder som är minst räknat i totala tillgångar, förutsatt att de investeringsfonder som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 95 % av alla investeringsfondernas tillgångar vad beträffar stockar i varje medlemsstat i euroområdet.

| b) | I euroområdets medlemsstater där de nationella investeringsfondernas samlade totala tillgångar inte överstiger 1 % av euroområdets totala IF-tillgångar får de nationella centralbankerna bevilja undantag till de investeringsfonder som är minst räknat i totala tillgångar, förutsatt att de investeringsfonder som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 80 % av alla investeringsfondernas tillgångar vad beträffar stockar. |
| --- | --- |

b)

I euroområdets medlemsstater där de nationella investeringsfondernas samlade totala tillgångar inte överstiger 1 % av euroområdets totala IF-tillgångar får de nationella centralbankerna bevilja undantag till de investeringsfonder som är minst räknat i totala tillgångar, förutsatt att de investeringsfonder som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 80 % av alla investeringsfondernas tillgångar vad beträffar stockar.

| c) | De investeringsfonder som undantagen enligt punkterna a och b är tillämpliga på ska endast kvartalsvis rapportera stockuppgifter vid kvartalsslutet om emitterade aktier/andelar i investeringsfonder och motsvarande kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller transaktioner, där det är tillämpligt. |
| --- | --- |

c)

De investeringsfonder som undantagen enligt punkterna a och b är tillämpliga på ska endast kvartalsvis rapportera stockuppgifter vid kvartalsslutet om emitterade aktier/andelar i investeringsfonder och motsvarande kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller transaktioner, där det är tillämpligt.

| d) | De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren i punkterna a och b årligen är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje kalenderårs början. |
| --- | --- |

d)

De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren i punkterna a och b årligen är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från varje kalenderårs början.

2.   Undantag får beviljas de investeringsfonder som är föremål för nationella räkenskapsregler som tillåter värdering av deras tillgångar mera sällan än kvartalsvis. ECB-rådet ska besluta vilka kategorier av investeringsfonder de nationella centralbankerna ska kunna bevilja undantag till. De investeringsfonder som omfattas av sådana undantag ska vara föremål för de krav som fastställs i artikel 5 med en frekvens som stämmer överens med deras redovisningsskyldigheter avseende tidsramen för värdering av deras tillgångar.

3.   Investeringsfonderna kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna i artikel 5 i stället. Om en investeringsfond gör ett sådant val, måste den få den berörda nationella centralbankens medgivande innan den ändrar sitt utnyttjande av dessa undantag.

Artikel 9

Tidsramar

1.   De nationella centralbankerna ska besluta när de behöver få in materialet från uppgiftslämnarna i enlighet med artikel 5 för att kunna möta de tidsramar som fastställs i punkt 2.

2.   De nationella centralbankerna ska till ECB överföra

| a) | aggregerade kvartalsstockar och justeringar för omvärderingar senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser, baserat på kvartalsuppgifter som samlas in från uppgiftslämnarna, |
| --- | --- |

a)

aggregerade kvartalsstockar och justeringar för omvärderingar senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser, baserat på kvartalsuppgifter som samlas in från uppgiftslämnarna,

| b) | aggregerade månadsvisa stockar och justeringar för omvärderingar senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser, baserat på månadsvisa uppgifter om emitterade aktier/andelar i investeringsfonder som samlats in från uppgiftslämnarna eller som är baserade på faktiska uppgifter i enlighet med artikel 5.2, och |
| --- | --- |

b)

aggregerade månadsvisa stockar och justeringar för omvärderingar senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser, baserat på månadsvisa uppgifter om emitterade aktier/andelar i investeringsfonder som samlats in från uppgiftslämnarna eller som är baserade på faktiska uppgifter i enlighet med artikel 5.2, och

| c) | aggregerade månadsvisa nyemitteringar och återinlösen av aktier/andelar i investeringsfonder senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser, baserat på månadsuppgifter som samlas in från uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

c)

aggregerade månadsvisa nyemitteringar och återinlösen av aktier/andelar i investeringsfonder senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser, baserat på månadsuppgifter som samlas in från uppgiftslämnarna.

Artikel 10

Minimistandarder och nationella rapporteringsförfaranden

1.   Uppgiftslämnarna ska följa de rapporteringskrav som gäller för dem i enlighet med minimistandarderna i bilaga IV för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering.

2.   De nationella centralbankerna ska fastställa och genomföra de rapporteringsförfaranden som ska följas av den faktiska uppgiftslämnande populationen i enlighet med nationella krav. De nationella centralbankerna ska säkerställa att dessa förfaranden medför att de begärda statistiska uppgifterna rapporteras och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att minimistandarderna enligt bilaga IV för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering följs.

Artikel 11

Fusioner, uppdelningar och omorganisationer

Vid en fusion, uppdelning eller någon annan omorganisation som kan påverka de berörda uppgiftslämnarnas fullgörande av sina skyldigheter på statistikområdet, så ska dessa – så snart avsikten att genomföra en sådan åtgärd har offentliggjorts och i god tid innan fusionen, uppdelningen eller omorganisationen får verkan – underrätta den berörda nationella centralbanken om de förfaranden som planeras för att uppfylla rapporteringskraven enligt den här förordningen.

Artikel 12

Kontroll och obligatorisk insamling

De nationella centralbankerna ska utöva rättigheterna att kontrollera eller att obligatoriskt samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning, utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva dessa rättigheter. Dessa rättigheter ska särskilt utövas av de nationella centralbankerna då ett institut som ingår i den faktiska uppgiftslämnande populationen inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga IV.

Artikel 13

Första rapporteringen

Den första rapporteringen ska börja med månadsvisa och kvartalsvisa uppgifter för december 2014.

Artikel 14

Upphävande

1.   Förordning (EG) nr 958/2007 (ECB/2007/8) ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2015.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga V.

Artikel 15

Slutbestämmelse

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 18 oktober 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUT L 211, 11.8.2007, s. 8.

2

(3)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

3

(4)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

4

(5)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

5

---

BILAGA I

STATISTIKRAPPORTERINGSKRAV

DEL 1

Allmänna statistikrapporteringskrav

| 1. | Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska tillhandahålla följande statistiska uppgifter:






  a) | Kvartalsvis: i) uppgifter värdepapper för värdepapper för värdepapper med offentligt tillgängliga identifikationskoder som innehas av investeringsfonderna, ii) aggregerade uppgifter uppdelade efter kategorier för instrument/löptid, valutor och motparter, för tillgångar och skulder andra än värdepapper och för värdepapper utan offentligt tillgängliga identifikationskoder, och iii) antingen uppgifter värdepapper för värdepapper eller aggregerade uppgifter om innehavarna av emitterade aktier/andelar i investeringsfonder, som specificeras närmare i del 2. Den berörda nationella centralbanken får begära att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter värdepapper för värdepapper utan offentligt tillgängliga identifikationskoder eller uppgifter post för post för tillgångar och skulder andra än värdepapper. |
| --- | --- | --- |

1.

Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska tillhandahålla följande statistiska uppgifter:

a)

Kvartalsvis: i) uppgifter värdepapper för värdepapper för värdepapper med offentligt tillgängliga identifikationskoder som innehas av investeringsfonderna, ii) aggregerade uppgifter uppdelade efter kategorier för instrument/löptid, valutor och motparter, för tillgångar och skulder andra än värdepapper och för värdepapper utan offentligt tillgängliga identifikationskoder, och iii) antingen uppgifter värdepapper för värdepapper eller aggregerade uppgifter om innehavarna av emitterade aktier/andelar i investeringsfonder, som specificeras närmare i del 2. Den berörda nationella centralbanken får begära att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter värdepapper för värdepapper utan offentligt tillgängliga identifikationskoder eller uppgifter post för post för tillgångar och skulder andra än värdepapper.

| b) | Månadsvis: uppgifter värdepapper för värdepapper som separat identifierar alla aktier/andelar som emitteras av investeringsfonderna. |
| --- | --- |

b)

Månadsvis: uppgifter värdepapper för värdepapper som separat identifierar alla aktier/andelar som emitteras av investeringsfonderna.

Den berörda nationella centralbanken får, utöver uppgifterna avseende de områden för vilka information krävs i samband med rapportering värdepapper för värdepapper i syfte att härleda aggregerade uppgifter om värdepapper i enlighet med tabell 2, också besluta att samla in uppgifter om transaktioner värdepapper för värdepapper.

De aggregerade uppgifterna ska tillhandahållas som stockar och, i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner, som antingen: a) omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar, eller b) transaktioner.

Om den berörda nationella centralbankens förhandsgodkännande erhålls, får de uppgiftslämnare som tillhandahåller de begärda kvartalsvisa uppgifterna värdepapper för värdepapper välja att rapportera aggregerade månadsvisa uppgifter, i stället för att tillhandahålla uppgifter värdepapper för värdepapper.

| 2. | Vilka uppgifter som ska lämnas till den berörda nationella centralbanken värdepapper för värdepapper anges i tabell 2. Kraven som gäller aggregerad kvartalsvis rapportering för stockar specificeras i tabell 1 och kraven för omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar eller transaktioner specificeras i tabell 3. Kraven som gäller aggregerad månadsvis rapportering för stockar, omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar eller transaktioner samt nyemitteringar och återinlösen av aktier/andelar i investeringsfonder specificeras i tabell 4. |
| --- | --- |

2.

Vilka uppgifter som ska lämnas till den berörda nationella centralbanken värdepapper för värdepapper anges i tabell 2. Kraven som gäller aggregerad kvartalsvis rapportering för stockar specificeras i tabell 1 och kraven för omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar eller transaktioner specificeras i tabell 3. Kraven som gäller aggregerad månadsvis rapportering för stockar, omvärderingar på grund av pris- och växelkursförändringar eller transaktioner samt nyemitteringar och återinlösen av aktier/andelar i investeringsfonder specificeras i tabell 4.

| 3. | Förutsatt att en nationell centralbank uppfyller kraven på skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som insamlas av ECBS enligt i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98, särskilt punkt 5 i denna får en nationell centralbank också härleda den information som behövs från de uppgifter som samlas in enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder (1), i den mån som de uppgifter som samlats in av den berörda nationella tillsynsmyndigheten enligt det direktivet överförs till den nationella centralbanken i enlighet med de villkor de båda organen har enats om. |
| --- | --- |

3.

Förutsatt att en nationell centralbank uppfyller kraven på skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som insamlas av ECBS enligt i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98, särskilt punkt 5 i denna får en nationell centralbank också härleda den information som behövs från de uppgifter som samlas in enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder (1), i den mån som de uppgifter som samlats in av den berörda nationella tillsynsmyndigheten enligt det direktivet överförs till den nationella centralbanken i enlighet med de villkor de båda organen har enats om.

DEL 2

Hemvist och ekonomisk sektor för innehavare av aktier/andelar i investeringsfonder

| 1. | Uppgiftslämnare ska kvartalsvis lämna uppgifter om hemvist för innehavare av aktier/andelar i investeringsfonder emitterade av investeringsfonder i medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) med uppdelning efter inhemska motparter/euroområdet, ej inhemska/övriga utlandet. Inhemska motparter och ej inhemska motparter i euroområdet uppdelas ytterligare efter sektor. |
| --- | --- |

1.

Uppgiftslämnare ska kvartalsvis lämna uppgifter om hemvist för innehavare av aktier/andelar i investeringsfonder emitterade av investeringsfonder i medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater) med uppdelning efter inhemska motparter/euroområdet, ej inhemska/övriga utlandet. Inhemska motparter och ej inhemska motparter i euroområdet uppdelas ytterligare efter sektor.

| 2. | I fråga om registrerade aktier/andelar ska uppgiftslämnare lämna uppgifter uppdelade efter hemvist och sektor för innehavarna av de aktier/andelar som har emitterats av investeringsfonder. Om innehavarens hemvist och sektor inte direkt kan anges, ska de relevanta uppgifterna rapporteras på grundval av tillgänglig information. |
| --- | --- |

2.

I fråga om registrerade aktier/andelar ska uppgiftslämnare lämna uppgifter uppdelade efter hemvist och sektor för innehavarna av de aktier/andelar som har emitterats av investeringsfonder. Om innehavarens hemvist och sektor inte direkt kan anges, ska de relevanta uppgifterna rapporteras på grundval av tillgänglig information.

| 3. | I fråga om innehavaraktier/innehavarandelar ska uppgiftslämnarna rapportera uppgifter om uppdelningen efter hemvist och sektor för innehavarna av aktier/andelar i investeringsfonder enligt den metod som den berörda nationella centralbanken beslutat. Detta krav begränsas till ett eller en kombination av följande alternativ, som ska väljas med beaktande av organisationen av de relevanta marknaderna och de nationella rättsliga förutsättningarna i medlemsstaten i fråga. Detta krav kommer periodiskt att övervakas av den nationella centralbanken.






  a) | Emitterande investeringsfonder:
  Emitterande investeringsfonder, deras lagliga företrädare eller de enheter som avses i artikel 2.2 i denna förordning, lämnar uppgifter med uppdelning efter hemvist och sektor för innehavarna av deras emitterade aktier/andelar. Sådana uppgifter kan komma från den mäklare som distribuerar aktierna/andelarna eller från någon annan enhet som deltagit i emissionen, återköpen eller överföringen av aktierna/andelarna. |
| --- | --- | --- |

3.

I fråga om innehavaraktier/innehavarandelar ska uppgiftslämnarna rapportera uppgifter om uppdelningen efter hemvist och sektor för innehavarna av aktier/andelar i investeringsfonder enligt den metod som den berörda nationella centralbanken beslutat. Detta krav begränsas till ett eller en kombination av följande alternativ, som ska väljas med beaktande av organisationen av de relevanta marknaderna och de nationella rättsliga förutsättningarna i medlemsstaten i fråga. Detta krav kommer periodiskt att övervakas av den nationella centralbanken.

a)

Emitterande investeringsfonder:

Emitterande investeringsfonder, deras lagliga företrädare eller de enheter som avses i artikel 2.2 i denna förordning, lämnar uppgifter med uppdelning efter hemvist och sektor för innehavarna av deras emitterade aktier/andelar. Sådana uppgifter kan komma från den mäklare som distribuerar aktierna/andelarna eller från någon annan enhet som deltagit i emissionen, återköpen eller överföringen av aktierna/andelarna.

| b) | MFI och OFI i egenskap av depåhållare för aktier/andelar i investeringsfonder:
  Som uppgiftslämnare rapporterar MFI och OFI i egenskap av depåhållare för aktier/andelar i investeringsfonder uppgifter med uppdelning efter hemvist och sektor för innehavare av aktier/andelar som emitterats av inhemska investeringsfonder, och som förvaras på depå för innehavarens räkning eller för sådan annan mellanhands räkning som också fungerar som depåhållare. Detta alternativ kan väljas om: i) depåhållaren skiljer på aktier/andelar i investeringsfonder som hålls i depå för innehavarnas räkning och de som hålls för andra depåhållares räkning, och ii) de flesta av aktierna/andelarna i investeringsfonder är i depå hos inhemska institut som klassificeras som finansiella mellanhänder (MFI eller OFI). |
| --- | --- |

b)

MFI och OFI i egenskap av depåhållare för aktier/andelar i investeringsfonder:

Som uppgiftslämnare rapporterar MFI och OFI i egenskap av depåhållare för aktier/andelar i investeringsfonder uppgifter med uppdelning efter hemvist och sektor för innehavare av aktier/andelar som emitterats av inhemska investeringsfonder, och som förvaras på depå för innehavarens räkning eller för sådan annan mellanhands räkning som också fungerar som depåhållare. Detta alternativ kan väljas om: i) depåhållaren skiljer på aktier/andelar i investeringsfonder som hålls i depå för innehavarnas räkning och de som hålls för andra depåhållares räkning, och ii) de flesta av aktierna/andelarna i investeringsfonder är i depå hos inhemska institut som klassificeras som finansiella mellanhänder (MFI eller OFI).

| c) | MFI och OFI i egenskap av uppgiftslämnare i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter avseende aktier/andelar i en inhemsk investeringsfond:
  Som uppgiftslämnare ska MFI och OFI i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter rörande aktier/andelar i en inhemsk investeringsfond, rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist och sektor för innehavare av sådana aktier/andelar som emitterats av inhemska investeringsfonder som de köper och säljer för innehavarens eller för sådan annan mellanhands räkning som också deltar i transaktionen. Detta alternativ kan väljas om: i) rapporteringens täckning är uttömmande, dvs. att den omfattar i det närmaste samtliga transaktioner som utförs av uppgiftslämnarna, ii) precisa uppgifter om köp och försäljning med aktörer som inte har sin hemvist i euroområdets medlemsstater tillhandahålls, iii) skillnaden mellan emissionsvärdet och lösenvärdet, exklusive avgifter, för samma typ av aktier/andelar är minimalt, och iv) värdet av de aktier/andelar som emitterats av inhemska investeringsfonder och som innehas av aktörer som inte har hemvist i euroområdets medlemsstater är lågt. |
| --- | --- |

c)

MFI och OFI i egenskap av uppgiftslämnare i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter avseende aktier/andelar i en inhemsk investeringsfond:

Som uppgiftslämnare ska MFI och OFI i fråga om inhemska aktörers transaktioner med utländska motparter rörande aktier/andelar i en inhemsk investeringsfond, rapportera uppgifter med uppdelning efter hemvist och sektor för innehavare av sådana aktier/andelar som emitterats av inhemska investeringsfonder som de köper och säljer för innehavarens eller för sådan annan mellanhands räkning som också deltar i transaktionen. Detta alternativ kan väljas om: i) rapporteringens täckning är uttömmande, dvs. att den omfattar i det närmaste samtliga transaktioner som utförs av uppgiftslämnarna, ii) precisa uppgifter om köp och försäljning med aktörer som inte har sin hemvist i euroområdets medlemsstater tillhandahålls, iii) skillnaden mellan emissionsvärdet och lösenvärdet, exklusive avgifter, för samma typ av aktier/andelar är minimalt, och iv) värdet av de aktier/andelar som emitterats av inhemska investeringsfonder och som innehas av aktörer som inte har hemvist i euroområdets medlemsstater är lågt.

| d) | Om punkterna a till c inte är tillämpliga, ska uppgiftslämnarna, inklusive MFI och OFI, rapportera relevanta uppgifter på grundval av tillgänglig information. |
| --- | --- |

d)

Om punkterna a till c inte är tillämpliga, ska uppgiftslämnarna, inklusive MFI och OFI, rapportera relevanta uppgifter på grundval av tillgänglig information.

| 4. | De nationella centralbankerna får också härleda den information som behövs från de uppgifter som samlas in genom Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (2), i den mån som uppgifterna följer de tidsramar som anges i artikel 9 i denna förordning samt mer generellt de minimistandarder som fastställs i bilaga IV. |
| --- | --- |

4.

De nationella centralbankerna får också härleda den information som behövs från de uppgifter som samlas in genom Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (2), i den mån som uppgifterna följer de tidsramar som anges i artikel 9 i denna förordning samt mer generellt de minimistandarder som fastställs i bilaga IV.

| 5. | De nationella centralbankerna får bevilja undantag för ett år från kraven i punkterna 2 och 3, om registrerade aktier/andelar eller innehavaraktier/innehavarandelar emitteras första gången, eller om det finns behov av nya alternativ eller en kombination av alternativ på grund av utvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

5.

De nationella centralbankerna får bevilja undantag för ett år från kraven i punkterna 2 och 3, om registrerade aktier/andelar eller innehavaraktier/innehavarandelar emitteras första gången, eller om det finns behov av nya alternativ eller en kombination av alternativ på grund av utvecklingen på marknaden.

DEL 3

Rapporteringstabeller

Image

Tabell 2

Begärda uppgifter avseende värdepapper för värdepapper

Uppgifter för fälten i tabellen nedan måste rapporteras för varje värdepapper som klassificeras enligt kategorierna ”skuldebrev”, ”ägarandelar” och ”aktier/andelar i investeringsfonder” enligt följande regler.

| 1. | Uppgifter för fält 1 ska rapporteras. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter för fält 1 ska rapporteras.

| 2. | Om den berörda nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktionerna, ska uppgifter för två av de tre fälten 2, 3 och 4 rapporteras (dvs. fälten 2 och 3, fälten 2 och 4 eller fälten 3 och 4). |
| --- | --- |

2.

Om den berörda nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktionerna, ska uppgifter för två av de tre fälten 2, 3 och 4 rapporteras (dvs. fälten 2 och 3, fälten 2 och 4 eller fälten 3 och 4).

| 3. | Om den berörda nationella centralbanken direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktioner, ska det också rapporteras uppgifter för






  a) | fält 5, eller fält 6 och 7, och |
| --- | --- | --- |

3.

Om den berörda nationella centralbanken direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om transaktioner, ska det också rapporteras uppgifter för

a)

fält 5, eller fält 6 och 7, och

| b) | fält 4, eller fälten 2 och 3. |
| --- | --- |

b)

fält 4, eller fälten 2 och 3.

| 4. | Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för fält 8. |
| --- | --- |

4.

Den berörda nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för fält 8.

| 5. | Den berörda nationella centralbanken får välja att endast samla in uppgifter för fält 2 i fallen 2 och 3 b. I sådana fall ska den nationella centralbanken åtminstone en gång per år kontrollera och informera ECB om att kvaliteten på de aggregerade uppgifter som rapporteras av den nationella centralbanken, inklusive revisionernas omfattning och storlek, förblir oförändrad.






  Fält | Titel |
| --- | --- | --- |
| 1 | Identifieringskod för värdepapper |
| 2 | Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp |
| 3 | Pris |
| 4 | Totalt belopp |
| 5 | Finansiella transaktioner |
| 6 | Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder) |
| 7 | Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder) |
| 8 | Valuta som värdepapperet registrerats i |

5.

Den berörda nationella centralbanken får välja att endast samla in uppgifter för fält 2 i fallen 2 och 3 b. I sådana fall ska den nationella centralbanken åtminstone en gång per år kontrollera och informera ECB om att kvaliteten på de aggregerade uppgifter som rapporteras av den nationella centralbanken, inklusive revisionernas omfattning och storlek, förblir oförändrad.

Fält

Titel

1

Identifieringskod för värdepapper

2

Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp

3

Pris

4

Totalt belopp

5

Finansiella transaktioner

6

Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder)

7

Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder)

8

Valuta som värdepapperet registrerats i

Image

Image

---

(1)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 1.

(2)  EUT L 305, 1.11.2012, s. 6.

---

BILAGA II

DEFINITIONER

DEL 1

Definitioner av instrumentkategorier

| 1. | Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till nationella kategorier. Denna tabell utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna hänvisar till det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (nedan kallat ENS 2010), som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013. |
| --- | --- |

1.

Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till nationella kategorier. Denna tabell utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna hänvisar till det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (nedan kallat ENS 2010), som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013.

| 2. | För vissa instrumentkategorier krävs det uppdelning efter löptid. Dessa avser ursprunglig löptid, dvs. den fasta överenskomna tid under vilket ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot något slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). |
| --- | --- |

2.

För vissa instrumentkategorier krävs det uppdelning efter löptid. Dessa avser ursprunglig löptid, dvs. den fasta överenskomna tid under vilket ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot något slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning).

| 3. | Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

  Tabell A


  Definitioner av instrumentkategorier av investeringsfondernas tillgångar och skulder

  KATEGORIER AV TILLGÅNGAR






  Kategori | Beskrivning av viktigare egenskaper |
| --- | --- | --- |
| 1. | Inlåning och lånefordringar |

3.

Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

Tabell A

Definitioner av instrumentkategorier av investeringsfondernas tillgångar och skulder

KATEGORIER AV TILLGÅNGAR

Kategori

Beskrivning av viktigare egenskaper

1.

Inlåning och lånefordringar

I rapporteringsordningen omfattar denna post medel som investeringsfonderna har lånat till låntagare eller lån som har anskaffats av investeringsfonder och som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument.

Detta omfattar följande poster:

| — | Inlåning som har placerats av investeringsfonden, t.ex. inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid och inlåning med uppsägningstid. |
| --- | --- |

—

Inlåning som har placerats av investeringsfonden, t.ex. inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid och inlåning med uppsägningstid.

| — | Innehav av icke överlåtbara värdepapper:
  Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. |
| --- | --- |

—

Innehav av icke överlåtbara värdepapper:

Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad.

| — | Överlåtna lån: |
| --- | --- |

—

Överlåtna lån:

| — | Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under posten ”inlåning och lånefordringar”, förutsatt att det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall klassificeras de som skuldebrev. |
| --- | --- |

—

Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under posten ”inlåning och lånefordringar”, förutsatt att det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall klassificeras de som skuldebrev.

| — | Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning: Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för IF-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under posten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån. |
| --- | --- |

—

Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning: Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för IF-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under posten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån.

| — | Fordringar enligt omvända repor mot säkerhet i form av kontanter:
  Motposten till pengar betalade i utbyte mot värdepapper som köpts av investeringsfonder till ett givet pris under förpliktelse att återsälja samma (eller motsvarande) värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. |
| --- | --- |

—

Fordringar enligt omvända repor mot säkerhet i form av kontanter:

Motposten till pengar betalade i utbyte mot värdepapper som köpts av investeringsfonder till ett givet pris under förpliktelse att återsälja samma (eller motsvarande) värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden.

| — | Fordringar enligt lån av värdepapper mot kontant säkerhet:
  Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper som har lånats av investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Fordringar enligt lån av värdepapper mot kontant säkerhet:

Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper som har lånats av investeringsfonder.

Vid tillämpning av denna förordning innefattar posten också innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel.

| 2. | Skuldebrev |
| --- | --- |

2.

Skuldebrev

Innehav av skuldebrev, som är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, och som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

I posten inräknas:

| — | Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

—

Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| — | Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall klassificeras de som inlåning och lånefordringar. |
| --- | --- |

—

Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall klassificeras de som inlåning och lånefordringar.

| — | Efterställda fordringar i form av skuldebrev, |
| --- | --- |

—

Efterställda fordringar i form av skuldebrev,

Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen.

| 3. | Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

3.

Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder

Finansiella tillgångar som representerar äganderätt till bolag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av deras nettotillgångar vid en eventuell likvidation.

Denna post omfattar noterade och onoterade aktier, andra ägarandelar, aktier/andelar i penningmarknadsfonder och aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder.

Aktierelaterade värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal behandlas i enlighet med reglerna i kategori 2 ”Skuldebrev”.

| 3a. | Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder, varav noterade aktier |
| --- | --- |

3a.

Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder, varav noterade aktier

Noterade aktier är aktierelaterade värdepapper som är börsnoterade. En sådan börs kan vara en erkänd aktiebörs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Noterade aktier kallas även marknadsaktier. Förekomsten av kurser på noterade aktier listade på en börs innebär att aktuella marknadspriser vanligen är lätt tillgängliga.

| 3b. | Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder, varav aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

3b.

Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder, varav aktier/andelar i investeringsfonder

Denna post omfattar innehav av aktier/andelar som har emitterats av penningmarknadsfonder och investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (dvs. andra investeringsfonder än penningmarknadsfonder) som är upptagna på förteckningarna över MFI och IF för statistiska ändamål.

Penningmarknadsfonder definieras i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder definieras i artikel 1 i denna förordning.

| (2 + 3)a | varav värdepapper (skuldebrev, ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder), som lånats ut eller sålts med återköpsavtal |
| --- | --- |

(2 + 3)a

varav värdepapper (skuldebrev, ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder), som lånats ut eller sålts med återköpsavtal

Denna post omfattar de värdepapper som har rapporterats under kategorierna 2 (skuldebrev) och 3 (ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder) som har lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal (eller någon annan typ av liknande transaktioner, t.ex. sell and buy-back).

| 4. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

4.

Finansiella derivat

Finansiella derivat är finansiella instrument knutna till ett angivet finansiellt instrument, en angiven indikator eller en angiven vara genom vilka det går att handla med specifika finansiella risker separat på finansiella marknader.

I posten inräknas:

| — | Optioner. |
| --- | --- |

—

Optioner.

| — | Warranter. |
| --- | --- |

—

Warranter.

| — | Futures. |
| --- | --- |

—

Futures.

| — | Terminer. |
| --- | --- |

—

Terminer.

| — | Swappar. |
| --- | --- |

—

Swappar.

| — | Kreditderivat. |
| --- | --- |

—

Kreditderivat.

Finansiella derivat ska redovisas till marknadsvärde i balansräkningen på bruttobasis. Individuella derivatavtal med positivt marknadsvärde ska upptas på tillgångssidan av balansräkningen och avtal med negativt marknadsvärde på skuldsidan av balansräkningen.

Framtida åtaganden brutto som följer av derivatavtal ska inte tas upp som poster i balansräkningen.

Finansiella derivat kan registreras på nettobasis i enlighet med olika värderingsmetoder. Om endast nettopositionerna är tillgängliga eller om positionerna har registrerats till annat än marknadsvärdet, ska dessa positioner rapporteras i stället.

Denna post omfattar inte finansiella derivat som inte ska tas upp i balansräkningen enligt nationella regler.

| 5. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

5.

Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar)

Andra materiella och immateriella tillgångar än finansiella tillgångar. Fasta tillgångar är icke-finansiella tillgångar som används upprepat eller kontinuerligt av investeringsfonden under mer än ett år.

Denna post omfattar bostäder, övriga byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, värdeföremål samt produkter som skyddas av immateriell äganderätt, som datorprogram och databaser.

| 6. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

6.

Övriga tillgångar

Detta är den restpost på balansräkningens tillgångssida som definieras som ”tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori”. För denna post får de nationella centralbankerna även kräva en individuell uppdelning i följande fall:

| — | Upplupen ränta på in- och utlåning. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på in- och utlåning.

| — | Upplupen ränta på innehav av skuldebrev. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på innehav av skuldebrev.

| — | Upplupna obetalda arrendeinkomster. |
| --- | --- |

—

Upplupna obetalda arrendeinkomster.

| — | Utestående fordringar som inte hänför sig till investeringsfondens primära verksamhet. |
| --- | --- |

—

Utestående fordringar som inte hänför sig till investeringsfondens primära verksamhet.

KATEGORIER AV SKULDER

| Kategori | Beskrivning av viktigare egenskaper |
| --- | --- |
| 7. | Lån och inlåning som erhållits |

Kategori

Beskrivning av viktigare egenskaper

7.

Lån och inlåning som erhållits

Belopp som investeringsfonderna är skyldiga sina fordringsägare, exklusive belopp som hänför sig till emitterade överlåtbara värdepapper. Denna post omfattar:

| — | Lån: Utlåning till investeringsfonder, som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument. |
| --- | --- |

—

Lån: Utlåning till investeringsfonder, som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument.

| — | Återköpsavtal (repor) och repoliknande transaktioner mot säkerhet i form av kontanter: Motposten till kontanter, som mottagits i utbyte mot värdepapper, som sålts av investeringsfonder till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma (eller motsvarande) värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som investeringsfonder mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man (den tillfälliga förvärvaren) ska klassificeras som återköpsavtal, om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att investeringsfonden behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen. |
| --- | --- |

—

Återköpsavtal (repor) och repoliknande transaktioner mot säkerhet i form av kontanter: Motposten till kontanter, som mottagits i utbyte mot värdepapper, som sålts av investeringsfonder till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma (eller motsvarande) värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som investeringsfonder mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man (den tillfälliga förvärvaren) ska klassificeras som återköpsavtal, om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att investeringsfonden behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen.

| — | Kontant säkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot kontant säkerhet. |
| --- | --- |

—

Kontant säkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot kontant säkerhet.

| — | Kontant säkerhet som erhållits vid transaktioner som innebär en tillfällig överföring av guld mot säkerhet. |
| --- | --- |

—

Kontant säkerhet som erhållits vid transaktioner som innebär en tillfällig överföring av guld mot säkerhet.

| 8. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

8.

Aktier/andelar i investeringsfonder

Aktier eller andelar, inklusive i form av eget kapital, emitterade av investeringsfonder som är upptagna i förteckningen över investeringsfonder för statistiska ändamål. Denna post motsvarar summa skulder till aktie-/andelsägarna i investeringsfonderna. I denna post ingår även medel som hänför sig till icke-utdelade ersättningar eller medel avsatta av investeringsfonderna i avvaktan på förväntade framtida betalningar och förpliktelser.

| 9. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

9.

Finansiella derivat

Se kategori 4.

| 10. | Övriga skulder |
| --- | --- |

10.

Övriga skulder

Detta är den restpost på balansräkningens skuldsida som definieras som ”skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori”.

För denna post får de nationella centralbankerna även kräva en individuell uppdelning i följande fall:

| — | Emitterade skuldebrev.
  Värdepapper andra än ägarandelar som emitterats av investeringsfonder, vilka är instrument som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller som kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet. |
| --- | --- |

—

Emitterade skuldebrev.

Värdepapper andra än ägarandelar som emitterats av investeringsfonder, vilka är instrument som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller som kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

| — | Upplupen ränta på ut- och inlåning. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på ut- och inlåning.

| — | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till investeringsfondens primära verksamhet, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc. |
| --- | --- |

—

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till investeringsfondens primära verksamhet, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc.

| — | Reserver för åtaganden gentemot tredje man, dvs. pensioner, utdelning etc. |
| --- | --- |

—

Reserver för åtaganden gentemot tredje man, dvs. pensioner, utdelning etc.

| — | Nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet.

| — | Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner. |
| --- | --- |

—

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner.

DEL 2

Definitioner av attribut för värdepapper för värdepapper

Tabell B

Definitioner av attribut för värdepapper för värdepapper

| Fält | Beskrivning |
| --- | --- |
| Identifieringskod för värdepapper | En kod som unikt identifierar ett värdepapper. Det kan vara ISIN-koden eller en annan värdepapperskod, om inte annat följer av den nationella centralbankens instruktioner. |
| Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp | Antal enheter som ett värdepapper har, eller aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter. |
| Pris | Ett värdepappers pris per enhet, eller procent av ett aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter. Priset är vanligen marknadspriset eller är nära marknadspriset. De nationella centralbankerna kan också begära upplupen ränta enligt denna post. |
| Totalt belopp | Totalt belopp för ett värdepapper. För värdepapper som handlas med i enheter, motsvarar detta belopp antalet värdepapper multiplicerat med priset per enhet. Då värdepapper handlas med i belopp snarare än enheter, motsvarar detta belopp det aggregerade nominella beloppet multiplicerat med priset uttryckt i procent.
  Det totala beloppet är, i princip, lika med marknadspriset eller nära marknadspriset. De nationella centralbankerna kan också begära upplupen ränta enligt denna post. |
| Finansiella transaktioner | Summan av köp minus försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner minus inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet. |
| Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder) | Summan av köp (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet. |
| Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder) | Summan av försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som registreras till transaktionsvärdet. |
| Valuta som värdepapperet registrerats i | ISO-kod eller motsvarande av den valuta som används för att ange priset och/eller det utestående beloppet för värdepapperet. |

Fält

Beskrivning

Identifieringskod för värdepapper

En kod som unikt identifierar ett värdepapper. Det kan vara ISIN-koden eller en annan värdepapperskod, om inte annat följer av den nationella centralbankens instruktioner.

Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp

Antal enheter som ett värdepapper har, eller aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter.

Pris

Ett värdepappers pris per enhet, eller procent av ett aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter. Priset är vanligen marknadspriset eller är nära marknadspriset. De nationella centralbankerna kan också begära upplupen ränta enligt denna post.

Totalt belopp

Totalt belopp för ett värdepapper. För värdepapper som handlas med i enheter, motsvarar detta belopp antalet värdepapper multiplicerat med priset per enhet. Då värdepapper handlas med i belopp snarare än enheter, motsvarar detta belopp det aggregerade nominella beloppet multiplicerat med priset uttryckt i procent.

Det totala beloppet är, i princip, lika med marknadspriset eller nära marknadspriset. De nationella centralbankerna kan också begära upplupen ränta enligt denna post.

Finansiella transaktioner

Summan av köp minus försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner minus inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet.

Värdepapper som köpts (tillgångar) eller emitterats (skulder)

Summan av köp (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet.

Värdepapper som sålts (tillgångar) eller inlösts (skulder)

Summan av försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som registreras till transaktionsvärdet.

Valuta som värdepapperet registrerats i

ISO-kod eller motsvarande av den valuta som används för att ange priset och/eller det utestående beloppet för värdepapperet.

DEL 3

Definitioner av sektorer

ENS 2010 ligger till grund för sektorsindelningen. Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av sektorer som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Motparter som befinner sig på territoriet för de medlemsstater som har euron som valuta identifieras efter sin sektor i enlighet med de förteckningar som förs av Europeiska centralbanken för statistikändamål och vägledningen för den statistiska klassificeringen av motparter som anges i ECB:s Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers.

Tabell C

Definitioner av sektorer

| Sektor | Definition |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektor

Definition

1.

MFI

Monetära finansinstitut enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Denna sektor omfattar nationella centralbanker, kreditinstitut enligt unionsrättens definition, penningmarknadsfonder, andra finansinstitut vars verksamhet består i att ta emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från andra enheter än MFI samt att för egen räkning, åtminstone i ekonomisk bemärkelse, ge lån och/eller placera i värdepapper samt institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansförmedling i form av utgivning av elektroniska pengar.

| 2. | Offentlig förvaltning |
| --- | --- |

2.

Offentlig förvaltning

Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, och institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113).

| 3. | Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

3.

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i denna förordning.

| 4. | Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag |
| --- | --- |

4.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

Delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter. Finansiella bolag enligt definitionen i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2013/40) (1) ingår i denna delsektor (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag helt eller i huvudsak utgörs av finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98 och 2.99).

| 5. | Försäkringsbolag + pensionsinstitut |
| --- | --- |

5.

Försäkringsbolag + pensionsinstitut

Delsektorn försäkringsbolag (S.128) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104).

Delsektorn pensionsinstitut (S.129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110).

| 6. | Icke-finansiella bolag |
| --- | --- |

6.

Icke-finansiella bolag

Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.50).

| 7. | Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer |
| --- | --- |

7.

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer

Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning. Hushållssektorn omfattar enmansföretag och företag med delägare som inte betraktas som självständiga juridiska enheter, vilka inte behandlas som kvasibolag och är marknadsproducenter (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129 och 2.130).

---

(1)  Se sidan 107 i detta nummer av EUT.

---

BILAGA III

JUSTERINGAR FÖR OMVÄRDERINGAR ELLER TRANSAKTIONER

| 1. | Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska rapportera justeringar för omvärderingar eller transaktioner i enlighet med artikel 6 i denna förordning. Om den faktiska uppgiftslämnande populationen rapporterar justeringar för omvärderingar, kommer dessa att täcka antingen omvärderingar som beror på pris- och växelkursförändringar eller endast prisförändringar under referensperioden, med förbehåll för den nationella centralbankens förhandsgodkännande. Om justeringen för omvärderingen endast täcker omvärderingar på grund av prisförändringar samlar den berörda nationella centralbanken in de nödvändiga uppgifterna, vilka som ett minimum bör täcka en valutauppdelning av pund sterling, US-dollar, yen och schweiziska francs, för att kunna erhålla omvärderingarna på grund av växelkursförändringar. |
| --- | --- |

1.

Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska rapportera justeringar för omvärderingar eller transaktioner i enlighet med artikel 6 i denna förordning. Om den faktiska uppgiftslämnande populationen rapporterar justeringar för omvärderingar, kommer dessa att täcka antingen omvärderingar som beror på pris- och växelkursförändringar eller endast prisförändringar under referensperioden, med förbehåll för den nationella centralbankens förhandsgodkännande. Om justeringen för omvärderingen endast täcker omvärderingar på grund av prisförändringar samlar den berörda nationella centralbanken in de nödvändiga uppgifterna, vilka som ett minimum bör täcka en valutauppdelning av pund sterling, US-dollar, yen och schweiziska francs, för att kunna erhålla omvärderingarna på grund av växelkursförändringar.

| 2. | ”Finansiella transaktioner” avser de transaktioner som härrör från skapandet, likvideringen eller ändringen av äganderätten till finansiella tillgångar eller skulder. Dessa transaktioner mäts i form av skillnaden mellan stockuppgifterna vid rapporteringsperiodens slut, från vilken effekterna av sådana förändringar som beror på ”justeringar för omvärderingar” (orsakade av pris- och växelkursförändringar) och ”omklassificeringar och andra justeringar” tas bort. Europeiska centralbanken behöver statistiska uppgifter för att sammanställa transaktioner i form av justeringar som täcker ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”pris- och växelkursomvärderingar”. Finansiella transaktioner bör i princip överensstämma med ENS 2010, men kan avvika på grund av nationell praxis. |
| --- | --- |

2.

”Finansiella transaktioner” avser de transaktioner som härrör från skapandet, likvideringen eller ändringen av äganderätten till finansiella tillgångar eller skulder. Dessa transaktioner mäts i form av skillnaden mellan stockuppgifterna vid rapporteringsperiodens slut, från vilken effekterna av sådana förändringar som beror på ”justeringar för omvärderingar” (orsakade av pris- och växelkursförändringar) och ”omklassificeringar och andra justeringar” tas bort. Europeiska centralbanken behöver statistiska uppgifter för att sammanställa transaktioner i form av justeringar som täcker ”omklassificeringar och andra justeringar” och ”pris- och växelkursomvärderingar”. Finansiella transaktioner bör i princip överensstämma med ENS 2010, men kan avvika på grund av nationell praxis.

| 3. | ”Pris- och växelkursomvärderingar” avser fluktuationer i värderingen av tillgångar och skulder som härrör antingen från förändringar i priset på tillgångar och skulder och/eller växelkurser som påverkar värdena uttryckta i euro av tillgångarna och skulderna denominerade i utländsk valuta. Justeringar avseende prisomvärderingar av tillgångar/skulder avser värderingsförändringar av tillgångar/skulder som uppkommer på grund av ändringar av det pris till vilket tillgångar/skulder registreras eller handlas. I prisomvärderingarna ingår förändringar som uppkommer över tiden i värdet av stockuppgifter vid periodens slut på grund av förändringar i det referensvärde till vilket de registreras, dvs. kapitalvinster/kapitalförluster. Förändringar i växelkursen mot euron som uppstår mellan rapporteringstillfällen vid periodens slut ger upphov till ändringar i värdet av tillgångar/skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa ändringar representerar kapitalvinster/kapitalförluster och inte härrör från finansiella transaktioner, ska dessa effekter tas bort från transaktionsuppgifterna. I princip innefattar ”pris- och växelkursomvärderingar” också värderingsförändringar som härrör från transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade förluster/vinster, det finns dock olika nationell praxis i detta hänseende. |
| --- | --- |

3.

”Pris- och växelkursomvärderingar” avser fluktuationer i värderingen av tillgångar och skulder som härrör antingen från förändringar i priset på tillgångar och skulder och/eller växelkurser som påverkar värdena uttryckta i euro av tillgångarna och skulderna denominerade i utländsk valuta. Justeringar avseende prisomvärderingar av tillgångar/skulder avser värderingsförändringar av tillgångar/skulder som uppkommer på grund av ändringar av det pris till vilket tillgångar/skulder registreras eller handlas. I prisomvärderingarna ingår förändringar som uppkommer över tiden i värdet av stockuppgifter vid periodens slut på grund av förändringar i det referensvärde till vilket de registreras, dvs. kapitalvinster/kapitalförluster. Förändringar i växelkursen mot euron som uppstår mellan rapporteringstillfällen vid periodens slut ger upphov till ändringar i värdet av tillgångar/skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa ändringar representerar kapitalvinster/kapitalförluster och inte härrör från finansiella transaktioner, ska dessa effekter tas bort från transaktionsuppgifterna. I princip innefattar ”pris- och växelkursomvärderingar” också värderingsförändringar som härrör från transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade förluster/vinster, det finns dock olika nationell praxis i detta hänseende.

---

BILAGA IV

MINIMISTANDARDER SOM SKA TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA UPPGIFTSLÄMNANDE POPULATIONEN

Uppgiftslämnarna ska tillämpa nedanstående minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav.

| 1. | Minimistandarder för uppgiftsöverföring:






  a) | Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för uppgiftsöverföring:

a)

Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken.

| b) | Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank.

| d) | De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas.

| e) | När det gäller rapportering värdepapper för värdepapper ska uppgiftslämnarna, om den berörda nationella centralbanken så begär, tillhandahålla de ytterligare uppgifter (t.ex. emittentens namn, emissionsdag) som behövs för att identifiera de värdepapper vars identifikationskoder antingen är felaktiga eller officiellt inte finns tillgängliga. |
| --- | --- |

e)

När det gäller rapportering värdepapper för värdepapper ska uppgiftslämnarna, om den berörda nationella centralbanken så begär, tillhandahålla de ytterligare uppgifter (t.ex. emittentens namn, emissionsdag) som behövs för att identifiera de värdepapper vars identifikationskoder antingen är felaktiga eller officiellt inte finns tillgängliga.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet:






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara exakta: uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. tillgångar och skulder måste gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade motsvara totalsumman) och uppgifter som inrapporteras med olika frekvens ska stämma sinsemellan. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet:

a)

De statistiska uppgifterna ska vara exakta: uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. tillgångar och skulder måste gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade motsvara totalsumman) och uppgifter som inrapporteras med olika frekvens ska stämma sinsemellan.

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar.

| c) | De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt.

| d) | Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:






  a) | Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:

a)

Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen.

| b) | Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering:
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering:

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

| Förordning (EG) nr 958/2007 (ECB/2007/8) | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artiklarna 1 och 2 | Artiklarna 1 och 2 |
| Artikel 3 | Artikel 8 |
| Artikel 4 | Artikel 3 |
| Artikel 5 | Artikel 4 |
| Artikel 6 | Artikel 5 |
| Artikel 7 | Artikel 6 |
| Artikel 8 | Artikel 7 |
| Artiklarna 9–13 | Artiklarna 9–13 |
| — | Artikel 14 |
| Artikel 14 | Artikel 15 |
| Bilaga I, del 1, punkt 1 | — |
| Bilaga I, del 1, punkt 2 a | Bilaga I, del 1, punkt 1 |
| Bilaga I, del 1, punkt 2 b | — |
| Bilaga I, del 1, punkt 3 | Bilaga I, del 1, punkt 2 |
| — | Bilaga I, del 1, punkt 3 |
| Bilaga I, del 2, punkterna 1–3 | Bilaga I, del 2, punkterna 1–3 |
| — | Bilaga I, del 2, punkt 4 |
| Bilaga I, del 2, punkt 4 | Bilaga I, del 2, punkt 5 |
| Bilaga I, del 3 | Bilaga I, del 3 |
| Bilaga II, del 1 | Bilaga II, del 1, punkt 1 |
| — | Bilaga II, del 1, punkterna 2 och 3 |
| Bilaga II, delarna 2 och 3 | Bilaga II, delarna 2 och 3 |
| Bilagorna III och IV | Bilagorna III och IV |
| — | Bilaga V |

Förordning (EG) nr 958/2007 (ECB/2007/8)

Denna förordning

Artiklarna 1 och 2

Artiklarna 1 och 2

Artikel 3

Artikel 8

Artikel 4

Artikel 3

Artikel 5

Artikel 4

Artikel 6

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8

Artikel 7

Artiklarna 9–13

Artiklarna 9–13

—

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Bilaga I, del 1, punkt 1

—

Bilaga I, del 1, punkt 2 a

Bilaga I, del 1, punkt 1

Bilaga I, del 1, punkt 2 b

—

Bilaga I, del 1, punkt 3

Bilaga I, del 1, punkt 2

—

Bilaga I, del 1, punkt 3

Bilaga I, del 2, punkterna 1–3

Bilaga I, del 2, punkterna 1–3

—

Bilaga I, del 2, punkt 4

Bilaga I, del 2, punkt 4

Bilaga I, del 2, punkt 5

Bilaga I, del 3

Bilaga I, del 3

Bilaga II, del 1

Bilaga II, del 1, punkt 1

—

Bilaga II, del 1, punkterna 2 och 3

Bilaga II, delarna 2 och 3

Bilaga II, delarna 2 och 3

Bilagorna III och IV

Bilagorna III och IV

—

Bilaga V

---

| 7.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/94 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/94

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1074/2013

av den 18 oktober 2013

om statistikrapporteringskrav för postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet

(ECB/2013/39)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Eftersom omfattande ändringar behöver göras av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1027/2006 av den 14 juni 2006 om statistikrapporteringskrav för postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet (ECB/2006/8) (2), bör den omarbetas, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), så att den blir mer översiktlig. |
| --- | --- |

(1)

Eftersom omfattande ändringar behöver göras av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1027/2006 av den 14 juni 2006 om statistikrapporteringskrav för postgiroinstitut som tar emot inlåning från icke-monetära finansinstitut med hemvist i euroområdet (ECB/2006/8) (2), bör den omarbetas, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), så att den blir mer översiktlig.

| (2) | Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna insamla statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets uppgifter. Av artikel 2.2 b framgår att postgiroinstitut utgör en del av referenspopulationen i den utsträckning som krävs för att uppfylla ECB:s statistikrapporteringskrav bl.a. inom den monetära och finansiella statistiken. |
| --- | --- |

(2)

Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna insamla statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets uppgifter. Av artikel 2.2 b framgår att postgiroinstitut utgör en del av referenspopulationen i den utsträckning som krävs för att uppfylla ECB:s statistikrapporteringskrav bl.a. inom den monetära och finansiella statistiken.

| (3) | Huvudsyftet med postgiroinstitutens uppgifter är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn postgiroinstitutens finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. |
| --- | --- |

(3)

Huvudsyftet med postgiroinstitutens uppgifter är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn postgiroinstitutens finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ses som ett enda ekonomiskt område.

| (4) | Enligt artikel 3.1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (4) består den faktiska uppgiftslämnande populationen för den förordningen av MFI som har sin hemvist inom territoriet för euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 3.1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (4) består den faktiska uppgiftslämnande populationen för den förordningen av MFI som har sin hemvist inom territoriet för euroområdets medlemsstater.

| (5) | Euroområdets penningmängdsaggregat och deras motposter sammanställs främst utifrån uppgifter i balansräkningarna för MFI som insamlas enligt förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Euroområdets penningmängdsaggregat innehåller dock inte endast MFI:s monetära skulder gentemot icke-MFI med hemvist i euroområdet exklusive statlig förvaltning, utan också statens monetära skulder gentemot icke-MFI med hemvist i euroområdet exklusive statlig förvaltning. |
| --- | --- |

(5)

Euroområdets penningmängdsaggregat och deras motposter sammanställs främst utifrån uppgifter i balansräkningarna för MFI som insamlas enligt förordning (EG) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Euroområdets penningmängdsaggregat innehåller dock inte endast MFI:s monetära skulder gentemot icke-MFI med hemvist i euroområdet exklusive statlig förvaltning, utan också statens monetära skulder gentemot icke-MFI med hemvist i euroområdet exklusive statlig förvaltning.

| (6) | I vissa av euroområdets medlemsstater hör postgiroinstitut inte till sektorn statlig förvaltning i enlighet med det reviderade europeiska nationalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013, och är inte längre begränsade till att ta emot inlåning uteslutande för statens räkning utan får ta emot inlåning för egen räkning. |
| --- | --- |

(6)

I vissa av euroområdets medlemsstater hör postgiroinstitut inte till sektorn statlig förvaltning i enlighet med det reviderade europeiska nationalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010) som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013, och är inte längre begränsade till att ta emot inlåning uteslutande för statens räkning utan får ta emot inlåning för egen räkning.

| (7) | Postgiroinstitut som tar emot inlåning bedriver i detta hänseende liknande verksamhet som MFI. Båda typer av institut bör därför omfattas av liknande krav på statistikrapportering i den mån sådana krav är relevanta för deras verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Postgiroinstitut som tar emot inlåning bedriver i detta hänseende liknande verksamhet som MFI. Båda typer av institut bör därför omfattas av liknande krav på statistikrapportering i den mån sådana krav är relevanta för deras verksamhet.

| (8) | Man måste säkerställa en harmoniserad behandling och garantera tillgängligheten av statistiska uppgifter om postgiroinstitutens inlåning. |
| --- | --- |

(8)

Man måste säkerställa en harmoniserad behandling och garantera tillgängligheten av statistiska uppgifter om postgiroinstitutens inlåning.

| (9) | De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas. |
| --- | --- |

(9)

De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas.

| (10) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav ifråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav ifråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

1.   uppgiftslämnare och hemvist: samma betydelse som enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98.

2.   postgiroinstitut: sådana postkontor som tillhör sektorn icke-finansiella bolag (sektor S.11 i ENS 2010) och som ett komplement till posttjänster tar emot inlåning från icke-MFI med hemvist i euroområdet i syfte att tillhandahålla penningöverföringstjänster till insättarna.

3.   berörd nationell centralbank: den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där postgiroinstitutet har sin hemvist.

Artikel 2

Faktisk uppgiftslämnande population

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska bestå av de postgiroinstitut som har sin hemvist i territoriet för euroområdets medlemsstater.

2.   ECB:s direktion får upprätta och föra en förteckning över postgiroinstitut som omfattas av denna förordning. De nationella centralbankerna och ECB ska på lämpligt sätt göra förteckningen och uppdateringar av denna tillgänglig för de berörda postgiroinstituten, vilket inkluderar på elektronisk väg, via internet eller, på begäran av de berörda postgiroinstituten, i pappersversion. Förteckningen upprättas endast för informationsändamål. Om den senast tillgängliga versionen av förteckningen är felaktig ska ECB emellertid inte besluta om sanktioner för postgiroinstitut som underlåtit att på ett korrekt sätt fullgöra sin statistiska rapporteringsskyldighet i den mån som underlåtenheten beror på att enheten i god tro utgått från den felaktiga förteckningen.

3.   De nationella centralbankerna får bevilja postgiroinstitut undantag från kravet att rapportera statistiska uppgifter enligt denna förordning, förutsatt att de begärda statistiska uppgifterna redan insamlas från andra tillgängliga källor. De nationella centralbankerna ska i god tid kontrollera att detta villkor uppfylls för att bevilja eller om nödvändigt återkalla ett undantag med verkan från varje kalenderårs början, enligt överenskommelse med ECB.

Artikel 3

Skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska varje månad lämna statistiska uppgifter om sin balansräkning vid månadens slut, avseende stocksiffror, till berörd nationell centralbank.

2.   De statistiska uppgifter som ska lämnas enligt denna förordning avser sådan verksamhet som postgiroinstitutet bedrivit för egen räkning och som specificeras i bilagorna I och II.

3.   De nödvändiga statistiska uppgifterna enligt den här förordningen ska rapporteras i enlighet med de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som framgår av bilaga III.

4.   De nationella centralbankerna ska fastställa och genomföra de rapporteringsförfaranden som ska följas av den faktiska uppgiftslämnande populationen i enlighet med nationella krav. De nationella centralbankerna ska säkerställa att dessa förfaranden medför att de begärda statistiska uppgifterna enligt denna förordning rapporteras och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att minimistandarderna enligt bilaga III för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering följs.

Artikel 4

Fusioner, uppdelningar och omorganisationer

Vid en fusion, uppdelning eller någon annan omorganisation som kan påverka uppgiftslämnarens fullgörande av sina skyldigheter på statistikområdet, så ska denne – så snart avsikten att genomföra en sådan åtgärd har offentliggjorts och i god tid innan fusionen, uppdelningen eller omorganisationen får verkan – underrätta den berörda nationella centralbanken om de förfaranden som planeras för att uppfylla rapporteringskraven enligt den här förordningen.

Artikel 5

Tidsramar

De nationella centralbankerna ska överföra de statistiska uppgifterna enligt artikel 3.1 och 3.2 till ECB senast vid slutet av den femtonde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser. De nationella centralbankerna ska besluta när de behöver få in materialet från uppgiftslämnarna för att kunna hålla denna deadline.

Artikel 6

Redovisningsregler för statistikrapporteringen

1.   Med beaktande av punkterna 2 och 3 ska de redovisningsregler som postgiroinstitut tillämpar när de lämnar uppgifter i enlighet med den här förordningen vara de som finns i de nationella genomförandereglerna för rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (5), liksom övriga tillämpliga internationella redovisningsstandarder.

2.   Inlåning och utlåning ska redovisas med utestående nominella belopp vid slutet av månaden. Inlåning och utlåning får inte nettas mot andra tillgångar eller skulder.

3.   Utan att det påverkar rådande redovisningspraxis och nettningsrutiner i euroområdets medlemsstater ska alla finansiella tillgångar och skulder redovisas brutto för statistiska ändamål.

4.   De nationella centralbankerna får tillåta att lån med reserveringar rapporteras netto utan reserveringar och att köpta lån rapporteras till det vid förvärvet överenskomna priset, förutsatt att sådan rapporteringspraxis tillämpas av alla inhemska uppgiftslämnare.

Artikel 7

Kontroll och obligatorisk insamling

De nationella centralbankerna ska utöva rätten att kontrollera eller att obligatoriskt samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning, utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva denna rättighet. Denna rätt ska särskilt utövas av de nationella centralbankerna då ett postgiroinstitut som ingår i den faktiska uppgiftslämnande populationen inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga III.

Artikel 8

Första rapportering

Den första rapporteringen ska starta med månadsvisa uppgifter för december 2014.

Artikel 9

Upphävande

1.   Förordning (EG) nr 1027/2006 (ECB/2006/8) ska upphöra att gälla från januari 2015.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet med tabellen i bilaga IV.

Artikel 10

Slutbestämmelser

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 18 oktober 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUT L 184, 6.7.2006, s. 12.

2

(3)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

3

(4)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

4

(5)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

5

---

BILAGA I

STATISTIKRAPPORTERINGSKRAV

Image

---

BILAGA II

DEFINITIONER MED BETYDELSE FÖR STATISTIKRAPPORTERINGSKRAVEN

Sammanställning för statistiska ändamål inom samma nationella territorium

Postgiroinstitut ska för statistikändamål sammanställa verksamheten för alla sina kontor (inregistrerade kontor, huvudkontor och/eller filialer) inom samma nationella territorium. Sammanställning över nationsgränser är inte tillåten för statistiska ändamål.

| a) | Om ett moderbolag och dess dotterbolag är postgiroinstitut och belägna i samma medlemsstat får moderbolaget sammanställa dotterbolagens verksamhet i statistikmaterialet. |
| --- | --- |

a)

Om ett moderbolag och dess dotterbolag är postgiroinstitut och belägna i samma medlemsstat får moderbolaget sammanställa dotterbolagens verksamhet i statistikmaterialet.

| b) | Om ett postgiroinstitut har filialer inom territoriet för andra av euroområdets medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i euroområdets andra medlemsstater. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer inom territoriet för euroområdets andra medlemsstater som positioner gentemot aktörer med hemvist i euroområdets andra medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Om ett postgiroinstitut har filialer inom territoriet för andra av euroområdets medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i euroområdets andra medlemsstater. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer inom territoriet för euroområdets andra medlemsstater som positioner gentemot aktörer med hemvist i euroområdets andra medlemsstater.

| c) | Om ett postgiroinstitut har filialer utanför territoriet för euroområdets medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i övriga utlandet. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot postgiroinstitutets övriga filialer utanför euroområdets medlemsstater som positioner mot hemmahörande i övriga utlandet. |
| --- | --- |

c)

Om ett postgiroinstitut har filialer utanför territoriet för euroområdets medlemsstater, ska det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gentemot hemmahörande i övriga utlandet. Omvänt ska en filial i en viss medlemsstat i euroområdet betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret eller gentemot postgiroinstitutets övriga filialer utanför euroområdets medlemsstater som positioner mot hemmahörande i övriga utlandet.

Definitioner av sektorer

ENS 2010 ligger till grund för sektorsindelningen. Motparter till postgiroinstitut som befinner sig inom territoriet för euroområdets medlemsstater identifieras efter sin inhemska eller institutionella sektor i enlighet förteckningar som Europeiska centralbanken (ECB) upprättar för statistikändamål och vägledningen för den statistiska klassificeringen av motparter som anges i ECB:s Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers.

Tabell

Definitioner av sektorer

| Sektor | Definition |
| --- | --- |
| MFI | MFI enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Denna sektor består av nationella centralbanker, kreditinstitut enligt unionsrättens definition, penningmarknadsfonder, och andra finansinstitut som tar emot inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) samt institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansiell förmedling i form av utgivning av elektroniska pengar. |
| Offentlig förvaltning | Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113). |
| Statlig förvaltning | Denna delsektor (S.1311) omfattar alla statliga förvaltningsmyndigheter och andra centrala förvaltningar vars behörighet normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.114). |
| Delstatlig förvaltning | Denna delsektor (S.1312) består av de typer av offentlig förvaltning som är separata institutionella enheter och utövar några av en regerings funktioner, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder, på en nivå under statens men över de offentliga institutionella enheter som finns på lokal nivå (ENS 2010, punkt 2.115). |
| Kommunal förvaltning | Denna delsektor (S.1313) omfattar de typer av offentlig förvaltning vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet, förutom lokala sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.116). |
| Sociala trygghetsfonder | Delsektorn sociala trygghetsfonder (S.1314) omfattar alla statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vars primära verksamhet är att tillhandahålla sociala förmåner och som uppfyller följande två kriterier: a) Genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa grupper av befolkningen att delta eller att betala avgifter. b) Den offentliga förvaltningen är ansvarig för ledningen av institutionen när det gäller att bestämma eller godkänna avgifter och förmåner oberoende av dess roll som tillsynsorgan eller arbetsgivare. (ENS 2010, punkt 2.117). |
| Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder | Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder. Denna delsektor består av all företag för kollektiva investeringar, utom penningmarknadsfonder, som investerar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den mån som syftet är att företa investeringar med kapital från allmänheten. |
| Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag | Delsektorn andra finansförmedlare (S.125), utom försäkringsbolag och pensionsinstitut består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).
  Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag helt eller i huvudsak utgörs av finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).
  Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99). |
| Försäkringsbolag | Delsektorn försäkringsbolag (S. 128) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104). |
| Pensionsinstitut | Delsektorn pensionsinstitut (S. 129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110). |
| Icke-finansiella bolag | Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.54). |
| Hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer | Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning. Hushållssektorn inkluderar enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).
  Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129–2.130). |

Sektor

Definition

MFI

MFI enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Denna sektor består av nationella centralbanker, kreditinstitut enligt unionsrättens definition, penningmarknadsfonder, och andra finansinstitut som tar emot inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) samt institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansiell förmedling i form av utgivning av elektroniska pengar.

Offentlig förvaltning

Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113).

Statlig förvaltning

Denna delsektor (S.1311) omfattar alla statliga förvaltningsmyndigheter och andra centrala förvaltningar vars behörighet normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.114).

Delstatlig förvaltning

Denna delsektor (S.1312) består av de typer av offentlig förvaltning som är separata institutionella enheter och utövar några av en regerings funktioner, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder, på en nivå under statens men över de offentliga institutionella enheter som finns på lokal nivå (ENS 2010, punkt 2.115).

Kommunal förvaltning

Denna delsektor (S.1313) omfattar de typer av offentlig förvaltning vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet, förutom lokala sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkt 2.116).

Sociala trygghetsfonder

Delsektorn sociala trygghetsfonder (S.1314) omfattar alla statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vars primära verksamhet är att tillhandahålla sociala förmåner och som uppfyller följande två kriterier: a) Genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa grupper av befolkningen att delta eller att betala avgifter. b) Den offentliga förvaltningen är ansvarig för ledningen av institutionen när det gäller att bestämma eller godkänna avgifter och förmåner oberoende av dess roll som tillsynsorgan eller arbetsgivare. (ENS 2010, punkt 2.117).

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder. Denna delsektor består av all företag för kollektiva investeringar, utom penningmarknadsfonder, som investerar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den mån som syftet är att företa investeringar med kapital från allmänheten.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

Delsektorn andra finansförmedlare (S.125), utom försäkringsbolag och pensionsinstitut består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag helt eller i huvudsak utgörs av finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99).

Försäkringsbolag

Delsektorn försäkringsbolag (S. 128) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104).

Pensionsinstitut

Delsektorn pensionsinstitut (S. 129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110).

Icke-finansiella bolag

Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.54).

Hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer

Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning. Hushållssektorn inkluderar enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129–2.130).

Definitioner av instrumentkategorier

| 1. | Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Tabellen utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna avser ENS 2010. |
| --- | --- |

1.

Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Tabellen utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna avser ENS 2010.

| 2. | Ursprunglig löptid avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). Uppsägningstid är den tid som förflyter från det att innehavaren aviserar sin avsikt att lösa in instrumentet och det datum då innehavaren har rätt att byta ut instrumentet mot kontanter utan att behöva betala någon straffavgift. Endast då ett finansiellt instrument saknar överenskommen löptid klassificeras det efter uppsägningstid. |
| --- | --- |

2.

Ursprunglig löptid avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). Uppsägningstid är den tid som förflyter från det att innehavaren aviserar sin avsikt att lösa in instrumentet och det datum då innehavaren har rätt att byta ut instrumentet mot kontanter utan att behöva betala någon straffavgift. Endast då ett finansiellt instrument saknar överenskommen löptid klassificeras det efter uppsägningstid.

| 3. | Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet. |
| --- | --- |

3.

Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

Detaljbeskrivning av instrumentkategorier i den aggregerade månadsbalansräkningen

KATEGORIER AV TILLGÅNGAR

| Kategori | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 1. | Kassa |

Kategori

Viktiga egenskaper

1.

Kassa

Innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel.

| 2. | Utlåning |
| --- | --- |

2.

Utlåning

Innehav av finansiella tillgångar som skapas när långivare ger lån till låntagare och som antingen inte är styrkta med dokument eller också är styrkta med icke-överlåtbara dokument. Denna post omfattar även tillgångar i form av uppgiftslämnarnas insättningar.

I posten inräknas:

| a) | Insättningar, enligt definitionen i skuldkategori 5. |
| --- | --- |

a)

Insättningar, enligt definitionen i skuldkategori 5.

| b) | Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller skrivits av.
  Det sammanlagda beloppet för lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller skrivits av.

Det sammanlagda beloppet för lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013.

| c) | Innehav av icke överlåtbara värdepapper.
  Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. |
| --- | --- |

c)

Innehav av icke överlåtbara värdepapper.

Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad.

| d) | Överlåtna lån.
  Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten utlåning så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall bör de klassificeras som skuldebrev (kategori 3). |
| --- | --- |

d)

Överlåtna lån.

Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten utlåning så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall bör de klassificeras som skuldebrev (kategori 3).

| e) | Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning.
  Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (t.ex. in- och utlåning) har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för postgiroinstitutets innehav av samtliga former av efterställda fordringar, ska den tas upp under tillgångsposten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värdepapper än av lån. |
| --- | --- |

e)

Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning.

Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (t.ex. in- och utlåning) har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för postgiroinstitutets innehav av samtliga former av efterställda fordringar, ska den tas upp under tillgångsposten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värdepapper än av lån.

| f) | Fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet.
  Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel. |
| --- | --- |

f)

Fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet.

Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel.

Följande post ska inte behandlas som lån:

| | Lån som ges på förtroendebasis |
| --- | --- |

Lån som ges på förtroendebasis

| | Lån som ges på förtroendebasis, dvs. förtroendelån eller lån utan säkerhet, görs i ena partens namn (nedan kallad förvaltaren) för tredje mans räkning (nedan kallad mottagaren). Lån på förtroendebasis ska i statistiksammanhang inte tas upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren om a) mottagaren står för kreditrisken för lånet, dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen av lånet, eller b) mottagarens investering är säkrad mot förluster, om förvaltaren skulle träda i likvidation, dvs. förtroendelånet ingår inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid eventuell konkurs. |
| --- | --- |

Lån som ges på förtroendebasis, dvs. förtroendelån eller lån utan säkerhet, görs i ena partens namn (nedan kallad förvaltaren) för tredje mans räkning (nedan kallad mottagaren). Lån på förtroendebasis ska i statistiksammanhang inte tas upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren om a) mottagaren står för kreditrisken för lånet, dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen av lånet, eller b) mottagarens investering är säkrad mot förluster, om förvaltaren skulle träda i likvidation, dvs. förtroendelånet ingår inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid eventuell konkurs.

| 3. | Skuldebrev |
| --- | --- |

3.

Skuldebrev

Innehav av skuldebrev, som är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, och som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

I posten inräknas:

| a) | Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

a)

Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| b) | Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall bör de klassificeras under tillgångsposten utlåning (se även överlåtna lån i kategori 2 d). |
| --- | --- |

b)

Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall bör de klassificeras under tillgångsposten utlåning (se även överlåtna lån i kategori 2 d).

| c) | Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även efterställda fordringar i form av in- eller utlåning under kategori 2 e). |
| --- | --- |

c)

Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även efterställda fordringar i form av in- eller utlåning under kategori 2 e).

Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen.

| 3a/3b | Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år |
| --- | --- |

3a/3b

Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år

I posterna inräknas:

| a) | Innehav av överlåtbara skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år. |
| --- | --- |

a)

Innehav av överlåtbara skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år.

| b) | Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån som klassificeras som skuldebrev, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år. |
| --- | --- |

b)

Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån som klassificeras som skuldebrev, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år.

| c) | Efterställda fordringar i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år. |
| --- | --- |

c)

Efterställda fordringar i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år.

| 4. | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

4.

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Denna post omfattar innehav av aktier/andelar i penningmarknadsfonder (se definition i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) bilaga I, del 1, avsnitt 2).

KATEGORIER AV SKULDER

| Kategori | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 5. | Inlåning |

Kategori

Viktiga egenskaper

5.

Inlåning

Belopp (inlåning etc.) som uppgiftslämnare är skyldiga sina fordringsägare och som överensstämmer med de egenskaper som beskrivs i bilaga I del 1 avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). För datainsamlingen ska kategorin delas upp i inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid samt inlåning med uppsägningstid.

| a) | Inlåning och upplåning
  Inlåning täcker även upplåning som utgör skulder för postgiroinstitut. Begreppsmässigt står upplåning för belopp som mottagits av postgiroinstitut men som inte har formen av inlåning. I ENS 2010 skiljer man mellan upplåning och inlåning utifrån vilken part som tar initiativet – om detta är låntagaren så utgör det en upplåning, men om det är långivaren så är det en inlåning. För datainsamlingen behandlas inte upplåning som en separat kategori på balansräkningens skuldsida. Saldon som ses som upplåning ska i stället utan uppdelning klassificeras under posten inlåning, såvida de inte har formen av överlåtbara instrument. Detta är i linje med definitionen ovan av inlåningsskulder. Lån till postgiroinstitut som klassificeras som inlåningsskulder ska delas upp i enlighet med kraven för datainsamlingen, dvs. efter sektor, instrument, valuta och löptid. Syndikerade lån mottagna av uppgiftslämnare ingår i den här kategorin. |
| --- | --- |

a)

Inlåning och upplåning

Inlåning täcker även upplåning som utgör skulder för postgiroinstitut. Begreppsmässigt står upplåning för belopp som mottagits av postgiroinstitut men som inte har formen av inlåning. I ENS 2010 skiljer man mellan upplåning och inlåning utifrån vilken part som tar initiativet – om detta är låntagaren så utgör det en upplåning, men om det är långivaren så är det en inlåning. För datainsamlingen behandlas inte upplåning som en separat kategori på balansräkningens skuldsida. Saldon som ses som upplåning ska i stället utan uppdelning klassificeras under posten inlåning, såvida de inte har formen av överlåtbara instrument. Detta är i linje med definitionen ovan av inlåningsskulder. Lån till postgiroinstitut som klassificeras som inlåningsskulder ska delas upp i enlighet med kraven för datainsamlingen, dvs. efter sektor, instrument, valuta och löptid. Syndikerade lån mottagna av uppgiftslämnare ingår i den här kategorin.

| b) | Icke-överlåtbara låneförbindelser
  Icke-överlåtbara låneförbindelser som emitterats av uppgiftslämnare ska i allmänhet klassificeras som inlåning. Icke-överlåtbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare och som i ett senare skede blir överlåtbara och kan handlas på andrahandsmarknader ska i allmänhet klassificeras som skuldebrev. |
| --- | --- |

b)

Icke-överlåtbara låneförbindelser

Icke-överlåtbara låneförbindelser som emitterats av uppgiftslämnare ska i allmänhet klassificeras som inlåning. Icke-överlåtbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare och som i ett senare skede blir överlåtbara och kan handlas på andrahandsmarknader ska i allmänhet klassificeras som skuldebrev.

| c) | Marginalbetalningar
  Marginalbetalningar i samband med derivat ska klassificeras som inlåning om de utgör säkerhet i form av kontanter till postgiroinstitut och de förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. Principiellt sett bör marginalinsättningar som tas emot av uppgiftslämnare endast klassificeras som inlåning i den mån som postgiroinstitutet får tillgång till medel som fritt kan vidareutlånas. Om en del av den marginalinsättning som postgiroinstitutet tar emot måste vidarebefordras till en annan deltagare på derivatmarknaden, exempelvis en clearingcentral, ska i princip endast den återstående delen, som postgiroinstitutet kan förfoga över, klassificeras som inlåning. Stora skillnader i rådande praxis kan göra det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser postgiroinstitut med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning. |
| --- | --- |

c)

Marginalbetalningar

Marginalbetalningar i samband med derivat ska klassificeras som inlåning om de utgör säkerhet i form av kontanter till postgiroinstitut och de förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. Principiellt sett bör marginalinsättningar som tas emot av uppgiftslämnare endast klassificeras som inlåning i den mån som postgiroinstitutet får tillgång till medel som fritt kan vidareutlånas. Om en del av den marginalinsättning som postgiroinstitutet tar emot måste vidarebefordras till en annan deltagare på derivatmarknaden, exempelvis en clearingcentral, ska i princip endast den återstående delen, som postgiroinstitutet kan förfoga över, klassificeras som inlåning. Stora skillnader i rådande praxis kan göra det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser postgiroinstitut med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning.

| d) | Öronmärkta saldon
  Beroende på nationell praxis ska ”öronmärkta saldon” i samband med exempelvis leasingavtal klassificeras som inlåning under inlåning med överenskommen löptid eller inlåning med uppsägningstid, beroende på löptid/bestämmelser i det underliggande avtalet. |
| --- | --- |

d)

Öronmärkta saldon

Beroende på nationell praxis ska ”öronmärkta saldon” i samband med exempelvis leasingavtal klassificeras som inlåning under inlåning med överenskommen löptid eller inlåning med uppsägningstid, beroende på löptid/bestämmelser i det underliggande avtalet.

Följande post ska inte behandlas som lån:

Medel (insättningar) som mottagits på förtroendebasis ska inte tas upp på postgiroinstitutets statistikbalansräkning (se lån som ges på förtroendebasis under kategori 2).

| 5.1 | Inlåning över natten |
| --- | --- |

5.1

Inlåning över natten

Insättningar som kan tas ut i kontanter eller på begäran kan överföras utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. I posten inräknas

| a) | saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som på anfordran omedelbart kan tas ut i kontanter eller före stängningsdags dagen efter insättningen utan större straffavgift eller begränsningar, men som inte är överförbara, |
| --- | --- |

a)

saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som på anfordran omedelbart kan tas ut i kontanter eller före stängningsdags dagen efter insättningen utan större straffavgift eller begränsningar, men som inte är överförbara,

| b) | saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utgörs av förbetalda belopp som hårdvarubaserade eller mjukvarubaserade elektroniska pengar, exempelvis kontantkort, |
| --- | --- |

b)

saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utgörs av förbetalda belopp som hårdvarubaserade eller mjukvarubaserade elektroniska pengar, exempelvis kontantkort,

| c) | lån som ska återbetalas före stängningsdags dagen efter det att lånet beviljats. |
| --- | --- |

c)

lån som ska återbetalas före stängningsdags dagen efter det att lånet beviljats.

| 5.2 | Inlåning med överenskommen löptid |
| --- | --- |

5.2

Inlåning med överenskommen löptid

Icke överförbar inlåning som inte kan tas ut i kontanter före den överenskomna förfallodagen, eller som kan tas ut i kontanter under löptiden endast mot någon form av straffavgift. Posten innehåller också administrativt reglerad sparinlåning, där löptidskriteriet är irrelevant (klassificeras som tillhörande löptidskategorin över två år). Finansiella produkter med roll over-bestämmelser ska klassificeras efter den kortaste löptiden. Även om inlåning med överenskommen löptid kan tillåta tidigare inlösen efter uppsägning, eller kan inlösas på anfordran mot viss straffavgift, kan dessa omständigheter inte anses avgörande för klassificeringen.

| 5.2a/5.2b | Inlåning med överenskommen löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år |
| --- | --- |

5.2a/5.2b

Inlåning med överenskommen löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år

Dessa poster inkluderar för varje löptidsuppdelning:

| a) | Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen. |
| --- | --- |

a)

Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen.

| b) | Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. Om uppsägning har skett klassificeras sådana saldon som tillhörande kategori 5.3a. |
| --- | --- |

b)

Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. Om uppsägning har skett klassificeras sådana saldon som tillhörande kategori 5.3a.

| c) | Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år som inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffavgift. |
| --- | --- |

c)

Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år som inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffavgift.

| d) | Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom ett år/mellan ett och två år i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. |
| --- | --- |

d)

Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom ett år/mellan ett och två år i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas.

| e) | Lån som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år. |
| --- | --- |

e)

Lån som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år.

| f) | Icke-överlåtbara skuldebrev emitterade av postgiroinstitut med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år. |
| --- | --- |

f)

Icke-överlåtbara skuldebrev emitterade av postgiroinstitut med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år.

| g) | Postgiroinstituts efterställda skulder i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år. |
| --- | --- |

g)

Postgiroinstituts efterställda skulder i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år.

| 5.3 | Inlåning med uppsägningstid |
| --- | --- |

5.3

Inlåning med uppsägningstid

Icke överförbara insättningar utan överenskommen löptid som inte kan tas ut i kontanter utan uppsägningstid och som inte kan tas ut i kontanter före uppsägningstidens utgång eller endast mot viss straffavgift. I posten ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis skulle omfattas av straffavgifter och begränsningar (klassificerade under löptidskategorin upp till tre månader), liksom placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med restriktiva uttagsvillkor (klassificerade under löptidskategorin över tre månader).

| 5.3a | Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader |
| --- | --- |

5.3a

Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader

I posten inräknas:

| a) | Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan tas ut efter en uppsägningstid på upp till tre månader. I fall där insättningarna kan tas ut före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) medför det att en straffavgift tas ut. |
| --- | --- |

a)

Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan tas ut efter en uppsägningstid på upp till tre månader. I fall där insättningarna kan tas ut före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) medför det att en straffavgift tas ut.

| b) | Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men för vilka en uppsägningstid kortare än tre månader för förtida återbetalning har inletts. |
| --- | --- |

b)

Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men för vilka en uppsägningstid kortare än tre månader för förtida återbetalning har inletts.

Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader omfattar dessutom icke överförbara avistasparkonton och andra former av insättningar från allmänheten som kan tas ut mot avsevärd straffavgift även om de juridiskt sett kan lyftas vid anfordran.

---

BILAGA III

MINIMISTANDARDER SOM SKA TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA UPPGIFTSLÄMNANDE POPULATIONEN

Uppgiftslämnarna ska tillämpa nedanstående minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav.

| 1. | Minimistandarder för uppgiftsöverföring:






  a) | Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för uppgiftsöverföring:

a)

Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken.

| b) | Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank.

| d) | De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till de berörda nationella centralbankerna ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till de berörda nationella centralbankerna ska följas.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet:






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. ska tillgångar och skulder gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade stämma med totalsumman). |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet:

a)

De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. ska tillgångar och skulder gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade stämma med totalsumman).

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar.

| c) | De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt.

| d) | Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:






  a) | Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:

a)

Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen.

| b) | Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---

BILAGA IV

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 1027/2006 (ECB/2006/8) | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1–3 | Artikel 1–3 |
| — | Artikel 4 |
| Artikel 4 | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| Artikel 7 | Artikel 10 |
| Bilaga I | Bilaga I |

Förordning (EG) nr 1027/2006 (ECB/2006/8)

Denna förordning

Artikel 1–3

Artikel 1–3

—

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

Artikel 7

Artikel 10

Bilaga I

Bilaga I

---

| 7.11.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 297/107 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 297/107

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING EU nr 1075/2013

av den 18 oktober 2013

om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner

(omarbetning)

(ECB/2013/40)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Eftersom omfattande ändringar behöver göras av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 24/2009 av den 19 december 2008 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2008/30) (2), bör den omarbetas, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), så att den blir mer översiktlig. |
| --- | --- |

(1)

Eftersom omfattande ändringar behöver göras av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 24/2009 av den 19 december 2008 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2008/30) (2), bör den omarbetas, särskilt mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (3), så att den blir mer översiktlig.

| (2) | Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna samla in statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (nedan kallade FVC) utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikrapporteringskrav, bl.a. inom området för monetär och finansiell statistik. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska rapporteringspopulationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och ECB har rätt att helt eller delvis befria särskilda klasser av uppgiftslämnare från sina krav på rapportering av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna samla in statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (nedan kallade FVC) utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikrapporteringskrav, bl.a. inom området för monetär och finansiell statistik. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska rapporteringspopulationen inom ramarna för referenspopulationen av uppgiftslämnare och ECB har rätt att helt eller delvis befria särskilda klasser av uppgiftslämnare från sina krav på rapportering av statistiska uppgifter.

| (3) | Huvudsyftet med FVC-uppgifterna är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn FVC:s finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. |
| --- | --- |

(3)

Huvudsyftet med FVC-uppgifterna är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn FVC:s finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), vilka ses som ett enda ekonomiskt område.

| (4) | Mot bakgrund av de nära kopplingar som finns mellan den värdepapperiseringsverksamhet som FVC och monetära finansinstitut (MFI) bedriver, är det nödvändigt med överensstämmande, kompletterande och integrerad rapportering från FVC och MFI. Den statistiska information som lämnas enligt denna förordning måste därför betraktas tillsammans med de uppgifter som monetära finansinstitut ska lämna om värdepapperiserade lån enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om balansräkningar för monetära finansinstitut (ECB/2013/33) (4). |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de nära kopplingar som finns mellan den värdepapperiseringsverksamhet som FVC och monetära finansinstitut (MFI) bedriver, är det nödvändigt med överensstämmande, kompletterande och integrerad rapportering från FVC och MFI. Den statistiska information som lämnas enligt denna förordning måste därför betraktas tillsammans med de uppgifter som monetära finansinstitut ska lämna om värdepapperiserade lån enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om balansräkningar för monetära finansinstitut (ECB/2013/33) (4).

| (5) | Det integrerade rapporteringssättet för FVC och monetära finansinstitut samt de undantag som fastställs enligt denna förordning syftar till att minimera rapporteringsbördan för uppgiftslämnare och undvika överlappning vid FVC:s och monetära finansinstituts rapportering av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Det integrerade rapporteringssättet för FVC och monetära finansinstitut samt de undantag som fastställs enligt denna förordning syftar till att minimera rapporteringsbördan för uppgiftslämnare och undvika överlappning vid FVC:s och monetära finansinstituts rapportering av statistiska uppgifter.

| (6) | De nationella centralbankerna bör ha möjlighet att undanta FVC från rapporteringskrav som skulle innebära orimligt höga kostnader i förhållande till den statistiska fördel som de medför. |
| --- | --- |

(6)

De nationella centralbankerna bör ha möjlighet att undanta FVC från rapporteringskrav som skulle innebära orimligt höga kostnader i förhållande till den statistiska fördel som de medför.

| (7) | Även om de förordningar som antas av ECB enligt artikel 34.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) inte medför några rättigheter eller påför några skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), tillämpas artikel 5 i ECBS-stadgan på alla medlemsstater, såväl i som utanför euroområdet. I skäl 17 till förordning (EG) nr 2533/98 anges att artikel 5 i ECSB-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att bli medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(7)

Även om de förordningar som antas av ECB enligt artikel 34.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) inte medför några rättigheter eller påför några skyldigheter för de medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), tillämpas artikel 5 i ECBS-stadgan på alla medlemsstater, såväl i som utanför euroområdet. I skäl 17 till förordning (EG) nr 2533/98 anges att artikel 5 i ECSB-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att bli medlemsstater i euroområdet.

| (8) | De standarder för skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

(8)

De standarder för skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 kommer att tillämpas.

| (9) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

1.   finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC): ett företag som är bildat i enlighet med unionsrätt eller nationell rätt enligt

och vars huvudsakliga aktivitet uppfyller båda följande kriterier:

Denna definition omfattar inte

2.   värdepapperisering: en transaktion eller ett program genom vilket man skapar en enhet som är skild från upphovsmannen eller försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och som skapas för eller fyller syftet med transaktionen eller programmet emitterar finansieringsinstrument till investerare, och en eller flera av följande uppfylls:

När sådana finansieringsinstrument emitteras utgör de inte någon betalningsförpliktelse för upphovsmannen eller försäkrings- resp. återförsäkringsföretaget.

3.   upphovsman: den som överlåter tillgångar eller en pool av tillgångar och/eller kreditrisken för tillgångarna eller poolen av tillgångar till värdepapperiseringsstrukturen.

4.   uppgiftslämnare: den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98.

5.   som har sin hemvist: den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98. I denna förordning ska, om det inte finns någon fysisk dimension för en juridisk person, dess hemvist avgöras av det ekonomiska territorium enligt vars lagstiftning den är registrerad. Om enheten inte är registrerad, ska den juridiska hemvisten användas som kriterium, dvs. det land vars rättssystem styr upprättandet av enheten och dess fortsatta existens.

6.   berörd nationell centralbank: den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där ett FVC har sin hemvist.

7.   starta verksamhet: all verksamhet som rör värdepapperisering, inbegripet förberedande åtgärder, som sträcker sig längre än att upprätta en enhet som inte beräknas inleda värdepapperiseringsverksamhet under de närmaste sex månaderna. Att starta verksamhet omfattar all verksamhet som det finansiella bolaget utför sedan värdepapperiseringsverksamheten har blivit förutsebar.

Artikel 2

Uppgiftslämnande population

1.   Referenspopulationen av uppgiftslämnare ska utgöras av FVC som har sin hemvist i en av euroområdets medlemsstaters territorium. Referenspopulationen ska omfattas av den skyldighet som anges i artikel 3.2.

2.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska utgöras av referenspopulationen av uppgiftslämnare exklusive de FVC som helt har undantagits från rapporteringskraven enligt artikel 5.1 c. Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska omfattas av rapporteringskraven enligt artikel 4 om inte annat följer av undantagen enligt artikel 5. Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska även omfatta FVC som ska rapportera sina årsredovisningar enligt artikel 5.3 eller som är skyldiga att inkomma med ad hoc-rapportering enligt artikel 5.5.

3.   Om ett FVC inte har rättskapacitet enligt den nationella lagstiftningen, ska de personer som har rättslig befogenhet att företräda företaget, eller om en sådan formell representation saknas, de personer som bär ansvaret för företagets agerande enligt den tillämpliga nationella lagstiftningen, vara ansvariga uppgiftslämnare enligt denna förordning.

Artikel 3

Förteckning över FVC för statistiska ändamål

1.   ECB:s direktion ska upprätta och föra en förteckning över de FVC som enligt denna förordning utgör referenspopulationen av uppgiftslämnare för statistiska ändamål. FVC ska lämna de uppgifter som krävs av de nationella centralbankerna till de nationella centralbankerna i enlighet med riktlinje ECB/2007/9 av den 1 augusti 2007 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (8). De nationella centralbankerna och ECB ska se till att denna förteckning och uppdaterade versioner därav hålls tillgänglig på lämpligt sätt, bl.a. på elektronisk väg, via internet eller – på begäran av berörda uppgiftslämnare – på papper.

2.   Ett FVC ska informera berörd nationell centralbank om sin existens inom en vecka räknat från den dag då det startade sin verksamhet, oavsett huruvida det räknar med att omfattas av rapporteringskraven enligt denna förordning eller ej.

3.   Om den senast tillgängliga elektroniska versionen av förteckningen enligt punkt 1 är felaktig, ska ECB emellertid inte besluta om sanktioner för uppgiftslämnare som underlåtit att på ett korrekt sätt fullgöra sin rapporteringsskyldighet i den mån som kravet enligt punkt 2 har uppfyllts och uppgiftslämnarens underlåtenhet beror på att denne i god tro utgått från den felaktiga förteckningen.

Artikel 4

Kvartalsvisa statistikrapporteringskrav och rapporteringsregler

1.   Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska kvartalsvis lämna uppgifter till berörd nationell centralbank om FVC:s utestående belopp, finansiella transaktioner samt av- och nedskrivningar av FVC:s tillgångar och skulder, i enlighet med bilagorna I och II.

2.   De nationella centralbankerna får samla in statistiska uppgifter om de värdepapper som emitteras och innehas av FVC som behövs för att uppfylla rapporteringskraven enligt punkt 1 värdepapper för värdepapper, i den omfattning som de uppgifter som anges under punkt 1 kan härledas enligt de statistiska minimistandarder som anges i bilaga III. Utan att det påverkar de tidsramar som framgår av artikel 6, får nationella centralbanker begära in uppgifter värdepapper för värdepapper om finansiella transaktioner i skuldebrev som innehas av FVC i enlighet med ett av de tillvägagångssätt som anges i punkt 2 i del I i bilaga I i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24) (9).

3.   Utan att det påverkar de rapporteringsregler som fastställs i bilaga II ska FVC:s samtliga tillgångar och skulder rapporteras enligt denna förordning i enlighet med de rapporteringsregler som fastställs i relevant nationell lagstiftning som införlivar rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (10). Redovisningsreglerna i den relevanta nationella lagstiftningen som införlivar rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (11) ska vara tillämpliga för FVC som inte faller inom tillämpningsområdet för den nationella lagstiftningen som införlivar direktiv 86/635/EEG. Eventuella andra relevanta nationella eller internationella redovisningsstandarder eller redovisningsrutiner ska tillämpas för FVC som inte faller under tillämpningsområdet för den nationella lagstiftning som införlivar något av dessa direktiv.

4.   I de fall då instrumenten enligt punkt 3 ska rapporteras enligt marknadsvärdesprincipen kan de nationella centralbankerna undanta FVC från kravet att rapportera dessa instrument enligt marknadsvärdesprincipen om detta skulle medföra orimligt höga kostnader för företaget. I så fall ska FVC-företagen tillämpa den värdering som används för investerarrapporterna.

5.   Om den nationella marknadspraxisen medför att de tillgängliga uppgifterna kan gälla vilken dag som helst under kvartalet, kan de nationella centralbankerna i stället låta uppgiftslämnarna rapportera dessa kvartalsuppgifter, under förutsättning att uppgifterna är jämförbara och att större transaktioner som har förekommit mellan detta datum och kvartalsslutet beaktas i samband med detta.

6.   I stället för att tillhandahålla de uppgifter om finansiella transaktioner som avses i punkt 1 får en uppgiftslämnare, i samförstånd med den berörda nationella centralbanken, lämna justeringar för omvärderingar och andra volymförändringar som möjliggör för den nationella centralbanken att härleda finansiella transaktioner.

7.   I stället för att tillhandahålla uppgifter om de avskrivningar/nedskrivningar som det hänvisas till i punkt 1 får en uppgiftslämnare, i samförstånd med den berörda nationella centralbanken, lämna andra uppgifter som gör att den nationella centralbanken kan härleda de nödvändiga uppgifterna om avskrivningar/nedskrivningar.

Artikel 5

Undantag

1.   De nationella centralbankerna får bevilja undantag från rapporteringskraven i artikel 4 enligt följande:

| a) | När det gäller lån som finansieras av MFI i euroområdet, som är uppdelade efter löptid, sektor och gäldenärernas hemvist och där MFI fortsätter att handha de värdepapperiserade lånen enligt betydelsen i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), får de nationella centralbankerna bevilja FVC undantag från att rapportera uppgifter om dessa lån. Förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), innehåller bestämmelser om hur dessa uppgifter ska rapporteras. |
| --- | --- |

a)

När det gäller lån som finansieras av MFI i euroområdet, som är uppdelade efter löptid, sektor och gäldenärernas hemvist och där MFI fortsätter att handha de värdepapperiserade lånen enligt betydelsen i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), får de nationella centralbankerna bevilja FVC undantag från att rapportera uppgifter om dessa lån. Förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), innehåller bestämmelser om hur dessa uppgifter ska rapporteras.

| b) | De nationella centralbankerna får bevilja FVC undantag från samtliga rapporteringskrav som anges i bilaga I, med undantag för kravet att kvartalsvis rapportera uppgifter om utestående belopp för totala tillgångar vid kvartalsslut, under förutsättning att de FVC som bidrar till de kvartalsvis aggregerade tillgångarna står för minst 95 procent av FVC:s totala tillgångar i fråga om utestående belopp i respektive medlemsstat i euroområdet. De nationella centralbankerna ska i god tid kontrollera att detta villkor uppfylls för att bevilja eller om nödvändigt återkalla ett undantag med verkan från varje kalenderårs början. |
| --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna får bevilja FVC undantag från samtliga rapporteringskrav som anges i bilaga I, med undantag för kravet att kvartalsvis rapportera uppgifter om utestående belopp för totala tillgångar vid kvartalsslut, under förutsättning att de FVC som bidrar till de kvartalsvis aggregerade tillgångarna står för minst 95 procent av FVC:s totala tillgångar i fråga om utestående belopp i respektive medlemsstat i euroområdet. De nationella centralbankerna ska i god tid kontrollera att detta villkor uppfylls för att bevilja eller om nödvändigt återkalla ett undantag med verkan från varje kalenderårs början.

| c) | I den utsträckning som de uppgifter som anges i artikel 4 går att härleda från andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgiftskällor i enlighet med de statistiska minimistandarder som fastställs i bilaga III och utan att detta påverkar punkterna a och b, får de nationella centralbankerna, efter samråd med ECB, helt eller delvis undanta uppgiftslämnarna från de rapporteringskrav som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

I den utsträckning som de uppgifter som anges i artikel 4 går att härleda från andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgiftskällor i enlighet med de statistiska minimistandarder som fastställs i bilaga III och utan att detta påverkar punkterna a och b, får de nationella centralbankerna, efter samråd med ECB, helt eller delvis undanta uppgiftslämnarna från de rapporteringskrav som anges i bilaga I.

2.   Om den berörda nationella centralbanken samtycker, får FVC välja att inte utnyttja de undantag som anges under punkt 1 utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna enligt artikel 4.

3.   FVC som har beviljats undantag enligt betydelsen i punkt 1 c ska lämna in sina årsredovisningar (om dessa inte är tillgängliga från offentliga källor) till den berörda nationella centralbanken inom sex månader efter referensperiodens utgång eller snarast möjligt efter detta, i enlighet med tillämplig nationell rättspraxis där ett FVC har sin hemvist. Den berörda nationella centralbanken ska underrätta de FVC som omfattas av denna rapporteringsskyldighet.

4.   Den berörda nationella centralbanken ska återkalla det undantag som anges under punkt 1 c om uppgifterna som avser statistiska standarder och som är jämförbara med de uppgifter som föreskrivs enligt denna förordning inte i tid har tillgängliggjorts till berörd nationell centralbank under tre rapporteringsperioder i följd, oberoende av vilken skuld som kan tillskrivas det berörda FVC-företaget. FVC ska börja rapportera uppgifter enligt artikel 4 senast tre månader räknat från den dag då den berörda nationella centralbanken informerade uppgiftslämnarna om att undantaget har återkallats.

5.   Utan att detta påverkar punkt 3 får de nationella centralbankerna kräva att de FVC som har beviljats undantag enligt betydelsen i punkt 1 c ska lämna ad hoc-rapportering, om detta krävs för att fullgöra de krav som fastställs i denna förordning. FVC ska rapportera de begärda uppgifterna på ad hoc-basis inom 15 arbetsdagar efter den berörda nationella centralbankens begäran.

Artikel 6

Tidsramar

De nationella centralbankerna ska till ECB överföra uppgifter om aggregerade kvartalsvisa tillgångar och skulder för inhemska FVC senast vid affärsdagens slut den 28:e arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser. De nationella centralbankerna ska fastställa tidsfrister för mottagandet av uppgifter från uppgiftslämnarna.

Artikel 7

Minimistandarder och nationella rapporteringsförfaranden

1.   Uppgiftslämnarna ska följa de rapporteringskrav som gäller för dem i enlighet med minimistandarderna i bilaga III för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering.

2.   De nationella centralbankerna ska fastställa och genomföra de rapporteringsförfaranden som ska följas av den faktiska uppgiftslämnande populationen i enlighet med nationella krav. De nationella centralbankerna ska säkerställa att dessa arrangemang medför att de begärda statistiska uppgifterna rapporteras och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att det föreligger en begreppsmässig överensstämmelse och att minimistandarderna enligt bilaga III för överföring, noggrannhet och revidering följs.

Artikel 8

Kontroll och obligatorisk insamling

De nationella centralbankerna ska utöva rätten att kontrollera eller att obligatoriskt samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning, utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utöva dessa rättigheter. Denna rätt ska särskilt utövas av de nationella centralbankerna då ett institut som ingår i den faktiska uppgiftslämnande populationen inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering som anges i bilaga III.

Artikel 9

Första rapporteringen

1.   Den första rapporteringen ska börja med de kvartalsvisa uppgifterna som avser fjärde kvartalet 2014.

2.   FVC som startar verksamhet efter den 31 december 2014 ska, vid sin första uppgiftsrapportering, rapportera kvartalsvisa uppgifter som sträcker sig tillbaka till den tidpunkt då man först påbörjade värdepapperiseringsverksamhet.

3.   FVC som startar verksamhet innan deras medlemsstat har infört euron efter den 31 december 2014 ska, vid sin första uppgiftsrapportering, rapportera kvartalsvisa uppgifter från den referensperiod då medlemsstaten införde euron. För den referensperiod då medlemsstaten införde euron ska FVC bara rapportera utestående belopp.

Artikel 10

Upphävande

1.   Förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2015.

2.   Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 11

Slutbestämmelse

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 18 oktober 2013.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUT L 174, 26.6.2013, s. 1.

3

(4)  Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

4

(5)  Sidan 73 i detta nummer av EUT.

5

(6)  EUT L 335, 17.12.2009, s. 1.

6

(7)  EUT L 174, 1.7.2011, s. 1.

7

(8)  EUT L 341, 27.12.2007, s. 1.

8

(9)  EUT L 305, 1.11.2012, s. 6.

9

(10)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

10

(11)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

11

---

BILAGA I

STATISTIKRAPPORTERINGSKRAV

Image

Image

---

BILAGA II

DEFINITIONER

DEL 1

Definitioner av instrumentkategorier

| 1. | Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna (NCB) i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Tabellen utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna hänvisar till det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i unionen (nedan kallat ENS 2010) som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013. |
| --- | --- |

1.

Denna tabell ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna (NCB) i enlighet med den här förordningen ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Tabellen utgör inte någon förteckning över enskilda finansiella instrument och beskrivningarna är inte uttömmande. Definitionerna hänvisar till det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i unionen (nedan kallat ENS 2010) som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013.

| 2. | För vissa instrumentkategorier krävs uppdelning efter löptid. Dessa avser ursprunglig löptid, dvs. den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). |
| --- | --- |

2.

För vissa instrumentkategorier krävs uppdelning efter löptid. Dessa avser ursprunglig löptid, dvs. den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan inlösas (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning).

| 3. | Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet. |
| --- | --- |

3.

Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

| 4. | Alla finansiella tillgångar och skulder måste rapporteras på bruttobasis, vilket innebär att finansiella tillgångar inte får rapporteras med avdrag för finansiella skulder.

  Tabell A


  Definitioner av instrumentkategorier av tillgångar och skulder för finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC)

  KATEGORIER AV TILLGÅNGAR






  Kategori | Viktiga egenskaper |
| --- | --- | --- |
| 1. | Inlåning och lånefordringar |

4.

Alla finansiella tillgångar och skulder måste rapporteras på bruttobasis, vilket innebär att finansiella tillgångar inte får rapporteras med avdrag för finansiella skulder.

Tabell A

Definitioner av instrumentkategorier av tillgångar och skulder för finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC)

KATEGORIER AV TILLGÅNGAR

Kategori

Viktiga egenskaper

1.

Inlåning och lånefordringar

I rapporteringsordningen omfattar denna post medel som FVC ger till låntagare, och som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument.

Den omfattar

| — | insättningar av FVC, t.ex. inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid och inlåningsavtal med uppsägningstid, |
| --- | --- |

—

insättningar av FVC, t.ex. inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid och inlåningsavtal med uppsägningstid,

| — | lån som FVC beviljat, |
| --- | --- |

—

lån som FVC beviljat,

| — | fordringar enligt omvända repor mot likvidsäkerhet: motposten till kontant betalning för värdepapper som förvärvats av FVC till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden, |
| --- | --- |

—

fordringar enligt omvända repor mot likvidsäkerhet: motposten till kontant betalning för värdepapper som förvärvats av FVC till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden,

| — | fordringar från värdepapperslån mot likvidsäkerhet: motposten till kontant betalning för värdepapper som FVC lånat. |
| --- | --- |

—

fordringar från värdepapperslån mot likvidsäkerhet: motposten till kontant betalning för värdepapper som FVC lånat.

Inom ramen för denna förordning innefattar posten också innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel.

| 2. | Värdepapperiserade lån |
| --- | --- |

2.

Värdepapperiserade lån

I rapporteringsordningen omfattar denna post lån som FVC förvärvat från upphovsmannen. Finansiella tillgångar som skapas när långivare ger lån till låntagare som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument.

Detta omfattar även följande:

| — | Finansiell leasing till tredje part: finansiell leasing är ett avtal som innebär att den formelle ägaren av en tillgång (leasinggivaren) överlåter risker och förmåner med äganderätten till en tredje part (leasingtagare). I statistiksammanhang behandlas finansiell leasing som lån från leasinggivaren till leasingtagaren, som möjliggör för leasingtagaren att förvärva kapitalvaran. Finansiell leasing som beviljas av en upphovsman i egenskap av leasinggivare, ska tas upp under tillgångsposten ”värdepapperiserade lån”. Den leasade egendomen tas upp i leasingtagarens balansräkning, inte i leasinggivarens. |
| --- | --- |

—

Finansiell leasing till tredje part: finansiell leasing är ett avtal som innebär att den formelle ägaren av en tillgång (leasinggivaren) överlåter risker och förmåner med äganderätten till en tredje part (leasingtagare). I statistiksammanhang behandlas finansiell leasing som lån från leasinggivaren till leasingtagaren, som möjliggör för leasingtagaren att förvärva kapitalvaran. Finansiell leasing som beviljas av en upphovsman i egenskap av leasinggivare, ska tas upp under tillgångsposten ”värdepapperiserade lån”. Den leasade egendomen tas upp i leasingtagarens balansräkning, inte i leasinggivarens.

| — | Osäkra fordringar som ännu inte har blivit återbetalda eller avskrivna: med osäkra fordringar avses lån där återbetalningen är försenad eller på annat sätt bedöms som osäker. |
| --- | --- |

—

Osäkra fordringar som ännu inte har blivit återbetalda eller avskrivna: med osäkra fordringar avses lån där återbetalningen är försenad eller på annat sätt bedöms som osäker.

| — | Innehav av icke-överlåtbara värdepapper: innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. |
| --- | --- |

—

Innehav av icke-överlåtbara värdepapper: innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad.

| — | Överlåtna lån: lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten ”värdepapperiserade lån” så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I övriga fall klassas de som ”skuldebrev”. |
| --- | --- |

—

Överlåtna lån: lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten ”värdepapperiserade lån” så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I övriga fall klassas de som ”skuldebrev”.

| — | Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning: efterställda skuldförbindelser medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen värdepapperiserade lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för FVC-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under posten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån. |
| --- | --- |

—

Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning: efterställda skuldförbindelser medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen värdepapperiserade lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för FVC-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under posten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån.

| — | Värdepapperiserade lån ska rapporteras till nominellt värde, även om de köpts från upphovsmannen till ett annat pris. Motposten till skillnaden mellan det nominella värdet och erlagt pris ska inkluderas i ”övriga skulder”. |
| --- | --- |

—

Värdepapperiserade lån ska rapporteras till nominellt värde, även om de köpts från upphovsmannen till ett annat pris. Motposten till skillnaden mellan det nominella värdet och erlagt pris ska inkluderas i ”övriga skulder”.

Denna post omfattar värdepapperiserade lån oavsett huruvida gällande bokföringspraxis kräver att lånen tas upp i FVC:s balansräkning.

| 3. | Skuldebrev |
| --- | --- |

3.

Skuldebrev

Innehav av skuldebrev, som är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, och som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

I posten inräknas:

| — | Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

—

Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| — | Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I andra fall klassas de som värdepapperiserade lån. |
| --- | --- |

—

Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I andra fall klassas de som värdepapperiserade lån.

| — | Efterställda fordringar i form av skuldebrev. |
| --- | --- |

—

Efterställda fordringar i form av skuldebrev.

Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen.

Denna post omfattar innehav av skuldebrev som har värdepapperiserats oavsett huruvida gällande bokföringspraxis kräver att värdepapprena tas upp i FVC:s balansräkning.

| 4. | Andra värdepapperiserade tillgångar |
| --- | --- |

4.

Andra värdepapperiserade tillgångar

Denna post omfattar andra värdepapperiserade tillgångar än de som omfattas av kategorierna 2 och 3, t.ex. skattefordringar och kommersiella krediter oavsett huruvida gällande bokföringspraxis kräver att tillgångarna tas upp i FVC:s balansräkning.

| 5. | Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

5.

Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder

Finansiella tillgångar som medför äganderätt till företag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en del av bolagens eller kvasibolagens vinster och till en andel av nettotillgångarna vid en eventuell likvidering.

Denna post omfattar noterade och onoterade aktier, andra ägarandelar, aktier/andelar i penningmarknadsfonder samt aktier/andelar i investeringsfonder utom penningmarknadsfonder.

Ägarandelar som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska redovisas enligt reglerna i kategori 3 ”skuldebrev”.

| 6. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

6.

Finansiella derivat

Finansiella derivat är finansiella instrument knutna till ett visst finansiellt instrument, ett visst index eller en viss råvara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker på finansiella marknader.

I posten inräknas:

| — | Optioner. |
| --- | --- |

—

Optioner.

| — | Warrants. |
| --- | --- |

—

Warrants.

| — | Futures. |
| --- | --- |

—

Futures.

| — | Terminer. |
| --- | --- |

—

Terminer.

| — | Swappar. |
| --- | --- |

—

Swappar.

| — | Kreditderivat. |
| --- | --- |

—

Kreditderivat.

Finansiella derivat ska registreras till marknadsvärde i balansräkningen på bruttobasis. Individuella derivatavtal med positivt marknadsvärde ska tas upp på tillgångssidan av balansräkningen och avtal med negativa marknadsvärden på skuldsidan.

Brutto framtida åtaganden som följer av derivatavtal ska inte tas upp som poster i balansräkningen.

Denna post omfattar inte finansiella derivat som enligt nationella regler inte behöver tas upp i balansräkningen.

| 7. | Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) |
| --- | --- |

7.

Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar)

Andra materiella och immateriella tillgångar än finansiella tillgångar. Fasta tillgångar är icke-finansiella tillgångar som används upprepat eller kontinuerligt av FVC under mer än ett år.

Denna post omfattar bostäder, övriga byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, värdeföremål samt produkter som skyddas av immateriell äganderätt, som datorprogram och databaser

| 8. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

8.

Övriga tillgångar

Denna post är en restpost på balansräkningens tillgångssida och definieras som tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori. I posten kan inräknas:

| — | Upplupen ränta på in- och utlåning. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på in- och utlåning.

| — | Upplupen ränta på innehav av skuldebrev. |
| --- | --- |

—

Upplupen ränta på innehav av skuldebrev.

| — | Utestående fordringar som inte hänför sig till FVC:s huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

—

Utestående fordringar som inte hänför sig till FVC:s huvudsakliga verksamhet.

KATEGORIER AV SKULDER

| Kategori | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 9. | Lån och inlåning som erhållits |

Kategori

Viktiga egenskaper

9.

Lån och inlåning som erhållits

Belopp som FVC är skyldiga sina fordringsägare, exklusive belopp som hänför sig till emitterade överlåtbara värdepapper. Denna post omfattar:

| — | Lån: lån som beviljats ett FVC som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument. |
| --- | --- |

—

Lån: lån som beviljats ett FVC som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument.

| — | Icke-överlåtbara skuldförbindelser som emitterats av ett FVC: icke-överlåtbara skuldförbindelser som emitterats ska i allmänhet klassificeras som ”inlåning”. Icke-överlåtbara instrument som emitterats av FVC och som i ett senare skede blir överlåtbara och kan handlas på andrahandsmarknader bör omklassificeras som ”skuldebrev”. |
| --- | --- |

—

Icke-överlåtbara skuldförbindelser som emitterats av ett FVC: icke-överlåtbara skuldförbindelser som emitterats ska i allmänhet klassificeras som ”inlåning”. Icke-överlåtbara instrument som emitterats av FVC och som i ett senare skede blir överlåtbara och kan handlas på andrahandsmarknader bör omklassificeras som ”skuldebrev”.

| — | Repor och repa-liknande transaktioner mot likvidsäkerhet: motposten till kontanter som mottagits i utbyte mot värdepapper som sålts av FVC till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som FVC mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man, den tillfälliga förvärvaren, ska klassificeras här om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att FVC behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen. |
| --- | --- |

—

Repor och repa-liknande transaktioner mot likvidsäkerhet: motposten till kontanter som mottagits i utbyte mot värdepapper som sålts av FVC till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som FVC mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man, den tillfälliga förvärvaren, ska klassificeras här om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att FVC behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen.

| — | Likvidsäkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot likvidsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Likvidsäkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot likvidsäkerhet.

| — | Transaktioner som innebär en tillfällig överföring av guld mot likvidsäkerhet. |
| --- | --- |

—

Transaktioner som innebär en tillfällig överföring av guld mot likvidsäkerhet.

| 10. | Emitterade skuldebrev |
| --- | --- |

10.

Emitterade skuldebrev

Värdepapper – utom ägarandelar – som emitterats av ett FVC och som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt gentemot det institut som har emitterat värdepapperet. Detta omfattar bl.a. värdepapper som emitterats i form av

| — | säkerställda värdepapper, |
| --- | --- |

—

säkerställda värdepapper,

| — | kreditlänkade obligationer, |
| --- | --- |

—

kreditlänkade obligationer,

| — | försäkringslänkade obligationer. |
| --- | --- |

—

försäkringslänkade obligationer.

| 11. | Eget kapital och reserver |
| --- | --- |

11.

Eget kapital och reserver

I datainsamlingen redovisas här de poster som härrör från emissionen av aktiekapital i uppgiftslämnande FVC till aktieägare eller andra ägare och som för innehavaren medför äganderätt till ett FVC och vanligen rätt till en del av dess vinst och av dess egna kapital vid likvidation. Outdelade förmåner och medel som FVC avsatt för väntade framtida betalningar och åtaganden ingår också. Detta omfattar

| — | aktiekapital, |
| --- | --- |

—

aktiekapital,

| — | outdelade förmåner och medel, |
| --- | --- |

—

outdelade förmåner och medel,

| — | specifika och allmänna avsättningar för utlåning, värdepapper och andra tillgångsslag, |
| --- | --- |

—

specifika och allmänna avsättningar för utlåning, värdepapper och andra tillgångsslag,

| — | andelar i värdepapperiseringsfonder. |
| --- | --- |

—

andelar i värdepapperiseringsfonder.

| 12. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

12.

Finansiella derivat

Se kategori 6.

| 13. | Övriga skulder |
| --- | --- |

13.

Övriga skulder

Denna post är en restpost på balansräkningens skuldsida och definieras som skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori.

I posten kan inräknas

| — | upplupen ränta som ska betalas på ut- och inlåning, |
| --- | --- |

—

upplupen ränta som ska betalas på ut- och inlåning,

| — | upplupen ränta som ska erläggas för emitterade skuldebrev, |
| --- | --- |

—

upplupen ränta som ska erläggas för emitterade skuldebrev,

| — | upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära FVC-verksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc., |
| --- | --- |

—

upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära FVC-verksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc.,

| — | reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner, utdelningar etc., |
| --- | --- |

—

reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner, utdelningar etc.,

| — | nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet, |
| --- | --- |

—

nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet,

| — | upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner, |
| --- | --- |

—

upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner,

| — | motposter till värdereglering av lån, t.ex. det nominella priset minus inköpspriset. |
| --- | --- |

—

motposter till värdereglering av lån, t.ex. det nominella priset minus inköpspriset.

Upplupen ränta som ska erläggas för emitterade skuldebrev ska redovisas i en separat ”varav”-post, om inte den berörda nationella centralbanken beviljar ett undantag för fall där uppgifterna kan härledas eller skattas från andra uppgiftskällor.

DEL 2

Definitioner av sektorer

ENS 2010 ligger till grund för sektorsindelningen. Tabellen ger en detaljerad standardbeskrivning av de sektorer som de nationella centralbankerna i enlighet med denna förordning ska överföra till nationella kategorier. Motparter som befinner sig på territoriet till en av medlemsstaterna som har euron som valuta identifieras efter deras sektor i enlighet med förteckningen som ECB sammanställer för statistiska ändamål och ledningen för den statistiska klassificeringen av motparter som anges i ECB:s handbok för statistiksektorn för monetära finansinstitut och marknader (Monetary financial institutions and markets statistics sector manual: Guidance for the statistical classification of customers). Kreditinstitut utanför medlemsstaterna som har euron som valuta kallas banker i stället för MFI. På samma sätt hänför sig uttrycket icke-MFI bara till euroområdet. För de medlemsstater som inte har euron som valuta används termen icke-banker.

Tabell B

Definitioner av sektorer

| Sektor | Definition |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektor

Definition

1.

MFI

MFI enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Denna sektor består av nationella centralbanker, kreditinstitut enligt unionsrättens definition, penningmarknadsfonder och andra finansinstitut som tar emot inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) samt institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansiell förmedling i form av utgivning av elektroniska pengar.

| 2. | Offentlig förvaltning |
| --- | --- |

2.

Offentlig förvaltning

Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113).

| 3. | Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

3.

Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Denna delsektor består av alla företag för kollektiva investeringar utom penningsmarknadsfonder som investerar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den mån som syftet är att företa investeringar med kapital från allmänheten.

| 4. | Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag |
| --- | --- |

4.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

Delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter. FVC enligt den här förordningen omfattas av den här delsektorn (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag helt eller i huvudsak utgörs av finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99).

| 5. | Försäkringsbolag + pensionsinstitut |
| --- | --- |

5.

Försäkringsbolag + pensionsinstitut

Delsektorn försäkringsbolag (S.128) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104).

Delsektorn pensionsinstitut (S.129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110).

| 6. | Icke-finansiella bolag |
| --- | --- |

6.

Icke-finansiella bolag

Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.50).

| 7. | Hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer |
| --- | --- |

7.

Hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer

Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som av företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning. Hushållssektorn inkluderar enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129 och 2.130).

DEL 3

Definition av finansiella transaktioner

Finansiella transaktioner enligt ENS 2010 definieras som nettoförvärv av finansiella tillgångar eller nettoåtagande av skulder för varje kategori av finansiellt instrument, dvs. summan av alla finansiella transaktioner som förekommer under en given rapporteringsperiod. En finansiell transaktion är ett mellanhavande mellan institutionella enheter som innebär att en finansiell tillgång och motsvarande skuld samtidigt skapas eller likvideras eller att äganderätten till en finansiell tillgång förändras eller att en skuld överlåtes. Finansiella transaktioner registreras till transaktionsvärde, dvs. värdet i nationell valuta på berörda finansiella tillgångar och/eller skulder när de upprättas, avvecklas, bytes eller överlåts mellan institutionella enheter, på basis av affärsmässiga överväganden. Avskrivningar/nedskrivningar och förändringar i värdet utgör inte finansiella transaktioner.

DEL 4

Definition av avskrivningar/nedskrivningar

Avskrivningar/nedskrivningar definieras som effekten av förändringar i värdet av på balansräkningen upptagna lån som har förorsakats av avskrivning/nedskrivning av lån. Av- och nedskrivningar som noteras när lån säljs eller överförs till tredje man ska också tas upp om de är kända. Med avskrivningar avses händelser då lånet anses utgöra en värdelös tillgång och avlägsnas från balansräkningen. Med nedskrivningar avses händelser då lånet inte anses kunna återfås fullt ut, och lånet reduceras i balansräkningen.

---

BILAGA III

MINIMISTANDARDER SOM SKA TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA UPPGIFTSLÄMNANDE POPULATIONEN

Uppgiftslämnarna ska tillämpa nedanstående minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav.

| 1. | Minimistandarder för uppgiftsöverföring:






  a) | Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för uppgiftsöverföring:

a)

Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken.

| b) | Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Kontaktpersonerna hos uppgiftslämnarna ska namnges. |
| --- | --- |

c)

Kontaktpersonerna hos uppgiftslämnarna ska namnges.

| d) | De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet:






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma lineärt (t.ex. ska tillgångar och skulder gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade stämma med totalsumman). |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet:

a)

De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma lineärt (t.ex. ska tillgångar och skulder gå jämnt ut, delsummorna ska sammanräknade stämma med totalsumman).

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade data visar.

| c) | De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna bör påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Existerande luckor i uppgifterna bör påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt.

| d) | Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:






  a) | Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:

a)

Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen.

| b) | Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering:
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering:

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---