# Euroopa Liidu L 354/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.354.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 354 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide28. detsember 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.354.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 354

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide28. detsember 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ | 22 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020 (
  1
  ) | 62 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm aastateks 2014–2020 (
  1
  ) | 73 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1383/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta (
  2
  ) | 84 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1384/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes | 85 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1385/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1069/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses Mayotte’i staatuse muutumisega Euroopa Liidu suhtes | 86 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/53/EL, 20. november 2013, väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (
  1
  ) | 90 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/55/EL, 20. november 2013, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (
  1
  ) | 132 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1386/2013/EL, 20. november 2013, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 Hea elu maakera võimaluste piires (
  1
  ) | 171 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ

22

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020 (
  1
  )

1

62

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1382/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õigusprogramm aastateks 2014–2020 (
  1
  )

1

73

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1383/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta (
  2
  )

2

84

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1384/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes

85

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1385/2013, 17. detsember 2013, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1069/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses Mayotte’i staatuse muutumisega Euroopa Liidu suhtes

86

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/53/EL, 20. november 2013, väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (
  1
  )

1

90

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/55/EL, 20. november 2013, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) (
  1
  )

1

132

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1386/2013/EL, 20. november 2013, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 Hea elu maakera võimaluste piires (
  1
  )

1

171

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1387/2013, 17. detsember 2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1344/2011 | 201 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1388/2013, 17. detsember 2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010 | 319 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1387/2013, 17. detsember 2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1344/2011

201

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1388/2013, 17. detsember 2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010

319

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst

2

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1379/2013,

11. detsember 2013,

kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuga seotud meetmeid. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”) on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatamine, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust. |
| --- | --- |

(1)

Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuga seotud meetmeid. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”) on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatamine, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust.

| (2) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) on vaja läbi vaadata, et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud arengut. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) on vaja läbi vaadata, et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud arengut.

| (3) | Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ning pakkumine paremini vastavusse. |
| --- | --- |

(3)

Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ning pakkumine paremini vastavusse.

| (4) | Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetest tulenevaid kohustusi. Kolmandate riikidega kalapüügi- ja vesiviljelustoodetega kauplemisel tuleks tagada ausa konkurentsi tingimused, eelkõige austades säästvust ja kohaldades sotsiaalseid norme, mis on võrdväärsed liidu toodete suhtes kehtivatega. |
| --- | --- |

(4)

Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetest tulenevaid kohustusi. Kolmandate riikidega kalapüügi- ja vesiviljelustoodetega kauplemisel tuleks tagada ausa konkurentsi tingimused, eelkõige austades säästvust ja kohaldades sotsiaalseid norme, mis on võrdväärsed liidu toodete suhtes kehtivatega.

| (5) | On oluline, et ühise turukorralduse haldamisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõtetest. |
| --- | --- |

(5)

On oluline, et ühise turukorralduse haldamisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõtetest.

| (6) | Et turu ühine korraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise väärtusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning ka sellest, kui tähtis on mõista märgistel sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(6)

Et turu ühine korraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise väärtusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning ka sellest, kui tähtis on mõista märgistel sisalduvat teavet.

| (7) | Kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel („tootjaorganisatsioonid”) on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse eesmärkide saavutamisel võtmeroll. Seetõttu on tarvis suurendada nende vastutust ja pakkuda neile vajalikul määral finantstoetust, et nad saaksid täita olulisemat rolli kalapüügi igapäevases majandamises, järgides samal ajal ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikku. Samuti tuleb tagada, et nende liikmed tegeleksid kalapüügi ja vesiviljelusega jätkusuutlikult, parandaksid toodete turulelaskmist, koguksid teavet vesiviljeluse kohta, ning püüaksid suurendada oma sissetulekut. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalapüügi- ja vesiviljelussektoris, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, eelkõige väikesemahulise kalapüügi ja ekstensiivse vesiviljeluse eripära. Riiklikel pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus kõnealuste eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega majandamisküsimustes, mis hõlmavad vajaduse korral kvootide eraldamist ja püügikoormuse haldamist lähtuvalt konkreetse kalapüügi vajadustest. |
| --- | --- |

(7)

Kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel („tootjaorganisatsioonid”) on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse eesmärkide saavutamisel võtmeroll. Seetõttu on tarvis suurendada nende vastutust ja pakkuda neile vajalikul määral finantstoetust, et nad saaksid täita olulisemat rolli kalapüügi igapäevases majandamises, järgides samal ajal ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikku. Samuti tuleb tagada, et nende liikmed tegeleksid kalapüügi ja vesiviljelusega jätkusuutlikult, parandaksid toodete turulelaskmist, koguksid teavet vesiviljeluse kohta, ning püüaksid suurendada oma sissetulekut. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalapüügi- ja vesiviljelussektoris, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, eelkõige väikesemahulise kalapüügi ja ekstensiivse vesiviljeluse eripära. Riiklikel pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus kõnealuste eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega majandamisküsimustes, mis hõlmavad vajaduse korral kvootide eraldamist ja püügikoormuse haldamist lähtuvalt konkreetse kalapüügi vajadustest.

| (8) | Tuleks võtta meetmeid, et innustada väiketootjate asjakohast ja representatiivset osalemist. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmeid, et innustada väiketootjate asjakohast ja representatiivset osalemist.

| (9) | Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(9)

Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid.

| (10) | Kalapüügi- ja vesiviljelussektori eri kategooria käitajatest koosnevatel tootmisharudevahelistel organisatsioonidel on potentsiaal aidata parandada turundustegevuse koordineerimist tarneahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad. |
| --- | --- |

(10)

Kalapüügi- ja vesiviljelussektori eri kategooria käitajatest koosnevatel tootmisharudevahelistel organisatsioonidel on potentsiaal aidata parandada turundustegevuse koordineerimist tarneahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad.

| (11) | On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirju peaks saama laiendada komisjoni loa alusel. |
| --- | --- |

(11)

On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirju peaks saama laiendada komisjoni loa alusel.

| (12) | Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada need organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja eri piirkondadest. Seetõttu on vaja samuti ergutada riiklike või piiriüleste, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiste tootjaorganisatsioonide ja nende liitude moodustamist. Sellised organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mis püüavad kehtestada ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalapüügiga tegelevatele sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide moodustamisel tuleb tagada, et nende suhtes kohaldatakse jätkuvalt käesolevas määruses sätestatud konkurentsieeskirju ja võetakse arvesse vajadust säilitada side konkreetsete rannikualade kogukondade ja kalapüügi ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(12)

Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada need organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja eri piirkondadest. Seetõttu on vaja samuti ergutada riiklike või piiriüleste, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiste tootjaorganisatsioonide ja nende liitude moodustamist. Sellised organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mis püüavad kehtestada ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalapüügiga tegelevatele sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide moodustamisel tuleb tagada, et nende suhtes kohaldatakse jätkuvalt käesolevas määruses sätestatud konkurentsieeskirju ja võetakse arvesse vajadust säilitada side konkreetsete rannikualade kogukondade ja kalapüügi ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud.

| (13) | Komisjon peaks innustama abimeetmete võtmist, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks innustama abimeetmete võtmist, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides.

| (14) | Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja esitama liikmesriikide pädevatele asutustele tootmis- ja turustamiskavad, mis sisaldavad asjaomaste tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja esitama liikmesriikide pädevatele asutustele tootmis- ja turustamiskavad, mis sisaldavad asjaomaste tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid.

| (15) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks seoses tagasiheitega on vaja suurendada alamõõduliste kalade püüdmist vältivate selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

(15)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks seoses tagasiheitega on vaja suurendada alamõõduliste kalade püüdmist vältivate selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist.

| (16) | Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalapüügitoodete ladustamiseks, et parandada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidus asuvate kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada siseturu eesmärgid. |
| --- | --- |

(16)

Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalapüügitoodete ladustamiseks, et parandada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidus asuvate kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada siseturu eesmärgid.

| (17) | Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal kalapüügisektori tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Kõnealune käivitushind tuleks seada selliselt, et säiliks käitajatevaheline aus konkurents. |
| --- | --- |

(17)

Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal kalapüügisektori tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Kõnealune käivitushind tuleks seada selliselt, et säiliks käitajatevaheline aus konkurents.

| (18) | Ühiste turustusnormide kehtestamine ja kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning peaks hõlbustama ausal konkurentsil põhinevat turustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust. Sel eesmärgil tuleks jätkata kehtivate turustusnormide kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Ühiste turustusnormide kehtestamine ja kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning peaks hõlbustama ausal konkurentsil põhinevat turustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust. Sel eesmärgil tuleks jätkata kehtivate turustusnormide kohaldamist.

| (19) | Tuleb tagada, et imporditavad tooted, mis sisenevad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad. |
| --- | --- |

(19)

Tuleb tagada, et imporditavad tooted, mis sisenevad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad.

| (20) | Inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid liidu turule lastavad kalapüügi- ja vesiviljelustooted, sõltumata päritolust, vastama kohaldatavatele toiduohutust ja hügieeni käsitlevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(20)

Inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid liidu turule lastavad kalapüügi- ja vesiviljelustooted, sõltumata päritolust, vastama kohaldatavatele toiduohutust ja hügieeni käsitlevatele eeskirjadele.

| (21) | Tarbijatele tuleb anda selget ja põhjalikku teavet, muu hulgas toodete päritolu ja tootmismeetodi kohta, et nad saaksid teha teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

(21)

Tarbijatele tuleb anda selget ja põhjalikku teavet, muu hulgas toodete päritolu ja tootmismeetodi kohta, et nad saaksid teha teadlikke valikuid.

| (22) | Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet selliste toodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seetõttu peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise loomiseks. |
| --- | --- |

(22)

Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet selliste toodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seetõttu peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise loomiseks.

| (23) | Tarbijakaitse tagamiseks peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmise kontrollimise ja tagamise eest vastutavad pädevad riiklikud asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sealhulgas DNA-analüüsi, et takistada käitajaid saaki vääriti märgistamast. |
| --- | --- |

(23)

Tarbijakaitse tagamiseks peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmise kontrollimise ja tagamise eest vastutavad pädevad riiklikud asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sealhulgas DNA-analüüsi, et takistada käitajaid saaki vääriti märgistamast.

| (24) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista ühise turukorralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista ühise turukorralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

| (25) | On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalapüügi- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning impordi suurt osatähtust, millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele. Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 1184/2006 (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(25)

On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalapüügi- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning impordi suurt osatähtust, millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele. Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 1184/2006 (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes kohaldada.

| (26) | Liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgu käsitleva majandusliku teabe kogumist, töötlemist ja levitamist on vaja parandada. |
| --- | --- |

(26)

Liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgu käsitleva majandusliku teabe kogumist, töötlemist ja levitamist on vaja parandada.

| (27) | Selleks et tagada käesoleva määruse sätete, mis käsitlevad tähtaegu, menetlusi ning avalduste vormi seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega ja sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega; tähtaegu ja menetlusi, mida liikmesriigid järgivad tunnustuse või selle kehtetuks tunnistamise otsustest teatamisel; vormi ja menetlust, mida liikmesriigid järgivad kõikidele tootjatele ja käitajatele siduvate eeskirjade teatavakstegemisel; tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehitust ning nende esitamise ja heakskiitmise menetlusi ja tähtaegu; liikmesriikide poolt käivitushindade avaldamise vormi, ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada käesoleva määruse sätete, mis käsitlevad tähtaegu, menetlusi ning avalduste vormi seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega ja sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega; tähtaegu ja menetlusi, mida liikmesriigid järgivad tunnustuse või selle kehtetuks tunnistamise otsustest teatamisel; vormi ja menetlust, mida liikmesriigid järgivad kõikidele tootjatele ja käitajatele siduvate eeskirjade teatavakstegemisel; tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehitust ning nende esitamise ja heakskiitmise menetlusi ja tähtaegu; liikmesriikide poolt käivitushindade avaldamise vormi, ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).

| (28) | Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks. Tarbijate teavitamise järjepidevuse tagamise huvides tuleks kõnealuse määruse artiklit 4 siiski jätkuvalt kohaldada kuni 12. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(28)

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks. Tarbijate teavitamise järjepidevuse tagamise huvides tuleks kõnealuse määruse artiklit 4 siiski jätkuvalt kohaldada kuni 12. detsembrini 2014.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, ei suuda liikmesriigid kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühiste joonte tõttu piisavalt saavutada, küll aga on seda selle ulatuse ja mõju tõttu ning seetõttu, et on vaja võtta ühiseid meetmeid, parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus, ei suuda liikmesriigid kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühiste joonte tõttu piisavalt saavutada, küll aga on seda selle ulatuse ja mõju tõttu ning seetõttu, et on vaja võtta ühiseid meetmeid, parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (30) | Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(30)

Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Kehtestatakse kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”).

2.   Ühine turukorraldus koosneb järgmisest:

| a) | kutseorganisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

kutseorganisatsioonid;

| b) | turustusnormid; |
| --- | --- |

b)

turustusnormid;

| c) | tarbijate teavitamine; |
| --- | --- |

c)

tarbijate teavitamine;

| d) | konkurentsieeskirjad; |
| --- | --- |

d)

konkurentsieeskirjad;

| e) | turuteave. |
| --- | --- |

e)

turuteave.

3.   Ühist turukorraldust täiendatakse välisaspektide osas nõukogu määrusega (EL) nr 1220/2012 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1026/2012 (8).

4.   Ühise turukorralduse rakendamine vastab kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, liidult finantstoetuse saamise tingimustele.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ühist turukorraldust kohaldatakse käesoleva määruse I lisas loetletud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes, mida turustatakse liidus.

Artikkel 3

Eesmärgid

Ühise turukorralduse eesmärgid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (9) artiklis 35.

Artikkel 4

Põhimõtted

Ühises turukorralduses juhindutakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest.

Artikkel 5

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 osutatud mõisteid, samuti mõisteid, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (10) artiklis 4, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (11) artiklis 2, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (12) artiklites 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (13) artiklis 3. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kalapüügitooted”– kalapüügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid või neist valmistatud tooted, mis on loetletud I lisas;

b)   „vesiviljelustooted”– vesiviljelustegevuse tulemusena saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist tehtud tooted, mis on loetletud I lisas;

c)   „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab tootmisvahendeid kalapüügi- või vesiviljelustoodete hankimiseks eesmärgiga need turule lasta;

d)   „kalapüügi- ja vesiviljelussektor”– majandussektor, mis hõlmab kõiki kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustustegevusi;

e)   „turul kättesaadavaks tegemine”– kalapüügi- või vesiviljelustoote tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus toote levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

f)   „turulelaskmine”– kalapüügi- või vesiviljelustoote esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine;

g)   „jaemüük”– toidu käitlemine ja/või töötlemine ning hoiustamine müügikohas või tarnimine lõpptarbijale. Siia kuuluvad jaotusterminalid, toitlustusettevõtjad, tehasesööklad, ametiasutuste toitlustajad, restoranid ja muud samalaadsed toitlustusteenuse osutajad, kauplused, selvehallide jaotuskeskused ja hulgimüügipunktid;

h)   „eelpakendatud kalapüügi- ja vesiviljelustoode”– kalapüügi- ja vesiviljelustoode, mis on määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis e osutatud „müügipakendis toit”.

II   PEATÜKK

KUTSEORGANISATSIOONID

I   JAGU

Moodustamine, eesmärgid ja meetmed

Artikkel 6

Kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide moodustamine

1.   Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevate kalapüügi- või vesiviljelussektori tootjate algatusel võidakse moodustada vastavalt kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid („tootjaorganisatsioonid”), mida tunnustatakse II jao sätete kohaselt.

2.   Tootjaorganisatsioonide moodustamisel võetakse asjakohasel juhul arvesse väiketootjate eriolukorda.

3.   Võib moodustada tootjaorganisatsiooni, mis kalapüügi- ja vesiviljelussektori ühise tootjaorganisatsioonina esindab nii kalapüügi kui ka vesiviljeluse tegevusalasid.

Artikkel 7

Tootjaorganisatsioonide eesmärgid

1.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonid täidavad järgmisi eesmärke:

| a) | oma liikmete majanduslikult elujõulise ja säästva püügitegevuse edendamine täies kooskõlas eelkõige määruses (EL) nr 1380/2013 ja keskkonnaõiguses sätestatud looduskaitsepoliitikaga, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat ning kui asjaomane liikmesriik nii ette näeb, osalemine ka mere bioloogiliste ressursside majandamises; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete majanduslikult elujõulise ja säästva püügitegevuse edendamine täies kooskõlas eelkõige määruses (EL) nr 1380/2013 ja keskkonnaõiguses sätestatud looduskaitsepoliitikaga, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat ning kui asjaomane liikmesriik nii ette näeb, osalemine ka mere bioloogiliste ressursside majandamises;

| b) | kaubanduslike kalavarude soovimatu saagi vältimine ja vähendamine nii palju kui võimalik ning vajaduse korral sellise saagi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu sellise saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15; |
| --- | --- |

b)

kaubanduslike kalavarude soovimatu saagi vältimine ja vähendamine nii palju kui võimalik ning vajaduse korral sellise saagi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu sellise saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15;

| c) | kalapüügitoodete jälgitavusele ning selgele ja kõikehõlmavale teabele tarbijate juurdepääsule kaasa aitamine; |
| --- | --- |

c)

kalapüügitoodete jälgitavusele ning selgele ja kõikehõlmavale teabele tarbijate juurdepääsule kaasa aitamine;

| d) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamisele kaasa aitamine. |
| --- | --- |

d)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamisele kaasa aitamine.

2.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid täidavad järgmisi eesmärke:

| a) | oma liikmete vesiviljelusalase säästva tegevuse edendamine, pakkudes neile arenguvõimalusi täies kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ja keskkonnaõigusega, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete vesiviljelusalase säästva tegevuse edendamine, pakkudes neile arenguvõimalusi täies kooskõlas määrusega (EL) nr 1380/2013 ja keskkonnaõigusega, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat;

| b) | selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 34 osutatud riiklikele strateegiakavadele; |
| --- | --- |

b)

selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 34 osutatud riiklikele strateegiakavadele;

| c) | selle tagada püüdmine, et kalapüügisektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalapüügist. |
| --- | --- |

c)

selle tagada püüdmine, et kalapüügisektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalapüügist.

3.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkidele täidavad tootjaorganisatsioonid kahte või enamat järgmist eesmärki:

| a) | oma liikmete kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine;

| b) | majandusliku tulu suurendamine; |
| --- | --- |

b)

majandusliku tulu suurendamine;

| c) | turgude stabiliseerimine; |
| --- | --- |

c)

turgude stabiliseerimine;

| d) | panustamine toiduainetega varustamisse ning toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse kõrgete normide edendamine, panustades seejuures tööhõivesse rannikualadel ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

d)

panustamine toiduainetega varustamisse ning toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse kõrgete normide edendamine, panustades seejuures tööhõivesse rannikualadel ja maapiirkondades;

| e) | kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu. |
| --- | --- |

e)

kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu.

4.   Tootjaorganisatsioonid võivad seada endale täiendavaid eesmärke.

Artikkel 8

Tootjaorganisatsioonide rakendatavad meetmed

1.   Artiklis 7 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võivad tootjaorganisatsioonid rakendada muuhulgas järgmisi meetmeid:

| a) | tootmise kohandamine turunõuetele; |
| --- | --- |

a)

tootmise kohandamine turunõuetele;

| b) | pakkumise koondamine ja oma liikmete toodete turustamine; |
| --- | --- |

b)

pakkumise koondamine ja oma liikmete toodete turustamine;

| c) | oma liikmete liidus toodetud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, eriti päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgiseid; |
| --- | --- |

c)

oma liikmete liidus toodetud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, eriti päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgiseid;

| d) | liikmete tegevusevastavuse kontroll asjaomase tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

liikmete tegevusevastavuse kontroll asjaomase tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks;

| e) | kutseõppe ja koostööprogrammide edendamine, et ergutada noorte tööleasumist asjaomases sektoris; |
| --- | --- |

e)

kutseõppe ja koostööprogrammide edendamine, et ergutada noorte tööleasumist asjaomases sektoris;

| f) | kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu; |
| --- | --- |

f)

kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu;

| g) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise edendamine, et parandada turustamist ja hindu; |
| --- | --- |

g)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise edendamine, et parandada turustamist ja hindu;

| h) | kalapüügi- ja vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

h)

kalapüügi- ja vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine.

2.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonid võivad rakendada ka järgmisi meetmeid:

| a) | oma liikmete püügitegevuse ühine planeerimine ja juhtimine, sõltuvalt mere bioloogiliste ressursside majandamise korraldamisest liikmesriikides, sealhulgas püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning pädevate asutuste nõustamine; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete püügitegevuse ühine planeerimine ja juhtimine, sõltuvalt mere bioloogiliste ressursside majandamise korraldamisest liikmesriikides, sealhulgas püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning pädevate asutuste nõustamine;

| b) | soovimatu saagi vältimine ja miinimumini viimine, osaledes tehniliste meetmete väljatöötamises ja rakendamises, ning kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu kõnealuse saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 11 või käesoleva määruse artikli 34 lõikega 2, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

soovimatu saagi vältimine ja miinimumini viimine, osaledes tehniliste meetmete väljatöötamises ja rakendamises, ning kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu kõnealuse saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 11 või käesoleva määruse artikli 34 lõikega 2, kui see on asjakohane;

| c) | kalapüügitoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 30 ja 31. |
| --- | --- |

c)

kalapüügitoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 30 ja 31.

3.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid võivad rakendada ka järgmisi meetmeid:

| a) | säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga; |
| --- | --- |

a)

säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga;

| b) | turustatud toodete, sealhulgas esmamüüki käsitleva majandusliku teabe, ja toodanguprognoosi kohta teabe kogumine; |
| --- | --- |

b)

turustatud toodete, sealhulgas esmamüüki käsitleva majandusliku teabe, ja toodanguprognoosi kohta teabe kogumine;

| c) | keskkonnateabe kogumine; |
| --- | --- |

c)

keskkonnateabe kogumine;

| d) | oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimise kavandamine ning |
| --- | --- |

d)

oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimise kavandamine ning

| e) | erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid. |
| --- | --- |

e)

erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid.

Artikkel 9

Tootjaorganisatsioonide liitude moodustamine

1.   Ühes või mitmes liikmesriigis tunnustatud tootjaorganisatsioonide algatusel võidakse moodustada tootjaorganisatsioonide liit.

2.   Tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ka tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 10

Tootjaorganisatsioonide liitude eesmärgid

1.   Tootjaorganisatsioonide liidud täidavad järgmisi eesmärke:

| a) | artiklis 7 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide tõhusam ja säästvam saavutamine; |
| --- | --- |

a)

artiklis 7 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide tõhusam ja säästvam saavutamine;

| b) | liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine. |
| --- | --- |

b)

liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine.

2.   Tootjaorganisatsioonide liitudel on õigus saada finantstoetust kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

Artikkel 11

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide moodustamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete käitajate algatusel võidakse moodustada tootmisharudevahelisi organisatsioone, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Artikkel 12

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid

Tootmisharudevahelised organisatsioonid parandavad liidu turul kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kättesaadavaks tegemise koordineerimist ja tingimusi.

Artikkel 13

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 12 osutatud eesmärkide saavutamiseks võivad tootmisharudevahelised organisatsioonid rakendada järgmisi meetmeid:

| a) | liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine; |
| --- | --- |

a)

liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine;

| b) | liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, ning eelkõige päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgist; |
| --- | --- |

b)

liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, ning eelkõige päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgist;

| c) | liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes;

| d) | tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse parandamine ning erialase ja kutsekoolituse läbiviimine, näiteks seoses kvaliteedi ja jälgitavusega, toiduohutusega ning selleks, et innustada teadusalgatusi; |
| --- | --- |

d)

tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse parandamine ning erialase ja kutsekoolituse läbiviimine, näiteks seoses kvaliteedi ja jälgitavusega, toiduohutusega ning selleks, et innustada teadusalgatusi;

| e) | teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu toimimise parendamise metoodika arendamine, sealhulgas info-ja kommunikatsioonitehnoloogia abil, ning sotsiaal-majanduslike andmete kogumine; |
| --- | --- |

e)

teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu toimimise parendamise metoodika arendamine, sealhulgas info-ja kommunikatsioonitehnoloogia abil, ning sotsiaal-majanduslike andmete kogumine;

| f) | teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalikud jätkusuutliku tarne tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele; |
| --- | --- |

f)

teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalikud jätkusuutliku tarne tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele;

| g) | märkimisväärse toiteväärtusega ja laialdaselt mittetarbitavate, jätkusuutlikus seisundis olevatest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas; |
| --- | --- |

g)

märkimisväärse toiteväärtusega ja laialdaselt mittetarbitavate, jätkusuutlikus seisundis olevatest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas;

| h) | liikmete tegevuse vastavuse kontroll asjaomase tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks. |
| --- | --- |

h)

liikmete tegevuse vastavuse kontroll asjaomase tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks.

II   JAGU

Tunnustamine

Artikkel 14

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine

1.   Liikmesriigid võivad tootjaorganisatsioonidena tunnustada kõiki kalapüügi- või vesiviljelussektori tootjate algatusel moodustatud rühmi, kes seda tunnustust taotlevad, tingimusel et nad:

| a) | vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele;

| b) | osalevad asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osal piisavas majandustegevuses, arvestades eelkõige liikmete arvu või turustatava toodangu mahtu; |
| --- | --- |

b)

osalevad asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osal piisavas majandustegevuses, arvestades eelkõige liikmete arvu või turustatava toodangu mahtu;

| c) | on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal; |
| --- | --- |

c)

on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal;

| d) | on suutelised täitma artiklis 7 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

d)

on suutelised täitma artiklis 7 sätestatud eesmärke;

| e) | järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

e)

järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju;

| f) | ei kuritarvita asjaomasel turul valitsevat seisundit ning |
| --- | --- |

f)

ei kuritarvita asjaomasel turul valitsevat seisundit ning

| g) | esitavad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevad asjakohased üksikasjad. |
| --- | --- |

g)

esitavad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevad asjakohased üksikasjad.

2.   Tootjaorganisatsioone, keda tunnustati enne 29. detsember 2013, käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel tootjaorganisatsioonidena, kellele käesoleva määruse sätted on siduvad.

Artikkel 15

Finantstoetus tootjaorganisatsioonidele või tootjaorganisatsioonide liitudele

Kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, võib anda finantstoetust kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turustamismeetmetele, mille eesmärk on tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide liitude loomine või ümberkorraldamine.

Artikkel 16

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine

1.   Liikmesriigid võivad tootmisharudevaheliste organisatsioonidena tunnustada nende territooriumil asutatud käitajate rühmi, kes seda tunnustust taotlevad, tingimusel et nad:

| a) | vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele;

| b) | esindavad märkimisväärset osa kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmisest ning töötlemisest või turustamisest või mõlemast; |
| --- | --- |

b)

esindavad märkimisväärset osa kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmisest ning töötlemisest või turustamisest või mõlemast;

| c) | ei tegele ise kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega; |
| --- | --- |

c)

ei tegele ise kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega;

| d) | on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, nad on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal; |
| --- | --- |

d)

on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, nad on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal;

| e) | on suutelised täitma artiklis 12 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

e)

on suutelised täitma artiklis 12 sätestatud eesmärke;

| f) | arvestavad tarbijate huvidega; |
| --- | --- |

f)

arvestavad tarbijate huvidega;

| g) | ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist ning |
| --- | --- |

g)

ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist ning

| h) | järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

h)

järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju.

2.   Enne 29. detsember 2013 asutatud organisatsioone võib tunnustada käesoleva määruse kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonidena, kui nad vastavad asjaomase liikmesriigi hinnangu kohaselt käesoleva määruse sätetele tootmisharudevaheliste organisatsioonide kohta.

3.   Tootmisharudevahelisi organisatsioone, keda tunnustati enne 29. detsember 2013, käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel tootmisharudevaheliste organisatsioonidena, kellele käesoleva määruse sätted on siduvad.

Artikkel 17

Tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemine toimimine

Artiklites 14 ja 16 osutatud tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemine toimimine tugineb järgmistele põhimõtetele:

| a) | nende liikmed järgivad organisatsiooni poolt vastu võetud eeskirju seoses kalavarude kasutamise, tootmise ja turustamisega; |
| --- | --- |

a)

nende liikmed järgivad organisatsiooni poolt vastu võetud eeskirju seoses kalavarude kasutamise, tootmise ja turustamisega;

| b) | liikmeid ei diskrimineerita, eelkõige rahvuse või asukoha põhjal; |
| --- | --- |

b)

liikmeid ei diskrimineerita, eelkõige rahvuse või asukoha põhjal;

| c) | organisatsiooni rahastamiseks kogutakse finantstoetust selle liikmetelt; |
| --- | --- |

c)

organisatsiooni rahastamiseks kogutakse finantstoetust selle liikmetelt;

| d) | demokraatlik toimimine, mis võimaldab liikmetel kontrollida oma organisatsiooni ja selle otsuseid; |
| --- | --- |

d)

demokraatlik toimimine, mis võimaldab liikmetel kontrollida oma organisatsiooni ja selle otsuseid;

| e) | tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kehtestamine asjaomase organisatsiooni sise-eeskirjades sätestatud kohustuste täitmatajätmise, eriti finantstoetuse maksmatajätmise eest; |
| --- | --- |

e)

tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kehtestamine asjaomase organisatsiooni sise-eeskirjades sätestatud kohustuste täitmatajätmise, eriti finantstoetuse maksmatajätmise eest;

| f) | uute liikmete vastuvõtmise ja liikmete väljaarvamise eeskirjade kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

f)

uute liikmete vastuvõtmise ja liikmete väljaarvamise eeskirjade kindlaksmääramine;

| g) | organisatsiooni toimimiseks vajalike raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjade kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

g)

organisatsiooni toimimiseks vajalike raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjade kindlaksmääramine.

Artikkel 18

Liikmesriikide teostatavad kontrollid ja tunnustuse kehtetuks tunnistamine

1.   Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt, kas tootjaorganisatsioonid ja tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud tunnustamise tingimustele. Mittevastavuse avastamise korral võib tunnustuse kehtetuks tunnistada.

2.   Liikmesriik, kus asub eri liikmesriikidest pärit liikmetega tootjaorganisatsiooni või tootmisharudevahelise organisatsiooni või eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidu ametlik peakorter, seab sisse halduskoostöö, mis on vajalik asjaomase organisatsiooni või liidu tegevuse kontrollimiseks koostöös teiste asjaomaste liikmesriikidega.

Artikkel 19

Kalapüügivõimaluste jaotamine

Tootjaorganisatsioon, mille liikmed on eri liikmesriikide kodanikud, või eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit täidab oma ülesandeid nii, et see ei piira nende sätete kohaldamist, millega reguleeritakse kalapüügivõimaluste jaotamist liikmesriikide vahel vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 16.

Artikkel 20

Komisjoni teostatavad kontrollid

1.   Selleks, et tagada vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamise tingimuste täitmine, võib komisjon teostada kontrolle ning vajaduse korral nõuda, et liikmesriik tunnistaks tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustuse kehtetuks.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile elektrooniliselt kõik tunnustuse andmise või kehtetuks tunnistamise otsused. Komisjon teeb kogu sellise teabe üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 21

Rakendusaktid

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid seoses järgnevaga:

| a) | tähtajad ja menetlused ning avalduste vorm seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 14 ja 16 või sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega vastavalt artiklile 18; |
| --- | --- |

a)

tähtajad ja menetlused ning avalduste vorm seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 14 ja 16 või sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega vastavalt artiklile 18;

| b) | vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 20 lõike 2 kohaselt kõik tunnustuse andmise või kehtetuks tunnistamise otsused. |
| --- | --- |

b)

vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 20 lõike 2 kohaselt kõik tunnustuse andmise või kehtetuks tunnistamise otsused.

Punkti a alusel vastu võetud rakendusakte kohandatakse asjakohasel juhul väikesemahulise kalapüügi ja vesiviljeluse eripärale.

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   JAGU

Eeskirjade laiendamine

Artikkel 22

Tootjaorganisatsioonide eeskirjade laiendamine

1.   Liikmesriik võib tootjaorganisatsiooni siseselt kokkulepitud eeskirjad muuta kohustuslikuks organisatsiooni mittekuuluvatele tootjatele, kes turustavad üht või mitut toodet valdkonnas, kus tootjaorganisatsioon on esindav, tingimusel et:

| a) | tootjaorganisatsioon on asutatud vähemalt ühe aasta eest ja seda käsitatakse ühes liikmesriigis tootmist ja turustamist esindavana, hõlmates vajaduse korral väikesemahulist ja rannalähedast kalapüüki, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse; |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioon on asutatud vähemalt ühe aasta eest ja seda käsitatakse ühes liikmesriigis tootmist ja turustamist esindavana, hõlmates vajaduse korral väikesemahulist ja rannalähedast kalapüüki, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse;

| b) | laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 8 lõike 1 punktides a, b ja c, artikli 8 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 8 lõike 3 punktides a-e sätestatud tootjaorganisatsioonide meetmeid; |
| --- | --- |

b)

laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 8 lõike 1 punktides a, b ja c, artikli 8 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 8 lõike 3 punktides a-e sätestatud tootjaorganisatsioonide meetmeid;

| c) | järgitakse V peatükis osutatud konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

c)

järgitakse V peatükis osutatud konkurentsieeskirju.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse kalapüügisektori tootjaorganisatsiooni esindavana, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 55 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek eeskirju laiendada.

3.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse vesiviljelussektori tootjaorganisatsiooni esindavana, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 40 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek eeskirju laiendada.

4.   Tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele tootjatele laiendatavaid eeskirju kohaldatakse ajavahemikul 60 päevast 12 kuuni.

Artikkel 23

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirjade laiendamine

1.   Liikmesriik võib mõned tootmisharudevahelise organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused muuta teatavas valdkonnas või teatavates valdkondades kohustuslikuks ettevõtjatele, kes ei kuulu kõnealusesse organisatsiooni, tingimusel et:

| a) | tootmisharudevaheline organisatsioon hõlmab vähemalt 65 % igast vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, töötlemine või turustamine eelneva aasta jooksul liikmesriigi asjaomases valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse; ning |
| --- | --- |

a)

tootmisharudevaheline organisatsioon hõlmab vähemalt 65 % igast vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, töötlemine või turustamine eelneva aasta jooksul liikmesriigi asjaomases valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse; ning

| b) | muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 13 punktides a–g sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid. |
| --- | --- |

b)

muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 13 punktides a–g sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid.

2.   Eeskirjade laiendamise võib muuta siduvaks kõige rohkem kolmeks aastaks, ilma et see piiraks artikli 25 lõike 4 kohaldamist.

Artikkel 24

Kohustus

Eeskirjade laiendamisel organisatsiooni mitteliikmetele vastavalt artiklitele 22 ja 23 võivad asjaomased liikmesriigid otsustada, et organisatsiooni mitteliikmed on kohustatud tasuma tootjaorganisatsioonile või tootmisharudevahelisele organisatsioonile täielikult või osaliselt kulud, mis selle liikmed on tasunud ja mis seonduvad mitteliikmetele laiendatud eeskirjade kohaldamisega.

Artikkel 25

Komisjoni luba

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni eeskirjadest, mille nad kavatsevad muuta artiklite 22 ja 23 kohaselt teatava valdkonna või teatavate valdkondade kõigile tootjatele või ettevõtjatele siduvaks.

2.   Komisjon võtab vastu otsuse, millega antakse luba lõikes 1 osutatud eeskirjade laiendamiseks, kui:

| a) | on järgitud artiklite 22 ja 23 sätteid; |
| --- | --- |

a)

on järgitud artiklite 22 ja 23 sätteid;

| b) | on järgitud V peatükis osutatud konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

b)

on järgitud V peatükis osutatud konkurentsieeskirju;

| c) | laiendamine ei ohusta vaba kaubandust ning |
| --- | --- |

c)

laiendamine ei ohusta vaba kaubandust ning

| d) | ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

d)

ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist.

3.   Ühe kuu jooksul pärast teate saamist võtab komisjon vastu otsuse, andes eeskirjade laiendamiseks loa või sellest keeldudes, ning teatab sellest liikmesriikidele. Kui komisjon ei ole teinud otsust ühe kuu jooksul pärast teate saamist, loetakse, et komisjon on andnud loa eeskirjade laiendamiseks.

4.   Eeskirjade lubatud laiendamist võib jätkuvalt kohaldada pärast esialgse tähtaja möödumist, sealhulgas vaikimisi kokku leppides ilma loa selgesõnalise pikendamiseta, tingimusel et asjaomane liikmesriik on vähemalt üks kuu enne sellise esialgse tähtaja möödumist teatanud komisjonile täiendavast kohaldamisajast ning komisjon on andnud selliseks täiendavaks kohaldamiseks loa või ei ole väljendanud sellele vastuseisu ühe kuu jooksul alates sellise teate kättesaamisest.

Artikkel 26

Loa kehtetuks tunnistamine

Komisjon võib teostada kontrolli ja tunnistada eeskirjade laiendamise loa kehtetuks, kui ta leiab, et mõni loa andmise tingimustest ei ole täidetud. Komisjon teatab loa kehtetuks tunnistamisest liikmesriikidele.

Artikkel 27

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid artikli 25 lõikes 1 sätestatud teate vormi ja menetlemise kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

IV   JAGU

Tootmise ja turustamise planeerimine

Artikkel 28

Tootmis- ja turustamiskava

1.   Iga tootjaorganisatsioon esitab oma pädevatele riiklikele asutustele heakskiitmiseks tootmis- ja turustamiskava vähemalt peamiste turustatavate liikide kohta. Selliste tootmis- ja turustamiskavade eesmärk on saavutada artiklites 3 ja 7 sätestatud eesmärgid.

2.   Tootmis- ja turustamiskava sisaldab:

| a) | püütud või kasvatatud liikide tootmisprogrammi; |
| --- | --- |

a)

püütud või kasvatatud liikide tootmisprogrammi;

| b) | turustusstrateegiat, millega soovitakse pakutav kogus ja kvaliteet turunõuetele vastavaks kohandada; |
| --- | --- |

b)

turustusstrateegiat, millega soovitakse pakutav kogus ja kvaliteet turunõuetele vastavaks kohandada;

| c) | tootjaorganisatsiooni võetavaid meetmeid artiklis 7 sätestatud eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

tootjaorganisatsiooni võetavaid meetmeid artiklis 7 sätestatud eesmärkide täitmiseks;

| d) | ennetavaid erimeetmeid selliste liikide tarnete reguleerimiseks, millega aasta jooksul on tavaliselt turustusraskusi; |
| --- | --- |

d)

ennetavaid erimeetmeid selliste liikide tarnete reguleerimiseks, millega aasta jooksul on tavaliselt turustusraskusi;

| e) | karistusi, mida rakendatakse liikmete suhtes, kes rikuvad asjaomase kava rakendamiseks tehtud otsuseid. |
| --- | --- |

e)

karistusi, mida rakendatakse liikmete suhtes, kes rikuvad asjaomase kava rakendamiseks tehtud otsuseid.

3.   Tootmis- ja turustamiskava kiidavad heaks pädevad riiklikud asutused. Pärast kava heakskiitmist hakkab tootjaorganisatsioon seda viivitamata rakendama.

4.   Tootjaorganisatsioonid võivad tootmis- ja turustamiskava muuta ning sellisel juhul esitatakse see heakskiitmiseks pädevatele riiklikele asutustele.

5.   Tootjaorganisatsioon koostab aastaaruande oma tootmis- ja turustamiskava kohase tegevuse kohta ja esitab selle oma pädevatele riiklikele asutustele heakskiitmiseks.

6.   Tootjaorganisatsioonid võivad saada finantstoetust tootmis- ja turustamiskavade koostamiseks ja rakendamiseks kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

7.   Liikmesriigid teostavad kontrolle selle tagamiseks, et tootjaorganisatsioonid täidaksid käesolevas artiklis sätestatud kohustusi. Mittevastavuse avastamise korral võib tunnustuse kehtetuks tunnistada.

Artikkel 29

Rakendusaktid

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid:

| a) | artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehituse kohta; |
| --- | --- |

a)

artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehituse kohta;

| b) | menetluse ja tähtaegade kohta, mida tootjaorganisatsioonid peavad järgima artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava esitamisel ning mida liikmesriigid peavad järgima kõnealuse kava heakskiitmisel. |
| --- | --- |

b)

menetluse ja tähtaegade kohta, mida tootjaorganisatsioonid peavad järgima artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava esitamisel ning mida liikmesriigid peavad järgima kõnealuse kava heakskiitmisel.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

V   JAGU

Turgude stabiliseerimine

Artikkel 30

Ladustamismehhanism

Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonid võivad saada finantstoetust II lisas loetletud kalapüügitoodete ladustamiseks, kui:

| a) | on täidetud tulevases liidu õigusaktis, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, sätestatud ladustamisabi tingimused; |
| --- | --- |

a)

on täidetud tulevases liidu õigusaktis, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, sätestatud ladustamisabi tingimused;

| b) | tooted on turule lastud kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide poolt ning neile ei ole artiklis 31 osutatud käivitushinnaga ostjat leitud; |
| --- | --- |

b)

tooted on turule lastud kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide poolt ning neile ei ole artiklis 31 osutatud käivitushinnaga ostjat leitud;

| c) | tooted vastavad artikli 33 kohaselt kehtestatud ühistele turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed; |
| --- | --- |

c)

tooted vastavad artikli 33 kohaselt kehtestatud ühistele turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed;

| d) | tooted stabiliseeritakse või neid töödeldakse ning ladustatakse mahutites või sumpades külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise või vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, olenemata sellest, kas sellega kaasneb fileerimine, tükeldamine või asjakohasel juhul pea eemaldamine; |
| --- | --- |

d)

tooted stabiliseeritakse või neid töödeldakse ning ladustatakse mahutites või sumpades külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise või vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, olenemata sellest, kas sellega kaasneb fileerimine, tükeldamine või asjakohasel juhul pea eemaldamine;

| e) | tooted viiakse hiljem laost uuesti turule inimtoiduks; |
| --- | --- |

e)

tooted viiakse hiljem laost uuesti turule inimtoiduks;

| f) | tooted jäävad lattu vähemalt viieks päevaks. |
| --- | --- |

f)

tooted jäävad lattu vähemalt viieks päevaks.

Artikkel 31

Ladustamismehhanismi käivitushinnad

1.   Enne iga aasta algust võib kalapüügisektori tootjaorganisatsioon II lisas loetletud kalapüügitoodete puhul teha ettepaneku artiklis 30 osutatud ladustamismehhanismi käivitushinna kohta.

2.   Käivitushind ei ületa 80 % kõnealuse toote kaalutud keskmisest hinnast, mis on registreeritud asjaomase tootjaorganisatsiooni tegevusvaldkonnas käivitushinna kehtestamise aastale vahetult eelnenud kolme aasta jooksul.

3.   Käivitushinna kindlaksmääramisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | tootmise ja nõudluse suundumused; |
| --- | --- |

a)

tootmise ja nõudluse suundumused;

| b) | turuhindade stabiliseerimine; |
| --- | --- |

b)

turuhindade stabiliseerimine;

| c) | turgude lähendamine; |
| --- | --- |

c)

turgude lähendamine;

| d) | tootjate sissetulekud; |
| --- | --- |

d)

tootjate sissetulekud;

| e) | tarbijate huvid. |
| --- | --- |

e)

tarbijate huvid.

4.   Oma territooriumil tunnustatud tootjaorganisatsioonide ettepanekute analüüsi järel määravad liikmesriigid kindlaks tootjaorganisatsioonide kohaldatavad käivitushinnad. Kõnealused hinnad kehtestatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimuste kohaselt. Hinnad tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 32

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid artikli 31 lõike 4 kohaselt liikmesriikide poolt käivitushindade avaldamise vormi kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   PEATÜKK

ÜHISED TURUSTUSNORMID

Artikkel 33

Ühiste turustusnormide kehtestamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 47 kohaldamist, võib I lisas loetletud ja inimtoiduks mõeldud kalapüügitoodete suhtes, sõltumata nende päritolust (liidu päritolu või imporditud), kehtestada ühised turustusnormid.

2.   Lõikes 1 osutatud normid võivad olla seotud toodete kvaliteedi, mõõdu, massi, pakendi, esitusviisi või märgistamisega ning eelkõige järgnevaga:

| a) | turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades; sellised turustuskõlblikud miinimummõõdud vastavad asjakohasel juhul määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 10 osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele; |
| --- | --- |

a)

turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades; sellised turustuskõlblikud miinimummõõdud vastavad asjakohasel juhul määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 10 osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele;

| b) | konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

b)

konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira järgmiste õigusaktide kohaldamist:

| a) | määrus (EÜ) nr 178/2002; |
| --- | --- |

a)

määrus (EÜ) nr 178/2002;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 (14); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 (14);

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004 (15); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004 (15);

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004 (16); |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004 (16);

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004 (17); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004 (17);

| f) | nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008 (18) ning |
| --- | --- |

f)

nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008 (18) ning

| g) | määrus (EÜ) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

g)

määrus (EÜ) nr 1224/2009.

Artikkel 34

Ühiste turustusnormide täitmine

1.   Inimtoiduks ette nähtud tooteid, mille suhtes on kehtestatud ühised turustusnormid, võib liidu turul kättesaadavaks teha üksnes kõnealuste normide kohaselt.

2.   Kõiki lossitud kalapüügitooteid, sealhulgas ühistele turustusnormidele mittevastavaid tooteid, võib kasutada muuks otstarbeks kui otseselt inimtoiduks, näiteks kalajahu, kalaõli, lemmikloomatoidu, toidu lisaainete, ravimite ja kosmeetikatoodete valmistamiseks.

IV   PEATÜKK

TARBIJATE TEAVITAMINE

Artikkel 35

Kohustuslik teave

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamist, võib käesoleva määruse I lisa punktides a, b, c ja e osutatud ning liidus turustatavaid kalapüügi- ja vesiviljelustooteid nende päritolust või turustusviisist olenemata lõpptarbijale või toitlustusettevõttele müügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomasel märgistusel või etiketil esitatakse:

| a) | liigi tootenimetus ja selle teaduslik nimi; |
| --- | --- |

a)

liigi tootenimetus ja selle teaduslik nimi;

| b) | tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „... püütud ...” või „... püütud mageveekogust ...” või „... kasvatatud ...”; |
| --- | --- |

b)

tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „... püütud ...” või „... püütud mageveekogust ...” või „... kasvatatud ...”;

| c) | piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud ning kalapüügil kasutatud püügivahendi liik, mis on sätestatud käesoleva määruse III lisa I veerus; |
| --- | --- |

c)

piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud ning kalapüügil kasutatud püügivahendi liik, mis on sätestatud käesoleva määruse III lisa I veerus;

| d) | teave selle kohta, kas toode on sulatatud; |
| --- | --- |

d)

teave selle kohta, kas toode on sulatatud;

| e) | minimaalne säilivuskuupäev, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

e)

minimaalne säilivuskuupäev, kui see on asjakohane.

Punktis d sätestatud nõue ei kehti järgmise suhtes:

| a) | lõpptootes esinevad koostisosad; |
| --- | --- |

a)

lõpptootes esinevad koostisosad;

| b) | toit, mille puhul külmutamine on tootmisprotsessis tehnoloogiliselt vajalik etapp; |
| --- | --- |

b)

toit, mille puhul külmutamine on tootmisprotsessis tehnoloogiliselt vajalik etapp;

| c) | määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao kohaselt tervisekaitse eesmärgil eelnevalt külmutatud kalapüügi- ja vesiviljelustooted; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao kohaselt tervisekaitse eesmärgil eelnevalt külmutatud kalapüügi- ja vesiviljelustooted;

| d) | kalapüügi- ja vesiviljelustooted, mis on sulatatud enne suitsutamist, soolamist, küpsetamist, marineerimist, kuivatamist või nendest protsessidest koosnevat töötlemist. |
| --- | --- |

d)

kalapüügi- ja vesiviljelustooted, mis on sulatatud enne suitsutamist, soolamist, küpsetamist, marineerimist, kuivatamist või nendest protsessidest koosnevat töötlemist.

2.   Pakendamata kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kohta võib lõikes 1 loetletud kohustusliku teabe esitada jaemüügil kaubandusteabe abil, nagu näiteks stendid või plakatid.

3.   Kui lõpptarbijale või toitlustusasutusele pakutakse müügiks samadest liikidest eri tootmismeetoditega toodetud segatoodet, märgitakse segatoote iga osa tootmismeetod. Kui lõpptarbijale või toitlustusettevõttele pakutakse müügiks segatoodet, mis koosneb samadest liikidest, mis on püütud eri piirkondadest või kasvatatud eri riikides, märgitakse piirkond vähemalt nimetatud segu koguseliselt kõige suurema osa kohta ning lisatakse märge, et tooted on püütud eri piirkondadest või kasvatatud eri riikides.

4.   Liikmesriik võib vabastada lõikes 1 osutatud nõuetest vahetult kalalaevadelt tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused, tingimusel et nende väärtus ei ületa määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 58 lõikes 8 osutatud ostuväärtust.

5.   Selliseid kalapüügi- ja vesiviljelustooteid, mis ise või mille pakendid on märgistatud enne 13. detsembrit 2014 ning mis ei vasta käesoleva artikli nõuetele, võib turustada kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 36

Aruanne ökomärgise kohta

Pärast liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon hiljemalt 1. jaanuariks 2015 Euroopa Parlamendile ja nõukogule teostatavusaruande võimaluste kohta seoses kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise süsteemiga, käsitledes eelkõige sellise süsteemi loomist kogu liidus kehtiva süsteemina ja miinimumnõuete kehtestamist, et liikmesriigid saaksid liidu ökomärgist kasutada.

Artikkel 37

Tootenimetus

1.   Artikli 35 lõike 1 kohaldamisel koostavad ja avaldavad liikmesriigid oma territooriumil heakskiidetud tootenimetuste loetelu koos nende teaduslike nimedega. Loetelus esitatakse:

| a) | iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile või vajaduse korral vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ASFIS andmebaasile; |
| --- | --- |

a)

iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile või vajaduse korral vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ASFIS andmebaasile;

| b) | tootenimetus:






  i) | liigi nimi asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes; |
| --- | --- | --- |

b)

tootenimetus:

i)

liigi nimi asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes;

| ii) | vajaduse korral muu nimi, mis on kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud. |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral muu nimi, mis on kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud.

2.   Kui kala on teise toidu koostisosa, võib kõik kalaliigid määratleda „kalaks”, tingimusel et sellise toidu nimetus ja esitusviis ei viita konkreetsele liigile.

3.   Liikmesriigi vastuvõetud tootenimetuste loetelu muudatustest teatatakse viivitamata komisjonile, kes teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 38

Märge püügi- või tootmispiirkonna kohta

1.   Artikli 35 lõike 1 punkti c kohane märge püügi- või tootmispiirkonna kohta hõlmab järgmist teavet:

| a) | merest püütud kalapüügitoodete puhul FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva alapiirkonna või rajooni nimi kirjalikult ja sellise piirkonna nimi tarbijale arusaadavas sõnastuses või kaart või piktogramm, millel on näidatud kõnealune piirkond või erandina kõnealusest nõudest nende kalapüügitoodete puhul, mis on püütud mujal kui Kirde-Atlandi piirkonnas (FAO püügipiirkond 27) ning Vahemere ja Musta mere piirkonnas (FAO püügipiirkond 37), FAO püügipiirkonna nimi; |
| --- | --- |

a)

merest püütud kalapüügitoodete puhul FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva alapiirkonna või rajooni nimi kirjalikult ja sellise piirkonna nimi tarbijale arusaadavas sõnastuses või kaart või piktogramm, millel on näidatud kõnealune piirkond või erandina kõnealusest nõudest nende kalapüügitoodete puhul, mis on püütud mujal kui Kirde-Atlandi piirkonnas (FAO püügipiirkond 27) ning Vahemere ja Musta mere piirkonnas (FAO püügipiirkond 37), FAO püügipiirkonna nimi;

| b) | mageveekogust püütud kalapüügitoodete puhul viide päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis, kust kõnealune toode pärineb; |
| --- | --- |

b)

mageveekogust püütud kalapüügitoodete puhul viide päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis, kust kõnealune toode pärineb;

| c) | vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode saavutas vähemalt poole oma lõplikust massist või asus vähemalt poole oma kasvatamisperioodist või, karploomade puhul, kus toode läbis viimase vähemalt kuuekuulise kasvatus- või viljelusetapi. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode saavutas vähemalt poole oma lõplikust massist või asus vähemalt poole oma kasvatamisperioodist või, karploomade puhul, kus toode läbis viimase vähemalt kuuekuulise kasvatus- või viljelusetapi.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud teabele võivad ettevõtjad märkida täpsema püügi- või tootmispiirkonna.

Artikkel 39

Vabatahtlik lisateave

1.   Lisaks artikli 35 kohaselt nõutud kohustuslikule teabele võib vabatahtlikult esitada järgmist teavet, tingimusel et see on selge ja ühene:

| a) | kalapüügi- või vesiviljelustoodete püügikuupäev; |
| --- | --- |

a)

kalapüügi- või vesiviljelustoodete püügikuupäev;

| b) | kalapüügitoodete lossimise kuupäev või teave sadama kohta, kus tooted lossiti; |
| --- | --- |

b)

kalapüügitoodete lossimise kuupäev või teave sadama kohta, kus tooted lossiti;

| c) | üksikasjalikum teave kalapüügivahendi alaliigi kohta vastavalt III lisa teisele veerule; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikum teave kalapüügivahendi alaliigi kohta vastavalt III lisa teisele veerule;

| d) | merel püütud kalapüügitoodete puhul üksikasjad riigi kohta, mille lipu all kõnealused tooted püüdnud laev sõidab; |
| --- | --- |

d)

merel püütud kalapüügitoodete puhul üksikasjad riigi kohta, mille lipu all kõnealused tooted püüdnud laev sõidab;

| e) | keskkonnateave; |
| --- | --- |

e)

keskkonnateave;

| f) | eetilist või sotsiaalset laadi teave; |
| --- | --- |

f)

eetilist või sotsiaalset laadi teave;

| g) | andmed tootmismeetodite ja -tavade kohta; |
| --- | --- |

g)

andmed tootmismeetodite ja -tavade kohta;

| h) | andmed toote toiteväärtuse kohta. |
| --- | --- |

h)

andmed toote toiteväärtuse kohta.

2.   Osa või kogu artikli 35 lõikes 1 loetletud teabe esitamisel võib kasutada QR-koodi.

3.   Vabatahtlikku teavet ei esitata nii, et see vähendaks märgistusel või etiketil kohustusliku teabe jaoks ette nähtud pinda.

4.   Ei lisata vabatahtlikku teavet, mida ei ole võimalik kontrollida.

V   PEATÜKK

KONKURENTSIEESKIRJAD

Artikkel 40

Konkurentsieeskirjade kohaldamine

ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis seonduvad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise või turustamisega, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid.

Artikkel 41

Erandid konkurentsieeskirjade kohaldamisest

1.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 40 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootjaorganisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis seonduvad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise või müügi või ühiste seadmete kasutamisega kõnealuste toodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks, ja mis:

| a) | on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

| b) | ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu; |
| --- | --- |

b)

ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu;

| c) | ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| d) | ei välista konkurentsi ning |
| --- | --- |

d)

ei välista konkurentsi ning

| e) | ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes; |
| --- | --- |

e)

ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes;

2.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 40 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootmisharudevaheliste organisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis:

| a) | on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

| b) | ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda; |
| --- | --- |

b)

ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda;

| c) | ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| d) | ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

d)

ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

| e) | ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes ning |
| --- | --- |

e)

ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes ning

| f) | ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

f)

ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks.

VI   PEATÜKK

TURUTEAVE

Artikkel 42

Turuteave

1.   Komisjon:

| a) | kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti; |
| --- | --- |

a)

kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti;

| b) | pakub praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele, et paremini koordineerida teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel; |
| --- | --- |

b)

pakub praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele, et paremini koordineerida teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel;

| c) | jälgib regulaarselt hindu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi; |
| --- | --- |

c)

jälgib regulaarselt hindu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi;

| d) | teeb sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika. |
| --- | --- |

d)

teeb sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika.

2.   Lõike 1 rakendamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

| a) | liidu õiguse kohaselt kogutud ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

a)

liidu õiguse kohaselt kogutud ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine;

| b) | turuteabe, näiteks hinnauuringute, turuanalüüside ja -uuringute kõigile sidusrühmadele ja üldsusele kättesaadavaks tegemine juurdepääsetaval ja arusaadaval viisil, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 45/2001 (19) ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

b)

turuteabe, näiteks hinnauuringute, turuanalüüside ja -uuringute kõigile sidusrühmadele ja üldsusele kättesaadavaks tegemine juurdepääsetaval ja arusaadaval viisil, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 45/2001 (19) ei tulene teisiti.

3.   Liikmesriigid toetavad lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamist.

VII   PEATÜKK

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 43

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VIII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 44

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 101–106 ja artikli 108 lõigete 1 ja 3 kohaldatavusega ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodete, välja arvatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (20) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (21) hõlmatud tooted, tootmise või nendega kauplemise suhtes.

Artikkel 45

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1224/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmised laused:
  „Liikmesriigid kontrollivad normidele vastavust. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmised laused:

„Liikmesriigid kontrollivad normidele vastavust. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal.”;

| 2) | artikli 58 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (22) artikliga 35 ette nähtud teave tarbijatele; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

artikli 58 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (22) artikliga 35 ette nähtud teave tarbijatele;

22

| b) | punkt h jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt h jäetakse välja.

Artikkel 46

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tunnistatakse kehtetuks. Artiklit 4 kohaldatakse siiski kuni 12. detsembrini 2014.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 47

Eeskirjad, millega kehtestatakse ühised turustusnormid

Jätkuvalt kohaldatakse eeskirju, millega kehtestatakse ühised turustusnormid, eelkõige nõukogu määrust (EMÜ) nr 2136/89 (23), nõukogu määrust (EMÜ) nr 1536/92 (24), nõukogu määrust (EÜ) nr 2406/96 (25) ning muid ühiste turustusnormide kohaldamiseks vastu võetud eeskirju, näiteks komisjoni määrust (EMÜ) nr 3703/85 (26).

23

24

25

26

Artikkel 48

Läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise tulemuste kohta.

Artikkel 49

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014, välja arvatud IV peatükki ja artiklit 45, mida kohaldatakse alates 13. detsembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

1

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. oktoobri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 9. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).

4

(5)  Nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1184/2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes (ELT L 214, 4.8.2006, lk 7).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

6

(7)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1220/2012, mis käsitleb kaubandusega seotud meetmeid, et tagada liidu töötlejate varustamine teatavate kalandustoodetega aastatel 2013–2015, ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 104/2000 ja (EL) nr 1344/2011 (ELT L 349, 19.12.2012, lk 4).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (ELT L 316, 14.11.2012, lk 34).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013 määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 22).

9

Euroopa Liidu Teataja

(10)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 226, 25.6.2004, lk 83).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013 määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).”

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013 määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).”;

22

(23)  Nõukogu 21. juuni 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 2136/89, milles sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid ning sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79).

23

(24)  Nõukogu 9. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1536/92, millega sätestatakse tuuni- ja pelamiidikonservide ühised turustusnormid (EÜT L 163, 17.6.1992, lk 1).

24

(25)  Nõukogu 26. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2406/96, milles sätestatakse teatavate kalandustoodete ühised turustusnormid (EÜT L 334, 23.12.1996, lk 1).

25

(26)  Komisjoni 23. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3703/85, milles sätestatakse teatavate värskete ja jahutatud kalade ühiste turustusnormide üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 351, 28.12.1985, lk 63).

26

---

I LISA

ÜHISE TURUKORRALDUSEGA HÕLMATUD KALAPÜÜGI- JA VESIVILJELUSTOOTED

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0301 | Eluskala |
| 0302 | Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha) |
| 0303 | Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha |
| 0304 | Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud |
| b) | 0305 | Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid |
| c) | 0306 | Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest |
| 0307 | Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide |
| d) | | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3: |
| muud |
| tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3: |
| 0511 91 10 | kalajäätmed |
| 0511 91 90 | muud |
| e) | 1212 20 00 | mere- ja muud vetikad |
| f) | | Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata): |
| 1504 10 | kalamaksaõli ja selle fraktsioonid |
| 1504 20 | kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli) |
| g) | 1603 00 | Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| h) | 1604 | Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad |
| i) | 1605 | Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| j) | | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte |
| 1902 20 | täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte: |
| 1902 20 10 | mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid |
| k) | | Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned: |
| 2301 20 00 | jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest |
| l) | | Loomasöödana kasutatavad tooted |
| 2309 90 | muud: |
| ex 2309 90 10 | kalamahl |

CN-kood

Kauba kirjeldus

a)

0301

Eluskala

0302

Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha)

0303

Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

b)

0305

Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

c)

0306

Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

0307

Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide

d)

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3:

muud

tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3:

0511 91 10

kalajäätmed

0511 91 90

muud

e)

1212 20 00

mere- ja muud vetikad

f)

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata):

1504 10

kalamaksaõli ja selle fraktsioonid

1504 20

kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli)

g)

1603 00

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

h)

1604

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

i)

1605

Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

j)

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte

1902 20

täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

1902 20 10

mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid

k)

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned:

2301 20 00

jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

l)

Loomasöödana kasutatavad tooted

2309 90

muud:

ex 2309 90 10

kalamahl

---

II LISA

KALAPÜÜGITOOTED, MILLELE LAIENEB LADUSTAMISMEHHANISM

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | Harilik soomuslest (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | Kammellased (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | Lest (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  ning
  0302 31 90 | Albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | Heeringas liigist Clupea harengus |
| 0302 50 10 | Tursk liigist Gadus morhua |
| 0302 61 10 | Sardiinid liigist Sardina pilchardus |
| ex 0302 61 80 | Kilu (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | Kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  ning
  0302 65 50 | Harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  ning
  0302 69 33 | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | Merlang (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | Molvad (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | Anšoovised (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | Merluus liigist Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | Merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | Harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | Garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | Merikeeled (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | Harilik taskukrabi (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | Norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) |
| 0303 31 10 | Süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  ning
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | Merluusid perekonnast Merluccius spp. |
| 0303 79 71 | Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | Mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | Krevetid sugukonnast Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | Seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  ning
  0307 49 38 | Ebakalmaarid (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | Kaheksajalg (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Illex spp. |
| 0303 41 10 | Lühiuimkalmaarid (Illex spp.) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | Kulduim-tuun (Thunnus albacares) vööttuun (Katsuwomus pelamis) |
| 0303 45 10 | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid |
| ex 0302 29 90 | Väikesuulest (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  ning
  0302 35 90 | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | Euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | Merilatikad (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | Putassuud (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | Tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | Ahvenaline (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | Harilik meriangerjas (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | Merikuked (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | Kefaallased (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  ning
  ex 0304 19 99 | Raid (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | Lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | Suur kammkarp (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | Tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | Vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | Merikogerlane (Spondyliosoma cantharus) |

CN-kood

Kauba kirjeldus

0302 22 00

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

Harilik soomuslest (Limanda limanda)

0302 29 10

Kammellased (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

Lest (Platichthys flesus)

0302 31 10

ning

0302 31 90

Albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

Heeringas liigist Clupea harengus

0302 50 10

Tursk liigist Gadus morhua

0302 61 10

Sardiinid liigist Sardina pilchardus

ex 0302 61 80

Kilu (Sprattus sprattus)

0302 62 00

Kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

ex 0302 64

Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus

0302 65 20

ning

0302 65 50

Harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

ning

0302 69 33

Meriahvenad (Sebastes spp.)

0302 69 41

Merlang (Merlangius merlangus)

0302 69 45

Molvad (Molva spp.)

0302 69 55

Anšoovised (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

Merluus liigist Merluccius merluccius

0302 69 81

Merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

Harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

Garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

0302 23 00

Merikeeled (Solea spp.)

0306 24 30

Harilik taskukrabi (Cancer pagurus)

0306 29 30

Norra salehomaarid (Nephorops norvegicus)

0303 31 10

Süvalest (Reinhardtius hipoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

ning

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

Merluusid perekonnast Merluccius spp.

0303 79 71

Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

Mõõkkala (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

Krevetid sugukonnast Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

Seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

ning

0307 49 38

Ebakalmaarid (Loligo spp.)

0307 49 51

Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

Kaheksajalg (Octopus spp.)

0307 99 11

Illex spp.

0303 41 10

Lühiuimkalmaarid (Illex spp.)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

0302 33 10

0303 43 10

Kulduim-tuun (Thunnus albacares) vööttuun (Katsuwomus pelamis)

0303 45 10

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid

ex 0302 29 90

Väikesuulest (Microstomus kitt)

0302 35 10

ning

0302 35 90

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

Euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius)

0302 69 75

Merilatikad (Brama spp.)

ex 0302 69 82

Putassuud (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

Tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops)

ex 0302 69 99

Ahvenaline (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

Harilik meriangerjas (Conger conger)

ex 0302 69 99

Merikuked (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

Stauriidid (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

Kefaallased (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

ning

ex 0304 19 99

Raid (Raja spp.)

ex 0302 69 99

Lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

Suur kammkarp (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

Tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

Vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

Merikogerlane (Spondyliosoma cantharus)

---

III LISA

TEAVE KALAPÜÜGIVAHENDI KOHTA

| Kohustuslik teave kalapüügivahendi liigi kohta | Üksikasjalik teave vastavate püügivahendite kohta ja koodid, kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 26/2004 (1) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 (2) |
| --- | --- |
| Noodad | Kaldanoodad | SB |
| Ankurdatud põhjanoodad | SDN |
| Ankurdamata põhjanoodad | SSC |
| Kaksiknoodad | SPR |
| Traalpüünised | Piimtraal | TBB |
| Traallaudadega põhjatraal | OTB |
| Kaksikpõhjatraalid | PTB |
| Traallaudadega pelaagilised põhjatraali | OTM |
| Pelaagilised kaksiktraalid | PTM |
| Muud kaksiktraalid | OTT |
| Nakkevõrgud ja sarnased võrgud | Seisvad (ankurdatud) nakkevõrgud | GNS |
| Triivvõrk | GND |
| Haard-nakkevõrgud | GNC |
| Abarad | GTR |
| Kombineeritud abarad ja nakkevõrgud | GTN |
| Haardnoodad ja tõstevõrgud | Seinnoodad | PS |
| Avamerenoodad | LA |
| Paadist kasutatavad tõstevõrgud | LNB |
| Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud | LNS |
| Õnged ja jadad | Ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) | LHP |
| Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) | LHM |
| Põhjaõngejadad | LLS |
| Triivõngejadad | LLD |
| Veoõnged | LTL |
| Tragid | Paaditragid | DRB |
| Laeva pardal kasutatavad käsitragid | DRH |
| Mehhaniseeritud tragid, sealhulgas imitragid | HMD |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised (mõrrad) | FPO |

Kohustuslik teave kalapüügivahendi liigi kohta

Üksikasjalik teave vastavate püügivahendite kohta ja koodid, kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 26/2004 (1) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 (2)

Noodad

Kaldanoodad

SB

Ankurdatud põhjanoodad

SDN

Ankurdamata põhjanoodad

SSC

Kaksiknoodad

SPR

Traalpüünised

Piimtraal

TBB

Traallaudadega põhjatraal

OTB

Kaksikpõhjatraalid

PTB

Traallaudadega pelaagilised põhjatraali

OTM

Pelaagilised kaksiktraalid

PTM

Muud kaksiktraalid

OTT

Nakkevõrgud ja sarnased võrgud

Seisvad (ankurdatud) nakkevõrgud

GNS

Triivvõrk

GND

Haard-nakkevõrgud

GNC

Abarad

GTR

Kombineeritud abarad ja nakkevõrgud

GTN

Haardnoodad ja tõstevõrgud

Seinnoodad

PS

Avamerenoodad

LA

Paadist kasutatavad tõstevõrgud

LNB

Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud

LNS

Õnged ja jadad

Ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad)

LHP

Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud)

LHM

Põhjaõngejadad

LLS

Triivõngejadad

LLD

Veoõnged

LTL

Tragid

Paaditragid

DRB

Laeva pardal kasutatavad käsitragid

DRH

Mehhaniseeritud tragid, sealhulgas imitragid

HMD

Lõkspüünised

Lõkspüünised (mõrrad)

FPO

---

(1)  Komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (EÜT L 5, 9.1.2004, lk 25).

(2)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1),

---

IV LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 104/2000 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artiklid 1–5 |
| Artiklid 2, 3 | Artiklid 33 ja 34 |
| Artikkel 4 | Artiklid 35–39 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artiklid 6, 7 ja 8 |
| Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4 ning artikkel 6 | Artiklid 14, 18 ja 21 |
| Artikkel 7 | Artiklid 22 ja 24–27 |
| Artikkel 8 | — |
| Artiklid 9–12 | Artiklid 28 ja 29 |
| Artikkel 13 | Artiklid 11, 12, 13, 16, 18, 20 ja 21 |
| Artikkel 14 | Artikli 41 lõige 2 |
| Artikkel 15 | Artikkel 23 |
| Artikkel 16 | Artiklid 24–27 |
| Artiklid 17–27 | Artiklid 30, 31 ja 32 |
| Artiklid –33 | — |
| Artikkel 34 | Artikli 20 lõige 2, artiklid 21 ja 32 |
| Artikkel 35 | — |
| Artikkel 36 | — |
| Artikkel 37 | Artikkel 43 |
| Artiklid 38 ja 39 | Artikkel 43 |
| Artikkel 40 | — |
| Artikkel 41 | Artikkel 48 |
| Artikkel 42 | Artiklid 44, 45 ja 46 |
| Artikkel 43 | Artikkel 49 |
| — | Artikkel 40 |
| — | Artikli 41 lõige 1 |
| — | Artikkel 42 |

Määrus (EÜ) nr 104/2000

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artiklid 1–5

Artiklid 2, 3

Artiklid 33 ja 34

Artikkel 4

Artiklid 35–39

Artikli 5 lõige 1

Artiklid 6, 7 ja 8

Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4 ning artikkel 6

Artiklid 14, 18 ja 21

Artikkel 7

Artiklid 22 ja 24–27

Artikkel 8

—

Artiklid 9–12

Artiklid 28 ja 29

Artikkel 13

Artiklid 11, 12, 13, 16, 18, 20 ja 21

Artikkel 14

Artikli 41 lõige 2

Artikkel 15

Artikkel 23

Artikkel 16

Artiklid 24–27

Artiklid 17–27

Artiklid 30, 31 ja 32

Artiklid –33

—

Artikkel 34

Artikli 20 lõige 2, artiklid 21 ja 32

Artikkel 35

—

Artikkel 36

—

Artikkel 37

Artikkel 43

Artiklid 38 ja 39

Artikkel 43

Artikkel 40

—

Artikkel 41

Artikkel 48

Artikkel 42

Artiklid 44, 45 ja 46

Artikkel 43

Artikkel 49

—

Artikkel 40

—

Artikli 41 lõige 1

—

Artikkel 42

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/22

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1380/2013,

11. detsember 2013,

ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (4) on kehtestatud ühenduse süsteem kalavarude kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks ühise kalanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (4) on kehtestatud ühenduse süsteem kalavarude kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks ühise kalanduspoliitika raames.

| (2) | Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab mere bioloogiliste ressursside kaitset ning neid ammutava kalapüügi majandamist. Lisaks hõlmab see ühise kalanduspoliitika eesmärke toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse ja vesiviljelust, samuti kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist, kui see toimub liikmesriikide territooriumil või liidu vetes, sealhulgas kalalaevadel, mis sõidavad kolmanda riigi lipu all ja on seal registrisse kantud, liidu kalalaevadel või kui seda teevad liikmesriikide kodanikud, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust, pidades silmas 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni (5) artikli 117 sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab mere bioloogiliste ressursside kaitset ning neid ammutava kalapüügi majandamist. Lisaks hõlmab see ühise kalanduspoliitika eesmärke toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse ja vesiviljelust, samuti kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist, kui see toimub liikmesriikide territooriumil või liidu vetes, sealhulgas kalalaevadel, mis sõidavad kolmanda riigi lipu all ja on seal registrisse kantud, liidu kalalaevadel või kui seda teevad liikmesriikide kodanikud, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust, pidades silmas 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni (5) artikli 117 sätteid.

| (3) | Harrastuspüügil võib olla kalavarudele suur mõju ja liikmesriigid peaksid seega tagama, et harrastuspüük toimub kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. |
| --- | --- |

(3)

Harrastuspüügil võib olla kalavarudele suur mõju ja liikmesriigid peaksid seega tagama, et harrastuspüük toimub kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.

| (4) | Ühine kalanduspoliitika peaks tagama, et püügitegevus ja vesiviljelus toetaksid keskkonna, majanduse ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. Ühine kalanduspoliitika peaks hõlmama eeskirju liidus turustatavate toodete jälgitavuse, ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks. Lisaks peaks ühine kalanduspoliitika aitama tõsta tootlikkust, saavutada kalandussektoris tegutsejaid (sealhulgas väikesemahulise kalapüügiga tegelejate) rahuldavat elatustaset ja parandada turgude stabiilsust ning tagama toiduvarude kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. Ühine kalanduspoliitika peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ning aitama saavutada selles seatud eesmärke. |
| --- | --- |

(4)

Ühine kalanduspoliitika peaks tagama, et püügitegevus ja vesiviljelus toetaksid keskkonna, majanduse ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. Ühine kalanduspoliitika peaks hõlmama eeskirju liidus turustatavate toodete jälgitavuse, ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks. Lisaks peaks ühine kalanduspoliitika aitama tõsta tootlikkust, saavutada kalandussektoris tegutsejaid (sealhulgas väikesemahulise kalapüügiga tegelejate) rahuldavat elatustaset ja parandada turgude stabiilsust ning tagama toiduvarude kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. Ühine kalanduspoliitika peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ning aitama saavutada selles seatud eesmärke.

| (5) | Liit on ÜRO mereõiguse konventsiooni (6) osaline ja nõukogu otsuse 98/414/EÜ (7) kohaselt ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkuleppe (8) (ÜRO kalavarude kokkulepe) ning otsuse 96/428/EC (9) kohaselt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni24. novembri 1993. aasta kokkuleppe, millega edendatakse rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete järgimist avamerekalalaevadel (10), osaline. |
| --- | --- |

(5)

Liit on ÜRO mereõiguse konventsiooni (6) osaline ja nõukogu otsuse 98/414/EÜ (7) kohaselt ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkuleppe (8) (ÜRO kalavarude kokkulepe) ning otsuse 96/428/EC (9) kohaselt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni24. novembri 1993. aasta kokkuleppe, millega edendatakse rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete järgimist avamerekalalaevadel (10), osaline.

| (6) | Nimetatud rahvusvahelised õigusaktid sätestavad peamiselt kaitsekohustused, sealhulgas kaitse- ja majandamismeetmete võtmise kohustused, mille eesmärk on säilitada või taastada mereressursid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel niihästi riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades kui ka avamerel ning teha kõnealusel eesmärgil koostööd muude riikidega; samuti kohustused, mis on seotud ettevaatusprintsiibi ulatusliku kohaldamisega kalavarude kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes ning kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamisega juhul, kui mereressursid asuvad erineva õigusliku seisundiga merepiirkondades, ning merede muu õiguspärase kasutamisega seotud kohustused. Ühine kalanduspoliitika peaks seetõttu toetama nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega liidule pandud rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid ühise kalanduspoliitika raames kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võttes tegutsema täielikus kooskõlas kõnealustest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate rahvusvaheliste kaitse- ja koostöökohustustega. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud rahvusvahelised õigusaktid sätestavad peamiselt kaitsekohustused, sealhulgas kaitse- ja majandamismeetmete võtmise kohustused, mille eesmärk on säilitada või taastada mereressursid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel niihästi riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades kui ka avamerel ning teha kõnealusel eesmärgil koostööd muude riikidega; samuti kohustused, mis on seotud ettevaatusprintsiibi ulatusliku kohaldamisega kalavarude kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes ning kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamisega juhul, kui mereressursid asuvad erineva õigusliku seisundiga merepiirkondades, ning merede muu õiguspärase kasutamisega seotud kohustused. Ühine kalanduspoliitika peaks seetõttu toetama nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega liidule pandud rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid ühise kalanduspoliitika raames kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võttes tegutsema täielikus kooskõlas kõnealustest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate rahvusvaheliste kaitse- ja koostöökohustustega.

| (7) | Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kohustusid liit ja selle liikmesriigid võitlema mitmete kalavarude jätkuva vähenemise vastu. Seetõttu tuleks liidul täiustada oma ühist kalanduspoliitikat kalavarude kasutamise tasemete kohandamise kaudu, tagamaks et mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid mõistliku aja jooksul maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal. Sellised kalavarude kasutamise tasemed tuleks saavutada 2015. aastaks. Kalavarude kasutamise tasemete hilisemat saavutamist tuleks lubada ainult juhul, kui nende saavutamine 2015. aastaks seaks tõsiselt ohtu asjaomaste kalalaevastike sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse. Pärast 2015. aastat tuleks kõnealused tasemed saavutada nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2020. aastaks. Kui teaduslik teave ei ole nimetatud tasemete määratlemiseks piisav, võib kaaluda ligikaudseid parameetreid. |
| --- | --- |

(7)

Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kohustusid liit ja selle liikmesriigid võitlema mitmete kalavarude jätkuva vähenemise vastu. Seetõttu tuleks liidul täiustada oma ühist kalanduspoliitikat kalavarude kasutamise tasemete kohandamise kaudu, tagamaks et mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid mõistliku aja jooksul maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal. Sellised kalavarude kasutamise tasemed tuleks saavutada 2015. aastaks. Kalavarude kasutamise tasemete hilisemat saavutamist tuleks lubada ainult juhul, kui nende saavutamine 2015. aastaks seaks tõsiselt ohtu asjaomaste kalalaevastike sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse. Pärast 2015. aastat tuleks kõnealused tasemed saavutada nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2020. aastaks. Kui teaduslik teave ei ole nimetatud tasemete määratlemiseks piisav, võib kaaluda ligikaudseid parameetreid.

| (8) | Segapüügi maksimaalset jätkusuutlikku saagikust puudutavaid majandamisotsuseid tehes tuleks arvestada, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti siis, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et nn püüki piiravate liikide nähtust on väga raske vältida kasutatavate püügivahendite selektiivsuse suurendamisega. Sellistel juhtudel tuleks sobiva kalastussuremuse kohta paluda nõuandeid asjakohastelt teadusasutustelt. |
| --- | --- |

(8)

Segapüügi maksimaalset jätkusuutlikku saagikust puudutavaid majandamisotsuseid tehes tuleks arvestada, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti siis, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et nn püüki piiravate liikide nähtust on väga raske vältida kasutatavate püügivahendite selektiivsuse suurendamisega. Sellistel juhtudel tuleks sobiva kalastussuremuse kohta paluda nõuandeid asjakohastelt teadusasutustelt.

| (9) | Ühine kalanduspoliitika peaks tagama sidususe kalanduse eesmärkidega, mis on sätestatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsuses aastaid 2011–2020 hõlmava bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava kohta, ja Euroopa Ülemkogus 25.-26. märtsil 2010 vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega. |
| --- | --- |

(9)

Ühine kalanduspoliitika peaks tagama sidususe kalanduse eesmärkidega, mis on sätestatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsuses aastaid 2011–2020 hõlmava bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava kohta, ja Euroopa Ülemkogus 25.-26. märtsil 2010 vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega.

| (10) | Mere bioloogiliste ressursside säästev kasutamine peaks põhinema ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 esimeses lõigus osutatud ettevaatusprintsiibil põhineva lähenemisviisi rakendamisel, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(10)

Mere bioloogiliste ressursside säästev kasutamine peaks põhinema ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 esimeses lõigus osutatud ettevaatusprintsiibil põhineva lähenemisviisi rakendamisel, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid.

| (11) | Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset ja kõikide ärilisel eesmärgil kasutatavate liikide säästvat majandamist, eriti aga hea keskkonnaseisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (11) artikli 1 lõikes 1. |
| --- | --- |

(11)

Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset ja kõikide ärilisel eesmärgil kasutatavate liikide säästvat majandamist, eriti aga hea keskkonnaseisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (11) artikli 1 lõikes 1.

| (12) | Ühine kalanduspoliitika peaks aitama kaasa ka sellele, et liidu turgu varustatakse kõrge toiteväärtusega toiduga ja vähendatakse liidu turu sõltuvust toidu impordist. Samuti peaks ühine kalanduspoliitika otseselt ja kaudselt soodustama töökohtade loomist ja majandusarengut rannikualadel. |
| --- | --- |

(12)

Ühine kalanduspoliitika peaks aitama kaasa ka sellele, et liidu turgu varustatakse kõrge toiteväärtusega toiduga ja vähendatakse liidu turu sõltuvust toidu impordist. Samuti peaks ühine kalanduspoliitika otseselt ja kaudselt soodustama töökohtade loomist ja majandusarengut rannikualadel.

| (13) | Kalapüügi majandamisel tuleks kasutusele võtta ökosüsteemipõhine lähenemisviis, püügitegevuse keskkonnamõjusid tuleks piirata ning soovimatut saaki tuleks võimalikult palju vältida ja vähendada. |
| --- | --- |

(13)

Kalapüügi majandamisel tuleks kasutusele võtta ökosüsteemipõhine lähenemisviis, püügitegevuse keskkonnamõjusid tuleks piirata ning soovimatut saaki tuleks võimalikult palju vältida ja vähendada.

| (14) | Ühise kalanduspoliitika juhtimisel on oluline juhinduda hea valitsemistava põhimõtetest. Kõnealused põhimõtted hõlmavad otsuste tegemist parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmade laiaulatuslikku kaasamist ja perspektiivide pikaajalisust. Ühise kalanduspoliitika edukas juhtimine sõltub ka liidu, piirkondliku, riikliku ja kohaliku tasandi vastutuse täpsest määratlemisest ning võetavate meetmete kokkusobivusest ja sidususest liidu muude poliitikavaldkondade raames võetavate meetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Ühise kalanduspoliitika juhtimisel on oluline juhinduda hea valitsemistava põhimõtetest. Kõnealused põhimõtted hõlmavad otsuste tegemist parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmade laiaulatuslikku kaasamist ja perspektiivide pikaajalisust. Ühise kalanduspoliitika edukas juhtimine sõltub ka liidu, piirkondliku, riikliku ja kohaliku tasandi vastutuse täpsest määratlemisest ning võetavate meetmete kokkusobivusest ja sidususest liidu muude poliitikavaldkondade raames võetavate meetmetega.

| (15) | Ühine kalanduspoliitika peaks andma panuse kalapüügiga tegelevatele käitajatele tagatava ohutuse ja nende töötingimuste parandamisse. |
| --- | --- |

(15)

Ühine kalanduspoliitika peaks andma panuse kalapüügiga tegelevatele käitajatele tagatava ohutuse ja nende töötingimuste parandamisse.

| (16) | Ühine kalanduspoliitika peaks vajaduse korral igati arvestama loomatervishoiu, loomade heaolu ning toidu ja sööda ohutusega. |
| --- | --- |

(16)

Ühine kalanduspoliitika peaks vajaduse korral igati arvestama loomatervishoiu, loomade heaolu ning toidu ja sööda ohutusega.

| (17) | Kuna kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud, tuleks ühist kalanduspoliitikat rakendada viisil, mis on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja millega võetakse eelkõige arvesse vastastoimet liidu meetmetega muudes merenduspoliitika valdkondades. Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahemere ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoraalsete poliitikavaldkondade sidusus tuleks tagada nende juhtimise kaudu. |
| --- | --- |

(17)

Kuna kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud, tuleks ühist kalanduspoliitikat rakendada viisil, mis on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja millega võetakse eelkõige arvesse vastastoimet liidu meetmetega muudes merenduspoliitika valdkondades. Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahemere ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoraalsete poliitikavaldkondade sidusus tuleks tagada nende juhtimise kaudu.

| (18) | Liidu kalalaevadel peaks olema võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju. |
| --- | --- |

(18)

Liidu kalalaevadel peaks olema võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju.

| (19) | Kehtivad eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on toiminud rahuldavalt ning soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Kõnealused eeskirjad on säilitanud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. Nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks seetõttu jätkata. Liikmesriigid peaksid püüdma anda eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku ja rannapüügiga tegelevatele kaluritele. |
| --- | --- |

(19)

Kehtivad eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on toiminud rahuldavalt ning soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Kõnealused eeskirjad on säilitanud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. Nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks seetõttu jätkata. Liikmesriigid peaksid püüdma anda eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku ja rannapüügiga tegelevatele kaluritele.

| (20) | Eriti tuleks vajaduse korral tunnustada ja toetada kalapüügist sõltuvaid väikeseid avameresaari, et võimaldada neil püsima jääda ja edukas olla. |
| --- | --- |

(20)

Eriti tuleks vajaduse korral tunnustada ja toetada kalapüügist sõltuvaid väikeseid avameresaari, et võimaldada neil püsima jääda ja edukas olla.

| (21) | Erikaitse all peaksid olema mere bioloogilised ressursid ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade ümbruses, sest need aitavad säilitada nimetatud territooriumite kohalikku majandust ja avaldavad mõju nende struktuursele, sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale. Teatavaid püügitegevusi kõnealustes vetes tuleks seetõttu lubada üksnes nimetatud territooriumite sadamates registreeritud kalalaevadele. |
| --- | --- |

(21)

Erikaitse all peaksid olema mere bioloogilised ressursid ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade ümbruses, sest need aitavad säilitada nimetatud territooriumite kohalikku majandust ja avaldavad mõju nende struktuursele, sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale. Teatavaid püügitegevusi kõnealustes vetes tuleks seetõttu lubada üksnes nimetatud territooriumite sadamates registreeritud kalalaevadele.

| (22) | Selleks et aidata kaasa vee-elusressursside ja mereökosüsteemide kaitsele, peaks liit tegema jõupingutusi bioloogiliselt tundlike alade kaitsmiseks, määrates need kaitstavate alade hulka. Sellistel aladel peaks olema võimalik püügitegevust piirata või see keelata. Otsustades kaitstavate alade määramise üle tuleks erilist tähelepanu pöörata sellistele aladele, mille puhul on selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ja kudemisaladele ning aladele, mida käsitatakse biogeograafiliselt tundlikena. Arvesse tuleks võtta ka olemasolevaid kaitsealasid. Määramise protsessi lihtsustamiseks peaksid liikmesriigid selgitama välja sobivad alad, sealhulgas alad, mis moodustavad osa ühtsest võrgustikust, ning peaksid vajadusel tegema omavahel koostööd, koostades ühiseid soovitusi ja saates neid komisjonile. Komisjonil peaks kaitstavate alade tõhusamaks loomiseks olema võimalus luua need mitmeaastase kava osana. Komisjon peaks demokraatliku vastutuse ja kontrolli asjakohase taseme tagamiseks andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru kõnealuste kaitstavate alade toimimisest. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et aidata kaasa vee-elusressursside ja mereökosüsteemide kaitsele, peaks liit tegema jõupingutusi bioloogiliselt tundlike alade kaitsmiseks, määrates need kaitstavate alade hulka. Sellistel aladel peaks olema võimalik püügitegevust piirata või see keelata. Otsustades kaitstavate alade määramise üle tuleks erilist tähelepanu pöörata sellistele aladele, mille puhul on selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ja kudemisaladele ning aladele, mida käsitatakse biogeograafiliselt tundlikena. Arvesse tuleks võtta ka olemasolevaid kaitsealasid. Määramise protsessi lihtsustamiseks peaksid liikmesriigid selgitama välja sobivad alad, sealhulgas alad, mis moodustavad osa ühtsest võrgustikust, ning peaksid vajadusel tegema omavahel koostööd, koostades ühiseid soovitusi ja saates neid komisjonile. Komisjonil peaks kaitstavate alade tõhusamaks loomiseks olema võimalus luua need mitmeaastase kava osana. Komisjon peaks demokraatliku vastutuse ja kontrolli asjakohase taseme tagamiseks andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru kõnealuste kaitstavate alade toimimisest.

| (23) | Mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eesmärki on võimalik tõhusamalt saavutada, kui kalapüügi majandamises kasutatakse mitmeaastast lähenemisviisi, kehtestades esmajärjekorras erinevate püükide eripära kajastavad mitmeaastased kavad. |
| --- | --- |

(23)

Mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eesmärki on võimalik tõhusamalt saavutada, kui kalapüügi majandamises kasutatakse mitmeaastast lähenemisviisi, kehtestades esmajärjekorras erinevate püükide eripära kajastavad mitmeaastased kavad.

| (24) | Mitmeaastased kavad peaksid võimaluse korral hõlmama mitmesuguseid kalavarusid, kui neid varusid kasutatakse ühiselt. Mitmeaastaste kavadega tuleks luua raamistik asjaomaste varude ja mere ökosüsteemide säästvaks kasutamiseks, määratledes selgelt ajalised raamid ja kaitsemehhanismid ettearvamatu arengu puhuks. Asjaomaste kalavarude säästva kasutamise ja mereökosüsteemide kaitse soodustamiseks tuleks mitmeaastastes kavades juhinduda ka selgelt määratletud majandamiseesmärkidest. Kõnealused kavad tuleks vastu võtta konsulteerides nõuandekomisjonide, kalapüügitööstuse käitajate, teadlaste ja muude sidusrühmadega, kes on huvitatud kalapüügi majandamisest. |
| --- | --- |

(24)

Mitmeaastased kavad peaksid võimaluse korral hõlmama mitmesuguseid kalavarusid, kui neid varusid kasutatakse ühiselt. Mitmeaastaste kavadega tuleks luua raamistik asjaomaste varude ja mere ökosüsteemide säästvaks kasutamiseks, määratledes selgelt ajalised raamid ja kaitsemehhanismid ettearvamatu arengu puhuks. Asjaomaste kalavarude säästva kasutamise ja mereökosüsteemide kaitse soodustamiseks tuleks mitmeaastastes kavades juhinduda ka selgelt määratletud majandamiseesmärkidest. Kõnealused kavad tuleks vastu võtta konsulteerides nõuandekomisjonide, kalapüügitööstuse käitajate, teadlaste ja muude sidusrühmadega, kes on huvitatud kalapüügi majandamisest.

| (25) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/147/EÜ (12), nõukogu direktiiviga 92/43 (13) ning direktiiviga 2008/56/EÜ pannakse liikmesriikidele teatavad kohustused vastavalt erikaitsealade ja merekaitsealade suhtes. Sellised meetmed võivad nõuda meetmete võtmist ühise kalanduspoliitika raames. Seetõttu on asjakohane lubada liikmesriikidel võtta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selliseid kaitsemeetmeid, mis on vajalikud, et täita nimetatud liidu õigusaktidest tulenevaid riigi kohustusi, kui sellised meetmed ei mõjuta teiste liikmesriikide kalandushuve. Kui sellised meetmed võivad mõjutada teiste liikmesriikide kalandushuve, tuleks nende meetmete vastuvõtmise õigus anda komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide vahel tuleks kasutada piirkondlikku koostööd. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/147/EÜ (12), nõukogu direktiiviga 92/43 (13) ning direktiiviga 2008/56/EÜ pannakse liikmesriikidele teatavad kohustused vastavalt erikaitsealade ja merekaitsealade suhtes. Sellised meetmed võivad nõuda meetmete võtmist ühise kalanduspoliitika raames. Seetõttu on asjakohane lubada liikmesriikidel võtta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selliseid kaitsemeetmeid, mis on vajalikud, et täita nimetatud liidu õigusaktidest tulenevaid riigi kohustusi, kui sellised meetmed ei mõjuta teiste liikmesriikide kalandushuve. Kui sellised meetmed võivad mõjutada teiste liikmesriikide kalandushuve, tuleks nende meetmete vastuvõtmise õigus anda komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide vahel tuleks kasutada piirkondlikku koostööd.

| (26) | Vaja on meetmeid, mis aitaksid langetada praegust soovimatu saagi kõrget taset ja järk-järgult kaotada tagasiheite. Soovimatu saak ja tagasiheide on tõsine varude raiskamine, mis mõjutab negatiivselt mere bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide säästvat kasutamist ning kalanduse majanduslikku elujõulisust. Liidu vetes või liidu laevadega püütud nende liikide saagile, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemeres ka saagile, mille suhtes kohaldatakse eeskirju saagi alammõõdu kohta, tuleks kehtestada kohustus kogu saak lossida („lossimiskohustus”) ja seda järk-järgult rakendada, ning eeskirjad, mis on seni kohustanud kalureid saaki tagasi heitma, tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(26)

Vaja on meetmeid, mis aitaksid langetada praegust soovimatu saagi kõrget taset ja järk-järgult kaotada tagasiheite. Soovimatu saak ja tagasiheide on tõsine varude raiskamine, mis mõjutab negatiivselt mere bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide säästvat kasutamist ning kalanduse majanduslikku elujõulisust. Liidu vetes või liidu laevadega püütud nende liikide saagile, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemeres ka saagile, mille suhtes kohaldatakse eeskirju saagi alammõõdu kohta, tuleks kehtestada kohustus kogu saak lossida („lossimiskohustus”) ja seda järk-järgult rakendada, ning eeskirjad, mis on seni kohustanud kalureid saaki tagasi heitma, tuleks kehtetuks tunnistada.

| (27) | Lossimiskohustus tuleks kehtestada igale püügile eraldi. Kaluritel peaks olema lubatud jätkata selliste liikide tagasiheidet, kellel on parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohaselt merre tagasi laskmisel kõrge ellujäämismäär. |
| --- | --- |

(27)

Lossimiskohustus tuleks kehtestada igale püügile eraldi. Kaluritel peaks olema lubatud jätkata selliste liikide tagasiheidet, kellel on parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohaselt merre tagasi laskmisel kõrge ellujäämismäär.

| (28) | Et muuta lossimiskohustus toimivaks ning leevendada iga-aastase saagi vahelduva koostise mõju, peaks liikmesriikidel olema lubatud teatud protsendi ulatuses kvoote aastate vahel üle kanda. |
| --- | --- |

(28)

Et muuta lossimiskohustus toimivaks ning leevendada iga-aastase saagi vahelduva koostise mõju, peaks liikmesriikidel olema lubatud teatud protsendi ulatuses kvoote aastate vahel üle kanda.

| (29) | Lossimiskohustuse haldamise raames on vaja, et liikmesriigid teeksid kõik enesest oleneva soovimatu saagi vähendamiseks. Selleks tuleb käsitada prioriteetsena selektiivsete püügitehnikate täiustamist soovimatu saagi võimalikult tõhusaks vältimiseks ja vähendamiseks. On oluline, et liikmesriigid jaotaksid kvoodid kalalaevade vahel selliselt, et see peegeldab nii palju kui võimalik kalapüügi eeldatavat liigilist koosseisu. Mittevastavuse korral olemasolevate kvootide ja tegeliku kalapüügi vahel võiks liikmesriigid kaaluda korrigeerimist liikmesriikidevahelise kvootide vahetamisega, sealhulgas püsivalt. Liikmesriigid võiksid kaaluda ka laevaomanike individuaalsete kvootide koondamise hõlbustamist näiteks tootjaorganisatsioonide või kalalaevade omanike ühenduste tasandil. Viimase võimalusena peaksid liikmesriigid kaaluma kaaspüügi liikide mahaarvestamist sihtliikide kvootidest sõltuvalt kaaspüügi liikide kaitsestaatusest. |
| --- | --- |

(29)

Lossimiskohustuse haldamise raames on vaja, et liikmesriigid teeksid kõik enesest oleneva soovimatu saagi vähendamiseks. Selleks tuleb käsitada prioriteetsena selektiivsete püügitehnikate täiustamist soovimatu saagi võimalikult tõhusaks vältimiseks ja vähendamiseks. On oluline, et liikmesriigid jaotaksid kvoodid kalalaevade vahel selliselt, et see peegeldab nii palju kui võimalik kalapüügi eeldatavat liigilist koosseisu. Mittevastavuse korral olemasolevate kvootide ja tegeliku kalapüügi vahel võiks liikmesriigid kaaluda korrigeerimist liikmesriikidevahelise kvootide vahetamisega, sealhulgas püsivalt. Liikmesriigid võiksid kaaluda ka laevaomanike individuaalsete kvootide koondamise hõlbustamist näiteks tootjaorganisatsioonide või kalalaevade omanike ühenduste tasandil. Viimase võimalusena peaksid liikmesriigid kaaluma kaaspüügi liikide mahaarvestamist sihtliikide kvootidest sõltuvalt kaaspüügi liikide kaitsestaatusest.

| (30) | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks liigitatud lossitud saagi kasutus peaks olema piiratud ning seda ei tohiks müüa inimtoiduks. |
| --- | --- |

(30)

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks liigitatud lossitud saagi kasutus peaks olema piiratud ning seda ei tohiks müüa inimtoiduks.

| (31) | Selleks et kanda hoolt soovimatu saagi eest, mis on vältimatu isegi siis, kui kohaldatakse kõiki meetmeid selle vähendamiseks, tuleks lossimiskohustusega kalapüügi suhtes kehtestada eelkõige mitmeaastaste kavade abil lossimiskohustusest teatavad vähese tähtsusega erandid. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et kanda hoolt soovimatu saagi eest, mis on vältimatu isegi siis, kui kohaldatakse kõiki meetmeid selle vähendamiseks, tuleks lossimiskohustusega kalapüügi suhtes kehtestada eelkõige mitmeaastaste kavade abil lossimiskohustusest teatavad vähese tähtsusega erandid.

| (32) | Lossimiskohustuse korral, mis hõlmab saagi dokumenteerimise kohustust, peaks olema võimalik teaduslike soovituste alusel, ohustamata maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke või suurendamata kalastussuremust, suurendada kalapüügivõimalusi, et võtta arvesse varem tagasi heidetud kala lossimist. |
| --- | --- |

(32)

Lossimiskohustuse korral, mis hõlmab saagi dokumenteerimise kohustust, peaks olema võimalik teaduslike soovituste alusel, ohustamata maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke või suurendamata kalastussuremust, suurendada kalapüügivõimalusi, et võtta arvesse varem tagasi heidetud kala lossimist.

| (33) | Juurdepääs kalapüügile peaks põhinema läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel, sealhulgas sellistel, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi. Liikmesriigid peaksid edendama vastutustundlikku kalapüüki, luues stiimuleid nendele käitajatele, kelle kalapüügiviis kahjustab kõige vähem keskkonda ja kes toovad ühiskonnale kõige rohkem kasu. |
| --- | --- |

(33)

Juurdepääs kalapüügile peaks põhinema läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel, sealhulgas sellistel, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi. Liikmesriigid peaksid edendama vastutustundlikku kalapüüki, luues stiimuleid nendele käitajatele, kelle kalapüügiviis kahjustab kõige vähem keskkonda ja kes toovad ühiskonnale kõige rohkem kasu.

| (34) | Kalavarudele, mille suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid kavasid, tuleks kehtestada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavad kasutusmäärad saagi või püügikoormuse piirnormide kasutuselevõtu teel. Kui andmeid ei ole piisavalt, tuleks püüki majandada ligikaudsete parameetrite alusel. |
| --- | --- |

(34)

Kalavarudele, mille suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid kavasid, tuleks kehtestada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavad kasutusmäärad saagi või püügikoormuse piirnormide kasutuselevõtu teel. Kui andmeid ei ole piisavalt, tuleks püüki majandada ligikaudsete parameetrite alusel.

| (35) | Pidades silmas kalapüügitööstuse ebakindlat majanduslikku seisundit ning teatavate rannikuäärsete kogukondade sõltuvust kalapüügist, on vaja tagada püügitegevuse suhteline stabiilsus kalapüügivõimaluste eraldamise läbi liikmesriikidele, kusjuures aluseks võetakse iga liikmesriigi prognoositav osa varudest. |
| --- | --- |

(35)

Pidades silmas kalapüügitööstuse ebakindlat majanduslikku seisundit ning teatavate rannikuäärsete kogukondade sõltuvust kalapüügist, on vaja tagada püügitegevuse suhteline stabiilsus kalapüügivõimaluste eraldamise läbi liikmesriikidele, kusjuures aluseks võetakse iga liikmesriigi prognoositav osa varudest.

| (36) | Sellise püügitegevuse suhtelise stabiilsuse puhul tuleks varude bioloogilise seisundi ajutisust arvestades kaitsta ja täielikult arvesse võtta nende piirkondade erivajadusi, kus kohalik kogukond sõltub suuresti kalapüügist ja sellega seotud tegevusest, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis (14) ja eelkõige selle VII lisas. |
| --- | --- |

(36)

Sellise püügitegevuse suhtelise stabiilsuse puhul tuleks varude bioloogilise seisundi ajutisust arvestades kaitsta ja täielikult arvesse võtta nende piirkondade erivajadusi, kus kohalik kogukond sõltub suuresti kalapüügist ja sellega seotud tegevusest, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis (14) ja eelkõige selle VII lisas.

| (37) | Seetõttu tuleks suhtelist stabiilsust mõista kõnealuses tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Seetõttu tuleks suhtelist stabiilsust mõista kõnealuses tähenduses.

| (38) | Komisjonil peaks olema õigus võtta ajutisi meetmeid püügitegevusest tulenevate tõsiste ohtude puhul, mis ohustavad mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi, ja nõuavad viivitamatut tegutsemist. Kõnealused meetmed peaksid olema seotud kindlate tähtaegadega ning kehtima kindlaksmääratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonil peaks olema õigus võtta ajutisi meetmeid püügitegevusest tulenevate tõsiste ohtude puhul, mis ohustavad mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi, ja nõuavad viivitamatut tegutsemist. Kõnealused meetmed peaksid olema seotud kindlate tähtaegadega ning kehtima kindlaksmääratud aja jooksul.

| (39) | Liikmesriigid peaksid tegema piirkondlikul tasandil koostööd, et võtta vastu ühiseid soovitusi ja muid vahendeid kaitsemeetmete väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning seoses meetmetega, mis mõjutavad püügitegevust keskkonnaõigusega kaitstud aladel. Piirkondliku koostöö raames peaks komisjon rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide abil kaitsemeetmeid vastu võtma ainult juhul, kui piirkonna kõik asjaomased liikmesriigid on ühise soovitusega nõus.Ühise soovituse puudumisel peaks komisjon esitama ettepaneku asjakohaste meetmete kohta kooskõlas ELi toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peaksid tegema piirkondlikul tasandil koostööd, et võtta vastu ühiseid soovitusi ja muid vahendeid kaitsemeetmete väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning seoses meetmetega, mis mõjutavad püügitegevust keskkonnaõigusega kaitstud aladel. Piirkondliku koostöö raames peaks komisjon rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide abil kaitsemeetmeid vastu võtma ainult juhul, kui piirkonna kõik asjaomased liikmesriigid on ühise soovitusega nõus.Ühise soovituse puudumisel peaks komisjon esitama ettepaneku asjakohaste meetmete kohta kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

| (40) | Liikmesriikidel peaks olema õigus võtta liidu vete kalavarude kaitseks ja majandamiseks meetmeid, mida nad kohaldavad üksnes oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade suhtes. |
| --- | --- |

(40)

Liikmesriikidel peaks olema õigus võtta liidu vete kalavarude kaitseks ja majandamiseks meetmeid, mida nad kohaldavad üksnes oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade suhtes.

| (41) | Liikmesriikidel peaks olema oma 12 meremiili laiuses vööndis õigus vastu võtta kõik liidu kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed juhul, kui kohaldatavad meetmed ei ole liidu muude liikmesriikide kalalaevade suhtes diskrimineerivad, eelnevalt on konsulteeritud teiste asjaomaste liikmesriikidega ning liit ei ole asjaomase 12 meremiili laiuses vööndis vastu võtnud kaitset ja majandamist käsitlevaid erimeetmeid. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriikidel peaks olema oma 12 meremiili laiuses vööndis õigus vastu võtta kõik liidu kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed juhul, kui kohaldatavad meetmed ei ole liidu muude liikmesriikide kalalaevade suhtes diskrimineerivad, eelnevalt on konsulteeritud teiste asjaomaste liikmesriikidega ning liit ei ole asjaomase 12 meremiili laiuses vööndis vastu võtnud kaitset ja majandamist käsitlevaid erimeetmeid.

| (42) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada ülekantavate püügikontsessioonide süsteem. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada ülekantavate püügikontsessioonide süsteem.

| (43) | Liikmesriigid peaksid võtma erimeetmeid, et viia liidu kalalaevade arv vastavusse kättesaadavate varudega, tuginedes oma hinnangutele tasakaalu kohta oma laevastiku püügivõimsuse ja neile määratud püügivõimaluste vahel. Hindamised tuleks läbi viia kooskõlas komisjoni suunistega ning esitada komisjonile edastatavas aastaaruandes. Kõnealused aastaaruanded tuleks avalikustada. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik valida meetmeid ja vahendeid, mida ta soovib vastu võtta, et vähendada liigset püügivõimsust. |
| --- | --- |

(43)

Liikmesriigid peaksid võtma erimeetmeid, et viia liidu kalalaevade arv vastavusse kättesaadavate varudega, tuginedes oma hinnangutele tasakaalu kohta oma laevastiku püügivõimsuse ja neile määratud püügivõimaluste vahel. Hindamised tuleks läbi viia kooskõlas komisjoni suunistega ning esitada komisjonile edastatavas aastaaruandes. Kõnealused aastaaruanded tuleks avalikustada. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik valida meetmeid ja vahendeid, mida ta soovib vastu võtta, et vähendada liigset püügivõimsust.

| (44) | Lisaks tuleks püügivõimsuse haldamise ja korrigeerimise eesmärgil säilitada laevade püügilt kõrvaldamise rahastamisega seotud kohustuslikud laevastiku püügivõimsuse sihttasemed ja riiklikud laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korrad. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks tuleks püügivõimsuse haldamise ja korrigeerimise eesmärgil säilitada laevade püügilt kõrvaldamise rahastamisega seotud kohustuslikud laevastiku püügivõimsuse sihttasemed ja riiklikud laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korrad.

| (45) | Liikmesriigid peaksid registreerima minimaalsed andmed nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta. Kõnealused andmed tuleks liikmesriikide laevastike suuruse seire eesmärgil komisjonile kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

(45)

Liikmesriigid peaksid registreerima minimaalsed andmed nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta. Kõnealused andmed tuleks liikmesriikide laevastike suuruse seire eesmärgil komisjonile kättesaadavaks teha.

| (46) | Kalapüügi majandamiseks parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal on vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. Seetõttu peaksid liikmesriigid koguma andmeid laevastike ja nende püügitegevuse kohta, eriti bioloogilisi andmeid saagi, sealhulgas ka tagasiheite kohta ning teavet kalavarusid käsitlevate uuringute ja püügitegevuse võimaliku mõju kohta mere ökosüsteemile. Liikmesriigid peaksid haldama kogutud andmeid ning tegema need kättesaadavaks lõppkasutajatele ja muudele huvitatud isikutele. Liikmesriigid peaksid andmete kogumise kooskõlastamiseks tegema omavahel ja komisjoniga koostööd. Liikmesriigid peaksid andmete kogumisel tegema vajaduse korral koostööd kolmandate riikidega. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile hindamiseks andmete kogumise kohta aastaaruande, mis avalikustatakse. |
| --- | --- |

(46)

Kalapüügi majandamiseks parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal on vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. Seetõttu peaksid liikmesriigid koguma andmeid laevastike ja nende püügitegevuse kohta, eriti bioloogilisi andmeid saagi, sealhulgas ka tagasiheite kohta ning teavet kalavarusid käsitlevate uuringute ja püügitegevuse võimaliku mõju kohta mere ökosüsteemile. Liikmesriigid peaksid haldama kogutud andmeid ning tegema need kättesaadavaks lõppkasutajatele ja muudele huvitatud isikutele. Liikmesriigid peaksid andmete kogumise kooskõlastamiseks tegema omavahel ja komisjoniga koostööd. Liikmesriigid peaksid andmete kogumisel tegema vajaduse korral koostööd kolmandate riikidega. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile hindamiseks andmete kogumise kohta aastaaruande, mis avalikustatakse.

| (47) | Andmekogumine peaks hõlmama andmeid, mis hõlbustavad kalapüügisektoris, vesiviljeluses ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid töötlevas tööstuses tegutsevate ettevõtjate ning kõnealuste tööstusharude tööhõivealaste suundumuste majanduslikku hindamist |
| --- | --- |

(47)

Andmekogumine peaks hõlmama andmeid, mis hõlbustavad kalapüügisektoris, vesiviljeluses ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid töötlevas tööstuses tegutsevate ettevõtjate ning kõnealuste tööstusharude tööhõivealaste suundumuste majanduslikku hindamist

| (48) | Komisjoni otsusega 2005/629/EÜ (15) asutatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega võib konsulteerida küsimustes, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamisega, et tagada vajalik kõrgelt kvalifitseeritud teadustöötajate abi, eelkõige bioloogiliste, majanduslike, keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tehniliste teadmiste rakendamisel. |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni otsusega 2005/629/EÜ (15) asutatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega võib konsulteerida küsimustes, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamisega, et tagada vajalik kõrgelt kvalifitseeritud teadustöötajate abi, eelkõige bioloogiliste, majanduslike, keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tehniliste teadmiste rakendamisel.

| (49) | Poliitikale orienteeritud kalandusteadust tuleks tugevdada riiklikul tasandil vastu võetud kalandusalaste teaduslike andmekogumis-, teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammidega, mida rakendatakse kooskõlas teiste liikmesriikidega liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikes. Samuti tuleks edendada paremat koostööd tööstuse ja teadlaste vahel. |
| --- | --- |

(49)

Poliitikale orienteeritud kalandusteadust tuleks tugevdada riiklikul tasandil vastu võetud kalandusalaste teaduslike andmekogumis-, teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammidega, mida rakendatakse kooskõlas teiste liikmesriikidega liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikes. Samuti tuleks edendada paremat koostööd tööstuse ja teadlaste vahel.

| (50) | Liit peaks edendama ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et liidu ettevõtjate püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida rakendatakse liidu õiguse alusel, ning edendades võrdseid võimalusi liidu ja kolmandate riikide käitajatele. Selleks peaks liit püüdma juhtida piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide tulemuslikkuse parandamist, et paremini kaitsta ja majandada nende pädevusse kuuluvaid mere bioloogilisi ressursse, sealhulgas võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liit peaks tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste meetmete täitmist, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liidu seisukohad peaksid põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel. |
| --- | --- |

(50)

Liit peaks edendama ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et liidu ettevõtjate püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida rakendatakse liidu õiguse alusel, ning edendades võrdseid võimalusi liidu ja kolmandate riikide käitajatele. Selleks peaks liit püüdma juhtida piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide tulemuslikkuse parandamist, et paremini kaitsta ja majandada nende pädevusse kuuluvaid mere bioloogilisi ressursse, sealhulgas võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liit peaks tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste meetmete täitmist, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liidu seisukohad peaksid põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel.

| (51) | Säästva kalapüügi partnerluslepingud kolmandate riikidega peaksid tagama, et liidu ettevõtjate püügitegevus kolmanda riigi vetes põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel ja asjakohasel teabevahetusel, tagades mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise, ülejäägi kindlakstegemise läbipaistvuse ning vastavalt sellele varude majandamise kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. Need lepingud, milles nähakse ette juurdepääs liidu laevastiku huvide kohastele ressurssidele vastutasuks liidu rahalise toetuse eest, peaksid aitama luua kvaliteetse majandamisraamistiku, et tagada eelkõige tõhusad andmekogumis-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed. |
| --- | --- |

(51)

Säästva kalapüügi partnerluslepingud kolmandate riikidega peaksid tagama, et liidu ettevõtjate püügitegevus kolmanda riigi vetes põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel ja asjakohasel teabevahetusel, tagades mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise, ülejäägi kindlakstegemise läbipaistvuse ning vastavalt sellele varude majandamise kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. Need lepingud, milles nähakse ette juurdepääs liidu laevastiku huvide kohastele ressurssidele vastutasuks liidu rahalise toetuse eest, peaksid aitama luua kvaliteetse majandamisraamistiku, et tagada eelkõige tõhusad andmekogumis-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed.

| (52) | Inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine peaks olema säästva kalapüügi partnerluslepingute oluliseks osaks ning nendes peaks sisalduma inimõigusi käsitlev erisäte. Inimõigusi käsitleva erisätte sisseviimine säästva kalapüügi partnerluslepingutesse peaks toimuma täielikus kooskõlas liidu arengupoliitika üldiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(52)

Inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine peaks olema säästva kalapüügi partnerluslepingute oluliseks osaks ning nendes peaks sisalduma inimõigusi käsitlev erisäte. Inimõigusi käsitleva erisätte sisseviimine säästva kalapüügi partnerluslepingutesse peaks toimuma täielikus kooskõlas liidu arengupoliitika üldiste eesmärkidega.

| (53) | Vesiviljelus peaks toetama toidutootmise potentsiaali jätkusuutlikku säilitamist kogu liidus, et tagada pikaajalist toiduga kindlustatust, sealhulgas toiduga varustatust, samuti majanduskasvu ja tööhõivet liidu kodanikele ning kogu maailmas veeandide üha kasvava nõudluse rahuldamist. |
| --- | --- |

(53)

Vesiviljelus peaks toetama toidutootmise potentsiaali jätkusuutlikku säilitamist kogu liidus, et tagada pikaajalist toiduga kindlustatust, sealhulgas toiduga varustatust, samuti majanduskasvu ja tööhõivet liidu kodanikele ning kogu maailmas veeandide üha kasvava nõudluse rahuldamist.

| (54) | Komisjoni poolt 2009. aastal vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegias, mida tervitas ja toetas nõukogu ning mille kiitis heaks Euroopa Parlament, viidati vajadusele luua ja edendada vesiviljeluse säästva arengu aluseks olevaid võrdseid tingimusi. |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni poolt 2009. aastal vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegias, mida tervitas ja toetas nõukogu ning mille kiitis heaks Euroopa Parlament, viidati vajadusele luua ja edendada vesiviljeluse säästva arengu aluseks olevaid võrdseid tingimusi.

| (55) | Liidus mõjutavad vesiviljelust väga erinevad piiriülese mõjuga tingimused, sealhulgas lubade väljastamine käitajatele. Seetõttu tuleks välja töötada liidu strateegilised suunised riiklike strateegiliste kavade koostamise kohta, et parandada vesiviljelussektori konkurentsivõimet, toetades selle arendamist ja innovatsiooni ning ergutades majandustegevust, tegevuste mitmekesistamist ja elukvaliteedi parandamist ranniku- ja sisemaa-aladel. Lisaks tuleks kasutusele võtta mehhanismid, kasutades avatud koordinatsiooni meetodit, et vahetada liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid seoses riiklike meetmetega, mis puudutavad ärikeskkonna stabiilsust, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning lubade andmise menetluste lihtsustamist. |
| --- | --- |

(55)

Liidus mõjutavad vesiviljelust väga erinevad piiriülese mõjuga tingimused, sealhulgas lubade väljastamine käitajatele. Seetõttu tuleks välja töötada liidu strateegilised suunised riiklike strateegiliste kavade koostamise kohta, et parandada vesiviljelussektori konkurentsivõimet, toetades selle arendamist ja innovatsiooni ning ergutades majandustegevust, tegevuste mitmekesistamist ja elukvaliteedi parandamist ranniku- ja sisemaa-aladel. Lisaks tuleks kasutusele võtta mehhanismid, kasutades avatud koordinatsiooni meetodit, et vahetada liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid seoses riiklike meetmetega, mis puudutavad ärikeskkonna stabiilsust, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning lubade andmise menetluste lihtsustamist.

| (56) | Vesiviljeluse eripära tõttu on vaja nõuandekomisjoni, et konsulteerida sidusrühmadega vesiviljelust mõjutada võivates liidu poliitika küsimustes. |
| --- | --- |

(56)

Vesiviljeluse eripära tõttu on vaja nõuandekomisjoni, et konsulteerida sidusrühmadega vesiviljelust mõjutada võivates liidu poliitika küsimustes.

| (57) | On vaja tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelussektori konkurentsivõimet ning on vaja lihtsustamist, mis toetaks kõnealuse sektori tootmis- ja turustustegevuse paremat korraldamist. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ühine turukorraldus peaks sõltumata toodete päritolust tagama võrdsed tingimused kõigile liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele, võimaldama tarbijatel teha teadlikumaid valikuid ning toetama vastutustundlikku tarbimist, samuti peaks see parandama majandusteadmisi ning arusaamist liidu turgude toimimisest kogu tarneahela ulatuses. |
| --- | --- |

(57)

On vaja tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelussektori konkurentsivõimet ning on vaja lihtsustamist, mis toetaks kõnealuse sektori tootmis- ja turustustegevuse paremat korraldamist. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ühine turukorraldus peaks sõltumata toodete päritolust tagama võrdsed tingimused kõigile liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele, võimaldama tarbijatel teha teadlikumaid valikuid ning toetama vastutustundlikku tarbimist, samuti peaks see parandama majandusteadmisi ning arusaamist liidu turgude toimimisest kogu tarneahela ulatuses.

| (58) | Ühist turukorraldust tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames. |
| --- | --- |

(58)

Ühist turukorraldust tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.

| (59) | Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks tuleks kehtestada kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise tõhus süsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. |
| --- | --- |

(59)

Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks tuleks kehtestada kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise tõhus süsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

| (60) | Liidu kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise süsteemi raames tuleks edendada tänapäevaste ja tõhusate tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriikidel ja komisjonil peaks olema võimalik läbi viia uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katseprojekte. |
| --- | --- |

(60)

Liidu kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise süsteemi raames tuleks edendada tänapäevaste ja tõhusate tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriikidel ja komisjonil peaks olema võimalik läbi viia uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katseprojekte.

| (61) | Võrreldavate tingimuste tagamiseks eri liikmesriikides kontrolli- ja täitmise tagamise eeskirjade rakendamisel tuleks toetada liikmesriikidevahelist koostööd tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(61)

Võrreldavate tingimuste tagamiseks eri liikmesriikides kontrolli- ja täitmise tagamise eeskirjade rakendamisel tuleks toetada liikmesriikidevahelist koostööd tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kindlaksmääramisel.

| (62) | Selleks et tagada käitajate kaasamine liidu andmekogumisse ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda, et nende d osaleksid proportsionaalselt vastavate tegevuskulude katmises. |
| --- | --- |

(62)

Selleks et tagada käitajate kaasamine liidu andmekogumisse ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda, et nende d osaleksid proportsionaalselt vastavate tegevuskulude katmises.

| (63) | Liikmesriigid üksi ei suuda piisavalt saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke kalapüügitööstuse ja selle juhtimise arendamises tekkivate probleemide ning liikmesriikide rahaliste vahendite piiratuse tõttu. Seetõttu tuleks kõnealuste eesmärkide saavutamist toetada liidu sellise mitmeaastase finantsabi andmisega, mis keskendub ühise kalanduspoliitika prioriteetsetele valdkondadele ning lähtub konkreetsete liikmesriikide kalapüügitööstuse eripärast. |
| --- | --- |

(63)

Liikmesriigid üksi ei suuda piisavalt saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke kalapüügitööstuse ja selle juhtimise arendamises tekkivate probleemide ning liikmesriikide rahaliste vahendite piiratuse tõttu. Seetõttu tuleks kõnealuste eesmärkide saavutamist toetada liidu sellise mitmeaastase finantsabi andmisega, mis keskendub ühise kalanduspoliitika prioriteetsetele valdkondadele ning lähtub konkreetsete liikmesriikide kalapüügitööstuse eripärast.

| (64) | Liidu finantsabi saamine peaks sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja käitajad (sealhulgas laevaomanikud) järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Kui vastuvõetavatest erieeskirjadest ei tulene teisiti, tuleks liidu finantsabi andmine katkestada või peatada või korrigeerida selle andmist juhul, kui liikmesriik ei ole täitnud ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud konkreetset kohustust või kui käitaja on nimetatud eeskirju tõsiselt rikkunud. |
| --- | --- |

(64)

Liidu finantsabi saamine peaks sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja käitajad (sealhulgas laevaomanikud) järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Kui vastuvõetavatest erieeskirjadest ei tulene teisiti, tuleks liidu finantsabi andmine katkestada või peatada või korrigeerida selle andmist juhul, kui liikmesriik ei ole täitnud ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud konkreetset kohustust või kui käitaja on nimetatud eeskirju tõsiselt rikkunud.

| (65) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel on andnud häid tulemusi dialoogi pidamine sidusrühmadega. Võttes arvesse tingimuste erinevust liidu vetes ja ühise kalanduspoliitika suunatust piirkonnastumisele, peaksid nõuandekomisjonid võimaldama ühise kalanduspoliitika rakendamisel kasutada ära kõikide sidusrühmade teadmised ja kogemused. |
| --- | --- |

(65)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel on andnud häid tulemusi dialoogi pidamine sidusrühmadega. Võttes arvesse tingimuste erinevust liidu vetes ja ühise kalanduspoliitika suunatust piirkonnastumisele, peaksid nõuandekomisjonid võimaldama ühise kalanduspoliitika rakendamisel kasutada ära kõikide sidusrühmade teadmised ja kogemused.

| (66) | Arvestades äärepoolseimate piirkondade, vesiviljeluse, turgude ja Musta mere eripära, on asjakohane luua igaühe jaoks neist uus nõuandekomisjon. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades äärepoolseimate piirkondade, vesiviljeluse, turgude ja Musta mere eripära, on asjakohane luua igaühe jaoks neist uus nõuandekomisjon.

| (67) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liikmesriikide teatavate keskkonnaalaste kohustustega kaasnevate kaitsemeetmete vastuvõtmisega; lossimiskohustuse korrigeerimisega, et viia see kooskõlla liidu rahvusvaheliste kohustustega; lossimiskohustuse laiendamisega teistele liikidele, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; tagasiheite erikavade vastuvõtmisega, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; lossimiskohustusest tehtavate vähese tähtsusega erandite vastuvõtmisega, kui kõnealuse kohustuse suhtes pole vastu võetud muud rakendusmeedet; ning nõuandekomisjonide toimimise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(67)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liikmesriikide teatavate keskkonnaalaste kohustustega kaasnevate kaitsemeetmete vastuvõtmisega; lossimiskohustuse korrigeerimisega, et viia see kooskõlla liidu rahvusvaheliste kohustustega; lossimiskohustuse laiendamisega teistele liikidele, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; tagasiheite erikavade vastuvõtmisega, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; lossimiskohustusest tehtavate vähese tähtsusega erandite vastuvõtmisega, kui kõnealuse kohustuse suhtes pole vastu võetud muud rakendusmeedet; ning nõuandekomisjonide toimimise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (68) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses ajutiste meetmetega mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava tõsise ohu vähendamiseks, laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korraga ning liidu kalalaevastiku registri jaoks andmete salvestamise, vormindamise ja registrile edastamisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(68)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses ajutiste meetmetega mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava tõsise ohu vähendamiseks, laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korraga ning liidu kalalaevastiku registri jaoks andmete salvestamise, vormindamise ja registrile edastamisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

| (69) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(69)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (70) | Nõukogu otsus 2004/585/EÜ (17) tuleks tunnistada kehtetuks kohe pärast käesoleva määruse kohaste eeskirjade jõustumist. |
| --- | --- |

(70)

Nõukogu otsus 2004/585/EÜ (17) tuleks tunnistada kehtetuks kohe pärast käesoleva määruse kohaste eeskirjade jõustumist.

| (71) | Määruses (EÜ) nr 2371/2002 tehtavate muudatuste arvu ja olulisuse tõttu tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(71)

Määruses (EÜ) nr 2371/2002 tehtavate muudatuste arvu ja olulisuse tõttu tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab:

| a) | mere bioloogiliste ressursside kaitset ning selliseid ressursse ammutava kalapüügi ja selleks vajaliku laevastiku majandamist; |
| --- | --- |

a)

mere bioloogiliste ressursside kaitset ning selliseid ressursse ammutava kalapüügi ja selleks vajaliku laevastiku majandamist;

| b) | ühise kalanduspoliitika rakendamist toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse, vesiviljelust ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist. |
| --- | --- |

b)

ühise kalanduspoliitika rakendamist toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse, vesiviljelust ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist.

2.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab lõikes 1 osutatud tegevusi juhul, kui neid teostatakse:

| a) | liikmesriikide territooriumil, kus kohaldatakse ELi toimimise lepingut, |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide territooriumil, kus kohaldatakse ELi toimimise lepingut,

| b) | liidu vetes, sh kolmanda riigi lipu all sõitvatel või seal registreeritud kalalaevadel, |
| --- | --- |

b)

liidu vetes, sh kolmanda riigi lipu all sõitvatel või seal registreeritud kalalaevadel,

| c) | liidu kalalaevadel liidu vetest väljaspool või |
| --- | --- |

c)

liidu kalalaevadel liidu vetest väljaspool või

| d) | liikmesriikide kodanike poolt, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide kodanike poolt, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Ühine kalanduspoliitika tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega.

2.   Ühises kalanduspoliitikas kohaldatakse kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid.

Selleks, et saavutada eesmärk järk-järgult taastada ja hoida kalavarude populatsioonide biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel, saavutatakse maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr võimaluse korral 2015. aastaks ning seejärel järk-järgult, laienedes kõikidele varudele hiljemalt 2020. aastaks.

3.   Ühises kalanduspoliitikas rakendatakse kalapüügi majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et viia püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile miinimumini, ning püütakse tagada seda, et vesiviljeluses ja püügitegevuses välditaks merekeskkonna seisundi halvendamist.

4.   Ühise kalanduspoliitikaga antakse panus teaduslike andmete kogumisse.

5.   Ühise kalanduspoliitikaga eelkõige:

| a) | kaotatakse järg-järgult tagasiheide, igal üksikjuhul eraldi ja võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, vältides ja vähendades võimalikult palju soovimatut saaki ja ning tagades järk-järgult saagi lossimise; |
| --- | --- |

a)

kaotatakse järg-järgult tagasiheide, igal üksikjuhul eraldi ja võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, vältides ja vähendades võimalikult palju soovimatut saaki ja ning tagades järk-järgult saagi lossimise;

| b) | vajaduse korral kasutatakse soovimatut saaki parimal viisil ära, loomata turgu kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemale saagile; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kasutatakse soovimatut saaki parimal viisil ära, loomata turgu kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemale saagile;

| c) | luuakse tingimused majanduslikult elujõulisemale ja konkurentsivõimelisemale kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele; |
| --- | --- |

c)

luuakse tingimused majanduslikult elujõulisemale ja konkurentsivõimelisemale kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele;

| d) | nähakse ette meetmed laevastike püügivõimsuse kohandamiseks püügivõimalustega, mis vastavad lõikele 2, et saavutada majanduslikult elujõulised laevastikud, kasutamata ülemäära mere bioloogilisi ressursse; |
| --- | --- |

d)

nähakse ette meetmed laevastike püügivõimsuse kohandamiseks püügivõimalustega, mis vastavad lõikele 2, et saavutada majanduslikult elujõulised laevastikud, kasutamata ülemäära mere bioloogilisi ressursse;

| e) | edendatakse liidus säästvat vesiviljelust, et toetada toiduga varustatust ja kindlustatust ning tööhõivet; |
| --- | --- |

e)

edendatakse liidus säästvat vesiviljelust, et toetada toiduga varustatust ja kindlustatust ning tööhõivet;

| f) | toetatakse rahuldava elatustaseme saavutamist nende hulgas, kes sõltuvad püügitegevusest, pidades silmas rannapüüki ja sotsiaal-majanduslikke aspekte; |
| --- | --- |

f)

toetatakse rahuldava elatustaseme saavutamist nende hulgas, kes sõltuvad püügitegevusest, pidades silmas rannapüüki ja sotsiaal-majanduslikke aspekte;

| g) | panustatakse kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tõhusasse ja läbipaistvasse siseturgu ning võrdsete tingimuste tagamisse liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele; |
| --- | --- |

g)

panustatakse kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tõhusasse ja läbipaistvasse siseturgu ning võrdsete tingimuste tagamisse liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele;

| h) | võetakse arvesse nii tarbijate kui ka tootjate huvisid; |
| --- | --- |

h)

võetakse arvesse nii tarbijate kui ka tootjate huvisid;

| i) | edendatakse rannapüüki, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte; |
| --- | --- |

i)

edendatakse rannapüüki, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte;

| j) | tagatakse kooskõla liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund, nagu on sätestatud direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1, ja liidu muude poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

j)

tagatakse kooskõla liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund, nagu on sätestatud direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1, ja liidu muude poliitikavaldkondadega.

Artikkel 3

Hea valitsemistava põhimõtted

Ühises kalanduspoliitikas juhindutakse järgmistest hea valitsemistava põhimõtetest:

| a) | vastutuse selge määratlemine liidu, piirkonna, riigi ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

vastutuse selge määratlemine liidu, piirkonna, riigi ja kohalikul tasandil;

| b) | piirkondliku eripära arvesse võtmine piirkondliku lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

b)

piirkondliku eripära arvesse võtmine piirkondliku lähenemisviisi abil;

| c) | meetmete võtmine parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal; |
| --- | --- |

c)

meetmete võtmine parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal;

| d) | pikaajaline perspektiiv; |
| --- | --- |

d)

pikaajaline perspektiiv;

| e) | haldusalane kulutõhusus; |
| --- | --- |

e)

haldusalane kulutõhusus;

| f) | sidusrühmade, eelkõige nõuandekomisjonide asjakohane kaasamine kõikidel etappidel kontseptsioonist kuni meetmete rakendamiseni; |
| --- | --- |

f)

sidusrühmade, eelkõige nõuandekomisjonide asjakohane kaasamine kõikidel etappidel kontseptsioonist kuni meetmete rakendamiseni;

| g) | lipuriigi esmavastutus; |
| --- | --- |

g)

lipuriigi esmavastutus;

| h) | kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

h)

kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega;

| i) | asjakohane mõjuhinnangute kasutamine; |
| --- | --- |

i)

asjakohane mõjuhinnangute kasutamine;

| j) | kooskõla ühise kalanduspoliitika sise- ja välismõõtme vahel; |
| --- | --- |

j)

kooskõla ühise kalanduspoliitika sise- ja välismõõtme vahel;

| k) | andmete käsitlemise läbipaistvus kooskõlas kehtivate õiguslike nõuetega ning eraelu, isikuandmete kaitse ja konfidentsiaalsuseeskirjade nõuetekohane austamine; andmete kättesaadavus asjakohastele teadusasutustele, teistele asutustele, kellel on teadus- või majandamisalane huvi, ja muudele kindlaksmääratud lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

k)

andmete käsitlemise läbipaistvus kooskõlas kehtivate õiguslike nõuetega ning eraelu, isikuandmete kaitse ja konfidentsiaalsuseeskirjade nõuetekohane austamine; andmete kättesaadavus asjakohastele teadusasutustele, teistele asutustele, kellel on teadus- või majandamisalane huvi, ja muudele kindlaksmääratud lõppkasutajatele.

Artikkel 4

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „liidu veed”– liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, v.a ELi toimimise lepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed;

2)   „mere bioloogilised ressursid”– kasutusel ja saadaval olevad merevees elavad liigid, sealhulgas anadroomsed ja katadroomsed liigid nende merevees elamise ajal;

3)   „magevee bioloogilised ressursid”– kasutusel ja saadaval olevad magevees elavad liigid;

4)   „kalalaev”– laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärilisel eesmärgil, või hariliku tuuni mõrd;

5)   „liidu kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

6)   „kalalaevastiku koosseisu arvamine”– kalalaeva registreerimine liikmesriigi kalalaevaregistris;

7)   „maksimaalne jätkusuutlik saagikus”– kõrgeim teoreetiline tasakaalustatud saak, mida saab kalavarust püsivalt keskmiselt välja püüda olemasolevate keskmiste keskkonnatingimuste juures ilma taastootmisprotsessi märkimisväärselt mõjutamata;

8)   „ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele” ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 6 tähenduses– lähenemine, mille kohaselt ei tohiks piisavate teadusandmete puudumist kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta tarvitusele võtmata meetmeid sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning sihtliiki mittekuuluvate liikide ja nende elukeskkonna kaitseks;

9)   „ökosüsteemipõhine lähenemisviis kalavarude majandamisele”– integreeritud lähenemisviis kalavarude majandamisele ökoloogiliselt asjakohastes piirides, mis püüab korraldada looduslike ressursside kasutamist, võttes arvesse kalapüüki ja muud inimtegevust ning säilitades samas nii bioloogilise mitmekesisuse kui ka bioloogilised protsessid, mis on vajalikud mõjutatud ökosüsteemi asualade koosseisu, struktuuri ja funktsioneerimise kaitseks, võttes arvesse teadmisi ja ebaselgeid aspekte seoses ökosüsteemi biootiliste, abiootiliste ja inimestega seotud komponentidega;

10)   „tagasiheide”– saak, mis lastakse merre tagasi;

11)   „väikese mõjuga kalapüük”– selektiivsete kalapüügiviiside kasutamine, millel on väike kahjulik mõju mereökosüsteemidele ja/või mis võib tekitada vähe heitgaase;

12)   „selektiivne kalapüük”– kalapüük, mille puhul kasutatakse püügimeetodeid või püügivahendeid, millega püütakse püügioperatsioonide käigus sihipäraselt organisme suuruse või liigi järgi, võimaldades vältida või vigastamata vabaks lasta sihtliiki mittekuuluvaid isendeid;

13)   „kalastussuremus”– määr, mille ulatuses eemaldatakse püügitegevuse käigus teatava aja jooksul varust biomass ja üksikud isendid;

14)   „varu”– mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

15)   „püügi piirnorm”– vastavalt vajadusele kas koguseline piirnorm kalavaru või kalavarude rühma püügiks teataval ajavahemikul, mil sellise kalavaru või kalavarude rühma suhtes kehtib lossimiskohustus, või koguseline piirnorm kalavaru või kalavarude rühma püügiks teataval ajavahemikul, mil lossimiskohustus ei kehti;

16)   „kaitse piirväärtused”– kalavaru populatsiooni parameetrite (biomass või kalastussuremus) väärtused, mida kasutatakse kalapüügi majandamisel, näiteks lubatava bioloogilise riski või soovitud saagikustaseme kindlaksmääramisel;

17)   „kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt”– merevees elavate liikide mõõt, arvestades küpsust, mis on kehtestatud liidu õigusega ja millest väiksema mõõdu puhul rakendatakse piiranguid või stiimuleid, mille eesmärk on vältida nende püüki püügitegevuse käigus; selline mõõt asendab vajaduse korral lossitava saagi alammõõdu;

18)   „ohututes bioloogilistes piirides kalavarud”– kalavarud, mille puhul on väga tõenäoline, et nende hinnanguline kudekarja biomass eelmise aasta lõpus on suurem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim) ja nende hinnanguline kalastussuremus eelmisel aastal on väiksem kui kalastussuremuse piirväärtus (Flim);

19)   „kaitseabinõu”– ettevaatusmeede, mis on mõeldud soovimatu asjade käigu vältimiseks;

20)   „tehniline meede”– meede, millega reguleeritakse väljapüügi liigilist koostist ja suuruse järgi jaotumist ning püügitegevuse mõju ökosüsteemi osadele, kehtestades püüniste kasutamise ja ehituse tingimused ning püügipiirkondadele juurdepääsu piirangud;

21)   „püügikoormus”– kalalaeva võimsus korrutatuna püügil oldud päevade arvuga; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi laevade püügikoormuste summa;

22)   „otsese majandamishuviga liikmesriik”– liikmesriik, kellel on huvi kalapüügivõimaluste või kalapüügi vastu asjaomase liikmesriigi majandusvööndis, või Vahemere puhul huvi avamerel toimuva traditsioonilise kalapüügi vastu;

23)   „ülekantavad püügikontsessioonid”– tühistatav kasutamisõigus teatavale osale kalapüügivõimalustest, mis on liikmesriigile eraldatud või nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (18) artikli 19 kohaselt liikmesriigi poolt kehtestatud majandamiskavadega ette nähtud ning mida õiguse omanik tohib edasi anda;

24)   „püügivõimsus”– laeva tonnaaž brutotonnides (GT) ja võimsus kilovattides (kW), nagu on määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2930/86 (19) artiklites 4 ja 5;

25)   „vesiviljelus”– veeorganismide kasvatamine või viljelemine võtete abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; veeorganismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud;

26)   „kalalaevatunnistus”– nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (20) artikli 4 punktis 9 määratletud tunnistus;

27)   „kalapüügiluba”– määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 10 määratletud luba;

28)   „püügitegevus”– kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

29)   „kalapüügitooted”– püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid või nendest valmistatud tooted;

30)   „käitaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

31)   „tõsine rikkumine”– asjakohases liidu õiguses, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (21) artikli 42 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõikes 1 määratletud rikkumine;

32)   „teaduslike andmete lõpptarbija”– asutus, mis on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu;

33)   „lubatud kogupüügi ülejääk”– lubatud kogupüügi see osa, mida rannikuriik ei püüa ja mille tagajärjel jääb individuaalsete kalavarude üldine kasutamise tase alla sellise taseme, mis võimaldab varudel taastuda, ja mille puhul hoitakse püütavate liikide populatsioone üle parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele põhineva soovitava taseme;

34)   „vesiviljelustooted”– mis tahes vesiviljeluse tulemusena saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või nendest tehtud tooted;

35)   „kudekarja biomass”– määratud aja jooksul sigimises osalevate teatavasse kalavarusse kuuluvate kalade (sealhulgas isas- ja emaskalad ja poegimise teel paljunevad kalad) hinnanguline mass;

36)   „segapüük”– püük, milles leidub rohkem kui ühte liiki kalu ning need erinevad liigid püütakse tõenäoliselt sama püügioperatsiooni käigus;

37)   „säästva kalapüügi partnerluslepingud”– kolmanda riigiga sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mille eesmärk on saada vastutasuks liidu rahalise hüvitise eest, mis võib hõlmata valdkondlikku toetust, juurdepääs vetele ja varudele, et kasutada säästval viisil osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi geograafiliste piirkondade geograafilisi määratlusi:

a)   „Põhjameri”– ICESi (22) IV ja IIIa püügipiirkonnad;

b)   „Läänemeri”– ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad;

c)   „loodepiirkonna veed”– ICESi V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad;

d)   „edelapiirkonna veed”– ICESi VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi püügipiirkonnad (23) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed);

e)   „Vahemeri”– Vahemere veed 5°36’ läänepikkusjoonest ida pool;

f)   „Must meri”– GFCMi (Vahemere üldine kalanduskomisjon) geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2.

II   OSA

JUURDEPÄÄS VETELE

Artikkel 5

Vetele juurdepääsu üldeeskirjad

1.   Liidu kalalaevadel on vetele ja varudele võrdne juurdepääsuõigus kõikides liidu vetes, v.a lõigetes 2 ja 3 osutatud veed, mille suhtes kohaldatakse III osa kohaselt vastu võetud meetmeid.

2.   Liikmesriigid võivad oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates, lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kuni 31. detsembrini 2022 kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis tavapäraselt püüavad kala kõnealustele vetele lähedase ranniku sadamatest, ilma et see piiraks kokkuleppeid, mis on sõlmitud muude liikmesriikide lipu all sõitvate liidu kalalaevade vahel olemasolevate naabrussuhete raames, ning I lisas esitatud korda, millega kehtestatakse igale liikmesriigile geograafilised vööndid muude liikmesriikide rannikuvetes, kus püügitegevus toimub, ning määratakse liigid, mida nimetatud tegevus hõlmab. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist käesoleva lõike kohaselt seatud piirangutest.

3.   Asjaomased liikmesriigid võivad ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus 1 osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade lähtejoonest kuni 100 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kuni 31. detsembrini 2022 kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis on registreeritud kõnealuste territooriumite sadamates. Selliseid piiranguid ei kohaldata liidu laevade suhtes, mis tavapäraselt püüavad kala kõnealustes vetes, kui nimetatud laevad ei ületa seal tavapäraselt rakendatavat püügikoormust. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist käesoleva lõike kohaselt seatud piirangutest.

4.   Meetmed, mida kohaldatakse pärast lõigetes 2 ja 3 sätestatud korra kehtivuse lõppu, võetakse vastu hiljemalt 31. detsembriks 2022.

III   OSA

MERE BIOLOOGILISTE RESSURSSIDE KAITSEKS JA SÄÄSTVAKS KASUTAMISEKS VÕETAVAD MEETMED

I   JAOTIS

Kaitsemeetmed

Artikkel 6

Üldsätted

1.   Artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks seoses mere bioloogiliste ressursside kaitse ja säästva kasutamisega võtab liit vastu artiklis 7 sätestatud kaitsemeetmed.

2.   Komisjon konsulteerib käesoleva määruse rakendamisel asjakohaste nõuandvate organite ja asjakohaste teadusasutustega. Kaitsemeetmete vastuvõtmisel võetakse arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, mis võivad vajaduse korral hõlmata kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ning muude nõuandvate organite koostatud aruandeid, nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid ja liikmesriikide ühiseid soovitusi kooskõlas artikliga 18.

3.   Liikmesriigid võivad teha koostööd meetmete vastuvõtmiseks vastavalt artiklitele 11, 15 ja 18.

4.   Liikmesriigid kooskõlastavad omavahelist tegevust enne siseriiklike meetmete vastuvõtmist vastavalt artikli 20 lõikele 2.

5.   Erijuhtudel, eelkõige seoses Vahemere piirkonnaga, võib liikmesriikidel olla õigus võtta ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu õiguslikult siduvaid õigusakte, sealhulgas kaitsemeetmeid. Vajaduse korral kohaldatakse artiklit 18.

Artikkel 7

Kaitsemeetmete liigid

1.   Mere bioloogiliste ressursside kaitseks ja säästvaks kasutamiseks võib võtta muu hulgas järgmisi meetmeid:

| a) | mitmeaastased kavad vastavalt artiklitele 9 ja 10; |
| --- | --- |

a)

mitmeaastased kavad vastavalt artiklitele 9 ja 10;

| b) | eesmärgid, mis käsitlevad varude kaitset ja säästvat kasutamist, ning seotud meetmed kalapüügiga merekeskkonnale avaldatava mõju minimeerimiseks; |
| --- | --- |

b)

eesmärgid, mis käsitlevad varude kaitset ja säästvat kasutamist, ning seotud meetmed kalapüügiga merekeskkonnale avaldatava mõju minimeerimiseks;

| c) | meetmed kalalaevade püügivõimsuse kohandamiseks olemasolevate püügivõimalustega; |
| --- | --- |

c)

meetmed kalalaevade püügivõimsuse kohandamiseks olemasolevate püügivõimalustega;

| d) | stiimulid, sealhulgas sellised majanduslikku laadi stiimulid nagu püügivõimalused, et edendada püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mere ökosüsteemile ja kalavarudele; |
| --- | --- |

d)

stiimulid, sealhulgas sellised majanduslikku laadi stiimulid nagu püügivõimalused, et edendada püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mere ökosüsteemile ja kalavarudele;

| e) | kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist ja eraldamist käsitlevad meetmed; |
| --- | --- |

e)

kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist ja eraldamist käsitlevad meetmed;

| f) | meetmed artikli 15 eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

f)

meetmed artikli 15 eesmärkide saavutamiseks;

| g) | kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud; |
| --- | --- |

g)

kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud;

| h) | alternatiivset tüüpi kalapüügitehnika ning püügi selektiivsust suurendavate või püügitegevusega merekeskkonnale avaldatavat negatiivset mõju minimeerivate püügivahenditega tehtavad katseprojektid; |
| --- | --- |

h)

alternatiivset tüüpi kalapüügitehnika ning püügi selektiivsust suurendavate või püügitegevusega merekeskkonnale avaldatavat negatiivset mõju minimeerivate püügivahenditega tehtavad katseprojektid;

| i) | artikli 11 kohaselt vastu võetud meetmed, mis on vajalikud liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

i)

artikli 11 kohaselt vastu võetud meetmed, mis on vajalikud liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks;

| j) | lõikes 2 osutatud tehnilised meetmed. |
| --- | --- |

j)

lõikes 2 osutatud tehnilised meetmed.

2.   Tehnilised meetmed hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | püügivahendite omadused ja nende kasutamise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

püügivahendite omadused ja nende kasutamise eeskirjad;

| b) | püüniste konstruktsiooninõuded, sh:






  i) | selektiivsust parandavad või ökosüsteemile avaldatavat negatiivset mõju minimeerivad muudatused või lisaseadmed; |
| --- | --- | --- |

b)

püüniste konstruktsiooninõuded, sh:

i)

selektiivsust parandavad või ökosüsteemile avaldatavat negatiivset mõju minimeerivad muudatused või lisaseadmed;

| ii) | ohustatud ja kaitstud liikide tahtmatut püüki ja muud soovimatut püüki vähendavad muudatused ja lisaseadmed; |
| --- | --- |

ii)

ohustatud ja kaitstud liikide tahtmatut püüki ja muud soovimatut püüki vähendavad muudatused ja lisaseadmed;

| c) | teatavate püüniste kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavatel aladel või teatavatel ajavahemikel; |
| --- | --- |

c)

teatavate püüniste kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavatel aladel või teatavatel ajavahemikel;

| d) | nõue katkestada kalalaevade püügitegevus kindlal alal kindlaksmääratud minimaalseks ajavahemikuks, et kaitsta ajutiselt ühte kohta koonduvaid ohustatud liike, kudevaid kalu, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu ja muid haavatavaid mereressursse; |
| --- | --- |

d)

nõue katkestada kalalaevade püügitegevus kindlal alal kindlaksmääratud minimaalseks ajavahemikuks, et kaitsta ajutiselt ühte kohta koonduvaid ohustatud liike, kudevaid kalu, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu ja muid haavatavaid mereressursse;

| e) | erimeetmed kalapüügiga mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mere ökosüsteemidele avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, sealhulgas meetmed soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks ja vähendamiseks. |
| --- | --- |

e)

erimeetmed kalapüügiga mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mere ökosüsteemidele avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, sealhulgas meetmed soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks ja vähendamiseks.

Artikkel 8

Kalavarude taastamise alade rajamine

1.   Liit püüab olemasolevaid kaitsealasid nõuetekohaselt arvesse võttes rajada kaitstavad alad, võttes aluseks nende bioloogilise tundlikkuse, sealhulgas alad, kus on olemas selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ning kudemispaigad. Sellistel aladel võib püügitegevus olla piiratud või keelatud, et aidata kaasa vee-elusressursside ja mereökosüsteemide kaitsele. Liit jätkab täiendava kaitse pakkumist olemasolevatele bioloogiliselt tundlikele aladele.

2.   Selleks määravad liikmesriigid võimaluse korral kindlaks sobivad alad, mis võivad moodustada osa ühtsest võrgustikust ning valmistavad vajaduse korral ette artikli 18 lõike 7 kohased ühised soovitused, et komisjon esitaks kooskõlas ELi toimimise lepinguga ettepaneku.

3.   Komisjonil võib olla õigus rajada mitmeaastase kava raames selliseid bioloogiliselt tundlikke kaitstavaid alasid. Kohaldatakse artikli 18 lõikeid 1–6. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaitstavate alade kohta korrapäraselt aruandeid.

II   JAOTIS

Erimeetmed

Artikkel 9

Mitmeaastaste kavade põhimõtted ja eesmärgid

1.   Esmajärjekorras võetakse vastu mitmeaastased kavad, mis põhinevad teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldavad kalavarude taastamiseks ja säilitamiseks kaitsemeetmeid, mis on kõrgemal maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest vastavalt artikli 2 lõikele 2.

2.   Kui artikli 2 lõikes 2 osutatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega seotud eesmärke ei ole ebapiisavate andmete tõttu võimalik kindlaks määrata, nähakse mitmeaastaste kavadega ette ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile tuginevad meetmed, mis tagavad vähemalt asjaomaste varude samaväärse kaitsetaseme.

3.   Mitmeaastased kavad hõlmavad kas:

| a) | ühte liiki või |
| --- | --- |

a)

ühte liiki või

| b) | segapüügi puhul või kui varude dünaamikad on omavahel seotud, mitme varu koospüüki asjaomases geograafilises piirkonnas, võttes arvesse teadmisi kalavarude, kalapüügi ja mereökosüsteemide vastastikuse mõju kohta. |
| --- | --- |

b)

segapüügi puhul või kui varude dünaamikad on omavahel seotud, mitme varu koospüüki asjaomases geograafilises piirkonnas, võttes arvesse teadmisi kalavarude, kalapüügi ja mereökosüsteemide vastastikuse mõju kohta.

4.   Mitmeaastastes kavades sisalduvad meetmed ja nende rakendamise ajakavad on proportsionaalsed taotletavate eesmärkide ja sihtidega ning kavandatud ajaraamistikuga. Enne meetmete lisamist mitmeaastastesse kavadesse võetakse arvesse nende tõenäolist majanduslikku ja sotsiaalset mõju.

5.   Mitmeaastased kavad võivad sisaldada konkreetseid ökosüsteemipõhisel lähenemisviisil põhinevaid kaitse-eesmärke ja -meetmeid, mis käsitlevad segapüügi eriprobleeme kavaga hõlmatud ja mitme varuga seotud artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisel siis, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et püügi selektiivsust ei õnnestu suurendada. Vajaduse korral sisaldab mitmeaastane kava mõne nimetatud kavaga hõlmatud varu suhtes konkreetseid alternatiivseid kaitsemeetmeid, mis tuginevad ökosüsteemipõhisele lähenemisviisile.

Artikkel 10

Mitmeaastaste kavade sisu

1.   Vajaduse korral ja ELi toimimise lepingu kohaseid vastavaid pädevusi piiramata, hõlmab mitmeaastane kava:

| a) | reguleerimisala, mis hõlmab varusid, püüki ja ala, mille suhtes mitmeaastast kava rakendatakse; |
| --- | --- |

a)

reguleerimisala, mis hõlmab varusid, püüki ja ala, mille suhtes mitmeaastast kava rakendatakse;

| b) | eesmärke, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja artiklite 6 ja 9 asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

b)

eesmärke, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja artiklite 6 ja 9 asjakohaste sätetega;

| c) | koguseliselt väljendatud eesmärke, näiteks kalastussuremuse määrasid ja/või kudekarja biomassi; |
| --- | --- |

c)

koguseliselt väljendatud eesmärke, näiteks kalastussuremuse määrasid ja/või kudekarja biomassi;

| d) | koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamise täpset ajaraamistikku; |
| --- | --- |

d)

koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamise täpset ajaraamistikku;

| e) | kaitse piirväärtusi, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

e)

kaitse piirväärtusi, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega;

| f) | artiklis 15 esitatud eesmärkide saavutamiseks võetavate tehniliste ja kaitsemeetmete eesmärke ning soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks või vähendamiseks võetavate meetmete eesmärke; |
| --- | --- |

f)

artiklis 15 esitatud eesmärkide saavutamiseks võetavate tehniliste ja kaitsemeetmete eesmärke ning soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks või vähendamiseks võetavate meetmete eesmärke;

| g) | kaitseabinõud, et tagada koguseliselt väljendatud eesmärkide täitmine, ja vajaduse korral parandusmeetmeid, sealhulgas olukorras, kus andmete halvenev kvaliteet või kättesaadavus ohustab kalavaru jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

g)

kaitseabinõud, et tagada koguseliselt väljendatud eesmärkide täitmine, ja vajaduse korral parandusmeetmeid, sealhulgas olukorras, kus andmete halvenev kvaliteet või kättesaadavus ohustab kalavaru jätkusuutlikkust.

2.   Mitmeaastane kava võib hõlmata ka:

| a) | muid kaitsemeetmeid, eelkõige meetmeid tagasiheite järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, või kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, mida tuleb vajaduse korral täiendavalt kirjeldada kooskõlas artikliga 18; |
| --- | --- |

a)

muid kaitsemeetmeid, eelkõige meetmeid tagasiheite järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, või kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, mida tuleb vajaduse korral täiendavalt kirjeldada kooskõlas artikliga 18;

| b) | koguseliselt väljendatavaid näitajaid mitmeaastase kava eesmärkide saavutamise edusammude korrapäraseks seireks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

koguseliselt väljendatavaid näitajaid mitmeaastase kava eesmärkide saavutamise edusammude korrapäraseks seireks ja hindamiseks;

| c) | vajaduse korral konkreetseid eesmärke anadroomsete ja katadroomsete liikide elutsükli sellel etapil, mil nad elavad magevees. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral konkreetseid eesmärke anadroomsete ja katadroomsete liikide elutsükli sellel etapil, mil nad elavad magevees.

3.   Mitmeaastases kavas nähakse ette selle läbivaatamine pärast esimest järelhindamist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduslike nõuannete muutumist.

Artikkel 11

Liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud kaitsemeetmed

1.   Liikmesriikidel on õigus võtta vastu kaitsemeetmeid, mis ei mõjuta teiste liikmesriikide kalalaevu ja mida kohaldatakse nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ja mis on vajalikud, et täita nende kohustused, mis tulenevad direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikest 4, direktiivi 2009/147/EÜ artiklist 4 või direktiivi 92/43/EMÜ artiklist 6, eeldusel et kõnealused meetmed on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkidega, täidavad asjaomaste liidu õigusaktide, mida meetmetega on kavas rakendada, eesmärki, ning on vähemalt sama ranged kui liidu õigusest tulenevad meetmed.

2.   Kui liikmesriik („algatav liikmesriik”) leiab, et lõikes 1 osutatud kohustuste täitmiseks tuleb vastu võtta meetmeid ja teistel liikmesriikidel on otsene majandamisalane huvi selliste meetmetega mõjutatud kalapüügi suhtes, on komisjonil õigus taotluse korral võtta vastu sellised meetmed artikli 46 kohaste delegeeritud õigusaktidega. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 18 lõikeid 1–4 ja 6 mutatis mutandis.

3.   Algatav liikmesriik annab komisjonile ja teistele otsese majandamishuviga liikmesriikidele asjakohast teavet vajalike meetmete kohta, sealhulgas nende vajalikkuse, meetmeid toetavate teaduslike tõendite ja nende rakendamise üksikasjade ning jõustamise kohta. Algatav liikmesriik ja teised otsese majandamishuviga liikmesriigid võivad esitada artikli 18 lõikes 1 osutatud ühise soovituse kuue kuu jooksul alates piisava teabe andmisest. Komisjon võtab meetmed vastu kolme kuu jooksul pärast täieliku taotluse saamist, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid.

Kui kõik liikmesriigid ei saavuta kokkulepet komisjonile esimese lõike kohaselt esitatava ühise soovituse osas esimeses lõigus ettenähtud tähtaja jooksul või kui ühist soovitust ei peeta lõikes 1 osutatud nõuetega ühilduvaks, võib komisjon esitada ettepaneku kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

4.   Erandina lõikest 3 võtab komisjon lõikes 3 osutatud ühise soovituse puudumisel meetmed vastu kiireloomulistel juhtudel. Kiireloomulistel juhtudel vastu võetavad meetmed piirduvad vaid nendega, mille puudumisel on ohus lõikes 1 osutatud direktiivide ja liikmesriigi kavatsuste kohaste kaitsemeetmete kasutuselevõtmisega seotud eesmärkide saavutamine.

5.   Lõikes 4 osutatud meetmeid kohaldatakse maksimaalselt 12 kuulise ajavahemiku vältel, mida võib pikendada maksimaalselt 12 kuuks, kui kõnealuses lõikes osutatud tingimused on jätkuvalt täidetud.

6.   Komisjon hõlbustab asjaomaste liikmesriikide ja teiste kalapüügi suhtes otsese majandamishuviga liikmesriikide koostööd lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt vastu võetud meetmete rakendamisel ja jõustamisel.

Artikkel 12

Komisjoni meetmed mere bioloogilistele ressurssidele avalduva tõsise ohu korral

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi ähvardava, tõendamist leidnud tõsise ohuga, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel võtta kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid maksimaalselt kuuekuuliseks ajavahemikuks, et seda ohtu vähendada.

2.   Liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud taotluse üheaegselt nii komisjonile, teistele liikmesriikidele kui ka asjaomastele nõuandekomisjonidele. Teised liikmesriigid ja nõuandekomisjonid võivad esitada oma kirjalikud märkused seitsme tööpäeva jooksul alates teate kättesaamisest. Komisjon teeb otsuse 15 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 osutatud taotluse kättesaamisest.

3.   Enne lõikes 1 osutatud viivitamata kohaldatavate rakendusaktide esialgse kohaldamistähtaja lõppu võib komisjon juhul, kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võtta vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid selliste erakorraliste meetmete kohaldamistähtaja pikendamiseks maksimaalselt kuue kuu võrra, mis jõustuvad kohe. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud menetlusega.

Artikkel 13

Liikmesriigi erakorralised meetmed

1.   Kui on tõendeid selle kohta, et mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi ähvardab liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes toimuva püügitegevusega seotud tõsine ning viivitamatut reageerimist nõudev oht, võib kõnealune liikmesriik võtta vastu erakorralised meetmed ohu vähendamiseks. Sellised meetmed vastavad artiklis 2 sätestatud eesmärkidele ja on sama ranged kui liidu õiguses sätestatud meetmed. Selliste meetmete kohaldamisaeg on maksimaalselt kolm kuud.

2.   Kui liikmesriigis vastu võetavad erakorralised meetmed võivad mõjutada teiste liikmesriikide kalalaevade tegevust, võetakse sellised meetmed vastu alles pärast seda, kui meetmete eelnõu ja sellega kaasas oleva seletuskirja osas on konsulteeritud komisjoni, asjaomaste liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonidega. Sellise konsulteerimise eesmärgil võib konsulteeriv liikmesriik seada mõistliku tähtaja, mis ei ole siiski lühem kui üks kuu.

3.   Kui komisjon leiab, et käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meede ei ole kooskõlas lõikes 1 sätestatud tingimustega, võib ta asjakohaselt põhjendades taotleda, et asjaomane liikmesriik muudaks kõnealust meedet või tunnistaks selle kehtetuks.

Artikkel 14

Soovimatu püügi vältimine ja minimeerimine

1.   Artikli 15 kohaselt teatava kalapüügi suhtes kogu saagi lossimise kohustuse („lossimiskohustus”) kehtestamise hõlbustamiseks võivad liikmesriigid läbi viia katseprojekte, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja võttes arvesse asjakohaste nõuandekomisjonide arvamusi, et põhjalikult uurida kõiki teostatavaid viise kalapüügil soovimatu saagi vältimiseks, minimeerimiseks ja sellele lõpu tegemiseks.

2.   Liikmesriigid võivad koostada nn vette tagasiheitmise atlase, mis kajastab vette tagasiheitmise taset igal artikli 15 lõikega 1 hõlmatud kalapüügil.

Artikkel 15

Lossimiskohustus

1.   Kogu nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemere puhul ka nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas määratletud alammõõte, ning mis on püütud liidu vetes või liidu kalalaevadega liidu vetest väljaspool asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla ja sisalduvad allpool esitatud kalapüügi ja geograafiliste piirkondade loetelus, tuleb tuua kalalaeva pardale ja seal hoida, dokumenteerida, lossida ning asjakohasel juhul arvestada kvootidest maha, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse elussöödana, kusjuures järgitakse järgmist ajaraamistikku:

| a) | hiljemalt 1. jaanuarist 2015:






  — | väikese pelaagilise kala, st makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, putassuu, hirvkala, anšoovise, hõbekala, sardiini, kilu püük; |
| --- | --- | --- |

a)

hiljemalt 1. jaanuarist 2015:

—

väikese pelaagilise kala, st makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, putassuu, hirvkala, anšoovise, hõbekala, sardiini, kilu püük;

| — | suure pelaagilise kala, st hariliku tuuni, mõõkkala, pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni, sinise marliini ja valge odanina püük; |
| --- | --- |

—

suure pelaagilise kala, st hariliku tuuni, mõõkkala, pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni, sinise marliini ja valge odanina püük;

| — | ärilise eesmärgiga püük, st moiva, tobiase ja tursiku püük; |
| --- | --- |

—

ärilise eesmärgiga püük, st moiva, tobiase ja tursiku püük;

| — | lõhe Läänemeres; |
| --- | --- |

—

lõhe Läänemeres;

| b) | hiljemalt 1. jaanuarist 2015 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2017 kõik muud Läänemeres asuvates liidu vetes püügi alla kuuluvad liigid selliste liikide puhul, millele kohaldatakse püügi piirnorme, ent mis ei ole hõlmatud punktiga a; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 1. jaanuarist 2015 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2017 kõik muud Läänemeres asuvates liidu vetes püügi alla kuuluvad liigid selliste liikide puhul, millele kohaldatakse püügi piirnorme, ent mis ei ole hõlmatud punktiga a;

| c) | hiljemalt 1. jaanuarist 2016 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid:






  i) | Põhjameres:






  — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

hiljemalt 1. jaanuarist 2016 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid:

i)

Põhjameres:

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük;

| — | Norra salehomaari püük; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük;

| — | merluusi püük; |
| --- | --- |

—

merluusi püük;

| — | hariliku süvameregarneeli püük; |
| --- | --- |

—

hariliku süvameregarneeli püük;

| ii) | loodepiirkonna vetes:






  — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük; |
| --- | --- | --- |

ii)

loodepiirkonna vetes:

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük;

| — | Norra salehomaari püük; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük;

| — | merluusi püük; |
| --- | --- |

—

merluusi püük;

| iii) | edelapiirkonna vetes:






  — | Norra salehomaari püük; |
| --- | --- | --- |

iii)

edelapiirkonna vetes:

—

Norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük;

| — | merluusi püük; |
| --- | --- |

—

merluusi püük;

| iv) | püügi piirnormidega liikide muu püük; |
| --- | --- |

iv)

püügi piirnormidega liikide muu püük;

| d) | hiljemalt 1. jaanuarist 2017 püükimääratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid, mis kuuluvad punktiga a hõlmamata püügi alla Vahemeres, Mustas meres ja kõigis teistes liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt 1. jaanuarist 2017 püükimääratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid, mis kuuluvad punktiga a hõlmamata püügi alla Vahemeres, Mustas meres ja kõigis teistes liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ilma et see piiraks liidu suhtes kohalduvate rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusaktide, et rakendada liidu õigusega kõnealuseid rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas eelkõige käesoleva artikli kohasest lossimiskohustusest tehtavaid erandeid.

3.   Kui kõik liikmesriigid, kellel on konkreetse kalapüügi suhtes otsene majandamishuvi, lepivad kokku, et lossimiskohustust tuleks kohaldada muude kui lõikes 1 loetletud liikide suhtes, võivad nad esitada ühise soovituse, mille eesmärk on laiendada lossimiskohustuse kohaldamist sellistele muudele liikidele. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 18 lõikeid 1–6 mutatis mutandis. Sellise ühise soovituse esitamise korral on komisjonil õigus võtta vastu kõnealuseid meetmeid sisaldavaid delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 46.

4.   Lõikes 1 osutatud lossimiskohustus ei kehti järgmisele:

| a) | liigid, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis; |
| --- | --- |

a)

liigid, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis;

| b) | liigid, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõestatud, võttes arvesse püügivahendite, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; |
| --- | --- |

b)

liigid, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõestatud, võttes arvesse püügivahendite, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi;

| c) | vähese tähtsusega eranditega hõlmatud saagid. |
| --- | --- |

c)

vähese tähtsusega eranditega hõlmatud saagid.

5.   Lõikes 1 osutatud lossimiskohustuse rakendamise üksikasju täpsustatakse artiklites 9 ja 10 osutatud mitmeaastastes kavades ja vajaduse korral täpsustatakse neid täiendavalt kooskõlas artikliga 18, sealhulgas:

| a) | erisätetes, mis käsitlevad kalapüüki või liike, mille suhtes kehtib lõikes 1 osutatud lossimiskohustus; |
| --- | --- |

a)

erisätetes, mis käsitlevad kalapüüki või liike, mille suhtes kehtib lõikes 1 osutatud lossimiskohustus;

| b) | lõike 4 punktis b osutatud liikide lossimiskohustuse suhtes tehtavate erandite kirjelduses; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 punktis b osutatud liikide lossimiskohustuse suhtes tehtavate erandite kirjelduses;

| c) | sätetes, mis käsitlevad vähese tähtsusega erandeid kuni 5 % ulatuses kõigi lõikes 1 osutatud lossimiskohustusega hõlmatud liikide aastasest kogusaagist. Vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse järgmistel juhtudel:






  i) | teaduslikud andmed näitavad, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada, või |
| --- | --- | --- |

c)

sätetes, mis käsitlevad vähese tähtsusega erandeid kuni 5 % ulatuses kõigi lõikes 1 osutatud lossimiskohustusega hõlmatud liikide aastasest kogusaagist. Vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse järgmistel juhtudel:

i)

teaduslikud andmed näitavad, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada, või

| ii) | on vaja vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi soovimatu saagi käsitlemiseks selliste püügivahendite korral, kus soovimatu saak ühe püügivahendi kohta ei ületa mitmeaastases kavas kehtestatavat teatavat protsenti kõnealuse püügivahendi aastasest kogusaagist. |
| --- | --- |

ii)

on vaja vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi soovimatu saagi käsitlemiseks selliste püügivahendite korral, kus soovimatu saak ühe püügivahendi kohta ei ületa mitmeaastases kavas kehtestatavat teatavat protsenti kõnealuse püügivahendi aastasest kogusaagist.

Käesoleva punktiga hõlmatud saake ei arvata asjaomastest kvootidest maha, kuid kõik sellised saagid tuleb täielikult dokumenteerida.

Nelja-aastase üleminekuperioodi jooksul suurendatakse käesolevas punktis osutatud aastast kogusaaki:

| i) | kahe protsendi võrra lossimiskohustuse kohaldamise kahe esimese aasta jooksul ja |
| --- | --- |

i)

kahe protsendi võrra lossimiskohustuse kohaldamise kahe esimese aasta jooksul ja

| ii) | ühe protsendi võrra kahe järgmise aasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

ühe protsendi võrra kahe järgmise aasta jooksul;

| d) | sätetes püügi dokumenteerimise kohta; |
| --- | --- |

d)

sätetes püügi dokumenteerimise kohta;

| e) | vajaduse korral kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamisega vastavalt lõikele 10. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamisega vastavalt lõikele 10.

6.   Kui asjaomase kalapüügi suhtes ei ole vastu võetud mitmeaastast kava või määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 18 kohast majandamiskava, on komisjonil õigus võtta käesoleva määruse artikli 18 kohaselt kooskõlas käesoleva määruse artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käesoleva artikli lõike 5 punktides a-e osutatud täpsustusi sisaldav tagasiheite erikava, mis on ajutine ega kehti kauem kui kolm aastat. Liikmesriigid võivad teha sellise kava koostamisel käesoleva määruse artikli 18 kohaselt koostööd selleks, et komisjon võtaks sellised õigusaktid vastu või esitaks kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega ettepaneku.

7.   Kui lõike 5 kohaselt vastu võetud mitmeaastases kavas ega lõike 6 kohaselt vastu võetud tagasiheite erikavas ei ole vastu võetud meetmeid vähese tähtsusega erandi kindlaksmääramiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusaktid, mis sätestavad lõike 4 punktis c osutatud vähese tähtsusega erandi, mis lõike 5 punkti c alapuntides i või ii sätestatud tingimuste kohaselt ei ole suurem kui 5 % kõikide selliste liikide aastasest kogusaagist, mille suhtes kohaldatakse lõike 1 kohast lossimiskohustust. Kõnealune vähese tähtsusega erand võetakse vastu nii, et seda kohaldatakse alates asjaomase lossimiskohustuse kohaldamise alguskuupäevast.

8.   Erandina lõike 1 kohasest kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, võib lossimiskohustusega liikide saagi, mis ületab asjaomase varu kvoodi, või nende liikide saagi, mille jaoks liikmesriigil kvooti ei ole, maha arvata sihtliigi kvoodist ulatuses, mis ei ületa 9 % sihtliigi kvoodist. Käesolev säte kehtib üksnes juhul, kui sihtliiki mittekuuluva liigi varu on bioloogiliselt ohututes piirides.

9.   Lossimiskohustusega varude suhtes võivad liikmesriigid kasutada paindlikku ühest aastast teise ülekandmist kuni 10 % lubatud lossitavast kogusest. Sellel eesmärgil võib liikmesriik lubada lossida täiendavaid koguseid varust, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tingimusel et sellised kogused ei ületa 10 % kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 105.

10.   Noorte mereorganismide kaitse tagamiseks võib kehtestada kalavarude kaitse alammõõdud.

11.   Lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega liikide kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema saagi kasutamise otstarvet piiratakse, välistades otseselt inimtoiduks kasutamise ning lubades sellise kasutuse nagu kalajahu, kalaõli, lemmikloomatoidu, toidu lisaainete, ravimite ja kosmeetikatoodete valmistamine.

12.   Lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuseta liikide kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemat saaki ei tohi pardal hoida ja see lastakse viivitamatult merre tagasi.

13.   Liikmesriigid tagavad kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid lossimiskohustuse täitmise seireks, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes järgivad liikmesriigid tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid.

Artikkel 16

Kalapüügivõimalused

1.   Kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus. Uute kalapüügivõimaluste eraldamisel võetakse arvesse kõikide liikmesriikide huvisid.

2.   Kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile, tuginedes asjaolule, et esimesel ja järgnevatel aastatel ei ole kõnealuse varu tagasiheide enam lubatud.

3.   Kui uued teaduslikud tõendid näitavad, et konkreetsele kalavaru osas kindlaks määratud kalapüügivõimalused on märkimisväärses vastuolus selle varu tegeliku olukorraga, võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada põhjendatud taotluse komisjonile, et komisjon esitaks ettepaneku kõnealuse vastuolu leevendamiseks, järgides artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärke.

4.   Kalapüügivõimalused määratakse kindlaks kooskõlas artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega ja need järgivad artikli 9 lõike 2 ja artikli 10 lõike 1 punktide b ja c kohaseid koguseliselt väljendatud eesmärke, ajaraamistikku ja marginaale.

5.   Meetmed liidu vetes kolmandate riikide kasutada olevate kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks ja eraldamiseks kehtestatakse kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

6.   Iga liikmesriik otsustab ise, kuidas jaotada tema lipu all sõitvatele laevadele talle eraldatud kalapüügivõimalusi, mis ei ole hõlmatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemiga, näiteks individuaalsete kalapüügivõimaluste loomisega. Liikmesriik teavitab komisjoni kasutatavast meetodist.

7.   Segapüügi puhul kalapüügivõimaluste jaotamisel võtavad liikmesriigid arvesse sellises kalapüügis osalevate laevade saagi tõenäolist koostist.

8.   Liikmesriigid võivad omavahel vahetada neile eraldatud kalapüügivõimalusi või nende osasid, kui nad on sellest eelnevalt teavitanud komisjoni.

Artikkel 17

Liikmesriikide kasutatavad kriteeriumid kalapüügivõimaluste jaotamisel

Liikmesriigid kasutavad neile eraldatud kalapüügivõimaluste, nagu osutatud artiklis 16, jaotamisel läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas selliseid, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi. Kasutatavad kriteeriumid võivad muu hulgas hõlmata kalapüügi mõju keskkonnale, nõuete senist täitmist, panust kohalikku majandusse ja varasemaid püügimahte. Liikmesriigid püüavad neile eraldatud kalapüügivõimaluste raames pakkuda stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise, tarbides näiteks vähem energiat või kahjustades vähem looduslikke elupaiku.

III   JAOTIS

Piirkondadeks jaotamine

Artikkel 18

Piirkondlik koostöö seoses kaitsemeetmetega

1.   Kui komisjonile on antud õigus, sealhulgas artiklite 9 ja 10 kohaselt kehtestatud mitmeaastases kavas, ning artiklis 11 ja artikli 15 lõikes 6 sätestatud juhtudel, võtta meetmeid delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide abil seoses asjaomases geograafilises piirkonnas kohaldatava liidu kaitsemeetmega, võivad nimetatud meetmetega seotud otsese majandamishuviga liikmesriigid asjaomases kaitsemeetmes ja/või mitmeaastases kavas ette nähtud tähtaja jooksul leppida kokku ühiste soovituste esitamises asjaomaste liidu kaitsemeetmete, mitmeaastaste kavade või tagasiheite erikavade eesmärkide täitmiseks. Komisjon ei võta selliseid delegeeritud õigusakte ega rakendusakte vastu enne liikmesriikide ühiste soovituste esitamise tähtaja möödumist.

2.   Lõike 1 kohaldamisel teevad lõikes 1 osutatud meetmetega seotud otsese majandamishuviga liikmesriigid omavahel koostööd ühiste soovituste sõnastamisel. Nad konsulteerivad ka asjaomas(t)e nõuandekomisjoni(de)ga. Komisjon hõlbustab liikmesriikide omavahelist koostööd, muu hulgas vajaduse korral tagades, et asjaomastelt teadusasutustelt on võimalik saada teaduslikku panust.

3.   Lõike 1 kohase ühise soovituse esitamise korral võib komisjon võtta vastu nimetatud meetmeid delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide abil, tingimusel et selline soovitus on asjaomase kaitsemeetme ja/või mitmeaastase kavaga kooskõlas.

4.   Kui kaitsemeedet kohaldatakse konkreetse kalavaru suhtes, mida jagatakse kolmandate riikidega ja majandatakse mitmepoolsetes kalandusorganisatsioonides või kahe- ja mitmepoolsete lepingute alusel, püüab liit asjaomaste partneritega kokku leppida vajalikud meetmed artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

5.   Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 kohaselt vastu võetavaid kaitsemeetmeid käsitlevad ühised soovitused põhinevad parimail kättesaadavail teaduslikel nõuannetel ning vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega;

| b) | on kooskõlas asjaomase kaitsemeetme reguleerimisala ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas asjaomase kaitsemeetme reguleerimisala ja eesmärkidega;

| c) | on kooskõlas asjaomase mitmeaastase kava reguleerimisalaga ja aitavad tõhusalt saavutada asjaomase mitmeaastase kavaga ette nähtud eesmärke ja koguseliselt väljendatud sihte; |
| --- | --- |

c)

on kooskõlas asjaomase mitmeaastase kava reguleerimisalaga ja aitavad tõhusalt saavutada asjaomase mitmeaastase kavaga ette nähtud eesmärke ja koguseliselt väljendatud sihte;

| d) | on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

d)

on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed.

6.   Kui kõik liikmesriigid ei jõua määratud tähtajaks kokkuleppele lõike 1 kohaste ühiste soovituste esitamises komisjonile või kui kaitsemeetmeid käsitlevaid ühiseid soovitusi ei peeta asjaomaste kaitsemeetmete eesmärkide ja koguseliselt väljendatud sihtidega kokkusobivaks, võib komisjon esitada kooskõlas ELi toimimise lepinguga ettepaneku asjakohaste meetmete kohta.

7.   Lisaks lõikes 1 osutatud juhtudele võivad geograafiliselt kindlaksmääratud alal kalapüügi vastu otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada komisjonile ka ühiseid soovitusi komisjoni meetmete ettepanekute tegemiseks või nende vastuvõtmiseks.

8.   Piirkondlikku koostööd täiendava või selle alternatiivse meetodina on liikmesriikidel asjaomases geograafilises piirkonnas kohaldatava liidu kaitsemeetmega, sealhulgas artiklite 9 ja 10 kohaselt kehtestatud mitmeaastase kavaga, õigus võtta ettenähtud tähtaja jooksul meetmeid, millega kõnealust kaitsemeedet täpsustatakse. Asjaomased liikmesriigid teevad selliste meetmete vastuvõtmisel tihedat koostööd. Käesoleva artikli lõikeid 2, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis. Komisjoni kaasatakse ja tema märkusi võetakse arvesse. Liikmesriik võtab oma vastavaid siseriiklikke meetmeid üksnes juhul, kui kõikide asjaomaste liikmesriikidega on jõutud kokkuleppele kõnealuste meetmete sisu suhtes. Kui komisjoni arvates liikmesriigi meede ei vasta asjaomases kaitsemeetmes sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades taotleda, et asjaomane liikmesriik muudaks kõnealust meedet või tunnistaks selle kehtetuks.

IV   JAOTIS

Riiklikud meetmed

Artikkel 19

Liikmesriikide meetmed, mida kohaldatakse nende lipu all sõitvate kalalaevade või nende territooriumil asuvate isikute suhtes

1.   Liikmesriik võib vastu võtta liidu vete kalavarude kaitsemeetmeid juhul, kui need meetmed vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | on kohaldatavad üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes või kui püügitegevusega ei tegele kalalaev, siis tema territooriumi osal, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingut, asuvate isikute suhtes; |
| --- | --- |

a)

on kohaldatavad üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes või kui püügitegevusega ei tegele kalalaev, siis tema territooriumi osal, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingut, asuvate isikute suhtes;

| b) | on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega;

| c) | on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

c)

on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed.

2.   Liikmesriik teavitab kontrolli eesmärgil teisi asjaomaseid liikmesriike lõike 1 kohaselt vastu võetud sätetest.

3.   Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetega seotud asjakohase teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 20

Liikmesriigi meetmed 12 meremiili laiuses vööndis

1.   Liikmesriik võib kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning selleks, et säilitada või parandada mere ökosüsteemide kaitsestaatust, võtta mittediskrimineerivaid meetmeid 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, tingimusel et liit ei ole kehtestanud kaitse- ja majandamismeetmeid kõnealuse konkreetse ala suhtes ega meetmeid, mis tegeleksid konkreetselt asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks tehtud probleemiga. Liikmesriigi meetmed vastavad artiklis 2 sätestatud eesmärkidele ja on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ettenähtud meetmed.

2.   Kui liikmesriigis vastu võetavad kaitse- ja majandamismeetmed võivad mõjutada muude liikmesriikide kalalaevade tegevust, võetakse sellised meetmed vastu alles pärast seda, kui komisjoni, asjaomaste liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonidega on konsulteeritud meetmete eelnõu ja sellega kaasas oleva seletuskirja suhtes, milles muuhulgas tõendatakse, et kõnealused meetmed ei ole diskrimineerivad. Sellise konsulteerimise eesmärgil võib konsultatsiooni palunud liikmesriik seada mõistliku tähtaja, mis ei tohi siiski olla lühem kui kaks kuud.

3.   Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetega seotud asjakohase teabe avalikkusele kättesaadavaks.

4.   Kui komisjon leiab, et käesoleva artikli kohaselt võetud meede ei ole kooskõlas lõikes 1 sätestatud tingimustega, võib ta asjakohaselt põhjendades taotleda, et asjaomane liikmesriik muudaks kõnealust meedet või tunnistaks selle kehtetuks.

IV   OSA

PÜÜGIVÕIMSUSE HALDAMINE

Artikkel 21

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamine

Liikmesriigid võivad kehtestada ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi. Sellise süsteemiga liikmesriigid loovad ülekantavate püügikontsessioonide registri ja haldavad seda.

Artikkel 22

Püügivõimsuse kohandamine ja haldamine

1.   Liikmesriigid võtavad aja jooksul meetmed oma kalalaevastike püügivõimsuse kohandamiseks oma püügivõimalustega, võttes arvesse suundumusi ja toetudes parimatele teaduslikele nõuannetele, et saavutada püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel.

2.   Lõikes 1 osutatud eesmärgi saavutamiseks edastavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 31. maiks aruande, mis käsitleb nende kalalaevastike püügivõimsuste ja nende püügivõimaluste vahelist tasakaalu. Ühise lähenemisviisi hõlbustamiseks kogu liidus koostatakse kõnealune aruanne kooskõlas ühiste suunistega, mille komisjon võib välja töötada ja milles esitatakse asjakohased tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud parameetrid.

Aruanne sisaldab liikmesriigi laevastiku ja kõikide laevastiku osade püügivõimsuse iga-aastast hinnangut. Aruandes püütakse määrata kindlaks struktuurset liigset püügivõimsust laevastiku osade kaupa ning hinnatakse pikaajalist kasumlikkust laevastiku osade kaupa. Aruanded tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

3.   Seoses lõike 2 teises lõigus osutatud hindamisega võtavad liikmesriigid analüüsi aluseks oma laevastike püügivõimsuse ja oma püügivõimaluste vahelise tasakaalu. Eraldi hinnangud koostatakse äärepoolseimates piirkondades töötava laevastiku ja üksnes liidu vetest väljaspool töötavate laevade kohta.

4.   Kui hinnang näitab selgelt, et püügivõimsus ei ole kalapüügivõimalustega tegelikult tasakaalus, siis liikmesriik koostab ja lisab oma aruandele tegevuskava, milles käsitletakse laevastiku osasid, mille puhul on kindlaks määratud struktuurne liigne püügivõimsus. Tegevuskavas sätestatakse kohandamise eesmärgid ja vahendid tasakaalu saavutamiseks ning selge ajakava selle rakendamiseks.

Komisjon koostab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande liikmesriikide laevastike püügivõimsuse ja nende püügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta kooskõlas lõike 2 esimeses lõigus osutatud suunistega. Aruanne hõlmab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tegevuskavasid. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 31. märtsiks 2015.

Lõikes 2 osutatud aruande koostamata jätmise ja/või käesoleva lõikes esimeses lõigus osutatud tegevuskava rakendamata jätmise korral võidakse proportsionaalselt peatada või katkestada kõnealusele liikmesriigile liidu asjaomase finantsabi andmine laevastiku asjaomasesse osasse või asjaomastesse osadesse investeerimiseks kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

5.   Laevastiku koosseisust väljaarvamine avaliku sektori toetuse abil ei ole lubatud enne, kui kalalaevatunnistus ja kalapüügiload on kehtetuks tunnistatud.

6.   Avaliku sektori toetusel laevastiku koosseisust välja arvatud kalalaevade püügivõimsust ei asendata.

7.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2014 ei ületa nende laevastike püügivõimsus ühelgi hetkel II lisas sätestatud püügivõimsuse ülempiire.

Artikkel 23

Laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kord

1.   Liikmesriigid korraldavad oma laevastike koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise nii, et kasutuselevõetud uus avaliku sektori toetusega hõlmamata püügivõimsus kompenseeritakse vähemalt sama koguse varasema avaliku sektori toetusega hõlmamata püügivõimsuse kõrvaldamise teel.

2.   Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega sätestatakse rakenduseeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Hiljemalt 30. detsember 2018 hindab komisjon laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korda, võttes arvesse laevastike püügivõimsuse ja eeldatavate püügivõimaluste suhete arenguid, ja teeb vajaduse korral ettepaneku nimetatud korda muuta.

Artikkel 24

Kalalaevastike registrid

1.   Liikmesriigid koguvad omandiõiguste, laevade ja püügivahendite omaduste ning nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade tegevuse kohta teavet, mis on vajalik käesoleva määruse kohaselt kehtestatud meetmete haldamiseks.

2.   Liikmesriigid esitavad lõikes 1 osutatud teabe komisjonile.

3.   Komisjon peab liidu kalalaevade registrit, mis sisaldab talle lõike 2 kohaselt laekuvat teavet. Komisjon võimaldab üldsuse juurdepääsu liidu kalalaevade registrile, tagades samas isikuandmete piisava kaitse.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tehnilised nõuded lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabe kogumise, vormi ja edastusviiside kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

V   OSA

KALAVARUDE MAJANDAMISE TEADUSLIK BAAS

Artikkel 25

Kalavarude majandamiseks vajalikud andmed

1.   Liikmesriigid koguvad kooskõlas andmekogumise valdkonnas vastu võetud eeskirjadega bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks, haldavad kõnealuseid andmeid ning teevad need kättesaadavaks lõppkasutajatele, sh komisjoni määratud asutustele. Selliste andmete kogumine ja haldamine on kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, abikõlblik Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu rahastamiseks. Nimetatud andmed võimaldavad eelkõige hinnata:

| a) | kasutatud mere bioloogiliste ressursside seisundit; |
| --- | --- |

a)

kasutatud mere bioloogiliste ressursside seisundit;

| b) | püügitaset ja püügitegevuse mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele ning |
| --- | --- |

b)

püügitaset ja püügitegevuse mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele ning

| c) | kalapüügi-, vesiviljelus- ja töötleva sektori sotsiaal-majanduslikku toimimist liidu vetes ja neist väljaspool. |
| --- | --- |

c)

kalapüügi-, vesiviljelus- ja töötleva sektori sotsiaal-majanduslikku toimimist liidu vetes ja neist väljaspool.

2.   Andmete kogumine, haldamine ja kasutamine põhineb järgmistel põhimõtetel:

| a) | täpsus ja usaldusväärsus ning õigeaegne kogumine; |
| --- | --- |

a)

täpsus ja usaldusväärsus ning õigeaegne kogumine;

| b) | koordineerimismehhanismide kasutamine, et vältida erinevatel eesmärkidel kogutavate andmete dubleerimist; |
| --- | --- |

b)

koordineerimismehhanismide kasutamine, et vältida erinevatel eesmärkidel kogutavate andmete dubleerimist;

| c) | kogutud andmete turvaline säilitamine ja kaitse elektroonilistes andmebaasides ning vajaduse korral nende kättesaadavus avalikkusele, sealhulgas koondtasandil, et tagada konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

c)

kogutud andmete turvaline säilitamine ja kaitse elektroonilistes andmebaasides ning vajaduse korral nende kättesaadavus avalikkusele, sealhulgas koondtasandil, et tagada konfidentsiaalsus;

| d) | komisjoni või tema määratud asutuste juurdepääs riiklikele andmebaasidele ja töötlemissüsteemidele, mida kasutatakse kogutud andmete olemasolu ja kvaliteedi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

d)

komisjoni või tema määratud asutuste juurdepääs riiklikele andmebaasidele ja töötlemissüsteemidele, mida kasutatakse kogutud andmete olemasolu ja kvaliteedi kontrollimiseks;

| e) | asjakohaste andmete ja nende kogumise meetodite õigeaegne kättesaadavus asutustele, kes on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu, ja muudele huvitatud isikutele, välja arvatud olukordades, kus kohaldatava liidu õiguse kohaselt nõutakse kaitset ja konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

e)

asjakohaste andmete ja nende kogumise meetodite õigeaegne kättesaadavus asutustele, kes on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu, ja muudele huvitatud isikutele, välja arvatud olukordades, kus kohaldatava liidu õiguse kohaselt nõutakse kaitset ja konfidentsiaalsust.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal aruande oma siseriiklike andmekogumisprogrammide rakendamise kohta ja teevad selle avalikkusele kättesaadavaks.

Komisjon hindab andmete kogumist käsitlevat aastaaruannet pärast oma teadusliku nõuandva organi ning vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide (milles liit on lepinguosaline või vaatleja) ja asjakohaste rahvusvaheliste teadusasutustega konsulteerimist.

4.   Liikmesriigid tagavad kalapüügi majandamist käsitlevate teaduslike andmete, sealhulgas sotsiaal-majanduslike andmete kogumise ja haldamise koordineerimise riiklikul tasandil. Selleks määravad nad riigi kontaktisiku ja korraldavad igal aastal riiklikul tasandil koordineerimiskoosoleku. Komisjoni teavitatakse riiklikest koordineerimistegevustest ja teda kutsutakse osalema koordineerimiskoosolekutel.

5.   Liikmesriigid koordineerivad tihedas koostöös komisjoniga oma andmekogumistegevust sama piirkonna teiste liikmesriikidega ja teevad kõik selleks, et koordineerida oma meetmeid kolmandate riikidega, kellel on sama piirkonna vete suhtes suveräänsed õigused või jurisdiktsioon.

6.   Andmeid kogutakse, hallatakse ja kasutatakse kulutõhusal viisil.

7.   Kui liikmesriik ei kogu ja/või ei esita andmeid õigeaegselt lõppkasutajatele, siis võidakse proportsionaalselt peatada või katkestada sellele liikmesriigile liidu asjaomase finantsabi andmine kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

Artikkel 26

Teadusasutustega konsulteerimine

Komisjon konsulteerib asjakohaste teadusasutustega. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega peetakse vajaduse korral nõu küsimustes, mis on seotud mere elusressursside kaitse ja majandamisega, sealhulgas bioloogiliste, tehniliste, keskkonna-, sotsiaal- ja majandusaspektidega. Teadusasutustega konsulteerimisel võetakse arvesse avalike vahendite nõuetekohast haldamist, et vältida selliste asutuste töö dubleerimist.

Artikkel 27

Teadusuuringud ja teaduslikud nõuanded

1.   Liikmesriigid rakendavad kalapüügi- ja vesiviljelusalaseid teadusuuringute ja innovatsiooniprogramme. Nad koordineerivad tihedas koostöös komisjoniga oma kalandusalaseid teadusuuringute, innovatsiooni- ja teaduslike nõuannete programme teiste liikmesriikidega liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikus, kaasates vajaduse korral asjaomaseid nõuandekomisjone. Nimetatud tegevust on võimalik rahastada liidu eelarvest kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega.

2.   Liikmesriigid tagavad asjaomaste sidusrühmade osalusel, kasutades muu hulgas kättesaadavaid liidu rahalisi vahendeid ja koordineerides omavahel meetmeid, asjakohase pädevuse ja teadusliku nõustamise protsessi kaasatavate inimressursside kättesaadavuse.

VI   OSA

VÄLISPOLIITIKA

Artikkel 28

Eesmärgid

1.   Mere bioloogiliste ressursside ja merekeskkonna säästva kasutamise, majandamise ning kaitse tagamiseks arendab liit kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ja poliitikaeesmärkidega ning artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega.

2.   Eelkõige liit:

| a) | toetab aktiivselt teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist ning aitab sellele kaasa; |
| --- | --- |

a)

toetab aktiivselt teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist ning aitab sellele kaasa;

| b) | parandab liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige keskkonna-, kaubandus- ja arengukoostööalase tegevuse osas, ning tugevdab arengukoostöö ning majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö kontekstis võetud meetmete sidusust; |
| --- | --- |

b)

parandab liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige keskkonna-, kaubandus- ja arengukoostööalase tegevuse osas, ning tugevdab arengukoostöö ning majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö kontekstis võetud meetmete sidusust;

| c) | soodustab säästvat püügitegevust, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet; |
| --- | --- |

c)

soodustab säästvat püügitegevust, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet;

| d) | tagab, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel ühise kalanduspoliitika valdkonnas, edendades liidu ja kolmandate riikide käitajatele võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

d)

tagab, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel ühise kalanduspoliitika valdkonnas, edendades liidu ja kolmandate riikide käitajatele võrdseid võimalusi;

| e) | edendab ja toetab kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamiseks; |
| --- | --- |

e)

edendab ja toetab kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamiseks;

| f) | edendab piirkondlike kalandusorganisatsioonide järelevalvekomiteede loomist ja tugevdamist, korrapäraseid sõltumatuid tulemuslikkuskontrolle ja asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas tõhusaid ja hoiatavaid karistusi, mida tuleb kohaldada läbipaistval ning mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

f)

edendab piirkondlike kalandusorganisatsioonide järelevalvekomiteede loomist ja tugevdamist, korrapäraseid sõltumatuid tulemuslikkuskontrolle ja asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas tõhusaid ja hoiatavaid karistusi, mida tuleb kohaldada läbipaistval ning mittediskrimineerival viisil.

3.   Käesoleva osa sätted ei piira ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist.

I   JAOTIS

Rahvusvahelised kalandusorganisatsioonid

Artikkel 29

Liidu tegevus rahvusvahelistes kalandusorganisatsioonides

1.   Liit toetab aktiivselt rahvusvahelisi kalandusorganisatsioone, sh piirkondlikke kalandusorganisatsioone, ja osaleb aktiivselt nende tegevuses.

2.   Liidu seisukohad rahvusvahelistes kalandusorganisatsioonides ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tuginevad parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, mis tagavad kalavarude majandamise kooskõlas artiklis 2, eelkõige selle lõikes 2 ja lõike 4 punktis b sätestatud eesmärkidega. Liit püüab juhtida piirkondlike kalandusorganisatsioonide tulemuslikkuse parandamist, mis võimaldaks neil paremini kaitsta ja majandada nende pädevusse kuuluvaid mere bioloogilisi ressursse.

3.   Liit toetab aktiivselt asjakohaste ja läbipaistvate kalapüügivõimaluste eraldamise mehhanismide väljatöötamist.

4.   Liit edendab ka koostööd piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahel ja nende regulatiivraamistike ühtsust ning toetab teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist, et tagada nende soovituste põhinemine sellistel teaduslikel nõuannetel.

Artikkel 30

Rahvusvaheliste õigusnormide täitmine

Liit teeb muu hulgas Euroopa Kalanduskontrolli Ameti („amet”) kaudu koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, sh piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, et tagada meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisega seotud meetmete parem täitmine, et tagada selliste rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud meetmete range järgimine.

II   JAOTIS

Säästva kalapüügi partnerluslepingud

Artikkel 31

Säästva kalapüügi partnerluslepingute põhimõtted ja eesmärgid

1.   Kolmandate riikidega sõlmitavate säästva kalapüügi partnerluslepingutega kehtestatakse õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne raamistik liidu kalalaevade püügitegevusele kolmanda riigi vetes.

Sellised raamistikud võivad hõlmata:

| a) | vajalike teadus- ning uurimisasutuste väljaarendamist ning toetamist; |
| --- | --- |

a)

vajalike teadus- ning uurimisasutuste väljaarendamist ning toetamist;

| b) | seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust; |
| --- | --- |

b)

seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust;

| c) | muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästva kalanduspoliitika väljaarendamisega. |
| --- | --- |

c)

muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästva kalanduspoliitika väljaarendamisega.

2.   Et tagada mere bioloogiliste ressursside ülejäägi säästev kasutamine, püüab liit tagada, et kolmandate riikidega sõlmitavad säästva kalapüügi partnerluslepingud toovad vastastikust kasu liidule ja asjaomasele kolmandale riigile, sealhulgas selle kohalikele elanikele ja kalapüügitööstusele, ning et need aitavad jätkata liidu laevastike tegevust ning seavad eesmärgiks omandada kasutatavast ülejäägist asjakohane osa, mis vastab liidu laevastike huvidele.

3.   Tagamaks, et säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel kalastavad liidu laevad toimiksid vajaduse korral sarnaselt liidu vetes kalastavatele liidu kalalaevadele kohaldatavate standarditega, püüab liit lisada säästva kalapüügi partnerluslepingutesse asjakohased sätted kala ja kalatoodete lossimiskohustuse kohta.

4.   Liidu kalalaevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguste konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida liit ja kõnealune kolmas riik vahetavad kõnealuste varude kogu lubatud püügikoormuse kohta kõigi laevastike poolt. Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul tuleks olemasolevatele varudele juurdepääsu kindlaksmääramisel võtta nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning piirkondliku kalandusorganisatsiooni võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

5.   Liidu kalalaevad ei tohi tegutseda sellise kolmanda riigi vetes, kellega neil on kehtiv säästva kalapüügi partnerlusleping, välja arvatud juhul, kui neil on nimetatud lepingu kohaselt välja antud kalapüügiluba.

6.   Liit tagab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud sisaldavad selliste lepingute lahutamatu osana erisätet demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kohta.

Nimetatud lepingud sisaldavad võimaluse korral ka:

| a) | erisätet, millega keelatakse anda nendes vetes kalastavatele muudele laevastikele soodsamaid tingimusi kui liidu ettevõtjatele, sealhulgas seoses ressursside kaitse, arendamise ja majandamise, rahastamiskorra ning tasude ja õigustega, mis on seotud püügilubade väljastamisega; |
| --- | --- |

a)

erisätet, millega keelatakse anda nendes vetes kalastavatele muudele laevastikele soodsamaid tingimusi kui liidu ettevõtjatele, sealhulgas seoses ressursside kaitse, arendamise ja majandamise, rahastamiskorra ning tasude ja õigustega, mis on seotud püügilubade väljastamisega;

| b) | lõikes 5 ettenähtud eeskirjaga seotud ainuõigussätet. |
| --- | --- |

b)

lõikes 5 ettenähtud eeskirjaga seotud ainuõigussätet.

7.   Liidu tasandil tehakse jõupingutusi selleks, et jälgida liidu nende kalalaevade tegevust, mis tegutsevad kolmandate riikide vetes väljaspool säästva kalapüügi partnerluslepingute raamistikku.

8.   Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad liidu kalalaevad, kes tegutsevad liidu vetest väljaspool, on võimelised esitama üksikasjalikke ja täpseid dokumente kogu püügitegevuse ja kõigi töötlustoimingute kohta.

9.   Lõikes 5 osutatud kalapüügiluba ei anta laevale, mis on liidu kalalaevastiku registrist välja arvatud ja seejärel 24 kuu jooksul uuesti registrisse kantud, välja arvatud juhul, kui selle laeva omanik on esitanud lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kõik andmed, mis on vajalikud selleks, et teha kindlaks, et laev tegutses kõnealusel ajavahemikul viisil, mis on täielikult kooskõlas liidu liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele kohaldatavate standarditega.

Kui riik, mis andis laevale lipu ajavahemikuks, mil laev ei olnud kantud liidu kalalaevaregistrisse, tunnistati liidu õigusega koostööd mittetegevaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise, selle ärahoidmise ja lõpetamise osas või riigiks, mis võimaldab mere elusressursside mittesäästvat kasutamist, siis antakse selline müügiluba üksnes juhul, kui on kindlaks tehtud, et laeva püügitegevus on lõppenud ja omanik võttis viivitamata meetmeid laeva väljaarvamiseks kõnealuse riigi registrist.

10.   Komisjon korraldab iga säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli sõltumatud eel- ja järelhindamised ning teeb need Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadavaks aegsasti enne, kui ta esitab nõukogule soovituse anda luba läbirääkimiste alustamiseks järgmise protokolli üle. Selliste hindamiste kokkuvõte tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 32

Finantsabi

1.   Liit annab kolmandatele riikidele säästva kalapüügi partnerluslepingute raames finantsabi, et:

| a) | katta osa kolmanda riigi vete kalavarudele juurdepääsu kuludest; iga säästva kalapüügi partnerluslepingu või selle protokolli puhul tuleb hinnata liidu laevaomanike makstavat osa kalavarudele juurdepääsu kuludest ja see peab olema õiglane, mittediskrimineeriv ja kooskõlas juurdepääsutingimuste alusel saadavate hüvedega; |
| --- | --- |

a)

katta osa kolmanda riigi vete kalavarudele juurdepääsu kuludest; iga säästva kalapüügi partnerluslepingu või selle protokolli puhul tuleb hinnata liidu laevaomanike makstavat osa kalavarudele juurdepääsu kuludest ja see peab olema õiglane, mittediskrimineeriv ja kooskõlas juurdepääsutingimuste alusel saadavate hüvedega;

| b) | kehtestada haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste loomist ja käigushoidmist, edendab konsulteerimisprotsessi huvirühmadega ning seiret, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust ning muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästliku kalanduspoliitika arendamisega. sellist finantsabi antakse tingimusel, et konkreetsed tulemused on saavutatud ning et abi täiendab asjaomase kolmanda riigi rakendatavaid arenguprojekte ja -programme ja on nendega kooskõlas. |
| --- | --- |

b)

kehtestada haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste loomist ja käigushoidmist, edendab konsulteerimisprotsessi huvirühmadega ning seiret, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust ning muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästliku kalanduspoliitika arendamisega. sellist finantsabi antakse tingimusel, et konkreetsed tulemused on saavutatud ning et abi täiendab asjaomase kolmanda riigi rakendatavaid arenguprojekte ja -programme ja on nendega kooskõlas.

2.   Ühegi säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt ei tohi valdkondlikuks toetuseks antav finantsabi olla seotud tasudega juurdepääsu eest kalavarudele. Liit nõuab finantsabi raames tehtavate maksete tingimusena konkreetsete tulemuste saavutamist ning jälgib tähelepanelikult tehtavaid edusamme.

III   JAOTIS

Ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamine

Artikkel 33

Liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtted ja eesmärgid ning vahetust ja ühist majandamist käsitlevad lepingud

1.   Kui ühist huvi pakkuvaid kalavarusid kasutavad ka kolmandad riigid, teeb liit koos kõnealuste kolmandate riikidega koostööd, et tagada kõnealuste kalavarude säästev majandamine kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärgiga. Kui ametlikku kokkulepet ei saavutata, teeb liit kõik võimaliku, et saavutada ühtne kord selliste varude püügiks, et teha säästev majandamine võimalikuks, eelkõige seoses artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärgiga, edendades sellega liidu käitajate jaoks võrdseid võimalusi.

2.   Kolmandate riikidega ühiste kalavarude säästva kasutamise ja oma laevastike püügitegevuse stabiilsuse tagamiseks püüab liit kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooniga sõlmida kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsed lepingud kalavarude ühiseks majandamiseks, käsitledes sealhulgas vajaduse korral juurdepääsu vetele ja ressurssidele ning sellise juurdepääsu tingimusi, kaitsemeetmete ühtlustamist ning kalapüügivõimaluste vahetamist.

VII   OSA

VESIVILJELUS

Artikkel 34

Säästva vesiviljeluse edendamine

1.   Komisjon kehtestab jätkusuutlikkuse edendamiseks ning toiduga kindlustatuse ja varustatuse, majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks säästva vesiviljeluse ühiseid prioriteete ja eesmärke käsitlevad mittesiduvad liidu strateegilised suunised. Sellistes strateegilistes suunistes võetakse arvesse suhtelisi lähtepositsioone ja asjaolude erinevust liidu piires ja luuakse alus mitmeaastastele riiklikele strateegiakavadele ning nende eesmärk on:

| a) | parandada vesiviljelustööstuse konkurentsivõimet ning toetada selle arendamist ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

a)

parandada vesiviljelustööstuse konkurentsivõimet ning toetada selle arendamist ja innovatsiooni;

| b) | vähendada halduskoormust ning muuta liidu õiguse rakendamine tõhusamaks ja sidusrühmade vajadustele vastavamaks; |
| --- | --- |

b)

vähendada halduskoormust ning muuta liidu õiguse rakendamine tõhusamaks ja sidusrühmade vajadustele vastavamaks;

| c) | ergutada majandustegevust; |
| --- | --- |

c)

ergutada majandustegevust;

| d) | mitmekesistada ja parandada ranniku- ja sisemaapiirkondade elukvaliteeti; |
| --- | --- |

d)

mitmekesistada ja parandada ranniku- ja sisemaapiirkondade elukvaliteeti;

| e) | integreerida vesiviljelus mere- ja rannikuala ning sisemaa ruumilise planeerimisega. |
| --- | --- |

e)

integreerida vesiviljelus mere- ja rannikuala ning sisemaa ruumilise planeerimisega.

2.   Liikmesriigid kehtestavad hiljemalt 30. juuni 2014 mitmeaastased riiklikud strateegiakavad vesiviljeluse arendamiseks oma territooriumil.

3.   Mitmeaastane riiklik strateegiakava sisaldab liikmesriigi eesmärke ning nende saavutamiseks vajalikke meetmeid ja ajakavasid.

4.   Mitmeaastastel riiklikel strateegiakavadel on eelkõige järgmised eesmärgid:

| a) | haldustoimingute lihtsustamine, eriti seoses hindamise, mõju uurimise ja litsentsidega; |
| --- | --- |

a)

haldustoimingute lihtsustamine, eriti seoses hindamise, mõju uurimise ja litsentsidega;

| b) | vesiviljelussektoris tegutsevatele käitajatele mõistliku kindlustunde andmine, et nad pääsevad juurde vetele ja muudele aladele; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelussektoris tegutsevatele käitajatele mõistliku kindlustunde andmine, et nad pääsevad juurde vetele ja muudele aladele;

| c) | keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse näitajad; |
| --- | --- |

c)

keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse näitajad;

| d) | muude võimalike piiriüleste mõjude hindamine, eriti naaberliikmesriikide mere bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemidele; |
| --- | --- |

d)

muude võimalike piiriüleste mõjude hindamine, eriti naaberliikmesriikide mere bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemidele;

| e) | sünergia loomine riiklike teadusprogrammide vahel ning koostöö tööstuse ja teadusringkondade vahel; |
| --- | --- |

e)

sünergia loomine riiklike teadusprogrammide vahel ning koostöö tööstuse ja teadusringkondade vahel;

| f) | kõrge kvaliteediga toidu säästva tootmise konkurentsieeliste teadvustamine; |
| --- | --- |

f)

kõrge kvaliteediga toidu säästva tootmise konkurentsieeliste teadvustamine;

| g) | vesiviljeluse kasutamise ja uurimise edendamine, et parandada positiivset mõju keskkonnale ja kalavarudele ning vähendada negatiivset mõju, sealhulgas vähendada survet sööda tootmiseks kasutatavatele kalavarudele ja suurendada ressursitõhusust. |
| --- | --- |

g)

vesiviljeluse kasutamise ja uurimise edendamine, et parandada positiivset mõju keskkonnale ja kalavarudele ning vähendada negatiivset mõju, sealhulgas vähendada survet sööda tootmiseks kasutatavatele kalavarudele ja suurendada ressursitõhusust.

5.   Avatud koordinatsiooni meetodit kasutades vahetavad liikmesriigid teavet ja parimaid tavasid oma mitmeaastastes riiklikes strateegiakavades sätestatud riiklike meetmete kohta.

6.   Komisjon soodustab liikmesriikidevahelist teabe- ja parimate tavade vahetust ja hõlbustab mitmeaastases riiklikus strateegiakavas ette nähtud siseriiklike meetmete koordineerimist.

VIII   OSA

ÜHINE TURUKORRALDUS

Artikkel 35

Eesmärgid

1.   Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”) kehtestatakse järgmistel eesmärkidel:

| a) | aidata saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärke ning eelkõige mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

a)

aidata saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärke ning eelkõige mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist;

| b) | võimaldada kalapüügi- ja vesiviljelustööstusel kohaldada asjakohasel tasemel ühist kalanduspoliitikat; |
| --- | --- |

b)

võimaldada kalapüügi- ja vesiviljelustööstusel kohaldada asjakohasel tasemel ühist kalanduspoliitikat;

| c) | tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelustööstuse, eriti tootjate konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

c)

tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelustööstuse, eriti tootjate konkurentsivõimet;

| d) | parandada turgude läbipaistvust ja stabiilsust, eriti majandusteadmisi ning liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgudest arusaamist kogu tarneahela ulatuses, tagada, et lisandväärtuse jaotumine sektori tarneahelas on rohkem tasakaalus, parandada tarbijate teavitamist ja teadlikkust, kasutades selleks teavitust ja märgistust, mis annab arusaadavat teavet; |
| --- | --- |

d)

parandada turgude läbipaistvust ja stabiilsust, eriti majandusteadmisi ning liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgudest arusaamist kogu tarneahela ulatuses, tagada, et lisandväärtuse jaotumine sektori tarneahelas on rohkem tasakaalus, parandada tarbijate teavitamist ja teadlikkust, kasutades selleks teavitust ja märgistust, mis annab arusaadavat teavet;

| e) | aidata kaasa ühtlustatud raamistiku tagamisele kõikide liidus turustatud toodete jaoks, edendades kalavarude säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa ühtlustatud raamistiku tagamisele kõikide liidus turustatud toodete jaoks, edendades kalavarude säästvat kasutamist;

| f) | anda panus, et tagada tarbijate varustatus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete mitmekesise valikuga; |
| --- | --- |

f)

anda panus, et tagada tarbijate varustatus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete mitmekesise valikuga;

| g) | anda tarbijatele kontrollitavat ja täpset teavet toote päritolu ja tootmisviisi kohta, eelkõige tähistamise ja märgistamise abil. |
| --- | --- |

g)

anda tarbijatele kontrollitavat ja täpset teavet toote päritolu ja tootmisviisi kohta, eelkõige tähistamise ja märgistamise abil.

2.   Ühist turukorraldust kohaldatakse liidus turustatavate kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (24) I lisas.

3.   Ühine turukorraldus hõlmab eelkõige:

| a) | tööstusharu korraldust, sealhulgas turgu stabiliseerivaid meetmeid; |
| --- | --- |

a)

tööstusharu korraldust, sealhulgas turgu stabiliseerivaid meetmeid;

| b) | kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskavasid; |
| --- | --- |

b)

kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskavasid;

| c) | ühiseid turustusnorme; |
| --- | --- |

c)

ühiseid turustusnorme;

| d) | tarbijate teavitamist. |
| --- | --- |

d)

tarbijate teavitamist.

IX   OSA

KONTROLL JA JÕUSTAMINE

Artikkel 36

Eesmärgid

1.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine tagatakse liidu tõhusa kontrollisüsteemi abil, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

2.   Ühise kalanduspoliitika kontroll ja jõustamine põhineb eelkõige järgmisel ja hõlmab järgmist:

| a) | globaalne, integreeritud ja ühine lähenemisviis; |
| --- | --- |

a)

globaalne, integreeritud ja ühine lähenemisviis;

| b) | liikmesriikide, komisjoni ja ameti vaheline koostöö ja koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide, komisjoni ja ameti vaheline koostöö ja koordineerimine;

| c) | kulutõhusus ja proportsionaalsus; |
| --- | --- |

c)

kulutõhusus ja proportsionaalsus;

| d) | kalandusandmete kättesaadavuse ja tõhusate kvaliteedi kontrollimise tehnoloogiate kasutamine; |
| --- | --- |

d)

kalandusandmete kättesaadavuse ja tõhusate kvaliteedi kontrollimise tehnoloogiate kasutamine;

| e) | liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise raamistik; |
| --- | --- |

e)

liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise raamistik;

| f) | riskipõhine strateegia, mis on keskendunud kõigi kättesaadavate asjakohaste andmete süstematiseeritud ja automaatsele ristkontrollile; |
| --- | --- |

f)

riskipõhine strateegia, mis on keskendunud kõigi kättesaadavate asjakohaste andmete süstematiseeritud ja automaatsele ristkontrollile;

| g) | eeskirjade järgmise ja koostöö tegemise kultuuri arendamine kõigi käitajate ja kalurite seas. |
| --- | --- |

g)

eeskirjade järgmise ja koostöö tegemise kultuuri arendamine kõigi käitajate ja kalurite seas.

Liit võtab vastu asjakohased meetmed kolmandate riikide suhtes, kes lubavad mittesäästvat kalapüüki.

3.   Liikmesriigid võtavad vastu asjakohased meetmed, et tagada ühise kalanduspoliitika raames toimuva tegevuse kontroll, inspekteerimine ja jõustamine, kehtestades muu hulgas tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

Artikkel 37

Nõuete järgimist käsitlev eksperdirühm

1.   Komisjon moodustab nõuete järgimist käsitleva eksperdirühma, et hinnata, hõlbustada ja tugevdada liidu kalanduse kontrollisüsteemi nõuete rakendamist ja järgimist.

2.   Nõuete järgimist käsitlevasse eksperdirühma kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Komisjon võib Euroopa Parlamendi taotlusel teha Euroopa Parlamendile ettepaneku saata eksperdid osa võtma eksperdirühma koosolekutest. Amet võib osaleda eksperdirühma koosolekutel vaatlejana.

3.   Eksperdirühm teeb eelkõige järgmist:

| a) | vaatab korrapäraselt läbi liidu kalanduse kontrollisüsteemi järgimise ja rakendamise küsimused ning teeb kindlaks võimalikud ühiste huvidega seotud probleemid ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

vaatab korrapäraselt läbi liidu kalanduse kontrollisüsteemi järgimise ja rakendamise küsimused ning teeb kindlaks võimalikud ühiste huvidega seotud probleemid ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisel;

| b) | annab nõu kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise, sealhulgas liidu finantsabi prioriseerimise küsimustes, ning |
| --- | --- |

b)

annab nõu kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise, sealhulgas liidu finantsabi prioriseerimise küsimustes, ning

| c) | vahetab teavet kontrolli ja inspekteerimise kohta, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse kohta. |
| --- | --- |

c)

vahetab teavet kontrolli ja inspekteerimise kohta, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse kohta.

4.   Eksperdirühm teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt lõikes 3 osutatud nõuete järgimisega seotud tegevustest.

Artikkel 38

Uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katseprojektid

Komisjon ja liikmesriigid võivad läbi viia katseprojekte uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katsetamiseks.

Artikkel 39

Kontrolli, inspekteerimise, jõustamise ja andmekogumise kulude katmise toetamine

Liikmesriigid võivad nõuda, et nende käitajad osaleksid proportsionaalselt liidu kalanduse kontrollisüsteemi käigushoidmise ja andmekogumisega seotud tegevuskulude katmises.

X   OSA

RAHASTAMISVAHENDID

Artikkel 40

Eesmärgid

Liidu finantsabi antakse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamise toetamiseks.

Artikkel 41

Liikmesriikidele finantsabi andmise tingimused

1.   Liit annab kooskõlas kohaldatavates liidu õigusaktides kindlaksmääratavate tingimustega liikmesriikidele finantsabi tingimusel, et need järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju.

2.   Kui liikmesriik ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju, võidakse maksed katkestada või peatada või tehakse finantskorrektsioon liidu ühise kalanduspoliitika raames antavas finantsabis. Sellised meetmed on proportsionaalsed mittejärgimise olemuse, raskusastme, kestuse ja korduvusega.

Artikkel 42

Käitajatele finantsabi andmise tingimused

1.   Liit annab kooskõlas kohaldatavates liidu õigusaktides kindlaksmääratavate tingimustega käitajatele finantsabi tingimusel, et nad järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju.

2.   Kui vastuvõetavatest erieeskirjadest ei tulene teisiti, võetakse ühise kalanduspoliitika eeskirju raskelt rikkunud käitajatelt ajutiselt või püsivalt ära liidu finantsabi saamise võimalus ja/või seda vähendatakse. Sellised liikmesriikide võetavad meetmed on hoiatavad, tõhusad ning proportsionaalsed raskete rikkumiste olemuse, raskusastme, kestuse ja korduvusega.

3.   Liikmesriigid tagavad liidu finantsabi andmise üksnes neile käitajatele, kellele ei ole määratud karistusi raskete rikkumiste eest ühe aasta jooksul enne liidu finantsabi taotlemist.

XI   OSA

NÕUANDEKOMISJONID

Artikkel 43

Nõuandekomisjonide moodustamine

1.   Nõuandekomisjonid moodustatakse kõikides III lisas sätestatud geograafilistes piirkondades või pädevusvaldkondades sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse edendamiseks vastavalt artikli 45 lõikele 1 ning artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamise toetamiseks.

2.   Kooskõlas III lisaga moodustatakse eelkõige järgmised uued nõuandekomisjonid:

| a) | nõuandekomisjon äärepoolseimate piirkondade jaoks, mis jaguneb vastavalt merepiirkondadele kolmeks sektsiooniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean; |
| --- | --- |

a)

nõuandekomisjon äärepoolseimate piirkondade jaoks, mis jaguneb vastavalt merepiirkondadele kolmeks sektsiooniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean;

| b) | vesiviljeluse nõuandekomisjon; |
| --- | --- |

b)

vesiviljeluse nõuandekomisjon;

| c) | turgude nõuandekomisjon; |
| --- | --- |

c)

turgude nõuandekomisjon;

| d) | Musta mere nõuandekomisjon. |
| --- | --- |

d)

Musta mere nõuandekomisjon.

3.   Iga nõuandekomisjon kehtestab oma töökorra.

Artikkel 44

Nõuandekomisjonide ülesanded

1.   Käesoleva määruse rakendamisel konsulteerib komisjon vajaduse korral nõuandekomisjonidega.

2.   Nõuandekomisjonidel on õigus:

| a) | esitada kalapüügi majandamist ning kalapüügi ja vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikke ja kaitsealaseid aspekte puudutavaid soovitusi ja ettepanekuid komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile, esitades eelkõige soovitusi kalapüügi majandamise eeskirjade lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

a)

esitada kalapüügi majandamist ning kalapüügi ja vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikke ja kaitsealaseid aspekte puudutavaid soovitusi ja ettepanekuid komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile, esitades eelkõige soovitusi kalapüügi majandamise eeskirjade lihtsustamiseks;

| b) | teavitada komisjoni ja liikmesriike nende geograafilist piirkonda või pädevusvaldkonda kuuluvatest kalapüügi ja vajaduse korral ka vesiviljeluse majandamise ning sotsiaal-majanduslike ja kaitsealaste aspektidega seotud probleemidest ja teha ettepanekuid nimetatud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

b)

teavitada komisjoni ja liikmesriike nende geograafilist piirkonda või pädevusvaldkonda kuuluvatest kalapüügi ja vajaduse korral ka vesiviljeluse majandamise ning sotsiaal-majanduslike ja kaitsealaste aspektidega seotud probleemidest ja teha ettepanekuid nimetatud probleemide lahendamiseks;

| c) | toetada tihedas koostöös teadlastega kaitsemeetmete väljatöötamiseks vajalike andmete kogumist, edastamist ja analüüsi. |
| --- | --- |

c)

toetada tihedas koostöös teadlastega kaitsemeetmete väljatöötamiseks vajalike andmete kogumist, edastamist ja analüüsi.

Kui küsimus puudutab kahe või enama nõuandekomisjoni ühist huvi, koordineerivad nad oma seisukohti, eesmärgiga võtta kõnealuses küsimuses vastu ühised soovitused.

3.   Artikli 18 kohaste ühiste soovituste osas konsulteeritakse nõuandekomisjonidega. Komisjon ja liikmesriigid võivad nõuandekomisjonidega konsulteerida ka muude meetmete osas. Nende nõuandeid võetakse arvesse. Nimetatud konsulteerimine ei piira konsulteerimist kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ega teiste teadusasutustega. Nõuandekomisjonide arvamusi võib esitada kõigile asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile.

4.   Komisjon ja vajaduse korral ka asjaomane liikmesriik vastab kahe kuu jooksul igale lõike 1 kohaselt saadud soovitusele, ettepanekule või teabele. Juhul kui vastuvõetud lõplikud meetmed erinevad nõuandekomisjonidelt lõike 1 kohaselt saadud arvamustest, soovitustest ja ettepanekutest, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik erinevuste kohta üksikasjalikud selgitused.

Artikkel 45

Nõuandekomisjonide koosseis, toimimine ja rahastamine

1.   Nõuandekomisjonidesse kuuluvad:

| a) | kalapüügi- ja vajaduse korral ka vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate organisatsioonid ning töötlemis- ja turustamissektorite esindajad; |
| --- | --- |

a)

kalapüügi- ja vajaduse korral ka vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate organisatsioonid ning töötlemis- ja turustamissektorite esindajad;

| b) | muud ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmad, näiteks keskkonnaorganisatsioonid ja tarbijarühmad. |
| --- | --- |

b)

muud ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmad, näiteks keskkonnaorganisatsioonid ja tarbijarühmad.

2.   Iga nõuandekomisjon koosneb üldkogust ja täitevkomiteest, muu hulgas moodustatakse vajaduse korral sekretariaat ja töörühmad artiklis 18 osutatud piirkondliku koostöö küsimustega tegelemiseks ning nõuandekomisjon võtab vastu oma toimimiseks vajalikud meetmed.

3.   Nõuandekomisjonid toimivad ja neid rahastatakse kooskõlas III lisaga.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse nõuandekomisjonide toimimise üksikasjalikud eeskirjad.

XII   OSA

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 46

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 11 lõikes 2, artikli 15 lõigetes 2, 3, 6 ja 7 ning artikli 45 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 29. detsember 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 11 lõikes 2, artikli 15 lõigetes 2, 3, 6 ja 7 ning artikli 45 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 11 lõike 2, artikli 15 lõigetes 2, 3, 6 ja 7 ning artikli 45 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 47

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kalapüügi ja vesiviljeluse korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee ei esita arvamust artikli 23 kohaselt vastuvõetava rakendusakti eelnõu kohta, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

XIII   OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 48

Kehtetuks tunnistamine ja muudatused

1.   Määrus (EÜ) nr 2371/2002 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   Otsus (EÜ) 2004/585/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse artikli 45 lõike 4 kohaselt vastu võetud eeskirjade jõustumisest.

3.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1954/2003 (25) artikkel 5 jäetakse välja.

4.   Nõukogu määrus (EÜ) nr 639/2004 (26) tunnistatakse kehtetuks.

5.   Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklisse 105 lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Erandina lõigetest 2 ja 3 ei kohaldata korrutustegurit saagile, mille suhtes kehtib lossimiskohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr 1380/2013 (27) artiklile 15, tingimusel et ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega ei ole suurem kui 10 %.

Artikkel 49

Läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühise kalanduspoliitika toimimise kohta.

Artikkel 50

Aastaaruanne

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise edusammude ja kalavarude olukorra kohta niipea kui võimalik pärast seda, kui on vastu võetud iga-aastane nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

1

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. oktoobri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 9. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

4

(5)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon ja selle XI osa rakendusleping (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3).

5

(6)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

7

(8)  Kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

8

(9)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/428/EÜ, millega ühendus kiidab heaks kokkuleppe, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (EÜT L 177, 16.7.1996, lk 24).

9

(10)  Kokkulepe, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (EÜT L 177, 16.7.1996, lk 26).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

12

(13)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

13

(14)  Nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioon, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 1977 ühenduses moodustatava 200 meremiili laiuse kalastusvööndi teatavaid välisaspekte (EÜT C 105, 7.5.1981, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 26. augusti 2005. aasta otsus 2005/629/EÜ kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee asutamise kohta (EÜT L 225, 31.8.2005, lk 18).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

16

(17)  Nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsus 2004/585/EÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid (ELT L 256, 3.8.2004, lk 17).

17

(18)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

18

(19)  Nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

21

(22)  ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

22

(23)  CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee ehk FAO peamine püügipiirkond 34) püügipiirkonnad on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013 määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

24

Euroopa Liidu Teataja

(25)  Nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 685/95 ja (EÜ) nr 2027/95 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

25

(26)  Nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 9).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013 määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 23).”

27

---

I LISA

JUURDEPÄÄS RANNIKUVETELE ARTIKLI 5 LÕIKE 2 TÄHENDUSES

1.   Ühendkuningriigi rannikuveed

A.   PRANTSUSMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) | | |
| 1. | Berwick-upon-Tweedist ida suunas
  Coquet’saarest ida suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Berwick-upon-Tweedist ida suunas

Coquet’saarest ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Flamborough Headist ida suunas
  Spurn Headist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Flamborough Headist ida suunas

Spurn Headist ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | Lowestoftist ida suunas
  Lyme Regisist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Lowestoftist ida suunas

Lyme Regisist lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 4. | Lyme Regisist lõuna suunas
  Eddystonest lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Lyme Regisist lõuna suunas

Eddystonest lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 5. | Eddystonest lõuna suunas
  Longshipsist edela suunas |
| --- | --- |

5.

Eddystonest lõuna suunas

Longshipsist edela suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Homaarid

Piiramata

Langust

Piiramata

| 6. | Longshipsist edela suunas
  Hartland Pointist loode suunas |
| --- | --- |

6.

Longshipsist edela suunas

Hartland Pointist loode suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Langust

Piiramata

Homaarid

Piiramata

| 7. | Hartland Pointist Lundy saarest põhja pool kulgeva jooneni |
| --- | --- |

7.

Hartland Pointist Lundy saarest põhja pool kulgeva jooneni

Põhjalähedased

Piiramata

| 8. | Joonest, mis kulgeb Lundy saarest lääne suunas Cardigan Harbour’ni |
| --- | --- |

8.

Joonest, mis kulgeb Lundy saarest lääne suunas Cardigan Harbour’ni

Kõik liigid

Piiramata

| 9. | Point Lynasist põhja suunas
  Morecambe Light Vesselist ida suunas |
| --- | --- |

9.

Point Lynasist põhja suunas

Morecambe Light Vesselist ida suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 10. | Downi krahvkond |
| --- | --- |

10.

Downi krahvkond

Põhjalähedased

Piiramata

| 11. | New Islandist kirde suunas
  Sanda saarest edela suunas |
| --- | --- |

11.

New Islandist kirde suunas

Sanda saarest edela suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 12. | Port Stewartist põhja suunas
  Barra Headist lääne suunas |
| --- | --- |

12.

Port Stewartist põhja suunas

Barra Headist lääne suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 13. | 57°40’ põhjalaiust
  Butt of Lewisest lääne suunas |
| --- | --- |

13.

57°40’ põhjalaiust

Butt of Lewisest lääne suunas

Kõik liigid, välja arvatud karbid

Piiramata

| 14. | St Kilda, Flannani saared |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannani saared

Kõik liigid

Piiramata

| 15. | Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30’ põhjalaiust ja 5°45’ läänepikkust |
| --- | --- |

15.

Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30’ põhjalaiust ja 5°45’ läänepikkust

Kõik liigid

Piiramata

B.   IIRIMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) | | |
| 1. | Point Lynasist põhja suunas
  Mull of Gallowayst lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Point Lynasist põhja suunas

Mull of Gallowayst lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mull of Oast lääne suunas
  Barra Headist lääne suunas |
| --- | --- |

2.

Mull of Oast lääne suunas

Barra Headist lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

C.   SAKSAMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) | | |
| 1. | Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala

Heeringas

Piiramata

| 2. | Berwick-upon-Tweedist ida suunas, Whitby High tuletornist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweedist ida suunas, Whitby High tuletornist ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | North Forelandi tuletornist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandi tuletornist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 4. | Vöönd St Kilda ümber |
| --- | --- |

4.

Vöönd St Kilda ümber

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 5. | Butt of Lewise tuletornist lääne suunas jooneni, mis kulgeb Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30’ põhjalaiust ja 5°45’ läänepikkust |
| --- | --- |

5.

Butt of Lewise tuletornist lääne suunas jooneni, mis kulgeb Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30’ põhjalaiust ja 5°45’ läänepikkust

Heeringas

Piiramata

| 6. | North Ronat ja Suliskeri (Sulasgeir) ümbritsev vöönd |
| --- | --- |

6.

North Ronat ja Suliskeri (Sulasgeir) ümbritsev vöönd

Heeringas

Piiramata

D.   MADALMAAD

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) | | |
| 1. | Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala

Heeringad

Piiramata

| 2. | Berwick upon Tweedist ida suunas, Flamborough Headist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweedist ida suunas, Flamborough Headist ida suunas

Heeringad

Piiramata

| 3. | North Forelandist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Heeringad

Piiramata

E.   BELGIA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) | | |
| 1. | Berwick-upon-Tweedist ida suunas
  Coquet’ saarest ida suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Berwick-upon-Tweedist ida suunas

Coquet’ saarest ida suunas

Heeringad

Piiramata

| 2. | Cromerist põhja suunas
  North Forelandist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Cromerist põhja suunas

North Forelandist ida suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 3. | North Forelandist ida suunas
  Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandist ida suunas

Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas, Selsey Billist lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas, Selsey Billist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 5. | Straight Pointist kagu suunas, South Bishopist loode suunas |
| --- | --- |

5.

Straight Pointist kagu suunas, South Bishopist loode suunas

Põhjalähedased

Piiramata

2.   Iirimaa rannikuveed

A.   PRANTSUSMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Erris Headist loode suunas
  Sybil Pointist lääne suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Erris Headist loode suunas

Sybil Pointist lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mizen Headist lõuna suunas
  Stagsist lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Mizen Headist lõuna suunas

Stagsist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 3. | Stagsist lõuna suunas
  Corkist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Stagsist lõuna suunas

Corkist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Corkist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Corkist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 5. | Carnsore Pointist lõuna suunas, Haulbowlinest kagu suunas |
| --- | --- |

5.

Carnsore Pointist lõuna suunas, Haulbowlinest kagu suunas

Kõik liigid, välja arvatud karbid

Piiramata

B.   ÜHENDKUNINGRIIK

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 miili) | | |
| 1. | Mine Headist lõuna suunas
  Hook Point |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 miili)

1.

Mine Headist lõuna suunas

Hook Point

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

C.   MADALMAAD

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 miili) | | |
| 1. | Stagsist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 miili)

1.

Stagsist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Heeringad

Piiramata

Makrell

Piiramata

D.   SAKSAMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Old Head of Kinsale’ist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Old Head of Kinsale’ist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Corkist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Corkist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Makrell

Piiramata

E.   BELGIA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) | | |
| 1. | Corkist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Corkist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 2. | Wicklow Headist ida suunas
  Carlingford Lough’ist kagu suunas |
| --- | --- |

2.

Wicklow Headist ida suunas

Carlingford Lough’ist kagu suunas

Põhjalähedased

Piiramata

3.   Belgia rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meremiili | Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| | Prantsusmaa | Heeringas | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

3–12 meremiili

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Prantsusmaa

Heeringas

Piiramata

4.   Taani rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik (Taani ja Saksamaa piirist Hanstholmini) (6–12 meremiili) | | | |
| | |
| Taani ja Saksamaa piirist Blåvands Hukini | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Madalmaad | Lestalised | Piiramata |
| Tursklased | Piiramata |
| Blåvands Hukist Bovbjergini | Belgia | Tursk | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Kilttursk | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Madalmaad | Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Thyborønist Hanstholmini | Belgia | Merlang | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Atlandi merilest | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Skagerrak
  (Hanstholmist Skagenini)
  (4–12 meremiili) | Belgia | Atlandi merilest | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Kattegat (3–12 miili) | Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Lestalised | Piiramata |
| Norra salehomaar | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni | Saksamaa | Kilu | Piiramata |
| Läänemeri
  (sealhulgas Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm)
  (3–12 meremiili) | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Lõhe | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Skagerrak
  (4–12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat
  (3–12 miili (1)) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri
  (3–12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik (Taani ja Saksamaa piirist Hanstholmini) (6–12 meremiili)

Taani ja Saksamaa piirist Blåvands Hukini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Madalmaad

Lestalised

Piiramata

Tursklased

Piiramata

Blåvands Hukist Bovbjergini

Belgia

Tursk

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Kilttursk

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Madalmaad

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Thyborønist Hanstholmini

Belgia

Merlang

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Atlandi merilest

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Skagerrak

(Hanstholmist Skagenini)

(4–12 meremiili)

Belgia

Atlandi merilest

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Kattegat (3–12 miili)

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Lestalised

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni

Saksamaa

Kilu

Piiramata

Läänemeri

(sealhulgas Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm)

(3–12 meremiili)

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Tursk

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Lõhe

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

Skagerrak

(4–12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat

(3–12 miili (1))

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri

(3–12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

5.   Saksamaa rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik
  (3–12 meremiili)
  kogu rannik | Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Madalmaad | Põhjalähedased | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Taani ja Saksamaa piirist kuni Amrumi põhjatipuni, 54°43’ põhjalaiust | Taani | Krevetilised | Piiramata |
| Helgolandi ümbritsev vöönd | Ühendkuningriik | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Läänemere rannik
  (3–12 miili) | Taani | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik

(3–12 meremiili)

kogu rannik

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Madalmaad

Põhjalähedased

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Taani ja Saksamaa piirist kuni Amrumi põhjatipuni, 54°43’ põhjalaiust

Taani

Krevetilised

Piiramata

Helgolandi ümbritsev vöönd

Ühendkuningriik

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Läänemere rannik

(3–12 miili)

Taani

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

6.   Prantsusmaa ja ülemeredepartemangude rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Kirde-Atlandi rannik
  (6–12 meremiili) | | | |
| Belgia ja Prantsusmaa piirist Manche’i departemangu idapiirini (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49°23’30’’ N ja 1°2’ WNNE) | Belgia | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kammkarplased | Piiramata |
| Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| Dunkerque'ist (2°20’ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0°10’ idapikkust) | Saksamaa | Heeringas | Piiramata ainult 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini |
| Belgia ja Prantsusmaa piirist lääne suunas Cap d’Alprech’ini
  (50°42’30’’ põhjalaiust ja 1°33’30’’ idapikkust) | Ühend- kuningriik | Heeringas | Piiramata |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Hispaania ja Prantsusmaa piirist kuni 46°08’ põhjalaiuseni | Hispaania | Anšoovis | Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist 30. juunini |
| Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini |
| Sardiin | Piiramata ainult 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. juulist 31. |
| Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügitegevusekorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik
  (6–12 meremiili) | | | |
| Hispaania piirist Cap Leucateni | Hispaania | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Kirde-Atlandi rannik

(6–12 meremiili)

Belgia ja Prantsusmaa piirist Manche’i departemangu idapiirini (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49°23’30’’ N ja 1°2’ WNNE)

Belgia

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Dunkerque'ist (2°20’ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0°10’ idapikkust)

Saksamaa

Heeringas

Piiramata ainult 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini

Belgia ja Prantsusmaa piirist lääne suunas Cap d’Alprech’ini

(50°42’30’’ põhjalaiust ja 1°33’30’’ idapikkust)

Ühend- kuningriik

Heeringas

Piiramata

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Hispaania ja Prantsusmaa piirist kuni 46°08’ põhjalaiuseni

Hispaania

Anšoovis

Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist 30. juunini

Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini

Sardiin

Piiramata ainult 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. juulist 31.

Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügitegevusekorraldusele ja normidele

Vahemere rannik

(6–12 meremiili)

Hispaania piirist Cap Leucateni

Hispaania

Kõik liigid

Piiramata

7.   Hispaania rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Prantsusmaa ja Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3°47’ läänepikkust) | Prantsusmaa | Pelaagilised | Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik
  (6–12 meremiili) | | | |
| Prantsusmaa piirist Cap Creusini | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa ja Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3°47’ läänepikkust)

Prantsusmaa

Pelaagilised

Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele

Vahemere rannik

(6–12 meremiili)

Prantsusmaa piirist Cap Creusini

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

8.   Horvaatia rannikuveed
   (2)

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 miili, mis on piiratud Horvaatia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) | Sloveenia | Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis | 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

12 miili, mis on piiratud Horvaatia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)

Sloveenia

Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis

100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

9.   Madalmaade rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meremiili) kogu rannik | Belgia | Kõik liigid | Piiramata |
| Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Harilik stauriid | Piiramata |
| Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| (6–12 meremiili) kogu rannik | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |
| Texeli lõunatipust lääne suunas Madalmaade ja Saksamaa piirini | Ühend- kuningriik | Põhjalähedased | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

(3–12 meremiili) kogu rannik

Belgia

Kõik liigid

Piiramata

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Harilik stauriid

Piiramata

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

(6–12 meremiili) kogu rannik

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

Texeli lõunatipust lääne suunas Madalmaade ja Saksamaa piirini

Ühend- kuningriik

Põhjalähedased

Piiramata

10.   Sloveenia rannikuveed
   (3)

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 miili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) | Horvaatia | Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis | 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

12 miili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)

Horvaatia

Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis

100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

11.   Soome rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Läänemeri (4–12 miili) (4) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Läänemeri (4–12 miili) (4)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

12.   Rootsi rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meremiili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat (3–12 miili (5)) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri (4–12 miili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Soome | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Skagerrak (4–12 meremiili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat (3–12 miili (5))

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri (4–12 miili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Soome

Kõik liigid

Piiramata

---

(1)  Mõõdetuna rannajoonest.

(2)  Ülalnimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust rakendamisest.

(3)  Ülalnimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust rakendamisest.

(4)  3–12 miili Bogskäri saarte ümber.

(5)  Mõõdetuna rannajoonest.

---

II LISA

PÜÜGIVÕIMSUSE ÜLEMPIIRID

Püügivõimsuse ülempiirid

| Liikmesriik | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 18 962 | 51 586 |
| Bulgaaria | 7 250 | 62 708 |
| Taani | 88 762 | 313 333 |
| Saksamaa | 71 117 | 167 078 |
| Eesti | 21 677 | 52 566 |
| Iirimaa | 77 568 | 210 083 |
| Kreeka | 84 123 | 469 061 |
| Hispaania (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 423 550 | 964 826 |
| Prantsusmaa (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 214 282 | 1 166 328 |
| Horvaatia | 53 452 | 426 064 |
| Itaalia | 173 506 | 1 070 028 |
| Küpros | 11 021 | 47 803 |
| Läti | 46 418 | 58 496 |
| Leedu | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Madalmaad | 166 859 | 350 736 |
| Poola | 38 270 | 90 650 |
| Portugal (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 114 549 | 386 539 |
| Rumeenia | 1 908 | 6 356 |
| Sloveenia | 675 | 8 867 |
| Soome | 18 066 | 181 717 |
| Rootsi | 43 386 | 210 829 |
| Ühendkuningriik | 231 106 | 909 141 |

Liikmesriik

GT

kW

Belgia

18 962

51 586

Bulgaaria

7 250

62 708

Taani

88 762

313 333

Saksamaa

71 117

167 078

Eesti

21 677

52 566

Iirimaa

77 568

210 083

Kreeka

84 123

469 061

Hispaania (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

423 550

964 826

Prantsusmaa (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

214 282

1 166 328

Horvaatia

53 452

426 064

Itaalia

173 506

1 070 028

Küpros

11 021

47 803

Läti

46 418

58 496

Leedu

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Madalmaad

166 859

350 736

Poola

38 270

90 650

Portugal (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

114 549

386 539

Rumeenia

1 908

6 356

Sloveenia

675

8 867

Soome

18 066

181 717

Rootsi

43 386

210 829

Ühendkuningriik

231 106

909 141

Püügivõimsuse ülempiirid

| Liidu äärepoolseimad piirkonnad | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Hispaania |
| Kanaari saared: L (1)< 12 m. liidu veed | 2 617 | 20 863 |
| Kanaari saared: L > 12 m. liidu veed | 3 059 | 10 364 |
| Kanaari saared: L > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmandate riikide veed | 28 823 | 45 593 |
| Prantsusmaa |
| Reunioni saar: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunioni saar: pelaagilised liigid. L > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Prantsuse Guyana: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 903 | 11 644 |
| Prantsuse Guyana: krevetipüügilaevad | 7 560 | 19 726 |
| Prantsuse Guyana: pelaagilised liigid. Avamerelaevad | 3 500 | 5 000 |
| Martinique: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinique: pelaagilised liigid. L > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: pelaagilised liigid. L > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugal |
| Madeira: põhjalähedased liigid. L < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelaagilised liigid. Seinnoot. L > 12 m | 181 | 777 |
| Assoorid: põhjalähedased liigid. L < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Assoorid: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m | 12 979 | 25 721 |

Liidu äärepoolseimad piirkonnad

GT

kW

Hispaania

Kanaari saared: L (1)< 12 m. liidu veed

2 617

20 863

Kanaari saared: L > 12 m. liidu veed

3 059

10 364

Kanaari saared: L > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmandate riikide veed

28 823

45 593

Prantsusmaa

Reunioni saar: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

1 050

19 320

Reunioni saar: pelaagilised liigid. L > 12 m

10 002

31 465

Prantsuse Guyana: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

903

11 644

Prantsuse Guyana: krevetipüügilaevad

7 560

19 726

Prantsuse Guyana: pelaagilised liigid. Avamerelaevad

3 500

5 000

Martinique: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

5 409

142 116

Martinique: pelaagilised liigid. L > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: pelaagilised liigid. L > 12 m

500

1 750

Portugal

Madeira: põhjalähedased liigid. L < 12 m

604

3 969

Madeira: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelaagilised liigid. Seinnoot. L > 12 m

181

777

Assoorid: põhjalähedased liigid. L < 12 m

2 617

29 870

Assoorid: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m

12 979

25 721

---

(1)  L tähendab laeva kogupikkust.

---

III LISA

NÕUANDEKOMISJONID

1.   Nõuandekomisjoni nimi ja pädevusvaldkond

| Nimi | Pädevusvaldkond |
| --- | --- |
| Läänemeri | ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad |
| Must meri | GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2 |
| Vahemeri | Vahemere vetes joonest 5°36′ läänepikkust ida pool |
| Põhjameri | ICESi IV ja IIIa püügipiirkonnad |
| Loodepiirkonna veed | ICESi V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad |
| Edelapiirkonna veed | ICESi VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi püügipiirkonnad 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed) |
| Äärepoolseimad piirkonnad | Liidu veed äärepoolseimate piirkondade ümber, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus ja mis on jaotatud kolmeks merebasseiniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean |
| Pelaagilised varud (putassuu, makrell, harilik stauriid, heeringas, hirvkala) | Kõik geograafilised piirkonnad, välja arvatud Läänemeri ja Vahemeri |
| Avamere/kaugpüügilaevastik | Kõik muud veed peale liidu vete |
| Vesiviljelus | Vesiviljelus artiklis 4 määratletud tähenduses |
| Turud | Kõik turupiirkonnad |

Nimi

Pädevusvaldkond

Läänemeri

ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad

Must meri

GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2

Vahemeri

Vahemere vetes joonest 5°36′ läänepikkust ida pool

Põhjameri

ICESi IV ja IIIa püügipiirkonnad

Loodepiirkonna veed

ICESi V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad

Edelapiirkonna veed

ICESi VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi püügipiirkonnad 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed)

Äärepoolseimad piirkonnad

Liidu veed äärepoolseimate piirkondade ümber, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus ja mis on jaotatud kolmeks merebasseiniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean

Pelaagilised varud (putassuu, makrell, harilik stauriid, heeringas, hirvkala)

Kõik geograafilised piirkonnad, välja arvatud Läänemeri ja Vahemeri

Avamere/kaugpüügilaevastik

Kõik muud veed peale liidu vete

Vesiviljelus

Vesiviljelus artiklis 4 määratletud tähenduses

Turud

Kõik turupiirkonnad

2.   Nõuandekomisjoni toimimine ja rahastamine

| a) | Üldkogul ja täitevkomitees antakse 60 % kohtadest kalurite ja vesiviljeluse nõuandekomisjoni puhul vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate esindajatele ning töötlemis- ja turustamissektori esindajatele, ning 40 % kohtadest muude ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmade esindajatele, näiteks keskkonnaorganisatsioonidele ja tarbijarühmadele. |
| --- | --- |

a)

Üldkogul ja täitevkomitees antakse 60 % kohtadest kalurite ja vesiviljeluse nõuandekomisjoni puhul vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate esindajatele ning töötlemis- ja turustamissektori esindajatele, ning 40 % kohtadest muude ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmade esindajatele, näiteks keskkonnaorganisatsioonidele ja tarbijarühmadele.

| b) | Igast asjaomasest liikmesriigist peab vähemalt üks püügi alasektori esindaja olema täitevkomitee liige, välja arvatud vesiviljeluse nõuandekomisjoni ja turgude nõuandekomisjoni puhul. |
| --- | --- |

b)

Igast asjaomasest liikmesriigist peab vähemalt üks püügi alasektori esindaja olema täitevkomitee liige, välja arvatud vesiviljeluse nõuandekomisjoni ja turgude nõuandekomisjoni puhul.

| c) | Täitevkomitee liikmed võtavad soovitused võimaluse korral vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, lisatakse liikmete poolt esitatud eriarvamused soovitustele, mis võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega. |
| --- | --- |

c)

Täitevkomitee liikmed võtavad soovitused võimaluse korral vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, lisatakse liikmete poolt esitatud eriarvamused soovitustele, mis võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega.

| d) | Iga nõuandekomisjon määrab konsensuse alusel esimehe. Esimees tegutseb erapooletult. |
| --- | --- |

d)

Iga nõuandekomisjon määrab konsensuse alusel esimehe. Esimees tegutseb erapooletult.

| e) | Iga nõuandekomisjon võtab vastu meetmed, mis on vajalikud läbipaistvuse ja kõigi avaldatud arvamuste arvessevõtmise tagamiseks. |
| --- | --- |

e)

Iga nõuandekomisjon võtab vastu meetmed, mis on vajalikud läbipaistvuse ja kõigi avaldatud arvamuste arvessevõtmise tagamiseks.

| f) | Täitevkomitee poolt vastu võetud soovitused tuleb viivitamata edastada üldkogule, komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja taotluse alusel üldsuse esindajatele. |
| --- | --- |

f)

Täitevkomitee poolt vastu võetud soovitused tuleb viivitamata edastada üldkogule, komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja taotluse alusel üldsuse esindajatele.

| g) | Üldkogu koosolekud on avalikud. Täitevkomitee koosolekud on avalikud, kui erandjuhtudel ei otsustata täitevkomitee häälteenamusega teisiti. |
| --- | --- |

g)

Üldkogu koosolekud on avalikud. Täitevkomitee koosolekud on avalikud, kui erandjuhtudel ei otsustata täitevkomitee häälteenamusega teisiti.

| h) | Kalandussektorit ja muid huvigruppe esindavad Euroopa ja siseriiklikud organisatsioonid võivad teha asjaomastele liikmesriikidele ettepanekuid liikmete kohta. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku üldkogu liikmetes. |
| --- | --- |

h)

Kalandussektorit ja muid huvigruppe esindavad Euroopa ja siseriiklikud organisatsioonid võivad teha asjaomastele liikmesriikidele ettepanekuid liikmete kohta. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku üldkogu liikmetes.

| i) | Nende riiklike ja piirkondlike haldusorganite esindajatel, kellel on asjaomases piirkonnas kalandusega seotud huve, ja liikmesriikide teaduslike ja kalanduse uurimisinstituutide ning komisjoni nõustavate rahvusvaheliste teadusasutuste teadlastel on õigus osaleda nõuandekomisjoni koosolekutel aktiivsete vaatlejatena. Kutsuda võib ka muid pädevaid teadlasi. |
| --- | --- |

i)

Nende riiklike ja piirkondlike haldusorganite esindajatel, kellel on asjaomases piirkonnas kalandusega seotud huve, ja liikmesriikide teaduslike ja kalanduse uurimisinstituutide ning komisjoni nõustavate rahvusvaheliste teadusasutuste teadlastel on õigus osaleda nõuandekomisjoni koosolekutel aktiivsete vaatlejatena. Kutsuda võib ka muid pädevaid teadlasi.

| j) | Nõuandekomisjonide koosolekutel võivad aktiivsete vaatlejatena osaleda Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

j)

Nõuandekomisjonide koosolekutel võivad aktiivsete vaatlejatena osaleda Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad.

| k) | Selliste kolmandate riikide kalandussektori ja muude huvirühmade esindajaid, kaasa arvatud piirkondlike kalandusorganisatsioonide esindajaid, kellel on kalandushuvid nõuandekomisjoni haldusalasse kuuluval alal või püügipiirkonnas, võib kutsuda osalema aktiivsete vaatlejatena, kui arutatakse neid puudutavaid küsimusi. |
| --- | --- |

k)

Selliste kolmandate riikide kalandussektori ja muude huvirühmade esindajaid, kaasa arvatud piirkondlike kalandusorganisatsioonide esindajaid, kellel on kalandushuvid nõuandekomisjoni haldusalasse kuuluval alal või püügipiirkonnas, võib kutsuda osalema aktiivsete vaatlejatena, kui arutatakse neid puudutavaid küsimusi.

| l) | Euroopa üldistes huvides tegutsevate asutustena võivad nõuandekomisjonid taotleda liidu finantsabi. |
| --- | --- |

l)

Euroopa üldistes huvides tegutsevate asutustena võivad nõuandekomisjonid taotleda liidu finantsabi.

| m) | Komisjon sõlmib iga nõuandekomisjoniga toetuslepingu nende tegevuskulude, sealhulgas suulise ja kirjaliku tõlke kulude katmiseks. |
| --- | --- |

m)

Komisjon sõlmib iga nõuandekomisjoniga toetuslepingu nende tegevuskulude, sealhulgas suulise ja kirjaliku tõlke kulude katmiseks.

| n) | Komisjon võib teostada kõiki kontrolle, mida ta vajalikuks peab, et tagada nõuandekomisjonidele määratud ülesannete täitmine. |
| --- | --- |

n)

Komisjon võib teostada kõiki kontrolle, mida ta vajalikuks peab, et tagada nõuandekomisjonidele määratud ülesannete täitmine.

| o) | Iga nõuandekomisjon edastab igal aastal oma eelarve ja aruande oma tegevuse kohta komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

o)

Iga nõuandekomisjon edastab igal aastal oma eelarve ja aruande oma tegevuse kohta komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele.

| p) | Komisjon või kontrollikoda võivad igal ajal korraldada auditeerimise, mille viivad läbi kas komisjoni või kontrollikoja talitused või nende poolt valitud kolmas isik. |
| --- | --- |

p)

Komisjon või kontrollikoda võivad igal ajal korraldada auditeerimise, mille viivad läbi kas komisjoni või kontrollikoja talitused või nende poolt valitud kolmas isik.

| q) | Iga nõuandekomisjon määrab sertifitseeritud audiitori ajavahemikuks, mille jooksul saab kõnealune nõuandekomisjon toetust liidu fondidest. |
| --- | --- |

q)

Iga nõuandekomisjon määrab sertifitseeritud audiitori ajavahemikuks, mille jooksul saab kõnealune nõuandekomisjon toetust liidu fondidest.

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/62

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1381/2013,

17. detsember 2013,

millega luuakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014–2020

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 19 lõiget 2, artikli 21 lõiget 2 ning artikleid 114, 168, 169 ja 197,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Inimestel on õigus kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu lepinguga („ELi leping”) neile antud õigusi. Lisaks kajastab Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta”), mis Lissaboni lepingu jõustumisel muutus kogu liidus õiguslikult siduvaks, liidus isikutele antud põhiõigusi ja vabadusi. Neid õigusi tuleks edendada ja kaitsta. Tuleks tagada nende õiguste ja rahvusvahelistest konventsioonidest (millega liit on ühinenud, nagu näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puudega inimeste õiguste konventsioon) tulenevate õiguste täielik kasutamine ning tuleks kaotada kõik tõkked. Lisaks kaasnevad nende õigustega vastutus ning kohustused teiste inimeste, inimühiskonna ja tulevaste põlvkondade ees. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Inimestel on õigus kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu lepinguga („ELi leping”) neile antud õigusi. Lisaks kajastab Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta”), mis Lissaboni lepingu jõustumisel muutus kogu liidus õiguslikult siduvaks, liidus isikutele antud põhiõigusi ja vabadusi. Neid õigusi tuleks edendada ja kaitsta. Tuleks tagada nende õiguste ja rahvusvahelistest konventsioonidest (millega liit on ühinenud, nagu näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puudega inimeste õiguste konventsioon) tulenevate õiguste täielik kasutamine ning tuleks kaotada kõik tõkked. Lisaks kaasnevad nende õigustega vastutus ning kohustused teiste inimeste, inimühiskonna ja tulevaste põlvkondade ees.

| (2) | Euroopa Ülemkogu kinnitas Stockholmi programmis (4) taas prioriteeti arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala ning määras oma poliitiliseks prioriteediks õigustel põhineva Euroopa saavutamise. Rahastamist nimetati ühe olulise vahendina Stockholmi programmi poliitiliste prioriteetide edukaks rakendamiseks. Aluslepingutes ja Stockholmi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks saavutada luues muu hulgas ajavahemikuks 2014–2020 paindliku ja tõhusa õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi („programm”), mis peaks hõlbustama planeerimist ja rakendamist. Programmi üldiseid ja konkreetseid eesmärke tuleks tõlgendada kooskõlas Euroopa Ülemkogu määratletud asjaomaste strateegiliste suunistega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu kinnitas Stockholmi programmis (4) taas prioriteeti arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala ning määras oma poliitiliseks prioriteediks õigustel põhineva Euroopa saavutamise. Rahastamist nimetati ühe olulise vahendina Stockholmi programmi poliitiliste prioriteetide edukaks rakendamiseks. Aluslepingutes ja Stockholmi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks saavutada luues muu hulgas ajavahemikuks 2014–2020 paindliku ja tõhusa õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi („programm”), mis peaks hõlbustama planeerimist ja rakendamist. Programmi üldiseid ja konkreetseid eesmärke tuleks tõlgendada kooskõlas Euroopa Ülemkogu määratletud asjaomaste strateegiliste suunistega.

| (3) | Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2020. aasta strateegiat, on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia. Euroopa 2020. aasta strateegia konkreetsete eesmärkide ja juhtalgatuste toetamiseks ja majanduskasvu soodustamiseks kavandatud mehhanismide hõlbustamiseks tuleks ühe põhielemendina kujundada välja hästi toimiv õigusel rajanev ala, kus on kaotatud takistused piiriüleste kohtumenetluste korraldamisele ja õiguskaitse kättesaadavusele piiriüleste juhtumite korral. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2020. aasta strateegiat, on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia. Euroopa 2020. aasta strateegia konkreetsete eesmärkide ja juhtalgatuste toetamiseks ja majanduskasvu soodustamiseks kavandatud mehhanismide hõlbustamiseks tuleks ühe põhielemendina kujundada välja hästi toimiv õigusel rajanev ala, kus on kaotatud takistused piiriüleste kohtumenetluste korraldamisele ja õiguskaitse kättesaadavusele piiriüleste juhtumite korral.

| (4) | Mittediskrimineerimine on liidu oluline põhimõte. ELi toimimise lepingu artikkel 19 osundab sammude astumisele, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Mittediskrimineerimise põhimõte on kirjas ka harta artiklis 21, mida tuleks kohaldada harta artikli 51 piirides ja sellega kooskõlas. Tuleks arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi ja töötada paralleelselt välja vastavad meetmed ühel või mitmel põhjusel diskrimineerimise ennetamiseks ja takistamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Mittediskrimineerimine on liidu oluline põhimõte. ELi toimimise lepingu artikkel 19 osundab sammude astumisele, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Mittediskrimineerimise põhimõte on kirjas ka harta artiklis 21, mida tuleks kohaldada harta artikli 51 piirides ja sellega kooskõlas. Tuleks arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi ja töötada paralleelselt välja vastavad meetmed ühel või mitmel põhjusel diskrimineerimise ennetamiseks ja takistamiseks.

| (5) | Programmi tuleks rakendada viisil, mis suurendaks vastastikku samade eesmärkide saavutamiseks võetud liidu meetmete mõju, pidades eelkõige silmas komisjoni 5. aprilli 2011. aasta teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (5) ning nõukogu 19. mai 2011. aasta järeldusi, mis puudutavad romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku aastani 2020, milles kutsutakse liikmesriike üles, süvalaiendamise põhimõtet järgides, käsitlema romade sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust neljas võtmetähtsusega valdkonnas – haridus, tööhõive, tervishoid ja eluase, ning samuti tagades, et romasid ei diskrimineerita, vaid nende põhiõigusi tunnustatakse võrdselt teiste kodanikega, ning võtma meetmeid, et kõrvaldada eksisteeriv segregatsioon, eelkõige hariduse ja eluaseme valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Programmi tuleks rakendada viisil, mis suurendaks vastastikku samade eesmärkide saavutamiseks võetud liidu meetmete mõju, pidades eelkõige silmas komisjoni 5. aprilli 2011. aasta teatist „Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (5) ning nõukogu 19. mai 2011. aasta järeldusi, mis puudutavad romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku aastani 2020, milles kutsutakse liikmesriike üles, süvalaiendamise põhimõtet järgides, käsitlema romade sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust neljas võtmetähtsusega valdkonnas – haridus, tööhõive, tervishoid ja eluase, ning samuti tagades, et romasid ei diskrimineerita, vaid nende põhiõigusi tunnustatakse võrdselt teiste kodanikega, ning võtma meetmeid, et kõrvaldada eksisteeriv segregatsioon, eelkõige hariduse ja eluaseme valdkonnas.

| (6) | Rassism, ksenofoobia, homofoobia ja muud sallimatuse vormid rikuvad otseselt vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud ja mis on ühised kõikidele liikmesriikidele. Võitlus nende diskrimineerimisnähtuste vastu on seetõttu pidev eesmärk, mis nõuab kooskõlastatud tegevust, sealhulgas rahaliste vahendite eraldamise kaudu. Need nähtused hõlmavad muu hulgas avalikku vägivalla või viha õhutamist isikute rühma või sellise rühma liikme vastu, ning muid kuritegusid, mis on toime pandud rassistlikel, ksenofoobsetel või homofoobsetel kaalutlustel. Selles kontekstis tuleks pühendada erilist tähelepanu vägivalla, viha, segregatsiooni ja stigmatiseerimise kõigi vormide ennetamisele ja nende vastu võitlemisele ning kiusamise, ahistamise ja sallimatu kohtlemise vastu võitlemisele, näiteks riigiasutustes, politseis, kohtusüsteemis, koolis ja töökohtadel. |
| --- | --- |

(6)

Rassism, ksenofoobia, homofoobia ja muud sallimatuse vormid rikuvad otseselt vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtteid, millele liit on rajatud ja mis on ühised kõikidele liikmesriikidele. Võitlus nende diskrimineerimisnähtuste vastu on seetõttu pidev eesmärk, mis nõuab kooskõlastatud tegevust, sealhulgas rahaliste vahendite eraldamise kaudu. Need nähtused hõlmavad muu hulgas avalikku vägivalla või viha õhutamist isikute rühma või sellise rühma liikme vastu, ning muid kuritegusid, mis on toime pandud rassistlikel, ksenofoobsetel või homofoobsetel kaalutlustel. Selles kontekstis tuleks pühendada erilist tähelepanu vägivalla, viha, segregatsiooni ja stigmatiseerimise kõigi vormide ennetamisele ja nende vastu võitlemisele ning kiusamise, ahistamise ja sallimatu kohtlemise vastu võitlemisele, näiteks riigiasutustes, politseis, kohtusüsteemis, koolis ja töökohtadel.

| (7) | Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on üks liidu põhiväärtusi. Naiste ja meeste ebavõrdne kohtlemine rikub põhiõigusi. Lisaks aitab naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamine kaasa ka Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist käsitlevat eesmärki tuleks rakendada sellisel viisil, et suurendada vastastikku samade eesmärkide saavutamiseks võetud liidu või liikmesriikide meetmete, eelkõige Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) mõju. |
| --- | --- |

(7)

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on üks liidu põhiväärtusi. Naiste ja meeste ebavõrdne kohtlemine rikub põhiõigusi. Lisaks aitab naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamine kaasa ka Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist käsitlevat eesmärki tuleks rakendada sellisel viisil, et suurendada vastastikku samade eesmärkide saavutamiseks võetud liidu või liikmesriikide meetmete, eelkõige Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020) mõju.

| (8) | Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga hõlmab soo alusel toimuv diskrimineerimine soovahetusest tulenevat diskrimineerimist. Käesoleva programmi rakendamisel tuleks seoses täiendavate sooga seotud aspektidega, sealhulgas sooidentiteediga, pöörata tähelepanu ka liidu õigusaktide ja Euroopa Liidu Kohtu praktika arengule. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga hõlmab soo alusel toimuv diskrimineerimine soovahetusest tulenevat diskrimineerimist. Käesoleva programmi rakendamisel tuleks seoses täiendavate sooga seotud aspektidega, sealhulgas sooidentiteediga, pöörata tähelepanu ka liidu õigusaktide ja Euroopa Liidu Kohtu praktika arengule.

| (9) | Õigus väärikale kohtlemisele nii töökohal kui ühiskonnas üldiselt väljendab liidu põhiväärtusi ning on vaja kooskõlastatud tegutsemist, et võimaldada suunatud meetmeid tööturu osas. Seetõttu peaksid meetmed soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise vallas hõlmama meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamist ja diskrimineerimise vastu võitlemist töökohal ja tööturul. |
| --- | --- |

(9)

Õigus väärikale kohtlemisele nii töökohal kui ühiskonnas üldiselt väljendab liidu põhiväärtusi ning on vaja kooskõlastatud tegutsemist, et võimaldada suunatud meetmeid tööturu osas. Seetõttu peaksid meetmed soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise vallas hõlmama meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamist ja diskrimineerimise vastu võitlemist töökohal ja tööturul.

| (10) | Igasugune laste, noorte, naiste ning teiste riskirühmade vastu suunatud vägivald tähendab põhiõiguste rikkumist ning tõsist tervisehäirete ohtu. Sellist vägivalda esineb kogu liidus ning sellel on tõsised tagajärjed ohvrite füüsilisele ja psühholoogilisele tervisele ning ühiskonnale tervikuna. Sellega tegelemiseks ja ohvrite kaitsmiseks on vaja tugevat poliitilist tahet ja kooskõlastatud tegevust, mis tugineb Daphne programmide meetoditel ja tulemustel (6). Meetmete võtmine naistevastase vägivallaga võitlemiseks aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust. Kuna Daphne rahastamine on alates selle algusest 1997. aastal olnud tõeliselt edukas, olles populaarne nii sidusrühmade hulgas (avaliku sektori asutused ja akadeemilised institutsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid) ning rahastatud projektide tõhususe seisukohalt, on oluline, et programmi rakendamisel säilitatakse nimi „Daphne” seoses erieesmärgiga, mis on suunatud konkreetselt laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemisele, et hoida Daphne programmide mainet võimalikult kõrgena. |
| --- | --- |

(10)

Igasugune laste, noorte, naiste ning teiste riskirühmade vastu suunatud vägivald tähendab põhiõiguste rikkumist ning tõsist tervisehäirete ohtu. Sellist vägivalda esineb kogu liidus ning sellel on tõsised tagajärjed ohvrite füüsilisele ja psühholoogilisele tervisele ning ühiskonnale tervikuna. Sellega tegelemiseks ja ohvrite kaitsmiseks on vaja tugevat poliitilist tahet ja kooskõlastatud tegevust, mis tugineb Daphne programmide meetoditel ja tulemustel (6). Meetmete võtmine naistevastase vägivallaga võitlemiseks aitab edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust. Kuna Daphne rahastamine on alates selle algusest 1997. aastal olnud tõeliselt edukas, olles populaarne nii sidusrühmade hulgas (avaliku sektori asutused ja akadeemilised institutsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid) ning rahastatud projektide tõhususe seisukohalt, on oluline, et programmi rakendamisel säilitatakse nimi „Daphne” seoses erieesmärgiga, mis on suunatud konkreetselt laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemisele, et hoida Daphne programmide mainet võimalikult kõrgena.

| (11) | ELi lepingu artikli 3 lõikega 3 nõutakse, et liit edendaks lapse õiguste kaitset, võideldes samal ajal diskrimineerimise vastu. Lapsed on haavatavad, eelkõige vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja puude tõttu või muus neid ohustavas eriolukorras, nagu näiteks nende tähelepanuta jätmise, röövimise või kadumise korral. Tuleb võtta meetmeid, et edendada laste õigusi ning toetada laste kaitsmist kahjuliku mõju ja vägivalla eest, mis ohustavad nende füüsilist või vaimset tervist ja rikuvad nende õigust arengule, kaitsele ja väärikusele. |
| --- | --- |

(11)

ELi lepingu artikli 3 lõikega 3 nõutakse, et liit edendaks lapse õiguste kaitset, võideldes samal ajal diskrimineerimise vastu. Lapsed on haavatavad, eelkõige vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja puude tõttu või muus neid ohustavas eriolukorras, nagu näiteks nende tähelepanuta jätmise, röövimise või kadumise korral. Tuleb võtta meetmeid, et edendada laste õigusi ning toetada laste kaitsmist kahjuliku mõju ja vägivalla eest, mis ohustavad nende füüsilist või vaimset tervist ja rikuvad nende õigust arengule, kaitsele ja väärikusele.

| (12) | Pideva tehnoloogilise arengu ja üleilmastumise olukorras tuleks jätkuvalt tõhusalt kaitsta isikuandmeid. Liidu andmekaitse õigusraamistikku tuleks kohaldada tõhusalt ja ühtselt kogu liidus. Selle saavutamiseks peaks liit suutma toetada liikmesriikide püüdlusi rakendada seda õigusraamistikku, pöörates erilist tähelepanu sellele, et üksikisikud saavad oma õigusi tõhusalt kasutada. |
| --- | --- |

(12)

Pideva tehnoloogilise arengu ja üleilmastumise olukorras tuleks jätkuvalt tõhusalt kaitsta isikuandmeid. Liidu andmekaitse õigusraamistikku tuleks kohaldada tõhusalt ja ühtselt kogu liidus. Selle saavutamiseks peaks liit suutma toetada liikmesriikide püüdlusi rakendada seda õigusraamistikku, pöörates erilist tähelepanu sellele, et üksikisikud saavad oma õigusi tõhusalt kasutada.

| (13) | Kodanikud peaksid olema teadlikumad oma liidu kodakondsusest tulenevatest õigustest, nimelt oma vaba liikumise ja liidus elukoha valimise õigusest, õigusest hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ja elukohajärgse liikmesriigi kohaliku omavalitsuse valimistel selle riigi kodanikega võrdsetel tingimustel ning õigusest pöörduda petitsiooni ja kodanikualgatuse ettepanekutega Euroopa Parlamendi poole igas aluslepingute keeles ning õigust esitada Euroopa Ombudsmanile kaebus haldusomavoli juhtumite kohta, ja nad peaksid saama neid õigusi kasutada. Kodanike julgustamine demokraatias liidu tasandil aktiivsemalt osalema tugevdab Euroopa kodanikuühiskonda ja edendab Euroopa identiteedi arendamist. Kodanikud peaksid saama hõlpsasti elada, reisida, õppida, töötada ja teha vabatahtliku tööd teises liikmesriigis ning neil peaks olema võimalik eeldada, et neil on võrdsed võimalused kasutada, panna maksma ja kaitsta oma õigusi ilma igasuguse diskrimineerimiseta, olenemata sellest, kus nad Euroopa Liidus asuvad. |
| --- | --- |

(13)

Kodanikud peaksid olema teadlikumad oma liidu kodakondsusest tulenevatest õigustest, nimelt oma vaba liikumise ja liidus elukoha valimise õigusest, õigusest hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ja elukohajärgse liikmesriigi kohaliku omavalitsuse valimistel selle riigi kodanikega võrdsetel tingimustel ning õigusest pöörduda petitsiooni ja kodanikualgatuse ettepanekutega Euroopa Parlamendi poole igas aluslepingute keeles ning õigust esitada Euroopa Ombudsmanile kaebus haldusomavoli juhtumite kohta, ja nad peaksid saama neid õigusi kasutada. Kodanike julgustamine demokraatias liidu tasandil aktiivsemalt osalema tugevdab Euroopa kodanikuühiskonda ja edendab Euroopa identiteedi arendamist. Kodanikud peaksid saama hõlpsasti elada, reisida, õppida, töötada ja teha vabatahtliku tööd teises liikmesriigis ning neil peaks olema võimalik eeldada, et neil on võrdsed võimalused kasutada, panna maksma ja kaitsta oma õigusi ilma igasuguse diskrimineerimiseta, olenemata sellest, kus nad Euroopa Liidus asuvad.

| (14) | Üksikisikutel tarbijana ja ettevõtjana peaks olema võimalik kasutada oma liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi piiriüleses kontekstis. |
| --- | --- |

(14)

Üksikisikutel tarbijana ja ettevõtjana peaks olema võimalik kasutada oma liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi piiriüleses kontekstis.

| (15) | ELi toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 kohaselt peaks programmi kõik meetmed toetama soolise aspekti arvestamist ning diskrimineerimisvastaseid eesmärke. Korrapäraselt tuleks kontrollida ja hinnata seda, kuidas programmi meetmete raames käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse küsimusi. |
| --- | --- |

(15)

ELi toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 kohaselt peaks programmi kõik meetmed toetama soolise aspekti arvestamist ning diskrimineerimisvastaseid eesmärke. Korrapäraselt tuleks kontrollida ja hinnata seda, kuidas programmi meetmete raames käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse küsimusi.

| (16) | Kogemused liidu tasandi meetmetega on näidanud, et programmi eesmärkide saavutamine praktikas nõuab mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas õigusakte, poliitikaalgatusi ja rahalisi vahendeid. Rahastamine on oluline ning aitab täiendada seadusandlikke meetmeid. |
| --- | --- |

(16)

Kogemused liidu tasandi meetmetega on näidanud, et programmi eesmärkide saavutamine praktikas nõuab mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas õigusakte, poliitikaalgatusi ja rahalisi vahendeid. Rahastamine on oluline ning aitab täiendada seadusandlikke meetmeid.

| (17) | Lisaks sellele, et programmi raames rahastatud meetmed on toonud toetusesaajatele reaalset kasu, annavad need meetmed ka tõendusmaterjali, millele saab tugineda tõhustatud poliitika kujundamisel riiklikul ja liidu tasandil. Näiteks on Daphne programmid võimaldanud kõigi osalevate sidusrühmade vahel teadmiste ja heade tavade ülekandmist, sealhulgas liikmesriikide puhul seoses laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemisega. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks sellele, et programmi raames rahastatud meetmed on toonud toetusesaajatele reaalset kasu, annavad need meetmed ka tõendusmaterjali, millele saab tugineda tõhustatud poliitika kujundamisel riiklikul ja liidu tasandil. Näiteks on Daphne programmid võimaldanud kõigi osalevate sidusrühmade vahel teadmiste ja heade tavade ülekandmist, sealhulgas liikmesriikide puhul seoses laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemisega.

| (18) | Komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse vajadust liidu rahastamise ratsionaliseerimise ja lihtsustamise järele. Eelkõige praeguse majanduskriisi valguses on väga oluline kavandada ja juhtida liidu rahastamist võimalikult kohusetundlikult. Rahastamise mõistliku lihtsustamise ja tõhusa juhtimise saab tagada programmide arvu vähendamise ning rahastamiseeskirjade ja menetluste ratsionaliseerimise, lihtsustamise ja ühtlustamise kaudu. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse vajadust liidu rahastamise ratsionaliseerimise ja lihtsustamise järele. Eelkõige praeguse majanduskriisi valguses on väga oluline kavandada ja juhtida liidu rahastamist võimalikult kohusetundlikult. Rahastamise mõistliku lihtsustamise ja tõhusa juhtimise saab tagada programmide arvu vähendamise ning rahastamiseeskirjade ja menetluste ratsionaliseerimise, lihtsustamise ja ühtlustamise kaudu.

| (19) | Lihtsustamise, rahastamise tõhusa juhtimise ja sellele lihtsama juurdepääsu tagamise vajadusele vastamiseks tuleks käesoleva programmiga jätkata ja arendada edasi tegevusi, mida on varem ellu viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1672/2006/EÜ (7) 4. osa (mittediskrimineerimine ja mitmekesisus) ja 5. osa (sooline võrdõiguslikkus) alusel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2007/252/EÜ (8) kehtestatud programmi „Põhiõigused ja kodakondsus” alusel ning programmi „Daphne III” alusel. Nende programmide vahehindamised hõlmavad soovitusi, mille eesmärk on parandada nimetatud programmide rakendamist. Nende vahehindamiste tulemusi ning vastavate järelhindamiste tulemusi on vaja käesoleva programmi rakendamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(19)

Lihtsustamise, rahastamise tõhusa juhtimise ja sellele lihtsama juurdepääsu tagamise vajadusele vastamiseks tuleks käesoleva programmiga jätkata ja arendada edasi tegevusi, mida on varem ellu viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1672/2006/EÜ (7) 4. osa (mittediskrimineerimine ja mitmekesisus) ja 5. osa (sooline võrdõiguslikkus) alusel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2007/252/EÜ (8) kehtestatud programmi „Põhiõigused ja kodakondsus” alusel ning programmi „Daphne III” alusel. Nende programmide vahehindamised hõlmavad soovitusi, mille eesmärk on parandada nimetatud programmide rakendamist. Nende vahehindamiste tulemusi ning vastavate järelhindamiste tulemusi on vaja käesoleva programmi rakendamisel arvesse võtta.

| (20) | Rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamine ja kulude tõhususe parandamine peaksid olema programmi eesmärkide saavutamise juhtpõhimõtted. Õiguste Euroopa loomiseks suunatud jõupinguste toetamiseks tuleks tagada asjakohane rahastamine. Oluline on tagada programmi võimalikult tulemuslik ja kasutajasõbralik rakendamine, tagades samal ajal õiguskindluse ja juurdepääsu kõigile osalejatele. Kõigile võimalikele toetusesaajatele rahastamisele juurdepääsu hõlbustamiseks tuleks lihtsustada ka taotlusmenetlust ja finantsjuhtimise nõudeid ning kõrvaldada halduskoormus. |
| --- | --- |

(20)

Rahaliste vahendite optimaalse kasutamise tagamine ja kulude tõhususe parandamine peaksid olema programmi eesmärkide saavutamise juhtpõhimõtted. Õiguste Euroopa loomiseks suunatud jõupinguste toetamiseks tuleks tagada asjakohane rahastamine. Oluline on tagada programmi võimalikult tulemuslik ja kasutajasõbralik rakendamine, tagades samal ajal õiguskindluse ja juurdepääsu kõigile osalejatele. Kõigile võimalikele toetusesaajatele rahastamisele juurdepääsu hõlbustamiseks tuleks lihtsustada ka taotlusmenetlust ja finantsjuhtimise nõudeid ning kõrvaldada halduskoormus.

| (21) | Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises pealkirjaga „ELi eelarve läbivaatamine” ja komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, s.t mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle määrusega hõlmatud meetmed peaksid aitama arendada vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendada piiriülest koostööd ja võrgustikke ning saavutada liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva kohaldamise. Rahastamine peaks aitama ka kõikidel asjaomastel isikutel saada tõhusaid ja paremaid teadmisi liidu õigusest ja poliitikast ning tagama nõuetekohase analüütilise aluse liidu õiguse ja poliitika toetamiseks ja arendamiseks, aidates nii kaasa nende nõuetekohasele rakendamisele ja rakendamise tagamisele. Liidu sekkumine võimaldab neid toiminguid ellu viia järjepidevalt kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu. Lisaks suudab liit liikmesriikidest paremini lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa platvormi. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises pealkirjaga „ELi eelarve läbivaatamine” ja komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, s.t mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle määrusega hõlmatud meetmed peaksid aitama arendada vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendada piiriülest koostööd ja võrgustikke ning saavutada liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva kohaldamise. Rahastamine peaks aitama ka kõikidel asjaomastel isikutel saada tõhusaid ja paremaid teadmisi liidu õigusest ja poliitikast ning tagama nõuetekohase analüütilise aluse liidu õiguse ja poliitika toetamiseks ja arendamiseks, aidates nii kaasa nende nõuetekohasele rakendamisele ja rakendamise tagamisele. Liidu sekkumine võimaldab neid toiminguid ellu viia järjepidevalt kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu. Lisaks suudab liit liikmesriikidest paremini lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa platvormi.

| (22) | Programmi raames rahastatavate meetmete valimisel peaks komisjon hindama pakkumusi varem kindlaks määratud kriteeriumide põhjal. Nimetatud kriteeriumid peaksid sisaldama kavandatud meetmete Euroopa lisaväärtuse hindamist. Ka riiklike projektide ja väikese mahuga projektide puhul saab näidata Euroopa lisaväärtuse olemasolu. |
| --- | --- |

(22)

Programmi raames rahastatavate meetmete valimisel peaks komisjon hindama pakkumusi varem kindlaks määratud kriteeriumide põhjal. Nimetatud kriteeriumid peaksid sisaldama kavandatud meetmete Euroopa lisaväärtuse hindamist. Ka riiklike projektide ja väikese mahuga projektide puhul saab näidata Euroopa lisaväärtuse olemasolu.

| (23) | Asutusi ja üksusi, kes tegutsevad Euroopa üldistes huvides programmiga hõlmatud valdkondades, tuleks käsitada oluliste osalejatena, kui nad on tõendanud või eeldatavasti tõendavad, et neil on arvestatav mõju nimetatud eesmärkide saavutamisele, ning neile tuleks eraldada rahalisi vahendeid kooskõlas menetluste ja kriteeriumidega, mis on ette nähtud vastavalt käesolevale määrusele komisjoni poolt vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides. |
| --- | --- |

(23)

Asutusi ja üksusi, kes tegutsevad Euroopa üldistes huvides programmiga hõlmatud valdkondades, tuleks käsitada oluliste osalejatena, kui nad on tõendanud või eeldatavasti tõendavad, et neil on arvestatav mõju nimetatud eesmärkide saavutamisele, ning neile tuleks eraldada rahalisi vahendeid kooskõlas menetluste ja kriteeriumidega, mis on ette nähtud vastavalt käesolevale määrusele komisjoni poolt vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides.

| (24) | Sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuseid tuleks tõlgendada komisjoni otsuse nr 116/2007/EÜ (9) artikli 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuseid tuleks tõlgendada komisjoni otsuse nr 116/2007/EÜ (9) artikli 2 tähenduses.

| (25) | Programmile juurdepääsu omavad asutused ja üksused peaksid hõlmama riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi. |
| --- | --- |

(25)

Programmile juurdepääsu omavad asutused ja üksused peaksid hõlmama riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi.

| (26) | Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi kestuseks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsember 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (10) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi kestuseks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsember 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (10) punkti 17 tähenduses.

| (27) | Tagamaks, et programm on piisavalt paindlik, et reageerida kogu oma kestuse jooksul muutuvatele vajadustele ja asjaomastele poliitilistele prioriteetidele, tuleks komisjonile anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva määruse lisas igale erieesmärkide rühmale määratud protsendimäära muutmisega, mis ületab neid protsendimäärasid enam kui 5 protsendipunkti võrra. Selliste delegeeritud õigusaktide vajaduse üle otsustamisel tuleks protsendimäärasid arvutada programmi rahastamispaketi alusel kogu programmi kestuse ajaks ning mitte iga-aastaste eraldiste alusel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(27)

Tagamaks, et programm on piisavalt paindlik, et reageerida kogu oma kestuse jooksul muutuvatele vajadustele ja asjaomastele poliitilistele prioriteetidele, tuleks komisjonile anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva määruse lisas igale erieesmärkide rühmale määratud protsendimäära muutmisega, mis ületab neid protsendimäärasid enam kui 5 protsendipunkti võrra. Selliste delegeeritud õigusaktide vajaduse üle otsustamisel tuleks protsendimäärasid arvutada programmi rahastamispaketi alusel kogu programmi kestuse ajaks ning mitte iga-aastaste eraldiste alusel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (28) | Käesolevat määrust tuleks rakendada täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (11) („finantsmäärus”). Eelkõige seoses toetusesaajate poolt makstud käibemaksu rahastamiskõlblikkuse tingimustega ei peaks käibemaksu rahastamiskõlblikkus sõltuma toetusesaaja õiguslikust seisundist selliste tegevuste puhul, mida avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused või üksused saavad viia ellu samadel õiguslikel tingimustel. Arvestades käesoleva määrusega hõlmatud eesmärkide ja tegevuste spetsiifilist laadi, tuleks pakkumuskutses täpsustada, et tegevuste puhul, mida saavad ellu viia nii avalik-õiguslikud kui eraõiguslikud isikud, peaks avalike-õiguslike asutuste makstav käibemaks, mida ei saa maha arvata, olema rahastamiskõlblik, kui see on makstud selliste meetmete rakendamiseks, mida ei saa käsitada avaliku võimu teostamisena, näiteks koolitustegevus või teadlikkuse tõstmine. Käesolevas määruses tuleks samuti kasutada finantsmäärusega kehtestatud lihtsustamisvahendeid. Peale selle peaks toetatavate meetmete kindlakstegemise kriteeriumide eesmärk olema eraldada olemasolevad rahalised vahendid meetmetele, mis tekitavad suurimat mõju seoses taotletava poliitikaeesmärgiga. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevat määrust tuleks rakendada täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (11) („finantsmäärus”). Eelkõige seoses toetusesaajate poolt makstud käibemaksu rahastamiskõlblikkuse tingimustega ei peaks käibemaksu rahastamiskõlblikkus sõltuma toetusesaaja õiguslikust seisundist selliste tegevuste puhul, mida avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused või üksused saavad viia ellu samadel õiguslikel tingimustel. Arvestades käesoleva määrusega hõlmatud eesmärkide ja tegevuste spetsiifilist laadi, tuleks pakkumuskutses täpsustada, et tegevuste puhul, mida saavad ellu viia nii avalik-õiguslikud kui eraõiguslikud isikud, peaks avalike-õiguslike asutuste makstav käibemaks, mida ei saa maha arvata, olema rahastamiskõlblik, kui see on makstud selliste meetmete rakendamiseks, mida ei saa käsitada avaliku võimu teostamisena, näiteks koolitustegevus või teadlikkuse tõstmine. Käesolevas määruses tuleks samuti kasutada finantsmäärusega kehtestatud lihtsustamisvahendeid. Peale selle peaks toetatavate meetmete kindlakstegemise kriteeriumide eesmärk olema eraldada olemasolevad rahalised vahendid meetmetele, mis tekitavad suurimat mõju seoses taotletava poliitikaeesmärgiga.

| (29) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega. Nende volituste rakendamisel tuleks toimida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega. Nende volituste rakendamisel tuleks toimida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12).

| (30) | Vastavalt käesolevale määrusele komisjoni poolt vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides tuleks tagada sobiv vahendite jaotamine toetuste ja riigihankelepingute vahel. Programm peaks eelkõige eraldama vahendeid toetustele, säilitades samal ajal piisava rahastamise riigihankelepingute jaoks. Iga-aastastest kulutustest peaks toetusteks kasutatav miinimummäär olema kindlaks määratud iga-aastastes tööprogrammides ja see ei tohiks olla alla 65%. Projektide planeerimise ja kaasrahastamise hõlbustamiseks sidusrühmadele peaks komisjon kehtestama selge pakkumuskutsete ajakava, projektide väljavalimisele ja toetuste andmise otsuste tegemisele. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt käesolevale määrusele komisjoni poolt vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides tuleks tagada sobiv vahendite jaotamine toetuste ja riigihankelepingute vahel. Programm peaks eelkõige eraldama vahendeid toetustele, säilitades samal ajal piisava rahastamise riigihankelepingute jaoks. Iga-aastastest kulutustest peaks toetusteks kasutatav miinimummäär olema kindlaks määratud iga-aastastes tööprogrammides ja see ei tohiks olla alla 65%. Projektide planeerimise ja kaasrahastamise hõlbustamiseks sidusrühmadele peaks komisjon kehtestama selge pakkumuskutsete ajakava, projektide väljavalimisele ja toetuste andmise otsuste tegemisele.

| (31) | Liidu üldeelarve vahendite tõhusa eraldamise tagamiseks tuleks käesoleva programmi puhul püüelda järjepidevuse, vastastikuse täiendavuse ja koostoime poole selliste rahastamisprogrammidega, millega toetatakse teineteisega tihedalt seotud poliitikavaldkondi, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1382/2013 (13) loodud programmi „Kodanike Euroopa”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1296/2013 (14) loodud Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning muude tööhõive ja sotsiaalküsimuste, siseküsimuste, tervise ja tarbijakaitse, hariduse, koolituse, noorte ja spordi, infoühiskonna ning laienemise valdkonna programmidega, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, mille ühissätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 (15). |
| --- | --- |

(31)

Liidu üldeelarve vahendite tõhusa eraldamise tagamiseks tuleks käesoleva programmi puhul püüelda järjepidevuse, vastastikuse täiendavuse ja koostoime poole selliste rahastamisprogrammidega, millega toetatakse teineteisega tihedalt seotud poliitikavaldkondi, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1382/2013 (13) loodud programmi „Kodanike Euroopa”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1296/2013 (14) loodud Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning muude tööhõive ja sotsiaalküsimuste, siseküsimuste, tervise ja tarbijakaitse, hariduse, koolituse, noorte ja spordi, infoühiskonna ning laienemise valdkonna programmidega, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, mille ühissätted on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 (15).

| (32) | Komisjon peaks tagama üldise sidususe, vastastikuse täiendavuse ja sünergia liidu organite, ametite ja asutuste, nagu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööga, ja tegema kokkuvõtte teiste riiklike ja rahvusvaheliste osalejate tööst, kes tegutsevad programmi eesmärkidega hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon peaks tagama üldise sidususe, vastastikuse täiendavuse ja sünergia liidu organite, ametite ja asutuste, nagu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööga, ja tegema kokkuvõtte teiste riiklike ja rahvusvaheliste osalejate tööst, kes tegutsevad programmi eesmärkidega hõlmatud valdkondades.

| (33) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

(33)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist kooskõlas finantsmäärusega.

| (34) | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte rakendamiseks tuleks käesolevas määruses ette näha asjakohased vahendid selle tulemuste hindamiseks. Seepärast tuleks selles kindlaks määrata üld- ja erieesmärgid. Nende erieesmärkide saavutamise mõõtmiseks tuleks kehtestada mitu konkreetset ja mõõdetavat näitajat, mis peaksid jääma kehtima kogu programmi kestuse ajaks. Komisjon peaks esitama kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule seirearuande, mis peaks tuginema muu hulgas käesolevas määruses sätestatud näitajatel ning peaks andma teavet olemasolevate vahendite kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(34)

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte rakendamiseks tuleks käesolevas määruses ette näha asjakohased vahendid selle tulemuste hindamiseks. Seepärast tuleks selles kindlaks määrata üld- ja erieesmärgid. Nende erieesmärkide saavutamise mõõtmiseks tuleks kehtestada mitu konkreetset ja mõõdetavat näitajat, mis peaksid jääma kehtima kogu programmi kestuse ajaks. Komisjon peaks esitama kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule seirearuande, mis peaks tuginema muu hulgas käesolevas määruses sätestatud näitajatel ning peaks andma teavet olemasolevate vahendite kasutamise kohta.

| (35) | Komisjon peaks programmi rakendamisel võtma arvesse õiglase geograafilise jaotumise eesmärki ning pakkuma abi neile liikmesriikidele, kus rahastatud meetmete arv on suhteliselt väike. Komisjon peaks programmi rakendamisel võtma samuti arvesse, kas vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud näitajatele / seireorganitele on mõnes liikmesriigis vaja programmi eesmärkide tõhusaks saavutamiseks võtta meetmeid, ning toetama nendes valdkondades liikmesriikide või kodanikuühiskonna meetmeid. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon peaks programmi rakendamisel võtma arvesse õiglase geograafilise jaotumise eesmärki ning pakkuma abi neile liikmesriikidele, kus rahastatud meetmete arv on suhteliselt väike. Komisjon peaks programmi rakendamisel võtma samuti arvesse, kas vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud näitajatele / seireorganitele on mõnes liikmesriigis vaja programmi eesmärkide tõhusaks saavutamiseks võtta meetmeid, ning toetama nendes valdkondades liikmesriikide või kodanikuühiskonna meetmeid.

| (36) | Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (16) („kohaldamise eeskirjad”) artikli 180 lõike 1 punktiga l tuleks toetuslepingus sätestada liidu antava rahalise toetuse nähtavust reguleerivad sätted, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mil see ei ole võimalik või asjakohane. |
| --- | --- |

(36)

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (16) („kohaldamise eeskirjad”) artikli 180 lõike 1 punktiga l tuleks toetuslepingus sätestada liidu antava rahalise toetuse nähtavust reguleerivad sätted, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mil see ei ole võimalik või asjakohane.

| (37) | Kooskõlas finantsmääruse artikli 35 lõigetega 2 ja 3 ning selle kohaldamise eeskirjade artikliga 21 peaks komisjon asjakohasel viisil ja õigel ajal tegema kättesaadavaks teabe vahendite saajate ja liidu üldeelarvest rahastatud meetmete laadi ja eesmärgi kohta. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks arvestades nõuetekohaselt konfidentsiaalsust ja turvalisust ning eelkõige isikuandmete kaitset. |
| --- | --- |

(37)

Kooskõlas finantsmääruse artikli 35 lõigetega 2 ja 3 ning selle kohaldamise eeskirjade artikliga 21 peaks komisjon asjakohasel viisil ja õigel ajal tegema kättesaadavaks teabe vahendite saajate ja liidu üldeelarvest rahastatud meetmete laadi ja eesmärgi kohta. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks arvestades nõuetekohaselt konfidentsiaalsust ja turvalisust ning eelkõige isikuandmete kaitset.

| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata arendada edasi piirkonda, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust ja isikute õigusi, nagu on sätestatud ELi lepingus, ELi toimimise lepingus, hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit kehtestada meetmed kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata arendada edasi piirkonda, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust ja isikute õigusi, nagu on sätestatud ELi lepingus, ELi toimimise lepingus, hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit kehtestada meetmed kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (39) | Selleks et tagada eelnevalt otsuse nr 1672/2006/EÜ 4. ja 5. osa, otsuse 2007/252/EÜ ja otsuse nr 779/2007/EÜ alusel läbi viidud tegevuste rahastamise järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(39)

Selleks et tagada eelnevalt otsuse nr 1672/2006/EÜ 4. ja 5. osa, otsuse 2007/252/EÜ ja otsuse nr 779/2007/EÜ alusel läbi viidud tegevuste rahastamise järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Programmi loomine ja kestus

1.   Käesoleva määrusega luuakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm („programm”).

2.   Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 2

Euroopa lisaväärtus

1.   Programmist rahastatakse meetmeid, millel on Euroopa lisaväärtus. Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi.

2.   Meetmete, sealhulgas väikese mahuga ja siseriiklike meetmete Euroopa lisaväärtust hinnatakse selliste kriteeriumide alusel nagu nende panus liidu õiguse ühetaolisse ja järjepidevasse rakendamisse ning üldsuse teadlikkuse laiendamisse sellest tulenevate õiguste kohta, nende potentsiaal arendada liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust ja parandada piiriülest koostööd, nende riikidevaheline mõju, nende panus parimate tavade väljaarendamisse ja levitamisse või nende potentsiaal luua praktilisi vahendeid ja lahendusi piiriüleste või liiduüleste probleemidega tegelemiseks.

Artikkel 3

Üldeesmärk

Programmi üldeesmärk on aidata kooskõlas artikliga 4 edasi arendada ala, kus edendatakse, kaitstakse ja rakendatakse tõhusalt võrdõiguslikkust ja isikute õigusi, nagu on sätestatud ELi lepingus, ELi toimimise lepingus, hartas ja rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, millega liit on ühinenud.

Artikkel 4

Erieesmärgid

1.   Artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid:

| a) | edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning austada mittediskrimineerimise põhimõtet harta artiklis 21 sätestatud alustel; |
| --- | --- |

a)

edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning austada mittediskrimineerimise põhimõtet harta artiklis 21 sätestatud alustel;

| b) | hoida ära rassismi, ksenofoobiat, homofoobiat ja muid sallimatuse vorme ning võidelda nende vastu; |
| --- | --- |

b)

hoida ära rassismi, ksenofoobiat, homofoobiat ja muid sallimatuse vorme ning võidelda nende vastu;

| c) | edendada ja kaitsta puudega inimeste õigusi; |
| --- | --- |

c)

edendada ja kaitsta puudega inimeste õigusi;

| d) | edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist; |
| --- | --- |

d)

edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist;

| e) | hoida ära laste, noorte ja naiste vastu ning kõigi muude riskirühmade, eriti lähisuhete vägivalla riskirühmade vastu suunatud vägivalda ning selle vastu võidelda ja kaitsta sellise vägivalla ohvreid. |
| --- | --- |

e)

hoida ära laste, noorte ja naiste vastu ning kõigi muude riskirühmade, eriti lähisuhete vägivalla riskirühmade vastu suunatud vägivalda ning selle vastu võidelda ja kaitsta sellise vägivalla ohvreid.

| f) | edendada ja kaitsta laste õigusi; |
| --- | --- |

f)

edendada ja kaitsta laste õigusi;

| g) | aidata tagada kõrgetasemeline eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

g)

aidata tagada kõrgetasemeline eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse;

| h) | edendada ja tugevdada liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi; |
| --- | --- |

h)

edendada ja tugevdada liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi;

| i) | võimaldada üksikisikutel tarbija või ettevõtjana siseturul oma liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi kasutada, võttes arvesse tarbijakaitseprogrammi alusel rahastatavaid projekte. |
| --- | --- |

i)

võimaldada üksikisikutel tarbija või ettevõtjana siseturul oma liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi kasutada, võttes arvesse tarbijakaitseprogrammi alusel rahastatavaid projekte.

2.   Programmile eriomaseid eesmärke püütakse saavutada järgmiste meetmete abil, milleks on eelkõige:

| a) | teadlikkuse ja teadmiste edendamine liidu õiguse ja poliitika ning liidu alusväärtusteks olevate väärtuste ja põhimõtete valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

teadlikkuse ja teadmiste edendamine liidu õiguse ja poliitika ning liidu alusväärtusteks olevate väärtuste ja põhimõtete valdkonnas;

| b) | liidu õigusaktide ja poliitikate tõhusa, ulatusliku ja järjepideva rakendamise ja kohaldamise toetamine liikmesriikides ning nende jälgimine ja hindamine; |
| --- | --- |

b)

liidu õigusaktide ja poliitikate tõhusa, ulatusliku ja järjepideva rakendamise ja kohaldamise toetamine liikmesriikides ning nende jälgimine ja hindamine;

| c) | piiriülese koostöö edendamine, teadmiste vahetamise ja vastastikuse usalduse tugevdamine kõikide sidusrühmade seas; |
| --- | --- |

c)

piiriülese koostöö edendamine, teadmiste vahetamise ja vastastikuse usalduse tugevdamine kõikide sidusrühmade seas;

| d) | teadmiste ja arusaamise suurendamine võimalikest tõketest, mis mõjutavad ELi lepingu, ELi toimimise lepingu, harta ja rahvusvaheliste konventsioonidega, millega liit on ühinenud, ning liidu teiseste õigusnormidega tagatud õiguste ja põhimõtete kasutamist. |
| --- | --- |

d)

teadmiste ja arusaamise suurendamine võimalikest tõketest, mis mõjutavad ELi lepingu, ELi toimimise lepingu, harta ja rahvusvaheliste konventsioonidega, millega liit on ühinenud, ning liidu teiseste õigusnormidega tagatud õiguste ja põhimõtete kasutamist.

Artikkel 5

Meetmete liigid

1.   Programmi raames rahastatakse muu hulgas järgmist liiki meetmeid:

| a) | analüüsitegevus, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid; |
| --- | --- |

a)

analüüsitegevus, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid;

| b) | koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine; |
| --- | --- |

b)

koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine;

| c) | vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride, meedia-, sealhulgas online-meedia kampaaniate ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need on seotud programmi eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat; |
| --- | --- |

c)

vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, nt heade tavade, uuenduslike käsituste ja kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride, meedia-, sealhulgas online-meedia kampaaniate ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need on seotud programmi eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat;

| d) | toetus põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks valitsusväliste organisatsioonide toetamine Euroopa lisaväärtusega meetmete rakendamisel, Euroopa tasandi põhiliste osalejate, Euroopa tasandi võrgustike ja sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste toetamine; liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel; ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa tasandil, sealhulgas toetuste ja tegevustoetuse näol. |
| --- | --- |

d)

toetus põhiliste osalejate, kelle tegevus aitab kaasa programmi eesmärkide rakendamisele, nagu näiteks valitsusväliste organisatsioonide toetamine Euroopa lisaväärtusega meetmete rakendamisel, Euroopa tasandi põhiliste osalejate, Euroopa tasandi võrgustike ja sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste toetamine; liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel; ning erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustiku tegevuse toetamine Euroopa tasandil, sealhulgas toetuste ja tegevustoetuse näol.

2.   Kaasava perspektiivi tagamiseks innustavad toetusesaajad asjaomaseid sihtrühmi osalema programmi kaudu rahastatud tegevustes.

Artikkel 6

Osalemine

1.   Juurdepääs programmile on avatud kõikidele asutustele ja üksustele, kes on asutatud:

| a) | liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigis;

| b) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt selle lepingu osalised; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt selle lepingu osalised;

| c) | kandidaatriigis, potentsiaalses kandidaatriigis ning liiduga ühinevas riigis vastavates raamlepingutes või assotsieerimisnõukogu otsustes või sarnastes lepingutes sätestatud nende riikide liidu programmides osalemist käsitlevate üldpõhimõtete ja -tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

c)

kandidaatriigis, potentsiaalses kandidaatriigis ning liiduga ühinevas riigis vastavates raamlepingutes või assotsieerimisnõukogu otsustes või sarnastes lepingutes sätestatud nende riikide liidu programmides osalemist käsitlevate üldpõhimõtete ja -tingimuste kohaselt.

2.   Tulusaamisele orienteeritud asutustel ja üksustel on juurdepääs programmile üksnes koos mittetulundusühingute või riiklike organisatsioonidega.

3.   Asutused ja üksused, mis on asutatud muudes kui lõike 1 punktide b ja c kohaselt programmis osalevates kolmandates riikides, eelkõige sellistes riikides, kus kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, võivad programmi tegevuses osaleda oma kulul, kui see teenib programmi eesmärki.

4.   Komisjon võib teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohastes iga-aastastes tööprogrammides sätestatud tingimustel. Programmis saavad osaleda sellega hõlmatud valdkondades tegutsevad rahvusvahelised organisatsioonid kooskõlas finantsmääruse ja asjakohaste iga-aastaste tööprogrammidega.

Artikkel 7

Eelarve

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014–2020 on 439 473 000 eurot.

2.   Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka kulud, mis on seotud ettevalmistavate, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistoimingutega, mida on vaja programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamise hindamiseks. Rahalistest vahenditest võib katta kulusid, mis on seotud vajalike uuringute, ekspertidega kohtumiste ja teavitusmeetmetega, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega, ning IT-võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad teabe töötlemisele ja vahetamisele, ning muud tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud seoses komisjonipoolse programmi juhtimisega.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad ettenähtud iga-aastased assigneeringud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 (17) kehtestatud mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piires.

4.   Programmi rahastamispaketi raames eraldatakse summad igale erieesmärkide rühmale vastavalt lisas esitatud protsendimäärale.

5.   Komisjon ei tohi rahastamispaketi raames eraldatud protsendimäärast kõrvale kalduda enam kui 5 protsendipunkti võrra iga erieesmärkide rühma puhul. Juhul kui selle piirmäära ületamine peaks osutuma vajalikuks, on komisjonil õigus võtta artikli 8 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta iga lisas toodud arvnäitajat rohkem kui 5 ja kuni 10 protsendipunkti võrra.

Artikkel 8

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 7 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kogu programmi kestuse ajaks.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 7 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 7 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusaktist teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega.

2.   Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu aastased tööprogrammid rakendusaktide kujul. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Iga iga-aastase tööprogrammiga rakendatakse programmi eesmärgid, määrates kindlaks järgmise:

| a) | võetavad meetmed kooskõlas artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud üld- ja erieesmärkidega, sh rahaliste vahendite esialgne jaotus; |
| --- | --- |

a)

võetavad meetmed kooskõlas artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud üld- ja erieesmärkidega, sh rahaliste vahendite esialgne jaotus;

| b) | põhilised rahastamiskõlblikkuse valiku- ja hindamiskriteeriumid nende pakkumuste väljavalimiseks, millele antakse rahalist toetust kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja selle rakenduseeskirjade artikliga 94. |
| --- | --- |

b)

põhilised rahastamiskõlblikkuse valiku- ja hindamiskriteeriumid nende pakkumuste väljavalimiseks, millele antakse rahalist toetust kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja selle rakenduseeskirjade artikliga 94.

| c) | toetusteks kasutatavate iga-aastaste kulude minimaalne protsendimäär. |
| --- | --- |

c)

toetusteks kasutatavate iga-aastaste kulude minimaalne protsendimäär.

4.   Tagatakse asjakohane ja õiglane rahalise toetuse jaotamine artikli 4 lõikes 1 osutatud erieesmärkidega hõlmatud eri valdkondade vahel, võttes arvesse eelmiste, artiklis 15 osutatud otsustega kehtestatud ajavahemiku 2007-2013 programmide raames juba eraldatud rahastamise taset. Otsuse tegemisel vahendite eraldamiseks nimetatud valdkondadele iga-aastastes tööprogrammides võtab komisjon arvesse vajadust säilitada piisavat rahastamise taset ja tagada meetmete järjepidevus ja rahastamise prognoositavus kõigi artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkidega hõlmatud eri valdkondade jaoks.

5.   Pakkumuskutsed avaldatakse igal aastal.

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 11

Vastastikune täiendavus

1.   Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega sidususe ja täiendavuse ning koostoime teiste liidu vahenditega, muu hulgas õigusprogrammiga, programmiga „Kodanike Euroopa”, Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmiga, ning muude programmidega tööhõive ja sotsiaalküsimuste, siseküsimuste, tervise ja tarbijakaitse, hariduse, koolituse, noorte ja spordi, infoühiskonna ning laienemise valdkonnas, eelkõige ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega.

2.   Komisjon tagab ka üldise vastavuse, vastastikuse täiendavuse ja sünergia liidu organite ja asutuste tööga, kes tegutsevad programmi eesmärkidega hõlmatud valdkondades.

3.   Programm võib jagada ressursse muude ühenduse rahastamisvahenditega, eelkõige õigusprogrammiga, et viia ellu meetmeid, mis vastavad mõlema programmi eesmärkidele. Meedet, mida on rahastatud käesoleva programmi raames, võidakse rahastada ka õigusprogrammist, eeldusel, et rahastamine ei kata samu kuluartikleid.

Artikkel 12

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon astub vajalikke samme tagamaks, et käesolevast programmist rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest ennetustegevuse, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud programmi raames liidu vahenditest.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada juurdlust, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (18) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (19) materiaal- ja menetlusõiguse normidele, et teha kindlaks, kas käesoleva programmi alusel rahastatud toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning käesoleva programmi rakendamisest tulenevad lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt volitused korraldada oma pädevuse piires nendes lõigetes osutatud auditeid ja juurdlusi.

Artikkel 13

Seire ja hindamine

1.   Komisjon seirab programmi iga-aastaselt, et jälgida selle raames ellu viidud meetmete rakendamist ning artiklis 4 osutatud erieesmärkide saavutamist. Seire käigus hinnatakse samuti, kuidas programmi meetmete raames on käsitletud soolise võrdõiguslikkuse, mittediskrimineerimise ja lastekaitse küsimusi.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| a) | iga-aastase seirearuande artikli 14 lõikes 2 sätestatud näitajate ja olemasolevate vahendite kohta; |
| --- | --- |

a)

iga-aastase seirearuande artikli 14 lõikes 2 sätestatud näitajate ja olemasolevate vahendite kohta;

| b) | vahehindamise aruande hiljemalt 30. juuniks 2018.; |
| --- | --- |

b)

vahehindamise aruande hiljemalt 30. juuniks 2018.;

| c) | järelhindamise aruande 31. detsembriks 2021. |
| --- | --- |

c)

järelhindamise aruande 31. detsembriks 2021.

3.   Vahehindamise aruandes hinnatakse programmi eesmärkide saavutamist, vahendite kasutamise tõhusust ning programmi Euroopa lisaväärtust eesmärgiga määrata kindlaks, kas programmiga hõlmatud valdkondades tuleks rahastamist pikendada, muuta või see peatada pärast 2020. aastat. Peale selle uuritakse aruandes programmi mis tahes lihtsustamise võimalust, selle sisemist ja välist ühtsust ning kõikide eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Selles võetakse arvesse artiklis 15 osutatud otsustega kehtestatud eelmiste programmide (2007-2013) järelhindamiste tulemusi.

4.   Järelhindamise aruandes hinnatakse programmi pikaajalisi mõjusid ning programmi mõju püsivust eesmärgiga aidata teha otsus järgmise programmi kohta.

Artikkel 14

Näitajad

1.   Kooskõlas artikliga 13 on käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud näitajad aluseks seirele ja hindamisele, mis ulatuses on iga programmi artiklis 4 sätestatud erieesmärk artiklis 5 sätestatud meetmete kaudu saavutatud. Neid tuleb võrrelda eelnevalt määratletud lähtejoonega, mis kajastab olukorda enne eesmärkide elluviimist. Kui see on asjakohane, esitatakse näitajad muu hulgas soo, vanuse ja puude kaupa.

2.   Lõikes 1 osutatud näitajad sisaldavad muu hulgas järgmist:

| a) | isikute arv ja osatähtsus sihtrühmas, kelleni programmi raames rahastatud teadlikkuse suurendamise meetmed jõuavad; |
| --- | --- |

a)

isikute arv ja osatähtsus sihtrühmas, kelleni programmi raames rahastatud teadlikkuse suurendamise meetmed jõuavad;

| b) | programmi raames rahastatud koolitustel, vahetustes, õppereisidel, õpikodades, seminaridel jne osalenud sidusrühmade arv; |
| --- | --- |

b)

programmi raames rahastatud koolitustel, vahetustes, õppereisidel, õpikodades, seminaridel jne osalenud sidusrühmade arv;

| c) | teadmiste taseme tõus liidu õiguse ja poliitika ning, kui see on asjakohane, liidu alusväärtusteks olevate väärtuste ja põhimõtete valdkonnas programmi raames rahastatud tegevustes osalejate rühmades, võrreldes kogu sihtrühmaga; |
| --- | --- |

c)

teadmiste taseme tõus liidu õiguse ja poliitika ning, kui see on asjakohane, liidu alusväärtusteks olevate väärtuste ja põhimõtete valdkonnas programmi raames rahastatud tegevustes osalejate rühmades, võrreldes kogu sihtrühmaga;

| d) | piiriülese koostöö juhtude, tegevuste ja väljundite arv; |
| --- | --- |

d)

piiriülese koostöö juhtude, tegevuste ja väljundite arv;

| e) | osalejate hinnangud tegevuste kohta, milles nad osalesid ja nende tegevuste (eeldatava) jätkusuutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

e)

osalejate hinnangud tegevuste kohta, milles nad osalesid ja nende tegevuste (eeldatava) jätkusuutlikkuse kohta;

| f) | programmi raames rahastatud tegevuste geograafiline haare; |
| --- | --- |

f)

programmi raames rahastatud tegevuste geograafiline haare;

| g) | iga erieesmärgiga seotud taotluste ja toetuste arv; |
| --- | --- |

g)

iga erieesmärgiga seotud taotluste ja toetuste arv;

| h) | taotlejate poolt soovitud ja neile eraldatud rahastamise tase iga erieesmärgi puhul. |
| --- | --- |

h)

taotlejate poolt soovitud ja neile eraldatud rahastamise tase iga erieesmärgi puhul.

3.   Lisaks lõikes 2 osutatud näitajatele hinnatakse programmi vahe- ja järelhindamise aruannetes muu hulgas järgmisi näitajaid:

| a) | programmi Euroopa lisaväärtus, sealhulgas programmi tegevuste hindamine, arvestades sarnaseid algatusi, mis on välja töötatud siseriiklikul ja Euroopa tasandil ja mis ei ole liidu poolt rahastatud, ning nende (eeldatavad) tulemused ning liidu rahastamise eelised ja/või puudused, võrreldes kõnealust tüüpi meetmete siseriikliku rahastamisega; |
| --- | --- |

a)

programmi Euroopa lisaväärtus, sealhulgas programmi tegevuste hindamine, arvestades sarnaseid algatusi, mis on välja töötatud siseriiklikul ja Euroopa tasandil ja mis ei ole liidu poolt rahastatud, ning nende (eeldatavad) tulemused ning liidu rahastamise eelised ja/või puudused, võrreldes kõnealust tüüpi meetmete siseriikliku rahastamisega;

| b) | rahastamise tase võrreldes saavutatud tulemustega (tõhusus). |
| --- | --- |

b)

rahastamise tase võrreldes saavutatud tulemustega (tõhusus).

| c) | võimalikud haldusalased, organisatoorsed ja/või struktuurilised takistused programmi sujuvamaks, tulemuslikumaks ja tõhusamaks rakendamiseks (lihtsustamise ulatus). |
| --- | --- |

c)

võimalikud haldusalased, organisatoorsed ja/või struktuurilised takistused programmi sujuvamaks, tulemuslikumaks ja tõhusamaks rakendamiseks (lihtsustamise ulatus).

Artikkel 15

Üleminekumeetmed

Meetmeid, mis algatatakse otsuse nr 1672/2006/EÜ 4. osa (mittediskrimineerimine ja mitmekesisus) ja 5. osa (sooline võrdõiguslikkus), otsuse nr 2007/252/EÜ või otsuse nr 779/2007/EÜ alusel, reguleerivad jätkuvalt nende otsuste sätted kuni nende lõpuleviimiseni. Nende meetmete puhul käsitatakse viiteid otsuse nr 1672/2006/EÜ artiklis 13, otsuse nr 2007/252/EÜ artiklis 10, otsuse nr 779/2007/EÜ artiklis 10 osutatud komiteedele viidetena käesoleva määruse artikli 10 lõikes 1 sätestatud komiteele.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 108.

1

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 43.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

4

(5)  ELT C 258, 2.9.2011, lk 6.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsus nr 293/2000/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (programm „Daphne”) (aastateks 2000–2003), mis käsitleb laste, noorte ja naiste vastase vägivalla vastu võitlemist (EÜT L 34, 9.2.2000, lk 1). Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 803/2004/EÜ, 21. aprill 2004, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm (aastateks 2004–2008), mis käsitleb laste, noorte ja naiste vastase vägivalla vastu võitlemist ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmist (programm „Daphne II”) (ELT L 143, 30.4.2004, lk 1). Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta otsus nr 779/2007/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite ja riskirühmade kaitsmiseks (Daphne III programm) (ELT L 173, 3.7.2007, lk 19).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm „Progress” (ELT L 315, 15.11.2006, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsus 2007/252/EÜ, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” (ELT L 110, 27.4.2007, lk 33), ja parandus, ELT L 110, 27.4.2007, lk 33.

8

(9)  Komisjoni 15. veebruari 2007. aasta otsus nr 116/2007/EÜ, millega reserveeritakse riigisisene numeratsiooniala algusega „116” sotsiaalse väärtusega ühtlustatud teenuste ühtlustatud numbritele (ELT L 49, 17.2.2007, lk 30).

9

(10)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide ellu viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1382/2013, millega luuakse õigusprogramm aastateks 2014-2020 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 73).

13

Euroopa Liidu Teataja

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1296/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (ELT L 347, 20.12.2013, lk 238).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

15

(16)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega sätestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014-2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

18

(19)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96,mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

19

---

LISA

RAHALISTE VAHENDITE ERALDAMINE

Programmi rahastamispaketi raames eraldatakse summad artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkide rühmadele järgmiselt:

| Erieesmärkide rühm | Osa rahastamispaketist (%) |
| --- | --- |
| Rühm 1 | 57 % |

Erieesmärkide rühm

Osa rahastamispaketist (%)

Rühm 1

57 %

| — | edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning austada mittediskrimineerimise põhimõtet harta artiklis 21 sätestatud alustel; |
| --- | --- |

—

edendada võitlust soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel toimuva diskrimineerimisega ning austada mittediskrimineerimise põhimõtet harta artiklis 21 sätestatud alustel;

| — | hoida ära rassismi, ksenofoobiat, homofoobiat ja muid sallimatuse vorme ning võidelda nende vastu; |
| --- | --- |

—

hoida ära rassismi, ksenofoobiat, homofoobiat ja muid sallimatuse vorme ning võidelda nende vastu;

| — | edendada ja kaitsta puudega inimeste õigusi; |
| --- | --- |

—

edendada ja kaitsta puudega inimeste õigusi;

| — | edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja soolist süvalaiendamist. |
| --- | --- |

—

edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja soolist süvalaiendamist.

| Rühm 2 | 43 % |
| --- | --- |

Rühm 2

43 %

| — | hoida ära laste, noorte ja naiste vastu ning kõigi muude riskirühmade, eriti lähisuhete vägivalla riskirühmade vastu suunatud vägivalda ning selle vastu võidelda ja kaitsta sellise vägivalla ohvreid; |
| --- | --- |

—

hoida ära laste, noorte ja naiste vastu ning kõigi muude riskirühmade, eriti lähisuhete vägivalla riskirühmade vastu suunatud vägivalda ning selle vastu võidelda ja kaitsta sellise vägivalla ohvreid;

| — | edendada ja kaitsta laste õigusi; |
| --- | --- |

—

edendada ja kaitsta laste õigusi;

| — | aidata tagada kõrgetasemeline eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse; |
| --- | --- |

—

aidata tagada kõrgetasemeline eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse;

| — | edendada ja tugevdada liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi; |
| --- | --- |

—

edendada ja tugevdada liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi;

| — | võimaldada üksikisikutel tarbija või ettevõtjana oma liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi siseturul kasutada, võttes arvesse tarbijakaitseprogrammist rahastatavaid projekte; |
| --- | --- |

—

võimaldada üksikisikutel tarbija või ettevõtjana oma liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi siseturul kasutada, võttes arvesse tarbijakaitseprogrammist rahastatavaid projekte;

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/73

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1382/2013,

17. detsember 2013,

millega luuakse õigusprogramm aastateks 2014–2020

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 81 lõikeid 1 ja 2, artikli 82 lõiget 1 ja artiklit 84,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) nähakse ette vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, nii et inimesed saaksid seal vabalt liikuda. Selleks võib liit võtta vastu meetmeid, mille abil arendada kriminaal- ja tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd ning edendada ja toetada liikmesriikide tegevust kuritegevuse ennetamise alal. Euroopa õigusel rajaneva ala edasiarendamisel tuleks tagada, et austataks põhiõigusi ning ühiseid põhimõtteid, nagu mittediskrimineerimine, sooline võrdõiguslikkus, kõikidele inimestele tagatud tegelik juurdepääs õigusemõistmisele, õigusriik ja hästi toimiv kohtusüsteem. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) nähakse ette vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine, nii et inimesed saaksid seal vabalt liikuda. Selleks võib liit võtta vastu meetmeid, mille abil arendada kriminaal- ja tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd ning edendada ja toetada liikmesriikide tegevust kuritegevuse ennetamise alal. Euroopa õigusel rajaneva ala edasiarendamisel tuleks tagada, et austataks põhiõigusi ning ühiseid põhimõtteid, nagu mittediskrimineerimine, sooline võrdõiguslikkus, kõikidele inimestele tagatud tegelik juurdepääs õigusemõistmisele, õigusriik ja hästi toimiv kohtusüsteem.

| (2) | Euroopa Ülemkogu kinnitas Stockholmi programmis (4) taas prioriteeti arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala ning määras oma poliitiliseks prioriteediks õigusel ja õiglusel põhineva Euroopa saavutamise. Rahastamist nimetati ühe olulise vahendina Stockholmi programmi poliitiliste prioriteetide edukaks rakendamiseks. Aluslepingutes ja Stockholmi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks saavutada muuhulgas planeerimist ja rakendamist hõlbustava paindliku ja tõhusa õigusprogrammi (edaspidi „programm”) loomise teel ajavahemikuks 2014-2020. Programmi üldiseid ja erieesmärke tuleks tõlgendada kooskõlas Euroopa Ülemkogu määratletud asjakohaste strateegiliste suunistega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu kinnitas Stockholmi programmis (4) taas prioriteeti arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala ning määras oma poliitiliseks prioriteediks õigusel ja õiglusel põhineva Euroopa saavutamise. Rahastamist nimetati ühe olulise vahendina Stockholmi programmi poliitiliste prioriteetide edukaks rakendamiseks. Aluslepingutes ja Stockholmi programmis sätestatud ambitsioonikad eesmärgid tuleks saavutada muuhulgas planeerimist ja rakendamist hõlbustava paindliku ja tõhusa õigusprogrammi (edaspidi „programm”) loomise teel ajavahemikuks 2014-2020. Programmi üldiseid ja erieesmärke tuleks tõlgendada kooskõlas Euroopa Ülemkogu määratletud asjakohaste strateegiliste suunistega.

| (3) | Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2020. aasta strateegiat, on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia. Strateegia „Euroopa 2020” konkreetsete eesmärkide ja juhtalgatuste toetamiseks ja majanduskasvu soodustamiseks kavandatud mehhanismide hõlbustamiseks tuleks ühe põhielemendina kujundada välja hästi toimiv õigusel rajanev ala, kus on kaotatud takistused piiriüleste kohtumenetluste korraldamisele ja õiguskaitse kättesaadavusele piiriüleste juhtumite korral. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2020. aasta strateegiat, on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia. Strateegia „Euroopa 2020” konkreetsete eesmärkide ja juhtalgatuste toetamiseks ja majanduskasvu soodustamiseks kavandatud mehhanismide hõlbustamiseks tuleks ühe põhielemendina kujundada välja hästi toimiv õigusel rajanev ala, kus on kaotatud takistused piiriüleste kohtumenetluste korraldamisele ja õiguskaitse kättesaadavusele piiriüleste juhtumite korral.

| (4) | Käesolevas määruses kasutatakse mõistet „õigusalatöötajad” tähenduses, mis hõlmab nii kohtunikke, prokuröre ja kohtuteenistujaid kui ka õigusasutustega seotud muid õigusalatöötajaid, näiteks advokaate, notareid, kohtutäitureid, kriminaalhooldusametnikke, vahendajaid ja kohtutõlke. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses kasutatakse mõistet „õigusalatöötajad” tähenduses, mis hõlmab nii kohtunikke, prokuröre ja kohtuteenistujaid kui ka õigusasutustega seotud muid õigusalatöötajaid, näiteks advokaate, notareid, kohtutäitureid, kriminaalhooldusametnikke, vahendajaid ja kohtutõlke.

| (5) | Õigusalane koolitus on keskse tähtsusega, et tugevdada vastastikust usaldust ning parandada koostööd õigusasutuste ja õigust praktiseerivate isikute vahel eri liikmesriikides. Õigusalast koolitust tuleks vaadelda kui Euroopa õiguskultuuri edendamise olulist elementi järgmiste dokumentide kontekstis: komisjoni 13. septembri 2011. aasta teatis „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde”, nõukogu resolutsioon kohtunike, prokuröride ja kohtutöötajate koolituse kohta Euroopa Liidus, (5) nõukogu 27. ja 28. oktoobri 2011. aasta järeldused Euroopa õigusalase koolituse kohta ning Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Õigusalane koolitus on keskse tähtsusega, et tugevdada vastastikust usaldust ning parandada koostööd õigusasutuste ja õigust praktiseerivate isikute vahel eri liikmesriikides. Õigusalast koolitust tuleks vaadelda kui Euroopa õiguskultuuri edendamise olulist elementi järgmiste dokumentide kontekstis: komisjoni 13. septembri 2011. aasta teatis „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde”, nõukogu resolutsioon kohtunike, prokuröride ja kohtutöötajate koolituse kohta Euroopa Liidus, (5) nõukogu 27. ja 28. oktoobri 2011. aasta järeldused Euroopa õigusalase koolituse kohta ning Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2012. aasta resolutsioon kohtunike ja kohtutöötajate koolituse kohta.

| (6) | Õigusalane koolitus võib hõlmata erinevaid osalejaid, nagu liikmesriikide õigus-, kohtu ja haldusasutused, akadeemilised asutused, õigusalase koolituse eest vastutavad riiklikud asutused, Euroopa tasandil tegutsevad koolitusorganisatsioonid või -võrgustikud või liidu õiguse kohtukoordinaatorite võrgustikud. Asutustele ja üksustele, kes tegutsevad Euroopa üldistes huvides õigusalatöötajate koolituse valdkonnas, nagu Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (EJTN), Euroopa Õigusakadeemia (ERA), Euroopa kohtunike nõukogude võrgustik (ENCJ), Euroopa Liidu Kõrgema halduskohtu pädevusega Riiginõukogude ja Kõrgemate Kohtute Assotsiatsioon (ACA-Europe), Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik (RPCSJUE) ja Euroopa Avaliku Halduse Instituut (EIPA), peaks jääma ka edaspidi roll edendada õigusalatöötajate koolitusprogramme, millel on tõeline Euroopa mõõde, ja seetõttu peaks neile andma piisavat rahalist toetust kooskõlas menetluste ja kriteeriumidega, mis on sätestatud komisjoni poolt käesolev määruse kohaselt vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides. |
| --- | --- |

(6)

Õigusalane koolitus võib hõlmata erinevaid osalejaid, nagu liikmesriikide õigus-, kohtu ja haldusasutused, akadeemilised asutused, õigusalase koolituse eest vastutavad riiklikud asutused, Euroopa tasandil tegutsevad koolitusorganisatsioonid või -võrgustikud või liidu õiguse kohtukoordinaatorite võrgustikud. Asutustele ja üksustele, kes tegutsevad Euroopa üldistes huvides õigusalatöötajate koolituse valdkonnas, nagu Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (EJTN), Euroopa Õigusakadeemia (ERA), Euroopa kohtunike nõukogude võrgustik (ENCJ), Euroopa Liidu Kõrgema halduskohtu pädevusega Riiginõukogude ja Kõrgemate Kohtute Assotsiatsioon (ACA-Europe), Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik (RPCSJUE) ja Euroopa Avaliku Halduse Instituut (EIPA), peaks jääma ka edaspidi roll edendada õigusalatöötajate koolitusprogramme, millel on tõeline Euroopa mõõde, ja seetõttu peaks neile andma piisavat rahalist toetust kooskõlas menetluste ja kriteeriumidega, mis on sätestatud komisjoni poolt käesolev määruse kohaselt vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides.

| (7) | Euroopa Liit peaks hõlbustama liidu õiguse rakendamise alast koolitustegevust, käsitades osalevate õigusalatöötajate liikmesriikide ametivõimude poolt makstud töötasusid rahastamiskõlblike kuludena või mitterahalise kaasrahastamisena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) ("finantsmäärus"). |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liit peaks hõlbustama liidu õiguse rakendamise alast koolitustegevust, käsitades osalevate õigusalatöötajate liikmesriikide ametivõimude poolt makstud töötasusid rahastamiskõlblike kuludena või mitterahalise kaasrahastamisena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) ("finantsmäärus").

| (8) | Juurdepääs õigusemõistmisele peaks hõlmama eelkõige juurdepääsu kohtutele, alternatiivsetele vaidluste lahendamise meetoditele ja avalikele teenistujatele, kellel on seadusest tulenev kohustus anda pooltele sõltumatut ja erapooletut õigusnõu. |
| --- | --- |

(8)

Juurdepääs õigusemõistmisele peaks hõlmama eelkõige juurdepääsu kohtutele, alternatiivsetele vaidluste lahendamise meetoditele ja avalikele teenistujatele, kellel on seadusest tulenev kohustus anda pooltele sõltumatut ja erapooletut õigusnõu.

| (9) | Nõukogu kiitis 2012. aasta detsembris heaks ELi uimastistrateegia (2013–20) (7), mille eesmärk on rakendada tasakaalustatud lähenemisviisi, mis põhineb pakkumise ja nõudluse samaaegsel vähendamisel, tunnistades et narkootikumide nõudluse vähendamine ja narkootikumide pakkumise vähendamine on teineteist vastastikku tugevdavad elemendid ebaseaduslikke uimasteid käsitlevas poliitikas. Selle strateegia üks peaeesmärke on endiselt anda panus narkootikumide kasutamise, uimastisõltuvuse ning narkootikumidega seotud tervisealaste ja sotsiaalsete ohtude ja kahjude mõõdetavasse vähendamisse. Arvestades et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1150/2007/EÜ (8) kehtestatud narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse programm põhines rahvatervist käsitleval õiguslikul alusel ja vastavad aspektid olid hõlmatud selle programmiga; käesolev programm põhineb teisel õiguslikul alusel ning selle eesmärk peaks olema arendada edasi vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhinevat õigusel rajanevat ala Euroopas, eelkõige edendades õigusalast koostööd. Võttes arvesse lihtsustamisvajadust ja olles kooskõlas iga programmi õigusliku alusega saab seega programmist „Tervis majanduskasvuks” toetada meetmeid, mis täiendavad liikmesriikide tegevust uimastite põhjustatud tervisekahju vähendamise eesmärgi saavutamisel, sealhulgas seoses teavitus- ja ennetustegevusega. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu kiitis 2012. aasta detsembris heaks ELi uimastistrateegia (2013–20) (7), mille eesmärk on rakendada tasakaalustatud lähenemisviisi, mis põhineb pakkumise ja nõudluse samaaegsel vähendamisel, tunnistades et narkootikumide nõudluse vähendamine ja narkootikumide pakkumise vähendamine on teineteist vastastikku tugevdavad elemendid ebaseaduslikke uimasteid käsitlevas poliitikas. Selle strateegia üks peaeesmärke on endiselt anda panus narkootikumide kasutamise, uimastisõltuvuse ning narkootikumidega seotud tervisealaste ja sotsiaalsete ohtude ja kahjude mõõdetavasse vähendamisse. Arvestades et Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1150/2007/EÜ (8) kehtestatud narkomaania ennetus- ja teavitustegevuse programm põhines rahvatervist käsitleval õiguslikul alusel ja vastavad aspektid olid hõlmatud selle programmiga; käesolev programm põhineb teisel õiguslikul alusel ning selle eesmärk peaks olema arendada edasi vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhinevat õigusel rajanevat ala Euroopas, eelkõige edendades õigusalast koostööd. Võttes arvesse lihtsustamisvajadust ja olles kooskõlas iga programmi õigusliku alusega saab seega programmist „Tervis majanduskasvuks” toetada meetmeid, mis täiendavad liikmesriikide tegevust uimastite põhjustatud tervisekahju vähendamise eesmärgi saavutamisel, sealhulgas seoses teavitus- ja ennetustegevusega.

| (10) | Teine ELi uimastistrateegia (2013–20) tähtis element on narkootikumide pakkumise vähendamine. Kui politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist, mis on sisejulgeolekufondi osa, tuleks toetada meetmeid, mille eesmärk on ebaseadusliku uimastikaubanduse ja muud laadi kuritegevuse ennetamine ja sellega võitlemine, eelkõige meetmeid, mis on suunatud võitlusele ebaseaduslike uimastite tootmise, valmistamise, ekstraheerimise, müügi, veo, importimise ja eksportimise, sealhulgas ebaseadusliku uimastikaubanduse eesmärgil narkootikumide valdamise ja ostmise vastu, siis programmis tuleks hõlmata uimastipoliitika neid aspekte, mis ei ole kaetud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendiga kui sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks” ning mis on tihedalt seotud selle üldeesmärgiga. |
| --- | --- |

(10)

Teine ELi uimastistrateegia (2013–20) tähtis element on narkootikumide pakkumise vähendamine. Kui politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist, mis on sisejulgeolekufondi osa, tuleks toetada meetmeid, mille eesmärk on ebaseadusliku uimastikaubanduse ja muud laadi kuritegevuse ennetamine ja sellega võitlemine, eelkõige meetmeid, mis on suunatud võitlusele ebaseaduslike uimastite tootmise, valmistamise, ekstraheerimise, müügi, veo, importimise ja eksportimise, sealhulgas ebaseadusliku uimastikaubanduse eesmärgil narkootikumide valdamise ja ostmise vastu, siis programmis tuleks hõlmata uimastipoliitika neid aspekte, mis ei ole kaetud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendiga kui sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks” ning mis on tihedalt seotud selle üldeesmärgiga.

| (11) | Igal juhul tuleks tagada 2007.–2013. aasta programmiperioodil nende prioriteetide jätkuv rahastamine, mis on jätkuvalt sedastatud ELi uue uimastistrateegia (2013–2020) eesmärkidena, mistõttu peaksid vahendid olema kättesaadavad programmist „Tervis majanduskasvuks”, politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist kui sisejulgeolekufondi osast ja käesolevast programmist kooskõlas nende vastavate prioriteetidega ja õiguslike alustega, vältides samas topeltrahastamist. |
| --- | --- |

(11)

Igal juhul tuleks tagada 2007.–2013. aasta programmiperioodil nende prioriteetide jätkuv rahastamine, mis on jätkuvalt sedastatud ELi uue uimastistrateegia (2013–2020) eesmärkidena, mistõttu peaksid vahendid olema kättesaadavad programmist „Tervis majanduskasvuks”, politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist kui sisejulgeolekufondi osast ja käesolevast programmist kooskõlas nende vastavate prioriteetidega ja õiguslike alustega, vältides samas topeltrahastamist.

| (12) | Euroopa Liidu lepingu („ELi leping”) artikli 3 lõike 3, Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta”) artikli 24 ja 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt tuleks programmiga toetada laste õiguste kaitset, sealhulgas õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust menetlusest aru saada, õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning õigust isikupuutumatusele ja inimväärikusele. Programmi eesmärk peaks olema eelkõige suurendada lapse kaitset kohtusüsteemides ja parandada laste juurdepääsu õigusemõistmisele ning see peaks integreerima lapse õiguste edendamise kõikide oma meetmete rakendamisse. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu lepingu („ELi leping”) artikli 3 lõike 3, Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta”) artikli 24 ja 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt tuleks programmiga toetada laste õiguste kaitset, sealhulgas õigust õiglasele kohtumenetlusele, õigust menetlusest aru saada, õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning õigust isikupuutumatusele ja inimväärikusele. Programmi eesmärk peaks olema eelkõige suurendada lapse kaitset kohtusüsteemides ja parandada laste juurdepääsu õigusemõistmisele ning see peaks integreerima lapse õiguste edendamise kõikide oma meetmete rakendamisse.

| (13) | ELi toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 kohaselt peaks programmi kõik meetmed toetama naiste ja meeste võrdõiguslikkuse arvessevõtmist ning diskrimineerimisvastaseid eesmärke kõigis poliitikavaldkondades. Korrapäraselt tuleks kontrollida ja hinnata seda, kuidas programmi meetmete raames käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse küsimusi. |
| --- | --- |

(13)

ELi toimimise lepingu artiklite 8 ja 10 kohaselt peaks programmi kõik meetmed toetama naiste ja meeste võrdõiguslikkuse arvessevõtmist ning diskrimineerimisvastaseid eesmärke kõigis poliitikavaldkondades. Korrapäraselt tuleks kontrollida ja hinnata seda, kuidas programmi meetmete raames käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse küsimusi.

| (14) | Kogemused liidu tasandil võetavate meetmetega on näidanud, et programmi eesmärkide saavutamine praktikas nõuab mitmesuguste instrumentide, sealhulgas õigusaktide, poliitikaalgatuste ja rahastamise kombineerimist. Rahastamine on oluline ning aitab täiendada seadusandlikke meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Kogemused liidu tasandil võetavate meetmetega on näidanud, et programmi eesmärkide saavutamine praktikas nõuab mitmesuguste instrumentide, sealhulgas õigusaktide, poliitikaalgatuste ja rahastamise kombineerimist. Rahastamine on oluline ning aitab täiendada seadusandlikke meetmeid.

| (15) | Nõukogu rõhutas oma 22. ja 23. septembri 2011. aasta järeldustes õigusalast koostööd toetavate ELi tulevaste rahastamisprogrammide tõhususe parandamise kohta liidu rahastamisprogrammide tähtsat rolli liidu õigustiku tõhusal rakendamisel ning kordas, et vajatakse läbipaistvamat, paindlikumat, sidusamat ja ühtlustatumat juurdepääsu programmidele. |
| --- | --- |

(15)

Nõukogu rõhutas oma 22. ja 23. septembri 2011. aasta järeldustes õigusalast koostööd toetavate ELi tulevaste rahastamisprogrammide tõhususe parandamise kohta liidu rahastamisprogrammide tähtsat rolli liidu õigustiku tõhusal rakendamisel ning kordas, et vajatakse läbipaistvamat, paindlikumat, sidusamat ja ühtlustatumat juurdepääsu programmidele.

| (16) | Komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse vajadust liidu rahastamise ratsionaliseerimise ja lihtsustamise järele. Eelkõige praeguse majanduskriisi valguses on väga oluline kavandada ja juhtida liidu rahastamist võimalikult kohusetundlikult. Rahastamise mõistliku lihtsustamise ja tõhusa juhtimise saab tagada programmide arvu vähendamise ning rahastamiseeskirjade ja menetluste ratsionaliseerimise, lihtsustamise ja ühtlustamise kaudu. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse vajadust liidu rahastamise ratsionaliseerimise ja lihtsustamise järele. Eelkõige praeguse majanduskriisi valguses on väga oluline kavandada ja juhtida liidu rahastamist võimalikult kohusetundlikult. Rahastamise mõistliku lihtsustamise ja tõhusa juhtimise saab tagada programmide arvu vähendamise ning rahastamiseeskirjade ja menetluste ratsionaliseerimise, lihtsustamise ja ühtlustamise kaudu.

| (17) | Reageerides rahastamise lihtsustamise, tõhusa juhtimise ja sellele lihtsama juurdepääsu tagamise vajadusele, peaks programm jätkama ning edasi arendama tegevusi, mida on viidud eelnevalt ellu kolme programmi alusel, mis on kehtestatud nõukogu otsusega 2007/126/JSK (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1149/2007/EÜ (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1150/2007/EÜ. Nende programmide vahearuanded sisaldavad soovitusi, mille eesmärk on parandada nende rakendamist. Käesoleva programmi rakendamisel on vaja arvesse võtta kõnealuste vahearuannete soovitusi ning asjaomastes järelhindamistes tuvastatud asjaolusid. |
| --- | --- |

(17)

Reageerides rahastamise lihtsustamise, tõhusa juhtimise ja sellele lihtsama juurdepääsu tagamise vajadusele, peaks programm jätkama ning edasi arendama tegevusi, mida on viidud eelnevalt ellu kolme programmi alusel, mis on kehtestatud nõukogu otsusega 2007/126/JSK (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1149/2007/EÜ (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1150/2007/EÜ. Nende programmide vahearuanded sisaldavad soovitusi, mille eesmärk on parandada nende rakendamist. Käesoleva programmi rakendamisel on vaja arvesse võtta kõnealuste vahearuannete soovitusi ning asjaomastes järelhindamistes tuvastatud asjaolusid.

| (18) | Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises pealkirjaga „ELi eelarve läbivaatamine” ja komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, s.t mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Käesoleva määrusega hõlmatud meetmed peaksid aitama kaasa õigusel rajaneva Euroopa ala loomisele, edendades vastastikuse tunnustamise põhimõtet, arendades vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendades piiriülest koostööd ja piiriüleseid võrgustikke ning saavutades liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva kohaldamise. Rahastamine peaks aitama ka kõikidel asjaomastel isikutel saada tõhusaid ja paremaid teadmisi liidu õigusest ja poliitikast ning tagama nõuetekohase analüütilise aluse liidu seadusandluse ja poliitika toetamiseks ja arendamiseks, aidates nii kaasa nende nõuetekohasele rakendamisele ning rakendamise tagamisele. Liidu sekkumine võimaldab neid meetmeid ellu viia järjepidevalt kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu. Peale selle suudab liit liikmesriikidest paremini lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa platvormi. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises pealkirjaga „ELi eelarve läbivaatamine” ja komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, s.t mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Käesoleva määrusega hõlmatud meetmed peaksid aitama kaasa õigusel rajaneva Euroopa ala loomisele, edendades vastastikuse tunnustamise põhimõtet, arendades vastastikust usaldust liikmesriikide vahel, suurendades piiriülest koostööd ja piiriüleseid võrgustikke ning saavutades liidu õiguse õige, sidusa ja järjepideva kohaldamise. Rahastamine peaks aitama ka kõikidel asjaomastel isikutel saada tõhusaid ja paremaid teadmisi liidu õigusest ja poliitikast ning tagama nõuetekohase analüütilise aluse liidu seadusandluse ja poliitika toetamiseks ja arendamiseks, aidates nii kaasa nende nõuetekohasele rakendamisele ning rakendamise tagamisele. Liidu sekkumine võimaldab neid meetmeid ellu viia järjepidevalt kogu liidus ning tekitab mastaabisäästu. Peale selle suudab liit liikmesriikidest paremini lahendada piiriüleseid olukordi ning pakkuda vastastikuse õppe Euroopa platvormi.

| (19) | Programmi alusel rahastatavate meetmete valimisel peaks komisjon hindama pakkumusi varem kindlaks määratud kriteeriumide põhjal. Nimetatud kriteeriumid peaksid sisaldama kavandatud meetmete Euroopa lisaväärtuse hindamist. Ka riiklike projektide ja väikese mahuga projektidel võib olla Euroopa lisaväärtus. |
| --- | --- |

(19)

Programmi alusel rahastatavate meetmete valimisel peaks komisjon hindama pakkumusi varem kindlaks määratud kriteeriumide põhjal. Nimetatud kriteeriumid peaksid sisaldama kavandatud meetmete Euroopa lisaväärtuse hindamist. Ka riiklike projektide ja väikese mahuga projektidel võib olla Euroopa lisaväärtus.

| (20) | Programmile juurdepääsu omavate asutuste ja üksuste hulka peaksid kuuluma riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused. |
| --- | --- |

(20)

Programmile juurdepääsu omavate asutuste ja üksuste hulka peaksid kuuluma riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused.

| (21) | Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi kestuse ajaks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsember 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (11) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega sätestatakse kogu programmi kestuse ajaks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsember 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (11) punkti 17 tähenduses.

| (22) | Tagamaks, et programm on piisavalt paindlik, et reageerida kogu oma kestuse jooksul muutuvatele vajadustele ja asjaomastele poliitilistele prioriteetidele, tuleks komisjonile anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva määruse lisas igale erieesmärkide rühmale määratud protsendimäära muutmisega, mis ületab neid protsendimäärasid enam kui 5 protsendipunkti võrra. Selliste delegeeritud õigusaktide vajaduse üle otsustamisel tuleks protsendimäärasid arvutada programmi rahastamispaketi alusel kogu programmi kestuse ajaks ning mitte iga-aastaste eraldiste alusel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(22)

Tagamaks, et programm on piisavalt paindlik, et reageerida kogu oma kestuse jooksul muutuvatele vajadustele ja asjaomastele poliitilistele prioriteetidele, tuleks komisjonile anda ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva määruse lisas igale erieesmärkide rühmale määratud protsendimäära muutmisega, mis ületab neid protsendimäärasid enam kui 5 protsendipunkti võrra. Selliste delegeeritud õigusaktide vajaduse üle otsustamisel tuleks protsendimäärasid arvutada programmi rahastamispaketi alusel kogu programmi kestuse ajaks ning mitte iga-aastaste eraldiste alusel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (23) | Käesolevat määrust tuleks rakendada täielikult kooskõlas finantsmäärusega, eelkõige seoses toetusesaajate poolt makstud käibemaksu rahastamiskõlblikkuse tingimustega, sellega seoses ei peaks käibemaksu rahastamiskõlblikkus sõltuma toetusesaaja õiguslikust seisundist selliste tegevuste puhul, mida avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused ja üksused saavad viia ellu samade õiguslike tingimuste alusel. Arvestades käesoleva määrusega hõlmatud eesmärkide ja tegevuste spetsiifilist laadi, tuleks pakkumuskutsetes täpsustada, et tegevuste puhul, mida saavad ellu viia nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud asutused ja üksused, peaks avalik-õiguslike asutuste ja üksuste makstav käibemaks, mida ei saa maha arvata, olema rahastamiskõlblik, kui see on makstud selliste meetmete rakendamiseks, mida ei saa käsitada avaliku võimu teostamisena, näiteks koolitustegevuseks või teadlikkuse suurendamiseks. Käesolevas määruses tuleks samuti kasutada finantsmäärusega kehtestatud lihtsustamisvahendeid. Peale selle peaks toetatavate meetmete kindlakstegemise kriteeriumide eesmärk olema eraldada olemasolevad finantsvahendid meetmetele, mis tekitavad suurimat mõju seoses taotletava poliitikaeesmärgiga. |
| --- | --- |

(23)

Käesolevat määrust tuleks rakendada täielikult kooskõlas finantsmäärusega, eelkõige seoses toetusesaajate poolt makstud käibemaksu rahastamiskõlblikkuse tingimustega, sellega seoses ei peaks käibemaksu rahastamiskõlblikkus sõltuma toetusesaaja õiguslikust seisundist selliste tegevuste puhul, mida avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused ja üksused saavad viia ellu samade õiguslike tingimuste alusel. Arvestades käesoleva määrusega hõlmatud eesmärkide ja tegevuste spetsiifilist laadi, tuleks pakkumuskutsetes täpsustada, et tegevuste puhul, mida saavad ellu viia nii avalik-õiguslikud kui ka eraõiguslikud asutused ja üksused, peaks avalik-õiguslike asutuste ja üksuste makstav käibemaks, mida ei saa maha arvata, olema rahastamiskõlblik, kui see on makstud selliste meetmete rakendamiseks, mida ei saa käsitada avaliku võimu teostamisena, näiteks koolitustegevuseks või teadlikkuse suurendamiseks. Käesolevas määruses tuleks samuti kasutada finantsmäärusega kehtestatud lihtsustamisvahendeid. Peale selle peaks toetatavate meetmete kindlakstegemise kriteeriumide eesmärk olema eraldada olemasolevad finantsvahendid meetmetele, mis tekitavad suurimat mõju seoses taotletava poliitikaeesmärgiga.

| (24) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega. Nende volituste rakendamisel tuleks toimida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(24)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses iga-aastaste tööprogrammide vastuvõtmisega. Nende volituste rakendamisel tuleks toimida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12).

| (25) | Komisjoni poolt vastavalt käesolevale määrusele vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides tuleks tagada sobiv vahendite jaotamine toetuste ja riigihankelepingute vahel. Programm peaks eelkõige eraldama vahendeid toetustele, säilitades samal ajal piisava rahastamise riigihankelepingute jaoks. Iga-aastasteks toetusteks kasutatavate kulude minimaalne protsendimäär peaks olema kindlaks määratud iga-aastastes tööprogrammides ja see ei tohiks olla alla 65%. Projektide planeerimise ja kaasrahastamise hõlbustamiseks sidusrühmadele peaks komisjon kehtestama selge ajakava pakkumuskutsetele, projektide väljavalimisele ja toetuste andmise otsuste tegemisele. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni poolt vastavalt käesolevale määrusele vastu võetud iga-aastastes tööprogrammides tuleks tagada sobiv vahendite jaotamine toetuste ja riigihankelepingute vahel. Programm peaks eelkõige eraldama vahendeid toetustele, säilitades samal ajal piisava rahastamise riigihankelepingute jaoks. Iga-aastasteks toetusteks kasutatavate kulude minimaalne protsendimäär peaks olema kindlaks määratud iga-aastastes tööprogrammides ja see ei tohiks olla alla 65%. Projektide planeerimise ja kaasrahastamise hõlbustamiseks sidusrühmadele peaks komisjon kehtestama selge ajakava pakkumuskutsetele, projektide väljavalimisele ja toetuste andmise otsuste tegemisele.

| (26) | Liidu üldeelarve vahendite tõhusaks eraldamiseks tuleks programmi puhul püüelda sidususe, vastastikuse täiendavuse ja koostoime poole selliste rahastamisprogrammidega, millega toetatakse üksteisega tihedalt seotud poliitikavaldkondi, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1381/2013 (13) kehtestatud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi, politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osa, programmi „Tervis majanduskasvuks”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1288/2013 (14) kehtestatud programmi „Erasmus+”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (15) kehtestatud raamprogrammi „Horisont 2020” ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA II). |
| --- | --- |

(26)

Liidu üldeelarve vahendite tõhusaks eraldamiseks tuleks programmi puhul püüelda sidususe, vastastikuse täiendavuse ja koostoime poole selliste rahastamisprogrammidega, millega toetatakse üksteisega tihedalt seotud poliitikavaldkondi, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1381/2013 (13) kehtestatud õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi, politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osa, programmi „Tervis majanduskasvuks”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1288/2013 (14) kehtestatud programmi „Erasmus+”, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (15) kehtestatud raamprogrammi „Horisont 2020” ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA II).

| (27) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

(27)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist kooskõlas finantsmäärusega.

| (28) | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte rakendamiseks tuleks käesolevas määruses ette näha asjakohased vahendid selle tulemuste hindamiseks. Seepärast tuleks selles kindlaks määrata üld- ja erieesmärgid. Nende erieesmärkide saavutamise mõõtmiseks tuleks kehtestada mitu konkreetset ja mõõdetavat näitajat, mis peaksid jääma kehtima kogu programmi kestuse ajaks. Komisjon peaks esitama kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule seirearuande, mis peaks tuginema muu hulgas käesolevas määruses sätestatud näitajatel ning peaks andma teavet olemasolevate vahendite kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(28)

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte rakendamiseks tuleks käesolevas määruses ette näha asjakohased vahendid selle tulemuste hindamiseks. Seepärast tuleks selles kindlaks määrata üld- ja erieesmärgid. Nende erieesmärkide saavutamise mõõtmiseks tuleks kehtestada mitu konkreetset ja mõõdetavat näitajat, mis peaksid jääma kehtima kogu programmi kestuse ajaks. Komisjon peaks esitama kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule seirearuande, mis peaks tuginema muu hulgas käesolevas määruses sätestatud näitajatel ning peaks andma teavet olemasolevate vahendite kasutamise kohta.

| (29) | Programmi tuleks rakendada tulemuslikul viisil, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, tagades samas potentsiaalsete taotlejate tegeliku juurdepääsu programmile. Selleks et toetada tegelikku juurdepääsu programmile, peaks komisjon tegema kõik endast oleneva, et lihtsustada ja ühtlustada taotlemise menetlusi ja dokumente, haldusformaalsusi ja finantsjuhtimise tingimusi, kõrvaldada haldustakistused ja innustada taotlema toetust nendes liikmesriikides asuvaid üksusi, kes on programmis alaesindatud. Komisjon peaks avaldama teabe programmi, selle eesmärkide, erinevate pakkumuskutsete ja nende ajakavade kohta selleks mõeldud veebisaidil. Pakkumuskutsete põhidokumendid ja juhendid peaksid olema kättesaadavad kõigis liidu institutsioonide ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

(29)

Programmi tuleks rakendada tulemuslikul viisil, järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, tagades samas potentsiaalsete taotlejate tegeliku juurdepääsu programmile. Selleks et toetada tegelikku juurdepääsu programmile, peaks komisjon tegema kõik endast oleneva, et lihtsustada ja ühtlustada taotlemise menetlusi ja dokumente, haldusformaalsusi ja finantsjuhtimise tingimusi, kõrvaldada haldustakistused ja innustada taotlema toetust nendes liikmesriikides asuvaid üksusi, kes on programmis alaesindatud. Komisjon peaks avaldama teabe programmi, selle eesmärkide, erinevate pakkumuskutsete ja nende ajakavade kohta selleks mõeldud veebisaidil. Pakkumuskutsete põhidokumendid ja juhendid peaksid olema kättesaadavad kõigis liidu institutsioonide ametlikes keeltes.

| (30) | Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (16) ("kohaldamise eeskirjad") artikli 180 lõike 1 punktiga l tuleks toetuslepingus sätestada liidu rahalise toetuse nähtavust reguleerivad sätted, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mil see ei ole võimalik või asjakohane. |
| --- | --- |

(30)

Kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (16) ("kohaldamise eeskirjad") artikli 180 lõike 1 punktiga l tuleks toetuslepingus sätestada liidu rahalise toetuse nähtavust reguleerivad sätted, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mil see ei ole võimalik või asjakohane.

| (31) | Kooskõlas finantsmääruse artikli 35 lõigetega 2 ja 3 ning selle kohaldamise eeskirjade artikliga 21 peaks komisjon asjakohasel viisil ja õigel ajal tegema kättesaadavaks teabe vahendite saajate ja liidu üldeelarvest rahastatud meetmete laadi ja eesmärgi kohta. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas finantsmääruse artikli 35 lõigetega 2 ja 3 ning selle kohaldamise eeskirjade artikliga 21 peaks komisjon asjakohasel viisil ja õigel ajal tegema kättesaadavaks teabe vahendite saajate ja liidu üldeelarvest rahastatud meetmete laadi ja eesmärgi kohta. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset.

| (32) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata edasi arendada vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhinevat õigusel rajanevat ala Euroopas, eelkõige kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö edendamise kaudu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(32)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt aidata edasi arendada vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhinevat õigusel rajanevat ala Euroopas, eelkõige kriminaal- ja tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö edendamise kaudu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (33) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(33)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (34) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(34)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (35) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(35)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (36) | Et tagada eelnevalt otsuse 2007/126/JSK, otsuse nr 1149/2007/EÜ ja otsuse nr 1150/2007/EÜ alusel läbi viidud tegevuste rahastamise järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(36)

Et tagada eelnevalt otsuse 2007/126/JSK, otsuse nr 1149/2007/EÜ ja otsuse nr 1150/2007/EÜ alusel läbi viidud tegevuste rahastamise järjepidevus, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Programmi loomine ja kestus

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse õigusprogramm („programm”).

2.   Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 2

Euroopa lisaväärtus

1.   Programmist rahastatakse meetmeid, millel on Euroopa lisaväärtus ning mis aitavad kaasa Euroopa õigusel rajaneva ala edasiarendamisele Euroopas. Selleks tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi.

2.   Meetmete, sealhulgas väikese mahuga ja siseriiklike meetmete Euroopa lisaväärtust hinnatakse selliste kriteeriumide alusel nagu nende panus liidu õiguse ühetaolisse ja järjepidevasse rakendamisse ning üldsuse teadlikkuse laiendamisse sellest tulenevate õiguste kohta, nende potentsiaal arendada liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust ja parandada piiriülest koostööd, nende riikidevaheline mõju, nende panus parimate tavade väljaarendamisse ja levitamisse või nende potentsiaal luua praktilisi vahendeid ja lahendusi piiriüleste või liiduüleste probleemidega tegelemiseks.

Artikkel 3

Üldeesmärk

Programmi üldeesmärk on aidata kaasa vastastikusel tunnustamisel ja vastastikusel usaldusel põhineva õigusel rajaneva ala edasi arendamisele Euroopas, eelkõige tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö edendamise kaudu.

Artikkel 4

Erieesmärgid

1.   Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid:

| a) | hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd; |
| --- | --- |

a)

hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd;

| b) | toetada ja edendada õigusalast koolitust, sealhulgas õigusterminoloogiaalast keeleõpet, eesmärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri; |
| --- | --- |

b)

toetada ja edendada õigusalast koolitust, sealhulgas õigusterminoloogiaalast keeleõpet, eesmärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri;

| c) | hõlbustada kõikide inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, sealhulgas soodustada ja toetada kuriteoohvrite kaitset, austades samas õigust kaitsele; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada kõikide inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, sealhulgas soodustada ja toetada kuriteoohvrite kaitset, austades samas õigust kaitsele;

| d) | toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamise aspektidega, mis on tihedalt seotud programmi üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei ole hõlmatud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks”. |
| --- | --- |

d)

toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamise aspektidega, mis on tihedalt seotud programmi üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei ole hõlmatud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks”.

2.   Programmi erieesmärke püütakse saavutada järgmiste meetmete abil, milleks on eelkõige:

| a) | üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teadmiste parandamine liidu õiguse ja poliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

üldsuse teadlikkuse suurendamine ja teadmiste parandamine liidu õiguse ja poliitika valdkonnas;

| b) | eesmärgiga tagada tõhus õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades, teadmiste parandamine liidu õigusest, sealhulgas materiaal- ja menetlusõigusest, õigusalase koostöö tegemise vahenditest ja asjakohasest Euroopa Liidu kohtupraktikast ning võrdlevast õigusest; |
| --- | --- |

b)

eesmärgiga tagada tõhus õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades, teadmiste parandamine liidu õigusest, sealhulgas materiaal- ja menetlusõigusest, õigusalase koostöö tegemise vahenditest ja asjakohasest Euroopa Liidu kohtupraktikast ning võrdlevast õigusest;

| c) | liikmesriikides liidu õigusaktide tõhusa, tervikliku ja järjepideva rakendamise ja kohaldamise toetamine ning selle seire ja hindamine; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikides liidu õigusaktide tõhusa, tervikliku ja järjepideva rakendamise ja kohaldamise toetamine ning selle seire ja hindamine;

| d) | piiriülese koostöö soodustamine, liikmesriikide tsiviil- ja kriminaalõigusest ning õigus- ja kohtusüsteemidest vastastikuste teadmiste ja vastastikuse mõistmise parandamine ja vastastikuse usalduse edendamine; |
| --- | --- |

d)

piiriülese koostöö soodustamine, liikmesriikide tsiviil- ja kriminaalõigusest ning õigus- ja kohtusüsteemidest vastastikuste teadmiste ja vastastikuse mõistmise parandamine ja vastastikuse usalduse edendamine;

| e) | teadmiste ja arusaamise suurendamine võimalikest tõketest, mis mõjutavad Euroopas õigusel rajaneva ala nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

e)

teadmiste ja arusaamise suurendamine võimalikest tõketest, mis mõjutavad Euroopas õigusel rajaneva ala nõuetekohast toimimist;

| f) | kohtusüsteemide tõhususe ja nende omavahelise koostöö parandamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sealhulgas süsteemide ja rakenduste piiriülese koostalitlusvõime abil. |
| --- | --- |

f)

kohtusüsteemide tõhususe ja nende omavahelise koostöö parandamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sealhulgas süsteemide ja rakenduste piiriülese koostalitlusvõime abil.

Artikkel 5

Süvalaiendamine

Programmi kõikide meetmete rakendamisel püütakse edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning laste õigusi, sealhulgas lapsesõbraliku õigusemõistmise teel. Samuti järgitakse programmi rakendamisel harta artiklis 21 loetletud mis tahes põhjusel diskrimineerimise keeldu, kooskõlas harta artikliga 51 ja selle piires.

Artikkel 6

Meetmete liigid

1.   Programmi raames rahastatakse muu hulgas järgmist liiki meetmeid:

| a) | analüüsitegevus, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid; |
| --- | --- |

a)

analüüsitegevus, nt andmete ja statistika kogumine; ühtsete metoodikate ning vajaduse korral näitajate või võrdlusnäitajate väljatöötamine; uuringud, teadusuuringud, analüüsid ja küsitlused; hindamised; suuniste, aruannete ja õppematerjalide väljatöötamine ja avaldamine; õpitoad, seminarid, ekspertide kohtumised ja konverentsid;

| b) | koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloogia alane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine õigusalatöötajate jaoks; |
| --- | --- |

b)

koolitustegevus, näiteks töötajate vahetus, õpikojad, seminarid, koolitajate väljaõpe, sealhulgas õigusterminoloogia alane keeleõpe, ning internetipõhiste või muude koolitusmoodulite arendamine õigusalatöötajate jaoks;

| c) | vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, näiteks heade tavade, uuenduslike käsituste ja kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need on seotud programmi eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, sealhulgas e-õiguskeskkonna kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks kodanike jaoks; |
| --- | --- |

c)

vastastikune õpe, koostöö, teadlikkuse suurendamine ja teabe levitamine, näiteks heade tavade, uuenduslike käsituste ja kogemuste kindlakstegemine ja vahetus; vastastikuse hindamise ja õppe korraldamine; konverentside, seminaride ja teabekampaaniate korraldamine, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need on seotud programmi eesmärkidega; materjalide koostamine ja avaldamine programmi ja selle tulemuste kohta teabe levitamiseks; süsteemide ja töövahendite väljatöötamine, käitamine ja hooldus, kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, sealhulgas e-õiguskeskkonna kui töövahendi edasiarendamine õiguskaitse kättesaadavuse parandamiseks kodanike jaoks;

| d) | programmi eesmärkide täitmisse panustavate põhiliste osalejate toetamine, näiteks liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel; põhiliste Euroopa tasandil osalejate ja Euroopa tasandil võrgustike toetamine, sealhulgas õigusalase koolituse valdkonnas; erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustike töö toetamine Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

d)

programmi eesmärkide täitmisse panustavate põhiliste osalejate toetamine, näiteks liikmesriikide toetamine liidu õiguse ja poliitika rakendamisel; põhiliste Euroopa tasandil osalejate ja Euroopa tasandil võrgustike toetamine, sealhulgas õigusalase koolituse valdkonnas; erialaasutuste ja -üksuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning valitsusväliste organisatsioonide võrgustike töö toetamine Euroopa tasandil.

2.   Euroopa õigusalase koolituse võrgustik saab tegevusabi oma alalise tööprogrammiga seotud kulude kaasrahastamiseks.

Artikkel 7

Osalemine

1.   Juurdepääs programmile on avatud kõikidele asutustele ja üksustele, mis on asutatud:

| a) | liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigis;

| b) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt selle lepingu osaline; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigis, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kohaselt selle lepingu osaline;

| c) | kandidaatriigis, potentsiaalses kandidaatriigis ning liiduga ühinevas riigis vastavates raamlepingutes või assotsieerimisnõukogu otsustes või sarnastes lepingutes sätestatud nende riikide liidu programmides osalemist käsitlevate üldpõhimõtete ja -tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

c)

kandidaatriigis, potentsiaalses kandidaatriigis ning liiduga ühinevas riigis vastavates raamlepingutes või assotsieerimisnõukogu otsustes või sarnastes lepingutes sätestatud nende riikide liidu programmides osalemist käsitlevate üldpõhimõtete ja -tingimuste kohaselt.

2.   Tulusaamisele orienteeritud asutustel ja üksustel on juurdepääs programmile üksnes koos mittetulundusühingute või avaliku sektori organisatsioonidega.

3.   Asutused ja üksused, mis on asutatud muudes kui lõike 1 punktide b ja c kohaselt programmis osalevates kolmandates riikides, eelkõige sellistes riikides, kus kohaldatakse Euroopa naabruspoliitikat, võivad programmi tegevuses osaleda oma kulul, kui see teenib programmi eesmärki.

4.   Komisjon võib teha koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohastes iga-aastastes tööprogrammides sätestatud tingimustel. Programmis saavad osaleda sellega hõlmatud valdkondades tegutsevad rahvusvahelised organisatsioonid kooskõlas finantsmääruse ja asjakohaste iga-aastaste tööprogrammidega.

Artikkel 8

Eelarve

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014-2020 on 377 604 000 eurot.

2.   Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka kulud, mis on seotud ettevalmistavate, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistoimingutega, mida on vaja programmi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamise hindamiseks. Rahalised vahendid võivad katta kulud, mis on seotud vajalike uuringute, ekspertidega kohtumiste ja teabe- ja kommunikatsioonimeetmetega, sealhulgas institutsioonide teavitustegevus Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest, kuivõrd need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega, ning IT-võrgustikega seotud kulud, kui võrgustikud keskenduvad teabe töötlemisele ja vahetamisele, ning muud tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud seoses programmi komisjonipoolse juhtimisega.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad ettenähtud iga-aastased assigneeringud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013 (17) kehtestatud mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piires.

4.   Programmi rahastamispaketi raames eraldatakse summad igale erieesmärkide rühmale vastavalt lisas kehtestatud protsendimäärale.

5.   Komisjon ei tohi kõrvale kalduda rahastamispaketi raames eraldatud lisas sätestatud protsendimäärast enam kui 5 protsendipunkti võrra iga erieesmärkide rühma puhul. Juhul kui selle piirmäära ületamine peaks osutuma vajalikuks, on komisjonil õigus võtta artikli 9 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et muuta iga lisas toodud arvnäitajat rohkem kui 5 ja kuni 10 protsendipunkti võrra

Artikkel 9

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 8 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile programmi kogu kestuse ajaks.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 8 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 8 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusaktist teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 10

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon rakendab programmi kooskõlas finantsmäärusega.

2.   Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid rakendusaktide kujul. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Iga iga-aastase tööprogrammiga viiakse ellu programmi eesmärgid, määrates kindlaks järgmise:

| a) | võetavad meetmed kooskõlas artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldeesmärgi ja erieesmärkidega, sh rahaliste vahendite esialgne jaotus; |
| --- | --- |

a)

võetavad meetmed kooskõlas artiklis 3 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldeesmärgi ja erieesmärkidega, sh rahaliste vahendite esialgne jaotus;

| b) | põhilised rahastamiskõlblikkuse, valiku- ja hindamiskriteeriumid nende pakkumuste väljavalimiseks, millele antakse rahalist toetust kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja selle rakenduseeskirjade artikliga 94; |
| --- | --- |

b)

põhilised rahastamiskõlblikkuse, valiku- ja hindamiskriteeriumid nende pakkumuste väljavalimiseks, millele antakse rahalist toetust kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja selle rakenduseeskirjade artikliga 94;

| c) | toetusteks kasutatavate iga-aastaste kulude minimaalne protsendimäär. |
| --- | --- |

c)

toetusteks kasutatavate iga-aastaste kulude minimaalne protsendimäär.

4.   Tagatakse asjakohane ja õiglane rahalise toetuse jaotamine käesoleva määrusega hõlmatud eri valdkondade vahel. Iga-aastastes tööprogrammides nimetatud valdkondadele rahaliste vahendite eraldamise kohta otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse vajadust säilitada piisav rahastamise tase nii tsiviil- kui ka kriminaalõiguse jaoks ning samuti õigusalase koolituse ja uimastipoliitika valdkonna algatuste jaoks, mis jäävad programmi kohaldamisalase.

5.   Pakkumuskutsed avaldatakse igal aastal.

6.   Õigusalase koolitustegevuse hõlbustamiseks võetakse kooskõlas finantsmäärusega ettenähtud rahastamise juures arvesse kulutusi, mida on teinud liikmesriikide ametiasutused seoses õigusalatöötajate osalemisega nendes tegevustes.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 12

Vastastikune täiendavus

1.   Komisjon peab tagama koostöös liikmesriikidega vastavuse ja täiendavuse ning koostoime teiste liidu vahenditega, muu hulgas õiguste, võrdväärsuse ja kodakondsuse programmi, politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osa, programmi „Tervis majanduskasvuks”, programmi „Erasmus+”, raamprogrammi „Horisont 2020” ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA II).

2.   Komisjon tagab ka üldise vastavuse, vastastikuse täiendavuse ja sünergia liidu organite ja asutuste tööga, kes tegutsevad programmi eesmärkidega hõlmatud valdkondades, näiteks nõukogu otsusega 2002/187/JSK (18) loodud Eurojusti ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1920/2006 (19) loodud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) tööga

3.   Programm võib jagada ressursse muude liidu rahastamisvahenditega, eelkõige õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmiga, et viia ellu meetmeid, mis vastavad mõlema programmi eesmärkidele. Meede, mida on programmi alusel rahastatud, võib olla aluseks ka rahastamisele õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi alusel, tingimusel et rahastamine ei kata samu kuluartikleid.

Artikkel 13

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon astub vajalikke samme tagamaks, et käesoleva programmi raames rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest ennetustegevuse, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud programmi alusel liidu vahenditest.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teostada juurdlust, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (20) ning nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (21) sätestatud sätetele ja menetlustele, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või käesoleva programmi alusel rahastatud lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning käesoleva programmi rakendamisest tulenevad lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt volitused korraldada oma pädevuse piires nendes lõigetes osutatud auditeid ja juurdlusi.

Artikkel 14

Seire ja hindamine

1.   Komisjon seirab programmi iga-aastaselt, et jälgida selle alusel ellu viidud meetmete rakendamist ning artiklis 4 sätestatud erieesmärkide saavutamist. Seire käigus hinnatakse, kuidas programmi meetmete raames on käsitletud soolise võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise küsimusi.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:

| a) | iga-aastase seirearuande artikli 15 lõikes 2 sätestatud näitajate ja olemasolevate rahaliste vahendite kohta; |
| --- | --- |

a)

iga-aastase seirearuande artikli 15 lõikes 2 sätestatud näitajate ja olemasolevate rahaliste vahendite kohta;

| b) | vahehindamise aruande hiljemalt 30. juuniks 2018; |
| --- | --- |

b)

vahehindamise aruande hiljemalt 30. juuniks 2018;

| c) | järelhindamise aruande hiljemalt 31. detsembriks 2021. |
| --- | --- |

c)

järelhindamise aruande hiljemalt 31. detsembriks 2021.

3.   Vahehindamise aruandes hinnatakse programmi eesmärkide saavutamist, rahaliste vahendite kasutamise tõhusust ning programmi Euroopa lisaväärtust eesmärgiga määrata kindlaks, kas rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades tuleks pikendada, muuta või see peatada pärast 2020. aastat. Peale selle uuritakse aruandes programmi mis tahes lihtsustamise võimalust, selle sisemist ja välist ühtsust ning kõikide eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Selles võetakse arvesse artiklis 16 osutatud otsusega loodud eelmiste programmide (2007–2013) järelhindamiste tulemusi.

4.   Järelhindamise aruandes hinnatakse programmi pikaajalisi mõjusid ning programmi mõju püsivust eesmärgiga aidata teha otsus järgmise programmi kohta.

5.   Hindamistes antakse samuti hinnang sellele, kuidas programmi meetmete raames on käsitletud soolise võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise küsimusi.

Artikkel 15

Näitajad

1.   Kooskõlas artikliga 14 on muu hulgas käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud näitajad aluseks selle seirel ja hindamisel, millises ulatuses on iga programmi artiklis 4 sätestatud erieesmärk artiklis 6 sätestatud meetmete kaudu saavutatud. Neid tuleb võrrelda eelnevalt määratletud lähtejoonega, mis kajastab olukorda enne rakendamist. Kui see on asjakohane, esitatakse näitajaid muu hulgas soo, vanuse ja puude kaupa.

2.   Lõikes 1 osutatud näitajad sisaldavad muu hulgas järgmist:

| a) | nende isikute arv ja osatähtsus sihtrühmas, kelleni programmi raames rahastatud teadlikkuse suurendamise meetmed on jõudnud; |
| --- | --- |

a)

nende isikute arv ja osatähtsus sihtrühmas, kelleni programmi raames rahastatud teadlikkuse suurendamise meetmed on jõudnud;

| b) | programmiga rahastatud koolitustel, töötajate vahetustes, õppekäikudel, õpikodades ja seminarides osalenud õigusalatöötajate arv ja protsent sihtrühmas; |
| --- | --- |

b)

programmiga rahastatud koolitustel, töötajate vahetustes, õppekäikudel, õpikodades ja seminarides osalenud õigusalatöötajate arv ja protsent sihtrühmas;

| c) | teadmiste taseme suurendamine liidu õiguse ja poliitika valdkonnas programmi raames rahastatud tegevustes osalejate rühmades, võrreldes kogu sihtrühmaga; |
| --- | --- |

c)

teadmiste taseme suurendamine liidu õiguse ja poliitika valdkonnas programmi raames rahastatud tegevustes osalejate rühmades, võrreldes kogu sihtrühmaga;

| d) | piiriülese koostöö juhtude, tegevuste ja väljundite arv, sealhulgas IT-vahendite ja liidu tasandil kehtestatud menetluste kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

d)

piiriülese koostöö juhtude, tegevuste ja väljundite arv, sealhulgas IT-vahendite ja liidu tasandil kehtestatud menetluste kasutamise kaudu;

| e) | osalejate hinnangud tegevuste kohta, milles nad osalesid ja nende tegevuste (eeldatava) jätkusuutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

e)

osalejate hinnangud tegevuste kohta, milles nad osalesid ja nende tegevuste (eeldatava) jätkusuutlikkuse kohta;

| f) | programmi raames rahastatud tegevuste geograafiline ulatus. |
| --- | --- |

f)

programmi raames rahastatud tegevuste geograafiline ulatus.

3.   Lisaks lõikes 2 sätestatud näitajatele hinnatakse programmi vahe- ja järelhindamise aruannetes ka muu hulgas:

| a) | programmi tajutud mõju õigusemõistmisele juurdepääsule, tuginedes Euroopa tasandil kogutud kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele andmetele; |
| --- | --- |

a)

programmi tajutud mõju õigusemõistmisele juurdepääsule, tuginedes Euroopa tasandil kogutud kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele andmetele;

| b) | programmi raames rahastatud meetmete kaudu arendatud õigusaktide ja vahendite arvu ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

programmi raames rahastatud meetmete kaudu arendatud õigusaktide ja vahendite arvu ja kvaliteeti;

| c) | programmi Euroopa lisaväärtust, sealhulgas hinnatakse programmi tegevust, arvestades sarnaseid algatusi, mis on arendatud siseriiklikul ja Euroopa tasandil ja mis ei ole liidu poolt rahastatud, ning nende (eeldatavaid) tulemusi ning liidu rahastamise eeliseid ja/või puudusi, võrreldes kõnealust tüüpi meetmete siseriikliku rahastamisega; |
| --- | --- |

c)

programmi Euroopa lisaväärtust, sealhulgas hinnatakse programmi tegevust, arvestades sarnaseid algatusi, mis on arendatud siseriiklikul ja Euroopa tasandil ja mis ei ole liidu poolt rahastatud, ning nende (eeldatavaid) tulemusi ning liidu rahastamise eeliseid ja/või puudusi, võrreldes kõnealust tüüpi meetmete siseriikliku rahastamisega;

| d) | rahastamise taset võrreldes saavutatud tulemustega (tõhusust); |
| --- | --- |

d)

rahastamise taset võrreldes saavutatud tulemustega (tõhusust);

| e) | võimalikke haldusalaseid, organisatoorseid ja/või struktuurilisi takistusi programmi sujuvamaks, tulemuslikumaks ja tõhusamaks rakendamiseks (pidades silmas lihtsustamist). |
| --- | --- |

e)

võimalikke haldusalaseid, organisatoorseid ja/või struktuurilisi takistusi programmi sujuvamaks, tulemuslikumaks ja tõhusamaks rakendamiseks (pidades silmas lihtsustamist).

Artikkel 16

Üleminekumeetmed

Meetmeid, mis algatatakse otsuse nr 2007/126/JSK, otsuse nr 1149/2007/EÜ või nr otsuse 1150/2007/EÜ alusel, reguleerivad jätkuvalt nende otsuste sätted kuni meetmete lõpuleviimiseni. Nende meetmete puhul käsitatakse viiteid otsuse nr 2007/126/JSK artiklis 9, otsuse nr 1149/2007/EÜ artiklites 10 ja 11 ja otsuse nr 1150/2007/EÜ artikli 10 lõikes 1 osutatud komiteedele viidetena käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud komiteele.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 103.

1

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 43.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

4

(5)  ELT C 299, 22.11.2008, lk 1.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

(7)  ELT C 402, 29.12.2012, lk 1.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1150/2007/EÜ, 25. september 2007, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi Põhiõigused ja õigusasjad raames eriprogramm Narkomaania ennetus- ja teavitustegevus (ELT L 257, 3.10.2007, lk 23).

8

(9)  Nõukogu 12. veebruari 2007. aasta otsus 2007/126/JSK, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 üldprogrammi „Turvalisus ja vabaduste kaitse” raames eriprogramm „Õigusemõistmine kriminaalasjades” (ELT L 58, 24.2.2007, lk 13).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. septembri 2007. aasta otsus 1149/2007/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames eriprogramm „Tsiviilõigus” (ELT L 257, 3.7.2007, lk 16).

10

(11)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide ellu viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013. aasta määrus (EL) nr 1381/2013, millega kehtestatakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014-2020 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 62).

13

Euroopa Liidu Teataja

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”:liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsember 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

15

(16)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 2. detsember 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega sätestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014-2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

17

(18)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

21

---

LISA

RAHALISTE VAHENDITE ERALDAMINE

Programmi rahastamispaketi raames eraldatakse summad artikli 4 lõikes 1 sätestatud erieesmärkidele järgmiselt:

| | Erieesmärgid | Osa rahastamispaketist (%) |
| --- | --- | --- |
| a) | hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd | 30% |
| b) | toetada ja edendada õigusalast koolitust, sealhulgas õigusterminoloogia alast keeleõpet, eesmärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri | 35% |
| c) | hõlbustada kõikide inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, sealhulgas soodustada ja toetada kuriteoohvrite kaitset, austades samas õigust kaitsele | 30% |
| d) | toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamise aspektidega, mis on tihedalt seotud programmi üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei ole hõlmatud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks” | 5% |

Erieesmärgid

Osa rahastamispaketist (%)

a)

hõlbustada ja toetada tsiviil- ja kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd

30%

b)

toetada ja edendada õigusalast koolitust, sealhulgas õigusterminoloogia alast keeleõpet, eesmärgiga edendada ühist õigus- ja kohtukultuuri

35%

c)

hõlbustada kõikide inimeste tõhusat juurdepääsu õigusemõistmisele, sealhulgas soodustada ja toetada kuriteoohvrite kaitset, austades samas õigust kaitsele

30%

d)

toetada uimastipoliitika valdkonna algatusi seoses õigusalase koostöö ja kuritegude ennetamise aspektidega, mis on tihedalt seotud programmi üldeesmärgiga, kui sellised algatused ei ole hõlmatud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi kui sisejulgeolekufondi osaga või programmiga „Tervis majanduskasvuks”

5%

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/84 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/84

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1383/2013,

17. detsember 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 99/2013 (2) on ette nähtud raamistik ning kindlaks määratud eesmärgid ja väljundid Euroopa statistika arendamiseks ja levitamiseks aastatel 2013–2017. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 99/2013 (2) on ette nähtud raamistik ning kindlaks määratud eesmärgid ja väljundid Euroopa statistika arendamiseks ja levitamiseks aastatel 2013–2017.

| (2) | Määrusega (EL) nr 99/2013 on kehtestatud eelarve vaid 2013. aastaks, mida hõlmab programmiperiood 2007–2013, ning selles kutsutakse komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui kolm kuud pärast mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist aastateks 2014–2020 seadusandlik ettepanek rahaliste vahendite eraldamiseks aastateks 2014–2017. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 99/2013 on kehtestatud eelarve vaid 2013. aastaks, mida hõlmab programmiperiood 2007–2013, ning selles kutsutakse komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui kolm kuud pärast mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist aastateks 2014–2020 seadusandlik ettepanek rahaliste vahendite eraldamiseks aastateks 2014–2017.

| (3) | Nõukogu määrus (EL) nr 1311/2013 (3) võeti vastu 2. detsember 2013. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrus (EL) nr 1311/2013 (3) võeti vastu 2. detsember 2013.

| (4) | Määrust (EL) nr 99/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 99/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 99/2013 artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Rahastamine

1.   Liidu rahastamispakett programmi rakendamiseks on 2013. aastal, mida hõlmab programmiperiood 2007–2013, 57,3 miljonit eurot. Liidu rahastamispakett programmi rakendamiseks aastatel 2014–2017, mida hõlmab programmiperiood 2014–2020, on 234,8 miljonit eurot.

2.   Komisjon rakendab liidu rahalist toetust vastavalt finantsmäärusele.

3.   Komisjon võtab oma otsuse iga-aastaste eraldiste kohta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelisõigusi järgides.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 99/2013 Euroopa statistikaprogrammi 2013–2017 kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 12).

2

(3)  Nõukogu 2. detsember 2013. aasta määrus (EL) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/85

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1384/2013,

17. detsember 2013,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 55/2008 (2) on kehtestatud ühepoolsete kaubandussoodustuste erikava Moldova Vabariigi (edaspidi „Moldova”) suhtes. Kõnealuse kavaga võimaldatakse kõikidele Moldovast pärit toodetele vaba juurdepääs liidu turule, välja arvatud teatavatele kõnealuse määruse I lisas loetletud põllumajandustoodetele, mille puhul on antud piiratud soodustused kas tariifikvootide piires tollimaksudest vabastamise või tollimaksude vähendamise kujul. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 55/2008 (2) on kehtestatud ühepoolsete kaubandussoodustuste erikava Moldova Vabariigi (edaspidi „Moldova”) suhtes. Kõnealuse kavaga võimaldatakse kõikidele Moldovast pärit toodetele vaba juurdepääs liidu turule, välja arvatud teatavatele kõnealuse määruse I lisas loetletud põllumajandustoodetele, mille puhul on antud piiratud soodustused kas tariifikvootide piires tollimaksudest vabastamise või tollimaksude vähendamise kujul.

| (2) | Euroopa naabruspoliitika (ENP), ELi-Moldova ENP tegevuskava ja idapartnerluse raames on Moldova seadnud endale lennukad eesmärgid liiduga poliitiliste sidemete ja edasise majandusintegratsiooni arendamisel. Samuti on Moldova juba teinud suuri edusamme õigusaktide ühtlustamisel, mille tulemuseks on suurem kooskõla liidu õigusaktide ja standarditega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa naabruspoliitika (ENP), ELi-Moldova ENP tegevuskava ja idapartnerluse raames on Moldova seadnud endale lennukad eesmärgid liiduga poliitiliste sidemete ja edasise majandusintegratsiooni arendamisel. Samuti on Moldova juba teinud suuri edusamme õigusaktide ühtlustamisel, mille tulemuseks on suurem kooskõla liidu õigusaktide ja standarditega.

| (3) | Läbirääkimised uue assotsieerimislepingu üle, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise üle liidu ja Moldova vahel algasid 2010. aasta jaanuaris ja need lõpetati 2013. aasta juulis. Kõnealuse lepinguga nähakse ette kahepoolse veinikaubanduse täielik liberaliseerimine. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimised uue assotsieerimislepingu üle, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomise üle liidu ja Moldova vahel algasid 2010. aasta jaanuaris ja need lõpetati 2013. aasta juulis. Kõnealuse lepinguga nähakse ette kahepoolse veinikaubanduse täielik liberaliseerimine.

| (4) | Selleks et toetada Moldova püüdlusi ENP ja idapartnerluse raames ning pakkuda talle ligitõmbavat ja usaldusväärset turgu veini eksportimiseks, tuleks veiniimport Moldovast liitu viivitamata liberaliseerida. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et toetada Moldova püüdlusi ENP ja idapartnerluse raames ning pakkuda talle ligitõmbavat ja usaldusväärset turgu veini eksportimiseks, tuleks veiniimport Moldovast liitu viivitamata liberaliseerida.

| (5) | Selleks et tagada kaubavoogude jätkumine Moldovast ning õiguskindlus ettevõtjate jaoks, on vajalik, et ühepoolseid kaubandussoodustusi kohaldatakse katkematult kuni määruses (EÜ) nr 55/2008 sätestatud soodustuste kehtivuse lõppkuupäevani. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada kaubavoogude jätkumine Moldovast ning õiguskindlus ettevõtjate jaoks, on vajalik, et ühepoolseid kaubandussoodustusi kohaldatakse katkematult kuni määruses (EÜ) nr 55/2008 sätestatud soodustuste kehtivuse lõppkuupäevani.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 55/2008 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 55/2008 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 55/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 16 kolmas, neljas ja viies lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 16 kolmas, neljas ja viies lõik jäetakse välja.

| 2) | I lisa punkti 1 tabeli viimane rida järjekorranumbriga 09.0514 „Värsketest viinamarjadest valmistatud vein, v.a vahuvein” jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

I lisa punkti 1 tabeli viimane rida järjekorranumbriga 09.0514 „Värsketest viinamarjadest valmistatud vein, v.a vahuvein” jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1 jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 10. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsus.

1

(2)  Nõukogu 21. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ (ELT L 20, 24.1.2008, lk 1).

2

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/86

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1385/2013,

17. detsember 2013,

millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 1069/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses Mayotte’i staatuse muutumisega Euroopa Liidu suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 349,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu muutis otsusega 2012/419/EL (3) Mayotte’i staatust liidu suhtes alates 1. jaanuarist 2014. Sellest tulenevalt ei ole Mayotte alates kõnealusest kuupäevast enam ülemeremaa või -territoorium, vaid temast saab Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 ja artikli 355 lõike 1 tähenduses äärepoolseim piirkond. Tulenevalt sellest Mayotte’i õigusliku staatuse muutmisest kohaldatakse Mayotte’i suhtes liidu õigusakte alates 1. jaanuarist 2014. Arvestades Mayotte'i eripärast struktuurset sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, mis on tingitud Mayotte’i kaugusest, isoleeritusest, väiksusest, keerulisest topograafiast ja rasketest ilmastikuoludest, tuleks mitmes valdkonnas näha ette teatud erimeetmed. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu muutis otsusega 2012/419/EL (3) Mayotte’i staatust liidu suhtes alates 1. jaanuarist 2014. Sellest tulenevalt ei ole Mayotte alates kõnealusest kuupäevast enam ülemeremaa või -territoorium, vaid temast saab Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 ja artikli 355 lõike 1 tähenduses äärepoolseim piirkond. Tulenevalt sellest Mayotte’i õigusliku staatuse muutmisest kohaldatakse Mayotte’i suhtes liidu õigusakte alates 1. jaanuarist 2014. Arvestades Mayotte'i eripärast struktuurset sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, mis on tingitud Mayotte’i kaugusest, isoleeritusest, väiksusest, keerulisest topograafiast ja rasketest ilmastikuoludest, tuleks mitmes valdkonnas näha ette teatud erimeetmed.

| (2) | Kalandus- ja loomatervisevaldkonnas tuleks muuta järgmiseid määruseid. |
| --- | --- |

(2)

Kalandus- ja loomatervisevaldkonnas tuleks muuta järgmiseid määruseid.

| (3) | Nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 (4) tuleks muuta, et hõlmata Mayotte’i kui uut äärepoolseimat piirkonda ümbritsevad veed kõnealuse määruse kohaldamisalasse ning keelata tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega saare lähtejoontest alates 24 miili laiuses alas, et kaitsta Mayotte’i saare lähistel suurte siirdekalade parvesid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 (4) tuleks muuta, et hõlmata Mayotte’i kui uut äärepoolseimat piirkonda ümbritsevad veed kõnealuse määruse kohaldamisalasse ning keelata tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega saare lähtejoontest alates 24 miili laiuses alas, et kaitsta Mayotte’i saare lähistel suurte siirdekalade parvesid.

| (4) | Seoses määrusega (EL) nr 1379/2013 (5) ja kuna Mayotte’i turustuskord on väga killustatud ja puudulik, oleks kalandustoodete märgistamist käsitlevate eeskirjade kohaldamisest jaemüüjatele tulenev koormus ebaproportsionaalne võrreldes tarbijale edastatava teabega. Seega on asjakohane näha ette ajutine erand eeskirjadest, mis käsitlevad selliste kalandustoodete märgistamist, mida müüakse jaekaubanduses Mayotte’i lõpptarbijale. |
| --- | --- |

(4)

Seoses määrusega (EL) nr 1379/2013 (5) ja kuna Mayotte’i turustuskord on väga killustatud ja puudulik, oleks kalandustoodete märgistamist käsitlevate eeskirjade kohaldamisest jaemüüjatele tulenev koormus ebaproportsionaalne võrreldes tarbijale edastatava teabega. Seega on asjakohane näha ette ajutine erand eeskirjadest, mis käsitlevad selliste kalandustoodete märgistamist, mida müüakse jaekaubanduses Mayotte’i lõpptarbijale.

| (5) | Määrust (EL) nr 1380/2013 (6) tuleks muuta, et kehtestada erimeetmed seoses püügivõimsusega ja laevastikuregistriga. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) nr 1380/2013 (6) tuleks muuta, et kehtestada erimeetmed seoses püügivõimsusega ja laevastikuregistriga.

| (6) | Oluline osa Prantsusmaa lipu all sõitvast laevastikust, mis tegutseb Prantsusmaa Mayotte’i departemangust, koosneb alla 10-meetristest laevadest, mis asuvad hajutatult saare ümber, millel ei ole konkreetset lossimiskohta ja mis tuleb veel tuvastada, mõõta ja varustada minimaalsel tasemel ohutusseadmetega, et need saaks sisestada liidu kalalaevastiku registrisse. Seetõttu ei ole Prantsusmaal võimalik viia registreerimist lõpule enne 31. detsembrit 2021. Prantsusmaa peaks siiski looma ajutise laevastikuregistri, et selle laevastiku osa laevad oleksid minimaalsel tasemel identifitseeritud, et vältida ebaametlike kalalaevade tegutsemist. |
| --- | --- |

(6)

Oluline osa Prantsusmaa lipu all sõitvast laevastikust, mis tegutseb Prantsusmaa Mayotte’i departemangust, koosneb alla 10-meetristest laevadest, mis asuvad hajutatult saare ümber, millel ei ole konkreetset lossimiskohta ja mis tuleb veel tuvastada, mõõta ja varustada minimaalsel tasemel ohutusseadmetega, et need saaks sisestada liidu kalalaevastiku registrisse. Seetõttu ei ole Prantsusmaal võimalik viia registreerimist lõpule enne 31. detsembrit 2021. Prantsusmaa peaks siiski looma ajutise laevastikuregistri, et selle laevastiku osa laevad oleksid minimaalsel tasemel identifitseeritud, et vältida ebaametlike kalalaevade tegutsemist.

| (7) | Võttes arvesse, et Prantsusmaa esitas India Ookeani Tuunikomisjonile arengukava, milles on kirjeldatud Mayotte’i laevastiku hinnangulist suurust ja Mayotte’is kui selle uues äärepoolseimas piirkonnas asuva alla 23-meetrise pikkusega mehaanilistest õngejadalaevadest ja seinnoodalaevadest koosneva puuduliku laevastiku eeldatavat arengut ja millele ükski kõnealuse komisjoni osaline, sealhulgas liit, ei ole vastuväited esitanud, on asjakohane kasutada kõnealuse kava sihttasemeid Mayotte’i sadamates registreeritud alla 23-meetrise pikkusega mehaanilistest õngejadalaevadest ja seinnoodalaevadest koosneva laevastiku püügivõimsuse ülemmääradena. Erandina üldiselt kohaldatavatest liidu eeskirjadest, tuleks Mayotte’i praeguse sotsiaalse ja majandusliku eriolukorra tõttu anda piisavalt aega, et lubada Prantsusmaal suurendada oma väiksematest laevadest koosneva laevastiku puuduliku osa püügivõimsust kuni 2025. aastani. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse, et Prantsusmaa esitas India Ookeani Tuunikomisjonile arengukava, milles on kirjeldatud Mayotte’i laevastiku hinnangulist suurust ja Mayotte’is kui selle uues äärepoolseimas piirkonnas asuva alla 23-meetrise pikkusega mehaanilistest õngejadalaevadest ja seinnoodalaevadest koosneva puuduliku laevastiku eeldatavat arengut ja millele ükski kõnealuse komisjoni osaline, sealhulgas liit, ei ole vastuväited esitanud, on asjakohane kasutada kõnealuse kava sihttasemeid Mayotte’i sadamates registreeritud alla 23-meetrise pikkusega mehaanilistest õngejadalaevadest ja seinnoodalaevadest koosneva laevastiku püügivõimsuse ülemmääradena. Erandina üldiselt kohaldatavatest liidu eeskirjadest, tuleks Mayotte’i praeguse sotsiaalse ja majandusliku eriolukorra tõttu anda piisavalt aega, et lubada Prantsusmaal suurendada oma väiksematest laevadest koosneva laevastiku puuduliku osa püügivõimsust kuni 2025. aastani.

| (8) | Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (7) tuleks märkida, et Mayotte’i tööstus ei ole praegu suuteline loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks. Seega on asjakohane näha Prantsusmaa jaoks ette viieaastane ajavahemik, et luua infrastruktuur, mida on vaja Mayotte’is loomsete kõrvalsaaduste tuvastamiseks, käitlemiseks, vedamiseks, käsitlemiseks ja kõrvaldamiseks täielikus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

(8)

Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (7) tuleks märkida, et Mayotte’i tööstus ei ole praegu suuteline loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks. Seega on asjakohane näha Prantsusmaa jaoks ette viieaastane ajavahemik, et luua infrastruktuur, mida on vaja Mayotte’is loomsete kõrvalsaaduste tuvastamiseks, käitlemiseks, vedamiseks, käsitlemiseks ja kõrvaldamiseks täielikus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009.

| (9) | Seoses nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (8) ilmneb, et Prantsusmaal ei ole võimalik täita kõiki liidu seatud kontrollikohustusi Mayotte’i laevastiku osas „Mayotte. Pelaagilised ja põhjalähedased liigid. Pikkus < 10 m” selleks kuupäevaks, mil Mayotte’ist saab äärepoolseim piirkond. Selle laevastiku osa laevadel, mis asuvad hajutatult ümber saare, ei ole konkreetset lossimiskohta ja need tuleb veel identifitseerida. Lisaks tuleb koolitada kalureid ja kontrolöre ning luua vajalik haldus- ja füüsiline infrastruktuur. Seega on vaja laevastiku selle osa laevadele ette näha ajutised erandid teatavates eeskirjadest, mis on seotud kalalaevade kontrollimise ja omadustega, merel toimuva tegevusega, nende varustuse ja püügiga kõikides etappides alates laevast kuni turuni. Selleks et saavutada vähemalt kõige olulisemad määruse (EÜ) nr 1224/2009 eesmärgid, peaks Prantsusmaa kehtestama riikliku kontrollisüsteemi, mille abil oleks tal võimalik teostada kontrolli ja seiret selle laevastiku osa tegevuse üle ja et järgida liidus kehtivaid rahvusvahelisi aruandluskohustusi. |
| --- | --- |

(9)

Seoses nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (8) ilmneb, et Prantsusmaal ei ole võimalik täita kõiki liidu seatud kontrollikohustusi Mayotte’i laevastiku osas „Mayotte. Pelaagilised ja põhjalähedased liigid. Pikkus < 10 m” selleks kuupäevaks, mil Mayotte’ist saab äärepoolseim piirkond. Selle laevastiku osa laevadel, mis asuvad hajutatult ümber saare, ei ole konkreetset lossimiskohta ja need tuleb veel identifitseerida. Lisaks tuleb koolitada kalureid ja kontrolöre ning luua vajalik haldus- ja füüsiline infrastruktuur. Seega on vaja laevastiku selle osa laevadele ette näha ajutised erandid teatavates eeskirjadest, mis on seotud kalalaevade kontrollimise ja omadustega, merel toimuva tegevusega, nende varustuse ja püügiga kõikides etappides alates laevast kuni turuni. Selleks et saavutada vähemalt kõige olulisemad määruse (EÜ) nr 1224/2009 eesmärgid, peaks Prantsusmaa kehtestama riikliku kontrollisüsteemi, mille abil oleks tal võimalik teostada kontrolli ja seiret selle laevastiku osa tegevuse üle ja et järgida liidus kehtivaid rahvusvahelisi aruandluskohustusi.

| (10) | Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1224/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määruseid (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1224/2009, (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused

Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | Piirkond 8
  Kõik Prantsuse Réunion’i ja Mayotte’i departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

Piirkond 8

Kõik Prantsuse Réunion’i ja Mayotte’i departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla.”

| 2) | Artiklit 34f järele lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 34g
  Mayotte’i ümbritsevas 24 miili laiuses tsoonis toimuva püügi piirangud
  Laevadel on keelatud tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega piirkonnas, mis ulatub territoriaalvete lähtejoontest mõõdetult 24 miili kaugusele Mayotte’i kui äärepoolseima piirkonna (ELi toimimise lepingu artikli 349 tähenduses) rannikust.” |
| --- | --- |

2)

Artiklit 34f järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 34g

Mayotte’i ümbritsevas 24 miili laiuses tsoonis toimuva püügi piirangud

Laevadel on keelatud tuuni ja selle lähiliikide püük seinnootadega piirkonnas, mis ulatub territoriaalvete lähtejoontest mõõdetult 24 miili kaugusele Mayotte’i kui äärepoolseima piirkonna (ELi toimimise lepingu artikli 349 tähenduses) rannikust.”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1379/2013 muudatus

Määruse (EL) nr 1379/2013 artiklisse 35 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata kuni 31. detsembrini 2021 toodete suhtes, mida müüakse jaekaubanduses Mayotte’i kui äärepoolseima piirkonna (ELi toimimise lepingu artikli 349 tähenduses) lõpptarbijale.”

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 1380/2013 muudatused

Määrust (EL) nr 1380/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 23 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Erandina lõikest 1 on Prantsusmaal lubatud kehtestada kuni 31. detsembrini 2025 uus püügivõimsus ilma samaväärse püügivõimsuse kõrvaldamiseta Mayotte'i kui äärepoolseima piirkonna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses (edaspidi: „Mayotte”) laevastiku erinevate osade kohta, millele on osutatud II lisas.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 23 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Erandina lõikest 1 on Prantsusmaal lubatud kehtestada kuni 31. detsembrini 2025 uus püügivõimsus ilma samaväärse püügivõimsuse kõrvaldamiseta Mayotte'i kui äärepoolseima piirkonna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses (edaspidi: „Mayotte”) laevastiku erinevate osade kohta, millele on osutatud II lisas.”

| 2) | Artiklisse 36 lisatakse järgmised lõiked:
  „5.   Erandina lõikest 1 on Prantsusmaa kuni 31. detsembrini 2021 vabastatud kohustusest lisada oma lipu all sõitvate ühenduse kalalaevade registrisse need laevad, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist.
  6.   Kuni 31. detsembrini 2021 peab Prantsusmaa ajutist registrit kalalaevadest, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist. Sellesse registrisse tuleb kanda teave iga laeva kohta, vähemalt selle nimi, kogupikkus ja tunnuskood. Ajutises registris registreeritud laevu käsitletakse Mayotte’is registreeritud laevadena.” |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 36 lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Erandina lõikest 1 on Prantsusmaa kuni 31. detsembrini 2021 vabastatud kohustusest lisada oma lipu all sõitvate ühenduse kalalaevade registrisse need laevad, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist.

6.   Kuni 31. detsembrini 2021 peab Prantsusmaa ajutist registrit kalalaevadest, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist. Sellesse registrisse tuleb kanda teave iga laeva kohta, vähemalt selle nimi, kogupikkus ja tunnuskood. Ajutises registris registreeritud laevu käsitletakse Mayotte’is registreeritud laevadena.”

| 3) | Käesoleva määruse lisas esitatud kanded Mayotte'i kohta sisestatakse määruse (EL) nr 1380/2013 II lisasse kande „Guadeloupe: Pelaagilised liigid L> 12m” järele. |
| --- | --- |

3)

Käesoleva määruse lisas esitatud kanded Mayotte'i kohta sisestatakse määruse (EL) nr 1380/2013 II lisasse kande „Guadeloupe: Pelaagilised liigid L> 12m” järele.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 muudatus

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikkel 56 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 56

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 4. märtsist 2011.

Artiklit 4 kohaldatakse siiski Mayotte’i kui äärepoolseima piirkonna suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses (edaspidi: „Mayotte”) alates 1. jaanuarist 2021. Mayotte’is enne 1. jaanuari 2021 saadud loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted kõrvaldatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 19 lõike 1 punktiga b.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.”

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 muudatus

Määrusesse (EÜ) nr 1224/2009 lisatakse artikli 2 järele järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

Liidu kontrollisüsteemi kohaldamine Mayotte’i kui äärepoolseima piirkonna laevastiku teatavate osade suhtes

1.   Prantsusmaa suhtes ei kohaldata kuni 31. detsembrini 2021 artikli 5 lõiget 3 ja artikleid 6, 8, 41, 56, 58-62, 66, 68 ja 109 kalalaevade puhul, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist kui äärepoolseimast piirkonnast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses (edaspidi: „Mayotte”), ning selliste kalalaevade tegevuse ja püügi suhtes.

2.   30. septembriks 2014 kehtestab Prantsusmaa lihtsustatud ja ajutise kontrollikava, mida kohaldatakse kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist. Nimetatud kontrollikava katab järgmist:

| a) | andmed püügivõimsuse kohta; |
| --- | --- |

a)

andmed püügivõimsuse kohta;

| b) | juurdepääs Mayotte’i vetele; |
| --- | --- |

b)

juurdepääs Mayotte’i vetele;

| c) | deklareerimiskohustuste rakendamine; |
| --- | --- |

c)

deklareerimiskohustuste rakendamine;

| d) | kontrollitoimingute eest vastutavate ametiasutuste määramine; |
| --- | --- |

d)

kontrollitoimingute eest vastutavate ametiasutuste määramine;

| e) | meetmed, millega tagatakse, et mis tahes jõustamine laevade suhtes, mille pikkus on üle 10 meetri, toimub mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

e)

meetmed, millega tagatakse, et mis tahes jõustamine laevade suhtes, mille pikkus on üle 10 meetri, toimub mittediskrimineerival viisil.

Prantsusmaa esitab 30. septembriks 2020 komisjonile tegevuskava, milles kehtestatakse meetmed, mida võetakse, et tagada määruse (EÜ) nr 1224/2009 täielik rakendamine alates 1. jaanuarist 2022 seoses kalalaevadega, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist. Prantsusmaa ja komisjon peavad strateegilise kava üle dialoogi. Prantsusmaa peab võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuse tegevuskava rakendamiseks.”

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  12. detsembri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 97.

2

(3)  Euroopa Ülemkogu 11. juuli 2012. aasta otsus 2012/419/EL, millega muudetakse Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 204, 31.7.2012, lk 131).

3

(4)  Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1).

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 22.

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

8

---

LISA

PÜÜGIVÕIMALUSTE ÜLEMPIIRID LAEVADELE, MIS ON REGISTREERITUD MAYOTTE’IS KUI ÄÄREPOOLSEIMAS PIIRKONNAS EUROOPA LIIDU TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 349 TÄHENDUSES

| Mayotte. Seinerid | 13 916 (1) | 24 000 (1) |
| --- | --- | --- |
| Mayotte.
  Mehaanilised õngejadalaevad < 23 m | 2 500 (1) | 8 500 (1) |
| Mayotte.
  Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Laevad < 10 m | Täidetakse hiljem (2) | Täidetakse hiljem (2) |

Mayotte. Seinerid

13 916 (1)

24 000 (1)

Mayotte.

Mehaanilised õngejadalaevad < 23 m

2 500 (1)

8 500 (1)

Mayotte.

Põhjalähedased ja pelaagilised liigid. Laevad < 10 m

Täidetakse hiljem (2)

Täidetakse hiljem (2)

---

(1)  Vastavalt 7. jaanuaril 2011 India Ookeani Tuunikomisjonile esitatud arengukavale.

(2)  Sihttasemed esitatakse käesolevas tabelis siis, kui need on valmis, ja hiljemalt 31. detsembril 2025.

---

DIREKTIIVID

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/90 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/90

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/53/EL,

20. november 2013,

väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 1994. aasta direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (3) võeti vastu seoses siseturu loomisega, et ühtlustada väikelaevade ohutusalaseid omadusi kõikides liikmesriikides ning kõrvaldada takistused liikmesriikidevahelises väikelaevade kaubanduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 1994. aasta direktiiv 94/25/EÜ väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (3) võeti vastu seoses siseturu loomisega, et ühtlustada väikelaevade ohutusalaseid omadusi kõikides liikmesriikides ning kõrvaldada takistused liikmesriikidevahelises väikelaevade kaubanduses.

| (2) | Algselt hõlmas direktiiv 94/25/EÜ ainult väikelaevu, mille kerepikkus on minimaalselt 2,5 meetrit ja maksimaalselt 24 meetrit. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta direktiiviga 2003/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 94/25/EÜ (4), laiendati direktiivi 94/25/EÜ reguleerimisala, et lisada muudetud direktiivi jetid ja komplekssed keskkonnakaitse nõuded, võttes vastu käiturite heite (CO, HC, NOx ja tahked osakesed) ja müra piirnormid nii surve- kui ka sädesüütega mootorite puhul. |
| --- | --- |

(2)

Algselt hõlmas direktiiv 94/25/EÜ ainult väikelaevu, mille kerepikkus on minimaalselt 2,5 meetrit ja maksimaalselt 24 meetrit. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta direktiiviga 2003/44/EÜ, millega muudetakse direktiivi 94/25/EÜ (4), laiendati direktiivi 94/25/EÜ reguleerimisala, et lisada muudetud direktiivi jetid ja komplekssed keskkonnakaitse nõuded, võttes vastu käiturite heite (CO, HC, NOx ja tahked osakesed) ja müra piirnormid nii surve- kui ka sädesüütega mootorite puhul.

| (3) | Direktiiv 94/25/EÜ põhineb nn uue lähenemisviisi põhimõtetel, mis on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele (5). Seega on selles kehtestatud üksnes olulisemad väikelaevade suhtes kohaldatavad nõuded, seevastu tehnilised üksikasjad võtavad vastu Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teavitamise kord (6). Kooskõla sel viisil sätestatud ühtlustatud standarditega, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, lubab eeldada vastavust direktiivi 94/25/EÜ nõuetele. Kogemused näitavad, et need põhimõtted on kõnealuses sektoris hästi toiminud ning need tuleks säilitada ja neid veelgi edendada. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv 94/25/EÜ põhineb nn uue lähenemisviisi põhimõtetel, mis on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele (5). Seega on selles kehtestatud üksnes olulisemad väikelaevade suhtes kohaldatavad nõuded, seevastu tehnilised üksikasjad võtavad vastu Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teavitamise kord (6). Kooskõla sel viisil sätestatud ühtlustatud standarditega, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, lubab eeldada vastavust direktiivi 94/25/EÜ nõuetele. Kogemused näitavad, et need põhimõtted on kõnealuses sektoris hästi toiminud ning need tuleks säilitada ja neid veelgi edendada.

| (4) | Tehnoloogiline areng turul on aga tõstnud päevakorda uusi küsimusi seoses direktiivi 94/25/EÜ keskkonnanõuetega. Selleks et võtta arvesse kõnealuseid arengusuundi ning selgitada raamistikku, milles käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid võib turustada, tuleks direktiivi 94/25/EÜ teatavad aspektid läbi vaadata, teha parandusi ning selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(4)

Tehnoloogiline areng turul on aga tõstnud päevakorda uusi küsimusi seoses direktiivi 94/25/EÜ keskkonnanõuetega. Selleks et võtta arvesse kõnealuseid arengusuundi ning selgitada raamistikku, milles käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid võib turustada, tuleks direktiivi 94/25/EÜ teatavad aspektid läbi vaadata, teha parandusi ning selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva direktiiviga.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (7), on kehtestatud horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste akrediteerimise, CE-märgise, liidu turujärelevalve raamistiku ja liidu turule sisenevate toodete kontrollimise kohta, mida kohaldatakse ka käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (7), on kehtestatud horisontaalsed sätted vastavushindamisasutuste akrediteerimise, CE-märgise, liidu turujärelevalve raamistiku ja liidu turule sisenevate toodete kontrollimise kohta, mida kohaldatakse ka käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete suhtes.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta (8) on sätestatud ühised põhimõtted ja võrdlussätted nn uuel lähenemisviisil põhinevate õigusaktide kohta. Et tagada kooskõla muude tooteid käsitlevate valdkondlike õigusaktidega, on asjakohane viia käesoleva direktiivi sätted kooskõlla kõnealuse otsuse teatud sätetega, kui valdkondlik eripära ei nõua erinevat lahendust. Seega peaksid teatavad mõisted, ettevõtjate üldised kohustused, vastavuse eeldus, CE-märgise eeskirjad, nõuded vastavushindamisasutustele ja teavitamismenetlused ning endast ohtu kujutavate toodetega tegelemise menetlusi käsitlevad sätted olema kooskõlas kõnealuse otsusega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist (9), nähakse ette kord ühtlustatud standarditele vastuväidete esitamiseks, kui need ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta (8) on sätestatud ühised põhimõtted ja võrdlussätted nn uuel lähenemisviisil põhinevate õigusaktide kohta. Et tagada kooskõla muude tooteid käsitlevate valdkondlike õigusaktidega, on asjakohane viia käesoleva direktiivi sätted kooskõlla kõnealuse otsuse teatud sätetega, kui valdkondlik eripära ei nõua erinevat lahendust. Seega peaksid teatavad mõisted, ettevõtjate üldised kohustused, vastavuse eeldus, CE-märgise eeskirjad, nõuded vastavushindamisasutustele ja teavitamismenetlused ning endast ohtu kujutavate toodetega tegelemise menetlusi käsitlevad sätted olema kooskõlas kõnealuse otsusega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist (9), nähakse ette kord ühtlustatud standarditele vastuväidete esitamiseks, kui need ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.

| (7) | Et ettevõtjatel ja riiklikel asutustel oleks käesolevat direktiivi hõlpsam mõista ja ühtselt kohaldada, tuleks muuta selgemaks direktiivi 94/25/EÜ reguleerimisala ja mõisted. Eelkõige tuleks selgitada, et amfiibsõidukid jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja. Samuti on vaja täpsustada, millist liiki süstad, kanuud ja kajakid jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja, ning märkida, et käesoleva direktiiviga on hõlmatud üksnes spordi- ja vabaajategevuseks ette nähtud jetid. |
| --- | --- |

(7)

Et ettevõtjatel ja riiklikel asutustel oleks käesolevat direktiivi hõlpsam mõista ja ühtselt kohaldada, tuleks muuta selgemaks direktiivi 94/25/EÜ reguleerimisala ja mõisted. Eelkõige tuleks selgitada, et amfiibsõidukid jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja. Samuti on vaja täpsustada, millist liiki süstad, kanuud ja kajakid jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja, ning märkida, et käesoleva direktiiviga on hõlmatud üksnes spordi- ja vabaajategevuseks ette nähtud jetid.

| (8) | Asjakohane on ka esitada asjaomases sektoris kasutatavate mõistete „oma tarbeks ehitatud veesõiduk(id)”, „kerepikkus” ja „eraisikust importija” määratlused, et hõlbustada käesoleva direktiivi mõistmist ja ühetaolist kohaldamist. Praegust „käituri” määratlust on vaja laiendada, et hõlmata ka innovaatilisi käiturilahendusi. |
| --- | --- |

(8)

Asjakohane on ka esitada asjaomases sektoris kasutatavate mõistete „oma tarbeks ehitatud veesõiduk(id)”, „kerepikkus” ja „eraisikust importija” määratlused, et hõlbustada käesoleva direktiivi mõistmist ja ühetaolist kohaldamist. Praegust „käituri” määratlust on vaja laiendada, et hõlmata ka innovaatilisi käiturilahendusi.

| (9) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud tooted, mis on liidu turule lastud või kasutusele võetud, peaksid vastama liidu asjaomastele õigusaktidele ning toodete nõuetekohasuse eest peaksid vastutama ettevõtjad vastavalt oma osale tarneahelas, et tagada selliste avalike huvide nagu tervise ja ohutuse ning tarbijate ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja aus konkurents liidu turul. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud tooted, mis on liidu turule lastud või kasutusele võetud, peaksid vastama liidu asjaomastele õigusaktidele ning toodete nõuetekohasuse eest peaksid vastutama ettevõtjad vastavalt oma osale tarneahelas, et tagada selliste avalike huvide nagu tervise ja ohutuse ning tarbijate ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja aus konkurents liidu turul.

| (10) | Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohased meetmed, millega tagada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud ning nõuetekohaselt ehitatud ja hooldatud tooted ei ohusta inimeste tervist ja turvalisust, vara ega keskkonda ning et nad teevad turul kättesaadavaks ainult sellised tooted, mis on kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega. Käesolevas direktiivis tuleks sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja osale tarne- ja turustusahelas. |
| --- | --- |

(10)

Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohased meetmed, millega tagada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud ning nõuetekohaselt ehitatud ja hooldatud tooted ei ohusta inimeste tervist ja turvalisust, vara ega keskkonda ning et nad teevad turul kättesaadavaks ainult sellised tooted, mis on kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega. Käesolevas direktiivis tuleks sätestada selge ja proportsionaalne kohustuste jaotus, mis vastab iga ettevõtja osale tarne- ja turustusahelas.

| (11) | Kuna teatavaid ülesandeid saab täita ainult tootja, siis on vaja teha selget vahet tootja ning turustusahela järgmistel astmetel tegutsevate ettevõtjate vahel. Samuti on vaja teha selget vahet importija ning turustaja vahel, sest importija toob tooteid liidu turule kolmandatest riikidest. Seega peaks importija tagama, et kõnealused tooted vastaksid asjakohastele liidu nõuetele. |
| --- | --- |

(11)

Kuna teatavaid ülesandeid saab täita ainult tootja, siis on vaja teha selget vahet tootja ning turustusahela järgmistel astmetel tegutsevate ettevõtjate vahel. Samuti on vaja teha selget vahet importija ning turustaja vahel, sest importija toob tooteid liidu turule kolmandatest riikidest. Seega peaks importija tagama, et kõnealused tooted vastaksid asjakohastele liidu nõuetele.

| (12) | Kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote projekteerimise ja tootmise protsessist. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja ülesandeks. |
| --- | --- |

(12)

Kõige sobivam täieliku vastavushindamismenetluse teostaja on tootja, kel on üksikasjalikud teadmised toote projekteerimise ja tootmise protsessist. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja ülesandeks.

| (13) | On vaja tagada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud tooted, mis sisenevad liidu turule kolmandatest riikidest, vastavad kõikidele kohaldatavatele liidu nõuetele ning eelkõige, et tootjad on rakendanud kõnealuste toodete suhtes nõuetekohaseid hindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada importijate kohustus veenduda, et nende poolt turule lastavad tooted vastavad kohaldatavatele nõuetele ning et nad ei lase turule tooteid, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis võivad kujutada endast ohtu. Samal põhjusel tuleks sätestada importijate kohustus veenduda, et teostatud on vastavushindamismenetlused ning CE-märgistus ja tootja koostatud dokumendid on järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad. |
| --- | --- |

(13)

On vaja tagada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud tooted, mis sisenevad liidu turule kolmandatest riikidest, vastavad kõikidele kohaldatavatele liidu nõuetele ning eelkõige, et tootjad on rakendanud kõnealuste toodete suhtes nõuetekohaseid hindamismenetlusi. Seepärast tuleks sätestada importijate kohustus veenduda, et nende poolt turule lastavad tooted vastavad kohaldatavatele nõuetele ning et nad ei lase turule tooteid, mis sellistele nõuetele ei vasta või mis võivad kujutada endast ohtu. Samal põhjusel tuleks sätestada importijate kohustus veenduda, et teostatud on vastavushindamismenetlused ning CE-märgistus ja tootja koostatud dokumendid on järelevalveasutustele kontrollimiseks kättesaadavad.

| (14) | Kui turustaja teeb käesoleva direktiiviga hõlmatud toote turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, peaks ta piisavalt tagama, et ta käib tootega ümber viisil, mis ei kahjusta toote nõuetelevastavust. Nii importijad kui ka turustajad peaksid tooteid turule lastes või neid seal kättesaadavaks tehes toimima vastavalt asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

(14)

Kui turustaja teeb käesoleva direktiiviga hõlmatud toote turul kättesaadavaks pärast seda, kui tootja või importija on selle turule lasknud, peaks ta piisavalt tagama, et ta käib tootega ümber viisil, mis ei kahjusta toote nõuetelevastavust. Nii importijad kui ka turustajad peaksid tooteid turule lastes või neid seal kättesaadavaks tehes toimima vastavalt asjakohastele nõuetele.

| (15) | Direktiiviga hõlmatud tooteid turule lastes peaksid importijad märkima tootele oma nime ja kontaktaadressi. Tuleks ette näha erandid juhuks, kui mõne komponendi suurus või laad sellist märgistust ei võimalda. |
| --- | --- |

(15)

Direktiiviga hõlmatud tooteid turule lastes peaksid importijad märkima tootele oma nime ja kontaktaadressi. Tuleks ette näha erandid juhuks, kui mõne komponendi suurus või laad sellist märgistust ei võimalda.

| (16) | Kõiki ettevõtjaid, kes kas lasevad toote oma nime või kaubamärgi all turule või muudavad toodet selliselt, et see võiks mõjutada toote vastavust asjakohastele nõuetele, tuleks käsitada tootjatena ning nad peaksid täitma tootja kohustusi. |
| --- | --- |

(16)

Kõiki ettevõtjaid, kes kas lasevad toote oma nime või kaubamärgi all turule või muudavad toodet selliselt, et see võiks mõjutada toote vastavust asjakohastele nõuetele, tuleks käsitada tootjatena ning nad peaksid täitma tootja kohustusi.

| (17) | Kuna turustajad ja importijad on turuga lähedalt seotud, tuleks nad kaasata riiklike pädevate asutuste täidetavatesse turujärelevalve ülesannetesse ning nad peaksid olema valmis neis aktiivselt osalema, andes kõnealustele asutustele asjaomase toote kohta kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(17)

Kuna turustajad ja importijad on turuga lähedalt seotud, tuleks nad kaasata riiklike pädevate asutuste täidetavatesse turujärelevalve ülesannetesse ning nad peaksid olema valmis neis aktiivselt osalema, andes kõnealustele asutustele asjaomase toote kohta kogu vajaliku teabe.

| (18) | Kõnealuse sektori üks eripära on see, et liidus asuvad füüsilised või juriidilised isikud impordivad liitu väikelaevu ja jette kolmandatest riikidest. Kuid direktiiv 94/25/EÜ sisaldab vähe sätteid, mida kohaldatakse või mida võiks pidada kohaldatavaks eraisikust importijate suhtes seoses vastavushindamise teostamisega (ehitusjärgne hindamine). Seepärast on vaja selgitada eraisikust importijate muid kohustusi, mis tuleks üldiselt ühtlustada tootjate kohustustega, nähes ette teatavad erandid tulenevalt nende tegevuse mitteärilisest laadist. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealuse sektori üks eripära on see, et liidus asuvad füüsilised või juriidilised isikud impordivad liitu väikelaevu ja jette kolmandatest riikidest. Kuid direktiiv 94/25/EÜ sisaldab vähe sätteid, mida kohaldatakse või mida võiks pidada kohaldatavaks eraisikust importijate suhtes seoses vastavushindamise teostamisega (ehitusjärgne hindamine). Seepärast on vaja selgitada eraisikust importijate muid kohustusi, mis tuleks üldiselt ühtlustada tootjate kohustustega, nähes ette teatavad erandid tulenevalt nende tegevuse mitteärilisest laadist.

| (19) | Toote jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimissüsteem hõlbustab turujärelevalveasutuste ülesannet teha kindlaks nõuetele mittevastava toote turule toonud ettevõtja. |
| --- | --- |

(19)

Toote jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimissüsteem hõlbustab turujärelevalveasutuste ülesannet teha kindlaks nõuetele mittevastava toote turule toonud ettevõtja.

| (20) | Selguse ja järjepidevuse tagamiseks muude nn uue lähenemisviisi direktiividega on vaja sõnaselgelt täpsustada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid võib lasta turule või võtta kasutusele üksnes siis, kui need vastavad üldnõudele, mille kohaselt need ei tohi ohustada inimeste tervist ja turvalisust, vara ega keskkonda, ning ainult siis, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

(20)

Selguse ja järjepidevuse tagamiseks muude nn uue lähenemisviisi direktiividega on vaja sõnaselgelt täpsustada, et käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid võib lasta turule või võtta kasutusele üksnes siis, kui need vastavad üldnõudele, mille kohaselt need ei tohi ohustada inimeste tervist ja turvalisust, vara ega keskkonda, ning ainult siis, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud olulistele nõuetele.

| (21) | Meresõidukite käiturites kasutamiseks kohandatud mootorite puhul, mille lähtemootoril juba on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ (väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (10) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 595/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust) (11) kohane tüübikinnitus, peaksid mootoreid kohandavad isikud saama kasutada algse mootoritootja vastavustunnistust, eeldusel et muudatused ei ole muutnud heiteandmeid. |
| --- | --- |

(21)

Meresõidukite käiturites kasutamiseks kohandatud mootorite puhul, mille lähtemootoril juba on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/68/EÜ (väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (10) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 595/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust) (11) kohane tüübikinnitus, peaksid mootoreid kohandavad isikud saama kasutada algse mootoritootja vastavustunnistust, eeldusel et muudatused ei ole muutnud heiteandmeid.

| (22) | Väikelaevamootorite heite piirnormide täiendava vähendamise võimalusi on hinnatud direktiivi 2003/44/EÜ artikli 2 alusel esitatud aruandes väikelaevade mootorite keskkonnaomaduste edasise parandamise võimaluste kohta. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et on asjakohane kehtestada direktiivis 2003/44/EÜ sätestatust rangemad piirnormid. Nimetatud piirnormid tuleks kehtestada tasemel, mis kajastab veesõidukite mootorites kasutatavate puhtamate tehnoloogiate arengut ja võimaldab liikuda heite piirnormide ülemaailmse ühtlustamise suunas. Süsinikmonooksiidi (CO) piirnorme tuleks aga mõnevõrra suurendada, et teha võimalikuks muude õhu saasteainete oluline vähendamine, et kajastada tehnoloogilist teostatavust ja saavutada võimalikult kiire rakendamine, tagades samas, et sotsiaal-majanduslik mõju sellele majandussektorile oleks vastuvõetav. |
| --- | --- |

(22)

Väikelaevamootorite heite piirnormide täiendava vähendamise võimalusi on hinnatud direktiivi 2003/44/EÜ artikli 2 alusel esitatud aruandes väikelaevade mootorite keskkonnaomaduste edasise parandamise võimaluste kohta. Kõnealuses aruandes jõuti järeldusele, et on asjakohane kehtestada direktiivis 2003/44/EÜ sätestatust rangemad piirnormid. Nimetatud piirnormid tuleks kehtestada tasemel, mis kajastab veesõidukite mootorites kasutatavate puhtamate tehnoloogiate arengut ja võimaldab liikuda heite piirnormide ülemaailmse ühtlustamise suunas. Süsinikmonooksiidi (CO) piirnorme tuleks aga mõnevõrra suurendada, et teha võimalikuks muude õhu saasteainete oluline vähendamine, et kajastada tehnoloogilist teostatavust ja saavutada võimalikult kiire rakendamine, tagades samas, et sotsiaal-majanduslik mõju sellele majandussektorile oleks vastuvõetav.

| (23) | Sõltuvalt kütusest ja võimsuskategooriast tuleks kasutada asjakohastes ühtlustatud standardites kirjeldatud veesõidukite mootorirakenduste katsetsükleid ja, kuni need on kättesaadavad, asjakohastes ISO standardites kirjeldatud katsetsükleid, võttes arvesse I lisa B osa punktis 2.3 kindlaks määratud väärtusi. Katsetsüklid tuleks välja töötada kõigi käiturisüsteemi osaks olevate põlemismootorite, sealhulgas hübriidajamite jaoks. |
| --- | --- |

(23)

Sõltuvalt kütusest ja võimsuskategooriast tuleks kasutada asjakohastes ühtlustatud standardites kirjeldatud veesõidukite mootorirakenduste katsetsükleid ja, kuni need on kättesaadavad, asjakohastes ISO standardites kirjeldatud katsetsükleid, võttes arvesse I lisa B osa punktis 2.3 kindlaks määratud väärtusi. Katsetsüklid tuleks välja töötada kõigi käiturisüsteemi osaks olevate põlemismootorite, sealhulgas hübriidajamite jaoks.

| (24) | Kütused, mida kasutatakse väikelaevade ja jettide heite piirnormidele vastavuse hindamiseks, peaksid kajastama asjaomasel turul kasutatava kütuse koostist ning seepärast tuleks liidus tüübikinnitamisel kasutada Euroopa katsekütuseid. Ent kuna kolmandate riikide tootjatele ei pruugi Euroopa etalonkütused kättesaadavad olla, on vaja ette näha võimalus, et tüübikinnitusasutused võivad lubada mootorite katsetamisel kasutada ka muid etalonkütuseid. Katsetulemuste kvaliteedi ja võrreldavuse tagamiseks piirdub etalonkütuste valik aga selliste spetsifikatsioonidega, mida on täpsustatud asjakohases ISO standardis. |
| --- | --- |

(24)

Kütused, mida kasutatakse väikelaevade ja jettide heite piirnormidele vastavuse hindamiseks, peaksid kajastama asjaomasel turul kasutatava kütuse koostist ning seepärast tuleks liidus tüübikinnitamisel kasutada Euroopa katsekütuseid. Ent kuna kolmandate riikide tootjatele ei pruugi Euroopa etalonkütused kättesaadavad olla, on vaja ette näha võimalus, et tüübikinnitusasutused võivad lubada mootorite katsetamisel kasutada ka muid etalonkütuseid. Katsetulemuste kvaliteedi ja võrreldavuse tagamiseks piirdub etalonkütuste valik aga selliste spetsifikatsioonidega, mida on täpsustatud asjakohases ISO standardis.

| (25) | Merekeskkonna kaitsmiseks on asjakohane võtta vastu nõue paigaldada tualettruumidega varustatud veesõidukitele kohustuslikus korras kogumispaagid. |
| --- | --- |

(25)

Merekeskkonna kaitsmiseks on asjakohane võtta vastu nõue paigaldada tualettruumidega varustatud veesõidukitele kohustuslikus korras kogumispaagid.

| (26) | Õnnetusi käsitlev statistika näitab, et elamiskõlblike mitmekereliste väikelaevade ümbermineku risk on väike. Sellest väikesest ohust hoolimata on asjakohane arvesse võtta, et elamiskõlblike mitmekereliste väikelaevade puhul on ümbermineku risk olemas ning et sellise ümbermineku korral peaks laev jääma ujuvile ka ümberpööratud asendis ja väljapääsemine peaks olema võimalik. |
| --- | --- |

(26)

Õnnetusi käsitlev statistika näitab, et elamiskõlblike mitmekereliste väikelaevade ümbermineku risk on väike. Sellest väikesest ohust hoolimata on asjakohane arvesse võtta, et elamiskõlblike mitmekereliste väikelaevade puhul on ümbermineku risk olemas ning et sellise ümbermineku korral peaks laev jääma ujuvile ka ümberpööratud asendis ja väljapääsemine peaks olema võimalik.

| (27) | Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ei tohiks käesoleva direktiivi sätted mõjutada liikmesriikide õigust kehtestada teatud vetel navigeerimise suhtes nõudeid, mida nad võivad pidada vajalikuks, et kaitsta keskkonda, sealhulgas mürareostuse eest, ja veeteede struktuuri ning tagada veeteedel ohutus, tingimusel et need sätted ei too kaasa käesoleva direktiivi nõuetele vastava veesõiduki muutmist ning et need sätted on põhjendatud ja taotletavate eesmärkidega proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ei tohiks käesoleva direktiivi sätted mõjutada liikmesriikide õigust kehtestada teatud vetel navigeerimise suhtes nõudeid, mida nad võivad pidada vajalikuks, et kaitsta keskkonda, sealhulgas mürareostuse eest, ja veeteede struktuuri ning tagada veeteedel ohutus, tingimusel et need sätted ei too kaasa käesoleva direktiivi nõuetele vastava veesõiduki muutmist ning et need sätted on põhjendatud ja taotletavate eesmärkidega proportsionaalsed.

| (28) | Toote vastavust näitav CE-märgis on üldisemas mõttes kogu vastavushindamise menetluse nähtav tulem. CE-märgise kasutamist reguleerivad üldpõhimõtted on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Veesõidukitele, komponentidele ja käituritele CE-märgise kinnitamise eeskirjad tuleks sätestada käesolevas direktiivis. CE-märgise kinnitamise kohustust on asjakohane laiendada ka kõikidele sisemootoritele ja sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoritele, mille puhul loetakse täidetuks käesolevas direktiivis sätestatud olulised nõuded. |
| --- | --- |

(28)

Toote vastavust näitav CE-märgis on üldisemas mõttes kogu vastavushindamise menetluse nähtav tulem. CE-märgise kasutamist reguleerivad üldpõhimõtted on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008. Veesõidukitele, komponentidele ja käituritele CE-märgise kinnitamise eeskirjad tuleks sätestada käesolevas direktiivis. CE-märgise kinnitamise kohustust on asjakohane laiendada ka kõikidele sisemootoritele ja sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoritele, mille puhul loetakse täidetuks käesolevas direktiivis sätestatud olulised nõuded.

| (29) | On äärmiselt oluline teha nii tootjatele, eraisikust importijatele kui ka kasutajatele selgeks, et CE-märgise kinnitamisega tootele kinnitab tootja, et asjaomane toode vastab kõikidele kohaldatavatele nõuetele, ning võtab endale selle eest täieliku vastutuse. |
| --- | --- |

(29)

On äärmiselt oluline teha nii tootjatele, eraisikust importijatele kui ka kasutajatele selgeks, et CE-märgise kinnitamisega tootele kinnitab tootja, et asjaomane toode vastab kõikidele kohaldatavatele nõuetele, ning võtab endale selle eest täieliku vastutuse.

| (30) | CE-märgis peaks olema ainus märgis, mis näitab käesoleva direktiiviga hõlmatud toote vastavust liidu ühtlustamisõigusaktidele. Muude märgiste kasutamist võib aga lubada juhul, kui need aitavad parandada tarbijakaitset ja kui neid ei ole käsitletud liidu ühtlustamisõigusaktides. |
| --- | --- |

(30)

CE-märgis peaks olema ainus märgis, mis näitab käesoleva direktiiviga hõlmatud toote vastavust liidu ühtlustamisõigusaktidele. Muude märgiste kasutamist võib aga lubada juhul, kui need aitavad parandada tarbijakaitset ja kui neid ei ole käsitletud liidu ühtlustamisõigusaktides.

| (31) | Oluliste nõuete täitmise tagamiseks on vaja kehtestada asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootja peab järgima. Kõnealuste menetluste kehtestamisel tuleks viidata otsuses nr 768/2008/EÜ sätestatud vastavushindamise moodulitele. Nimetatud menetluste kavandamisel tuleks arvesse võtta veesõidukite, mootorite ja komponentidega kaasneda võivat riskitaset. Seetõttu peaks kõiki vastavuse kategooriaid täiendama asjakohase menetlusega või võimalusega valida mitme samaväärse menetluse vahel. |
| --- | --- |

(31)

Oluliste nõuete täitmise tagamiseks on vaja kehtestada asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootja peab järgima. Kõnealuste menetluste kehtestamisel tuleks viidata otsuses nr 768/2008/EÜ sätestatud vastavushindamise moodulitele. Nimetatud menetluste kavandamisel tuleks arvesse võtta veesõidukite, mootorite ja komponentidega kaasneda võivat riskitaset. Seetõttu peaks kõiki vastavuse kategooriaid täiendama asjakohase menetlusega või võimalusega valida mitme samaväärse menetluse vahel.

| (32) | Kogemused on näidanud, et komponentide jaoks on asjakohane võimaldada suuremat vastavushindamismenetluste valikut. Seoses heidete ja müra suhtes kehtivate nõuete vastavuse hindamisega tuleks eristada ühtlustatud standardite kasutamist hõlmavaid juhtumeid ja selliseid juhtumeid, kui nimetatud standardeid ei ole kasutatud, sest viimasel juhul on põhjendatud rangemate vastavushindamismenetluste rakendamise nõue. Peale selle tuleks mürakatsete puhul välja jätta ka tarbetuks osutunud võimalus kasutada etalonpaadi andmeid, sest see ei ole praktikas rakendust leidnud. |
| --- | --- |

(32)

Kogemused on näidanud, et komponentide jaoks on asjakohane võimaldada suuremat vastavushindamismenetluste valikut. Seoses heidete ja müra suhtes kehtivate nõuete vastavuse hindamisega tuleks eristada ühtlustatud standardite kasutamist hõlmavaid juhtumeid ja selliseid juhtumeid, kui nimetatud standardeid ei ole kasutatud, sest viimasel juhul on põhjendatud rangemate vastavushindamismenetluste rakendamise nõue. Peale selle tuleks mürakatsete puhul välja jätta ka tarbetuks osutunud võimalus kasutada etalonpaadi andmeid, sest see ei ole praktikas rakendust leidnud.

| (33) | Selleks et anda selget teavet veesõidukite lubatud kasutamise keskkonna kohta, peaksid veesõidukite konstruktsioonikategooriate nimetused põhinema üksnes navigeerimiseks vajalikel olulistel keskkonnatingimustel ehk tuule tugevusel ja olulisel lainekõrgusel. Nelja konstruktsioonikategooriaga, nimelt A, B, C ja D, ning koos selgitavate märkustega määratakse projekteerimise eesmärgil kindlaks tuule tugevuse ja olulise lainekõrguse vahemikud. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et anda selget teavet veesõidukite lubatud kasutamise keskkonna kohta, peaksid veesõidukite konstruktsioonikategooriate nimetused põhinema üksnes navigeerimiseks vajalikel olulistel keskkonnatingimustel ehk tuule tugevusel ja olulisel lainekõrgusel. Nelja konstruktsioonikategooriaga, nimelt A, B, C ja D, ning koos selgitavate märkustega määratakse projekteerimise eesmärgil kindlaks tuule tugevuse ja olulise lainekõrguse vahemikud.

| (34) | Direktiiv 94/25/EÜ sisaldab eeskirju väikelaevade ehitusjärgse hindamise kohta, mida juhul, kui tootja ei täida kohustust hinnata toote vastavust direktiivile, teeb liidus asuv mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab. Järjepidevuse tagamiseks on asjakohane laiendada ehitusjärgse hindamise menetluse reguleerimisala lisaks väikelaevadele ka jettidele. Selguse huvides tuleks täpsustada, millises olukorras ehitusjärgse hindamise menetlust kasutada võib. Peale selle tuleks impordi puhul piirata selle menetluse kasutamist juhtudega, kui eraisikust importija tegeleb mitteärilise importimisega, et välistada ehitusjärgse hindamise kuritarvitamine ärilisel eesmärgil. Samuti on vaja laiendada ehitusjärgset hindamist taotleva isiku kohustust esitada teavitatud asutusele asjakohased dokumendid, et tagada teavitatud asutuse usaldusväärne hinnang toote vastavusele. |
| --- | --- |

(34)

Direktiiv 94/25/EÜ sisaldab eeskirju väikelaevade ehitusjärgse hindamise kohta, mida juhul, kui tootja ei täida kohustust hinnata toote vastavust direktiivile, teeb liidus asuv mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab. Järjepidevuse tagamiseks on asjakohane laiendada ehitusjärgse hindamise menetluse reguleerimisala lisaks väikelaevadele ka jettidele. Selguse huvides tuleks täpsustada, millises olukorras ehitusjärgse hindamise menetlust kasutada võib. Peale selle tuleks impordi puhul piirata selle menetluse kasutamist juhtudega, kui eraisikust importija tegeleb mitteärilise importimisega, et välistada ehitusjärgse hindamise kuritarvitamine ärilisel eesmärgil. Samuti on vaja laiendada ehitusjärgset hindamist taotleva isiku kohustust esitada teavitatud asutusele asjakohased dokumendid, et tagada teavitatud asutuse usaldusväärne hinnang toote vastavusele.

| (35) | Kuna on vaja tagada käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete vastavushindamist teostavate asutuste ühtlaselt hea tulemuslikkus kogu liidus ning kuna kõik sellised asutused peaksid täitma oma ülesandeid samal tasemel ja ausa konkurentsi tingimustes, tuleks kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad enda teavitamist vastavushindamisteenuse osutamiseks käesoleva direktiivi alusel. |
| --- | --- |

(35)

Kuna on vaja tagada käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete vastavushindamist teostavate asutuste ühtlaselt hea tulemuslikkus kogu liidus ning kuna kõik sellised asutused peaksid täitma oma ülesandeid samal tasemel ja ausa konkurentsi tingimustes, tuleks kehtestada kohustuslikud nõuded vastavushindamisasutustele, kes soovivad enda teavitamist vastavushindamisteenuse osutamiseks käesoleva direktiivi alusel.

| (36) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete vastavushindamise teostamise ühtlase taseme tagamiseks on vaja lisaks teavitamist soovivate asutuste suhtes kehtivate nõuete ühtlustamisele kehtestada samal ajal ka nõuded, mida peavad täitma teavitavad asutused ning teised teavitatud asutuste hindamises, teavitamises ja järelevalves osalevad asutused. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete vastavushindamise teostamise ühtlase taseme tagamiseks on vaja lisaks teavitamist soovivate asutuste suhtes kehtivate nõuete ühtlustamisele kehtestada samal ajal ka nõuded, mida peavad täitma teavitavad asutused ning teised teavitatud asutuste hindamises, teavitamises ja järelevalves osalevad asutused.

| (37) | Määrusega (EÜ) nr 765/2008 täiendatakse ja tugevdatakse liidu ühtlustamisõigusaktide, sealhulgas käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete turujärelevalve senist raamistikku. Seepärast peaksid liikmesriigid korraldama ja teostama selliste toodete turujärelevalvet kooskõlas kõnealuse määrusega ja vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiviga 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (12). |
| --- | --- |

(37)

Määrusega (EÜ) nr 765/2008 täiendatakse ja tugevdatakse liidu ühtlustamisõigusaktide, sealhulgas käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete turujärelevalve senist raamistikku. Seepärast peaksid liikmesriigid korraldama ja teostama selliste toodete turujärelevalvet kooskõlas kõnealuse määrusega ja vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiiviga 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (12).

| (38) | Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vaja parandada senist kaitsemeetmete menetlust, mis võimaldab komisjonil kontrollida liikmesriigis nõuetele mittevastavaks tunnistatud toodete suhtes võetud meetmete põhjendatust, et muuta kõnealune menetlus tõhusamaks ja tugineda liikmesriikides kasutatud eksperditeadmistele. |
| --- | --- |

(38)

Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vaja parandada senist kaitsemeetmete menetlust, mis võimaldab komisjonil kontrollida liikmesriigis nõuetele mittevastavaks tunnistatud toodete suhtes võetud meetmete põhjendatust, et muuta kõnealune menetlus tõhusamaks ja tugineda liikmesriikides kasutatud eksperditeadmistele.

| (39) | Senist süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel saada teavet meetmete kohta, mida kavandatakse seoses käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetega, mis kujutavad endast ohtu inimeste tervisele ja turvalisusele, või seoses muude avaliku huvi kaitse aspektidega. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete puhul varem reageerida. |
| --- | --- |

(39)

Senist süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel saada teavet meetmete kohta, mida kavandatakse seoses käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetega, mis kujutavad endast ohtu inimeste tervisele ja turvalisusele, või seoses muude avaliku huvi kaitse aspektidega. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste toodete puhul varem reageerida.

| (40) | Juhul kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, ei tohiks komisjon rohkem sekkuda. |
| --- | --- |

(40)

Juhul kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, ei tohiks komisjon rohkem sekkuda.

| (41) | Selleks, et võtta arvesse tehniliste teadmiste arengut ja uusi teaduslikke tõendeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa B osa punkte 2.3, 2.4 ja 2.5 ja 3. jagu ning C osa 3. jagu ning V, VII ja IX lisa. Tulevikus võimaldab see komisjonil hõlmata hübriidmootorite katsetsükleid ja lisada katsekütuste tabelisse biokütusega segatud katsekütused, kui need kütused on rahvusvaheliselt tunnustatud. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(41)

Selleks, et võtta arvesse tehniliste teadmiste arengut ja uusi teaduslikke tõendeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa B osa punkte 2.3, 2.4 ja 2.5 ja 3. jagu ning C osa 3. jagu ning V, VII ja IX lisa. Tulevikus võimaldab see komisjonil hõlmata hübriidmootorite katsetsükleid ja lisada katsekütuste tabelisse biokütusega segatud katsekütused, kui need kütused on rahvusvaheliselt tunnustatud. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (42) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (13). |
| --- | --- |

(42)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (13).

| (43) | Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, kui nendega kohustatakse teavitavat liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes, mis ei vasta või ei vasta enam teavituse aluseks olnud nõuetele. |
| --- | --- |

(43)

Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, kui nendega kohustatakse teavitavat liikmesriiki võtma vajalikud parandusmeetmed teavitatud asutuste suhtes, mis ei vasta või ei vasta enam teavituse aluseks olnud nõuetele.

| (44) | Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine eelkõige vastavushindamismenetlusi käsitlevas artiklis 24 esitatud täiendavate sätete ning veesõidukite konstruktsioonikategooriate, veesõidukite identifitseerimise, tehasetähise, kasutusjuhendi, gaasisüsteemi, heite vettejuhtimise vältimise, aruandeküsimustiku ja navigatsioonitulesid puudutavate nõuete osas. |
| --- | --- |

(44)

Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine eelkõige vastavushindamismenetlusi käsitlevas artiklis 24 esitatud täiendavate sätete ning veesõidukite konstruktsioonikategooriate, veesõidukite identifitseerimise, tehasetähise, kasutusjuhendi, gaasisüsteemi, heite vettejuhtimise vältimise, aruandeküsimustiku ja navigatsioonitulesid puudutavate nõuete osas.

| (45) | Komisjon peaks sedastama rakendusaktidega, kas liikmesriikide poolt inimeste tervisele või turvalisusele, varale või keskkonnale ohtu kujutavate toodete suhtes võetud meetmed on põhjendatud, võttes arvesse rakendusaktide eripära ja jättes kohaldamata määruse (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon peaks sedastama rakendusaktidega, kas liikmesriikide poolt inimeste tervisele või turvalisusele, varale või keskkonnale ohtu kujutavate toodete suhtes võetud meetmed on põhjendatud, võttes arvesse rakendusaktide eripära ja jättes kohaldamata määruse (EL) nr 182/2011.

| (46) | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud vastavushindamisega, veesõidukite konstruktsioonikategooriatega, navigatsioonituledega, heite vettejuhtimise vältimisega ja gaasiseadmetega, mis kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või turvalisusele, varale või keskkonnale, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid. |
| --- | --- |

(46)

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud vastavushindamisega, veesõidukite konstruktsioonikategooriatega, navigatsioonituledega, heite vettejuhtimise vältimisega ja gaasiseadmetega, mis kujutavad endast ohtu inimeste tervisele või turvalisusele, varale või keskkonnale, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid.

| (47) | Kooskõlas väljakujunenud tavadega võib käesoleva direktiiviga asutatud komitee olla kasulik käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimuste uurimisel, mida võivad kodukorra kohaselt tõstatada komitee eesistuja või liikmesriigi esindaja. |
| --- | --- |

(47)

Kooskõlas väljakujunenud tavadega võib käesoleva direktiiviga asutatud komitee olla kasulik käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimuste uurimisel, mida võivad kodukorra kohaselt tõstatada komitee eesistuja või liikmesriigi esindaja.

| (48) | Järelevalve ja käesoleva direktiivi tõhususe tugevdamiseks peaksid liikmesriigid täitma käesoleva direktiivi kohaldamist käsitleva küsimustiku. Komisjon peaks seejärel koostama ja avaldama aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(48)

Järelevalve ja käesoleva direktiivi tõhususe tugevdamiseks peaksid liikmesriigid täitma käesoleva direktiivi kohaldamist käsitleva küsimustiku. Komisjon peaks seejärel koostama ja avaldama aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

| (49) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise eest kohaldatavate sanktsioonide kohta ja tagama, et neid rakendatakse. Kõnealused sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise eest kohaldatavate sanktsioonide kohta ja tagama, et neid rakendatakse. Kõnealused sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (50) | Selleks et tootjatel ja teistel ettevõtjatel oleks piisavalt aega kohaneda käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega, on äärmiselt oluline võimaldada pärast direktiivi jõustumist piisav üleminekuaeg, mille jooksul võib endiselt lasta turule direktiivile 94/25/EÜ vastavaid tooteid. |
| --- | --- |

(50)

Selleks et tootjatel ja teistel ettevõtjatel oleks piisavalt aega kohaneda käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega, on äärmiselt oluline võimaldada pärast direktiivi jõustumist piisav üleminekuaeg, mille jooksul võib endiselt lasta turule direktiivile 94/25/EÜ vastavaid tooteid.

| (51) | Selleks et sädesüütega kuni 15 kW võimsusega päramootorite väikestel ja keskmise suurusega tootjatel oleks hõlpsam käesolevat direktiivi rakendada ja uute nõuetega kohaneda, on asjakohane kehtestada kõnealuste tootjate jaoks eraldi üleminekuaeg. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et sädesüütega kuni 15 kW võimsusega päramootorite väikestel ja keskmise suurusega tootjatel oleks hõlpsam käesolevat direktiivi rakendada ja uute nõuetega kohaneda, on asjakohane kehtestada kõnealuste tootjate jaoks eraldi üleminekuaeg.

| (52) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal siseturu toimimine, sätestades ühtlustatud nõuded direktiiviga hõlmatud toodete puhul ja turujärelevalvealased miinimumnõuded, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(52)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada inimeste tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal siseturu toimimine, sätestades ühtlustatud nõuded direktiiviga hõlmatud toodete puhul ja turujärelevalvealased miinimumnõuded, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (53) | Direktiiv 94/25/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(53)

Direktiiv 94/25/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas direktiivis sätestatakse nõuded artikli 2 lõikes 1 osutatud toodete projekteerimise ja tootmise kohta ning eeskirjad nende vaba liikumise kohta liidus.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste toodete suhtes:

| a) | väikelaevad ja osaliselt valmis väikelaevad; |
| --- | --- |

a)

väikelaevad ja osaliselt valmis väikelaevad;

| b) | jetid ja osaliselt valmis jetid; |
| --- | --- |

b)

jetid ja osaliselt valmis jetid;

| c) | II lisas loetletud komponendid, kui need lastakse liidu turule eraldi (edaspidi „komponendid”); |
| --- | --- |

c)

II lisas loetletud komponendid, kui need lastakse liidu turule eraldi (edaspidi „komponendid”);

| d) | käiturid, mis on paigaldatud või spetsiaalselt ette nähtud veesõidukite peale või sisse paigaldamiseks; |
| --- | --- |

d)

käiturid, mis on paigaldatud või spetsiaalselt ette nähtud veesõidukite peale või sisse paigaldamiseks;

| e) | käiturid, mis on paigaldatud veesõidukite peale või sisse ning mida on oluliselt muudetud; |
| --- | --- |

e)

käiturid, mis on paigaldatud veesõidukite peale või sisse ning mida on oluliselt muudetud;

| f) | oluliselt ümber ehitatud veesõidukid. |
| --- | --- |

f)

oluliselt ümber ehitatud veesõidukid.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:

| a) | I lisa A osas sätestatud projekteerimis- ja ehitamisnõuete puhul:






  i) | üksnes võidusõiduks ette nähtud veesõidukid, sealhulgas võistlussõudepaadid ja treeningsõudepaadid, mille tootja on vastavalt märgistanud; |
| --- | --- | --- |

a)

I lisa A osas sätestatud projekteerimis- ja ehitamisnõuete puhul:

i)

üksnes võidusõiduks ette nähtud veesõidukid, sealhulgas võistlussõudepaadid ja treeningsõudepaadid, mille tootja on vastavalt märgistanud;

| ii) | kanuud ja kajakid, mis on projekteeritud nii, et need liiguksid üksnes inimjõul, gondlid ja vesijalgrattad; |
| --- | --- |

ii)

kanuud ja kajakid, mis on projekteeritud nii, et need liiguksid üksnes inimjõul, gondlid ja vesijalgrattad;

| iii) | purjelauad, mis on projekteeritud nii, et need liiguksid üksnes tuule abil ja neid juhtivad isikud seisavad; |
| --- | --- |

iii)

purjelauad, mis on projekteeritud nii, et need liiguksid üksnes tuule abil ja neid juhtivad isikud seisavad;

| iv) | lainelauad; |
| --- | --- |

iv)

lainelauad;

| v) | algupärased, enne 1950. aastat projekteeritud ajaloolised veesõidukid ja nende üksikkoopiad, mis on valdavalt ehitatud algupärastest materjalidest ja mille tootja on vastavalt märgistanud; |
| --- | --- |

v)

algupärased, enne 1950. aastat projekteeritud ajaloolised veesõidukid ja nende üksikkoopiad, mis on valdavalt ehitatud algupärastest materjalidest ja mille tootja on vastavalt märgistanud;

| vi) | eksperimentaalveesõidukid, tingimusel et neid ei lasta liidu turule; |
| --- | --- |

vi)

eksperimentaalveesõidukid, tingimusel et neid ei lasta liidu turule;

| vii) | oma tarbeks ehitatud veesõidukid, tingimusel et neid ei lasta seejärel liidu turule viie aasta jooksul alates veesõiduki kasutuselevõtmisest; |
| --- | --- |

vii)

oma tarbeks ehitatud veesõidukid, tingimusel et neid ei lasta seejärel liidu turule viie aasta jooksul alates veesõiduki kasutuselevõtmisest;

| viii) | veesõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud mehitamiseks ja reisijateveoks ärilistel eesmärkidel, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, olenemata reisijate arvust; |
| --- | --- |

viii)

veesõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud mehitamiseks ja reisijateveoks ärilistel eesmärkidel, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, olenemata reisijate arvust;

| ix) | allvee veesõidukid; |
| --- | --- |

ix)

allvee veesõidukid;

| x) | õhkpadjal veesõidukid; |
| --- | --- |

x)

õhkpadjal veesõidukid;

| xi) | tiiburlaevad; |
| --- | --- |

xi)

tiiburlaevad;

| xii) | välipõlemismootoriga kivisöe-, koksi-, puu-, õli- või gaasiküttel aurulaevad; |
| --- | --- |

xii)

välipõlemismootoriga kivisöe-, koksi-, puu-, õli- või gaasiküttel aurulaevad;

| xiii) | amfiibsõidukid, st ratastel või roomikutel liikuvad mootorsõidukid, millega saab sõita nii vees kui ka maismaal; |
| --- | --- |

xiii)

amfiibsõidukid, st ratastel või roomikutel liikuvad mootorsõidukid, millega saab sõita nii vees kui ka maismaal;

| b) | I lisa B osas sätestatud heitgaase käsitlevate nõuete puhul:






  i) | käiturid, mis on paigaldatud või spetsiaalselt ette nähtud paigaldamiseks järgmistele toodetele:






  — | üksnes võidusõiduks ette nähtud veesõidukid, mille tootja on vastavalt märgistanud; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I lisa B osas sätestatud heitgaase käsitlevate nõuete puhul:

i)

käiturid, mis on paigaldatud või spetsiaalselt ette nähtud paigaldamiseks järgmistele toodetele:

—

üksnes võidusõiduks ette nähtud veesõidukid, mille tootja on vastavalt märgistanud;

| — | eksperimentaalveesõidukid, eeldusel et neid ei lasta liidu turule; |
| --- | --- |

—

eksperimentaalveesõidukid, eeldusel et neid ei lasta liidu turule;

| — | veesõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud mehitamiseks ja reisijateveoks ärilistel eesmärkidel, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, olenemata reisijate arvust; |
| --- | --- |

—

veesõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud mehitamiseks ja reisijateveoks ärilistel eesmärkidel, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, olenemata reisijate arvust;

| — | allvee veesõidukid; |
| --- | --- |

—

allvee veesõidukid;

| — | õhkpadjal veesõidukid; |
| --- | --- |

—

õhkpadjal veesõidukid;

| — | tiiburlaevad; |
| --- | --- |

—

tiiburlaevad;

| — | amfiibsõidukid, st ratastel või roomikutel liikuvad mootorsõidukid, millega saab sõita nii vees kui ka maismaal; |
| --- | --- |

—

amfiibsõidukid, st ratastel või roomikutel liikuvad mootorsõidukid, millega saab sõita nii vees kui ka maismaal;

| ii) | algupärased ajaloolised käiturid ja nende üksikkoopiad, mis põhinevad 1950ndate aastate eelsel konstruktsioonil, ei ole seeriatoodang ning paigaldatakse punkti a alapunktis v või vii osutatud veesõidukitele; |
| --- | --- |

ii)

algupärased ajaloolised käiturid ja nende üksikkoopiad, mis põhinevad 1950ndate aastate eelsel konstruktsioonil, ei ole seeriatoodang ning paigaldatakse punkti a alapunktis v või vii osutatud veesõidukitele;

| iii) | oma tarbeks ehitatud käiturid, tingimusel et neid ei lasta seejärel liidu turule viie aasta jooksul alates veesõiduki kasutuselevõtmisest; |
| --- | --- |

iii)

oma tarbeks ehitatud käiturid, tingimusel et neid ei lasta seejärel liidu turule viie aasta jooksul alates veesõiduki kasutuselevõtmisest;

| c) | I lisa C osas sätestatud müra käsitlevate nõuete puhul:






  i) | kõik punktis b osutatud veesõidukid; |
| --- | --- | --- |

c)

I lisa C osas sätestatud müra käsitlevate nõuete puhul:

i)

kõik punktis b osutatud veesõidukid;

| ii) | oma tarbeks ehitatud veesõidukid, tingimusel et neid ei lasta seejärel liidu turule viie aasta jooksul alates veesõiduki kasutuselevõtmisest. |
| --- | --- |

ii)

oma tarbeks ehitatud veesõidukid, tingimusel et neid ei lasta seejärel liidu turule viie aasta jooksul alates veesõiduki kasutuselevõtmisest.

3.   Asjaolu, et sama veesõidukit võib kasutada ka tšarterveoks või sporditreeninguks ja vaba aja veetmiseks, ei takista selle hõlmamist käesoleva direktiiviga, kui see on lastud liidu turule meelelahutuslikul eesmärgil.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „veesõiduk”– kõik väikelaevad või jetid;

2)   „väikelaev”– kõik mis tahes tüüpi veesõidukid, mis on ette nähtud spordiks ja vaba aja veetmiseks, kerepikkusega 2,5–24 m, olenemata sellest, mille jõul nad liiguvad, välja arvatud jetid;

3)   „jetid”– spordiks ja vaba aja veetmiseks ette nähtud alla 4 m kerepikkusega veesõidukid, mis kasutavad käiturit ja mille esmaseks edasiliikumisvahendiks on veejoapump ning mis on kavandatud nii, et seda kasutav isik või kasutavad isikud ei ole veesõiduki sees, vaid istuvad, seisavad või põlvitavad selle kerel;

4)   „oma tarbeks ehitatud veesõiduk”– veesõiduk, mille on peamiselt ehitanud selle tulevane kasutaja oma tarbeks;

5)   „käitur”– mis tahes säde- või survesüütega sisepõlemismootor, mida kasutatakse otseselt või kaudselt edasiliikumisvahendina;

6)   „oluline mootori muutmine”– käituri oluline muutmine viisil, mis võib põhjustada I lisa B osas sätestatud mootori heite piirnormide ületamist või suurendada mootori nimivõimsust rohkem kui 15 %;

7)   „veesõiduki oluline ümberehitamine”– veesõiduki ümberehitamine nii, et muudetakse veesõiduki käitamisvahendeid, sellega kaasneb oluline mootori muutmine või muudetakse veesõidukit nii suures ulatuses, et see võib mitte vastata käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele olulistele ohutus- ja keskkonnanõuetele;

8)   „käitamisviis”– meetod, mille abil veesõiduk edasi liigub;

9)   „mootoritüüpkond”– mootorite tootjapoolne jaotamine rühmadesse, mille järgi mootoritel on tulenevalt nende konstruktsioonist heidete ja müra osas võrdväärsed omadused;

10)   „kerepikkus”– ühtlustatud standardi kohaselt mõõdetud kerepikkus;

11)   „turul kättesaadavaks tegemine”– toote tarnimine liidu turule äritegevuse käigus toote turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

12)   „turule laskmine”– toote esmakordne liidu turul kättesaadavaks tegemine;

13)   „kasutuselevõtmine”– käesoleva direktiiviga hõlmatud toote esmakordne lõppkasutajapoolne kasutamine liidus;

14)   „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või laseb sellise toote projekteerida või valmistada ning turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all;

15)   „volitatud esindaja”– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses teatavate ülesannetega;

16)   „importija”– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit toote;

17)   „eraisikust importija”– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes mitteärilise tegevuse käigus impordib kolmandast riigist liitu toote, et see enda tarbeks kasutusele võtta;

18)   „turustaja”– tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik (välja arvatud tootja või importija) kes teeb toote turul kättesaadavaks;

19)   „ettevõtja”– tootja, volitatud esindaja, importija ning turustaja;

20)   „ühtlustatud standard”– määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis c määratletud ühtlustatud standard;

21)   „akrediteerimine”– määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 10 määratletud akrediteerimine;

22)   „riiklik akrediteerimisasutus”– määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 2 punktis 11 määratletud riiklik akrediteerimisasutus;

23)   „vastavushindamine”– menetlus, millega hinnatakse, kas on täidetud käesoleva direktiivi nõuded seoses tootega;

24)   „vastavushindamisasutus”– asutus, mis teostab vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, katsetamist, sertifitseerimist ja kontrolli;

25)   „tagasinõudmine”– mis tahes meede, mille eesmärk on nõuda turult tagasi toode, mis on seal juba lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud;

26)   „kõrvaldamine”– mis tahes meede, mille eesmärk on turustusahelas oleva toote turul kättesaadavaks tegemise vältimine;

27)   „turujärelevalve”– ametiasutuste tegevus ja meetmed selle tagamiseks, et tooted vastaksid asjakohaste liidu ühtlustamisõigusaktidega kehtestatud kohaldatavatele nõuetele ega ohustaks inimeste tervist, turvalisust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte;

28)   „CE-märgis”– märgis, millega tootja kinnitab, et toode vastab märgise tootele paigaldamist käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide alusel kohaldatavatele nõuetele;

29)   „liidu ühtlustamisõigusakt”– mis tahes toodete turustamise tingimusi ühtlustavad liidu õigusaktid.

Artikkel 4

Olulised nõuded

1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud tooted võib teha kättesaadavaks või võtta kasutusele üksnes siis, kui nõuetekohase hooldamise ja ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta need inimeste tervist ja turvalisust, vara ega keskkonda, ning üksnes juhul, kui need vastavad I lisas sätestatud kohaldatavatele olulistele nõuetele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 2 lõikes 1 osutatud tooted tehakse turul kättesaadavaks ja võetakse kasutusele ainult siis, kui need vastavad lõikes 1 osutatud nõuetele.

Artikkel 5

Navigeerimist käsitlevad siseriiklikud sätted

Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel võtmast vastu sätteid teatud vetel navigeerimise kohta, et kaitsta keskkonda ja veeteede struktuuri ning tagada veeteedel ohutus, tingimusel et need sätted ei too kaasa käesoleva direktiivi nõuetele vastava veesõiduki muutmist ning on põhjendatud ja proportsionaalsed.

Artikkel 6

Vaba liikumine

1.   Liikmesriigid ei takista käesoleva direktiivi nõuetele vastavate veesõidukite turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu oma territooriumil, ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist.

2.   Liikmesriigid ei takista osaliselt valmis veesõidukite turul kättesaadavaks tegemist, kui tootja või importija kinnitab kooskõlas III lisaga, et need on mõeldud lõpuni ehitamiseks teiste poolt.

3.   Liikmesriigid ei takista artiklis 15 osutatud tootja või importija deklaratsiooni kohaselt veesõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud ja käesoleva direktiivi nõuetele vastavate komponentide turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu.

4.   Liikmesriigid ei takista järgmiste käiturite turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu:

| a) | käesolevale direktiivile vastavad mootorid, olenemata sellest, kas need on veesõidukile paigaldatud või mitte; |
| --- | --- |

a)

käesolevale direktiivile vastavad mootorid, olenemata sellest, kas need on veesõidukile paigaldatud või mitte;

| b) | veesõidukile paigaldatud ja direktiivi 97/68/EÜ kohase tüübikinnitusega mootorid, mis vastavad muudeks rakendusteks kui siseveelaevade, vedurite ja mootorvagunite liikuma panemiseks kasutatavate survesüütega mootorite IIIA, IIIB või IV etapi heite piirnormidele, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisa punktis 4.1.2, ja mis vastavad käesolevale direktiivile, välja arvatud I lisa B osa heiteid käsitlevatele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

veesõidukile paigaldatud ja direktiivi 97/68/EÜ kohase tüübikinnitusega mootorid, mis vastavad muudeks rakendusteks kui siseveelaevade, vedurite ja mootorvagunite liikuma panemiseks kasutatavate survesüütega mootorite IIIA, IIIB või IV etapi heite piirnormidele, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisa punktis 4.1.2, ja mis vastavad käesolevale direktiivile, välja arvatud I lisa B osa heiteid käsitlevatele nõuetele;

| c) | veesõidukile paigaldatud ja määruse (EÜ) nr 595/2009 kohase tüübikinnitusega mootorid, mis vastavad käesolevale direktiivile, välja arvatud I lisa B osa heiteid käsitlevatele nõuetele. |
| --- | --- |

c)

veesõidukile paigaldatud ja määruse (EÜ) nr 595/2009 kohase tüübikinnitusega mootorid, mis vastavad käesolevale direktiivile, välja arvatud I lisa B osa heiteid käsitlevatele nõuetele.

Esimese lõigu punkte b ja c kohaldatakse tingimusel, et juhul kui mootorit on veesõidukile paigaldamiseks kohandatud, siis mootorit kohandav isik tagab, et kohandamisel on võetud täielikult arvesse mootori tootjalt saadud andmeid ja muud teavet, millega tagatakse, et mootorit kohandavalt isikult saadud paigaldusjuhendite kohaselt paigaldatuna vastab mootor jätkuvalt kas direktiivi 97/68/EÜ või määruse (EÜ) nr 595/2009 kohastele heiteid käsitlevatele nõuetele, nagu on kinnitanud mootori tootja. Mootorit kohandav isik kinnitab artikli 15 kohaselt, et mootorit kohandavalt isikult saadud paigaldusjuhendite kohaselt paigaldatuna vastab mootor jätkuvalt kas direktiivi 97/68/EÜ või määruse (EÜ) nr 595/2009 kohastele heiteid käsitlevatele nõuetele, nagu on kinnitanud mootori tootja.

5.   Liikmesriigid ei takista käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavate artikli 2 lõikes 1 osutatud toodete esitlemist messidel, näitustel, esitlustel vm, tingimusel et nähtaval sildil on selgelt märgitud, et sellised tooted ei ole käesoleva direktiiviga kooskõlas ning neid ei tohi liidus kättesaadavaks teha ega kasutusele võtta enne, kui need on viidud vastavusse asjakohaste nõuetega.

II   PEATÜKK

ETTEVÕTJATE JA ERAISIKUST IMPORTIJATE KOHUSTUSED

Artikkel 7

Tootjate kohustused

1.   Tootjad tagavad oma toodete turulelaskmisel, et need on projekteeritud ja toodetud kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 1 ja I lisas.

2.   Tootjad koostavad tehnilise dokumentatsiooni kooskõlas artikliga 25 ja teostavad või lasevad teostada asjakohase vastavushindamismenetluse kooskõlas artiklitega 19–22 ja artikliga 24.

Kui toote vastavus kohaldatavatele nõuetele on selle menetlusega tõendatud, siis koostavad tootjad artiklis 15 osutatud deklaratsiooni ning märgistavad toote ja kinnitavad sellele CE-märgise, nagu on sätestatud artiklites 17 ja 18.

3.   Tootjad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni ja artiklis 15 osutatud deklaratsiooni koopia kümne aasta jooksul alates toote turule laskmisest.

4.   Tootjad tagavad menetlused seeriatoodangu vastavuse säilimiseks. Arvesse võetakse muudatusi toote konstruktsioonis või omadustes ning muudatusi neis ühtlustatud standardites, mille suhtes toote vastavust kinnitatakse.

Kui seda peetakse vajalikuks seoses tootest tuleneva ohuga, teevad tootjad tarbijate tervise ja turvalisuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks tehtud toodete pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid tooteid ja toodete tagasinõudmisi ning vajaduse korral registreerivad need ning teavitavad turustajaid sellisest järelevalvest.

5.   Tootjad tagavad, et nende toodetel on tüübi-, partii- või seerianumber või muu märge, mis võimaldaks neid identida, või kui komponentide suurus või laad seda ei võimalda, siis tagavad tootjad nõutud teabe esitamise pakendil või tootega kaasas olevas dokumendis.

6.   Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi kas tootele või, kui see ei ole võimalik, pakendile või tootega kaasas olevasse dokumenti. Aadress tähistab seda ühte kohta, kus saab tootjaga ühendust võtta.

7.   Tootjad tagavad, et tootega on kaasas kasutusjuhend ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi kindlaks määratud keeles või keeltes, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või nõuavad selle tagasi. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast ohtu, teavitavad tootjad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõikide võetud parandusmeetmete kohta.

9.   Tootjad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kogu toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõikides nende poolt turule lastud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes.

Artikkel 8

Volitatud esindajad

1.   Tootja võib kirjaliku volituse alusel määrata volitatud esindaja.

2.   Artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei kuulu volitatud esindaja ülesannete hulka.

3.   Volitatud esindaja täidab tootjalt saadud volituses määratud ülesandeid. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist:

| a) | hoida artiklis 15 osutatud deklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni koopiaid riiklikule järelevalveasutusele kättesaadavana kümne aasta jooksul alates toote turule laskmisest; |
| --- | --- |

a)

hoida artiklis 15 osutatud deklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni koopiaid riiklikule järelevalveasutusele kättesaadavana kümne aasta jooksul alates toote turule laskmisest;

| b) | esitada riiklike pädevate asutuste põhjendatud nõudmise korral neile kogu toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

b)

esitada riiklike pädevate asutuste põhjendatud nõudmise korral neile kogu toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni;

| c) | teha riiklike pädevate asutustega viimaste nõudmise korral koostööd kõikides selle volitusega hõlmatud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes. |
| --- | --- |

c)

teha riiklike pädevate asutustega viimaste nõudmise korral koostööd kõikides selle volitusega hõlmatud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes.

Artikkel 9

Importijate kohustused

1.   Importijad lasevad liidu turule üksnes nõuetele vastavaid tooteid.

2.   Enne toote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad samuti, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et tootel on artiklis 17 osutatud CE-märgis ja et sellega on kaasas artikli 15 ning I lisa A osa punkti 2.5, I lisa B osa punkti 4 ja I lisa C osa punkti 2 kohaselt nõutavad dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.

Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud nõuetele, siis ei lase ta toodet turule enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Peale selle teavitab importija tootjat ja turujärelevalveasutusi, kui toode kujutab endast ohtu.

3.   Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi tootele või kui komponentide puhul ei ole see võimalik, siis pakendile või tootega kaasas olevasse dokumenti.

4.   Importijad tagavad, et tootega on kaasas kasutusjuhend ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi kindlaks määratud keeles või keeltes, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav.

5.   Importijad tagavad, et sel ajal, kui toode on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud nõuetele vastavust.

6.   Kui seda peetakse vajalikuks seoses tootest tuleneva ohuga, teevad importijad tarbijate tervise ja turvalisuse kaitsmiseks turul kättesaadavaks tehtud toodete pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, mittevastavaid tooteid ja toodete tagasivõtmisi ning vajaduse korral registreerivad need ning teavitavad turustajaid sellisest järelevalvest.

7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusseviimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või nõuavad selle tagasi. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast ohtu, teavitavad importijad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõikide võetud parandusmeetmete kohta.

8.   Importijad hoiavad kümne aasta jooksul alates toote turule laskmisest turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana artiklis 15 osutatud deklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmise korral neile kättesaadav.

9.   Importijad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmise korral talle toote vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni keeles, mis on kõnealusele asutusele kergesti arusaadav. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõikides nende poolt turule lastud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes.

Artikkel 10

Turustajate kohustused

1.   Toodet turul kättesaadavaks tehes arvestavad turustajad hoolikalt käesoleva direktiivi nõudeid.

2.   Enne toote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad turustajad, kas toode kannab artiklis 17 osutatud CE-märgist, kas sellel on kaasas artikli 7 lõikes 7, artiklis 15 ning I lisa A osa punktis 2.5, I lisa B osa punktis 4 ja I lisa C osa punktis 2 nõutud dokumendid ning juhend ja ohutusalane teave keeles või keeltes, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi tarbijad ja lõppkasutajad, mille turul toode kättesaadavaks tehakse, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 7 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 9 lõikes 3 sätestatud nõuded.

Kui turustaja arvab või tal on põhjust uskuda, et toode ei vasta artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud nõuetele, siis teeb ta toote turul kättesaadavaks alles siis, kui toode on vastavusse viidud. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast ohtu, teavitab turustaja sellest tootjat või importijat ning turujärelevalveasutusi.

3.   Turustajad tagavad, et sel ajal, kui toode on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamise või transpordi tingimused artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud nõuetele vastavust.

4.   Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et toode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale direktiivile, tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või nõuavad selle tagasi. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast ohtu, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad toote turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja kõikide võetud parandusmeetmete kohta.

5.   Turustajad esitavad pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel talle kogu toote vastavust tõendava teabe ja dokumentatsiooni. Nad teevad nimetatud asutusega viimase nõudmise korral koostööd kõikides nende poolt turul kättesaadavaks tehtud toodete põhjustatud ohtude ärahoidmiseks võetud meetmetes.

Artikkel 11

Juhtumid, mille puhul tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja turustajate suhtes

Käesolevas direktiivis käsitatakse tootjana importijat või turustajat, kes laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all või kes muudab juba turule lastud toodet viisil, mis võib mõjutada vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, ja tema suhtes kohaldatakse tootja kohustusi artikli 7 alusel.

Artikkel 12

Eraisikust importijate kohustused

1.   Kui tootja ei täida kohustust seoses toote vastavusega direktiivile, tagab eraisikust importija enne toote kasutusele võtmist, et see on projekteeritud ja toodetud kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 1 ja I lisas ning täidab või laseb täita artikli 7 lõigetes 2, 3, 7 ja 9 sätestatud tootja kohustused.

2.   Kui vajalik tehniline dokumentatsioon ei ole tootja käest kättesaadav, laseb eraisikust importija selle koostada, kasutades asjakohaseid eksperte.

3.   Eraisikust importija tagab, et tootele on märgitud toote vastavushindamise teostanud teavitatud asutuse nimi ja aadress.

Artikkel 13

Ettevõtjate tuvastamine

1.   Ettevõtjad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada järgmist:

| a) | iga ettevõtja, kes on neile toote tarninud; |
| --- | --- |

a)

iga ettevõtja, kes on neile toote tarninud;

| b) | iga ettevõtja, kellele nemad on toodet tarninud. |
| --- | --- |

b)

iga ettevõtja, kellele nemad on toodet tarninud.

Ettevõtjad on võimelised esitama esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul alates sellest, kui neile toodet tarniti, ja kümne aasta jooksul alates sellest, kui nad toodet tarnisid.

2.   Eraisikust importijad esitavad turujärelevalveasutustele nõudmise korral teabe, mille alusel on võimalik tuvastada neile toote tarninud ettevõtja.

Eraisikust importijad on võimelised esitama esimeses lõigus osutatud teavet kümne aasta jooksul alates sellest, kui toode neile tarniti.

III   PEATÜKK

TOOTE NÕUETELE VASTAVUS

Artikkel 14

Vastavuse eeldus

Tooted, mis on vastavuses ühtlustatud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse olevat vastavuses nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud artikli 4 lõikes 1 ja I lisas.

Artikkel 15

ELi vastavusdeklaratsioon ja III lisa kohane deklaratsioon

1.   ELi vastavusdeklaratsiooniga kinnitatakse, et artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud või artikli 6 lõike 4 punktis b või c osutatud nõuded on täidetud.

2.   ELi vastavusdeklaratsioon järgib käesoleva direktiivi IV lisas sätestatud näidise ülesehitust, sisaldab otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas ning käesoleva direktiivi V lisas sätestatud asjakohastes moodulites täpsustatud elemente ning seda ajakohastatakse pidevalt. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kelle turul toode kättesaadavaks tehakse või kasutusele võetakse.

3.   ELi vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab artikli 6 lõike 4 punktides b ja c osutatud mootori tootja, eraisikust importija või seda kohandav isik endale vastutuse toote nõuetelevastavuse eest.

4.   Lõikes 3 osutatud ELi vastavusdeklaratsioon on kaasas järgmiste toodetega, kui need turul kättesaadavaks tehakse või kasutusele võetakse:

| a) | veesõidukid; |
| --- | --- |

a)

veesõidukid;

| b) | komponendid, kui need lastakse turule eraldi; |
| --- | --- |

b)

komponendid, kui need lastakse turule eraldi;

| c) | käiturid. |
| --- | --- |

c)

käiturid.

5.   III lisas ette nähtud tootja või importija deklaratsioon osaliselt valmis veesõiduki jaoks sisaldab selles lisas sätestatud elemente ja see kuulub osaliselt valmis veesõiduki juurde. See tõlgitakse keelde või keeltesse, mida nõuab liikmesriik, kelle turul toode kättesaadavaks tehakse.

Artikkel 16

CE-märgise üldpõhimõtted

CE-märgise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.

Artikkel 17

CE-märgisega tooted

1.   CE-märgis peab olema järgmistel toodetel, kui need turul kättesaadavaks tehakse või kasutusele võetakse:

| a) | veesõidukid; |
| --- | --- |

a)

veesõidukid;

| b) | komponendid; |
| --- | --- |

b)

komponendid;

| c) | käiturid. |
| --- | --- |

c)

käiturid.

2.   Liikmesriigid eeldavad, et lõikes 1 osutatud tooted, millel on CE-märgis, vastavad käesolevale direktiivile.

Artikkel 18

CE-märgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused

1.   CE-märgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil artikli 17 lõikes 1 osutatud toodetele. Kui komponentide puhul ei ole see toote suurusest või laadist tingituna võimalik või selle püsimist ei saa tagada, kinnitatakse märgis pakendile ja tootega kaasas olevatesse dokumentidesse. Veesõidukite korral kinnitatakse CE-märgis veesõiduki tehasetähisele, mis on paigaldatud eraldi veesõiduki identifitseerimisnumbrist. Käituri puhul kinnitatakse CE-märgis mootorile.

2.   CE-märgis kinnitatakse tootele enne selle turule laskmist või kasutuselevõttu. Peale CE-märgise ja lõikes 3 osutatud identifitseerimisnumbri võib tootel olla ka piktogramm või muu märgis, mis viitab erilisele ohule või kasutusviisile.

3.   CE-märgise järel märgitakse teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, kui nimetatud asutus on kaasatud tootmise kontrollifaasi või ehitusjärgsesse hindamisse.

Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri kinnitab kas asutus ise või tema juhiste järgi tootja või tema volitatud esindaja või artikli 19 lõikes 2, 3 või 4 osutatud isik.

IV   PEATÜKK

VASTAVUSE HINDAMINE

Artikkel 19

Kohaldatavad vastavushindamismenetlused

1.   Enne artikli 2 lõikes 1 osutatud toodete turule laskmist teostab tootja artiklites 20, 21 ja 22 osutatud moodulites sätestatud menetlused.

2.   Liikmesriigid tagavad juhul, kui tootja ei ole asjaomase toote vastavushindamist teinud, et eraisikust importija viib enne artikli 2 lõikes 1 osutatud toote kasutuselevõtmist läbi artiklis 23 osutatud menetluse.

3.   Kõik isikud, kes lasevad turule või võtavad kasutusele käituri või veesõiduki pärast selle ulatuslikku muutmist või ümberehitamist, või kõik isikud, kes muudavad käesoleva direktiiviga hõlmamata veesõiduki kavandatud otstarvet nii, et see kuulub selle reguleerimisalasse, teostavad enne toote turule laskmist või kasutuselevõtmist artiklis 23 osutatud menetluse.

4.   Kõik isikud, kes lasevad oma tarbeks ehitatud veesõiduki turule enne artikli 2 lõike 2 punkti a alapunktis vii osutatud viieaastase ajavahemiku lõppu, teostavad enne toote turule laskmist või kasutuselevõtmist artiklis 23 osutatud menetluse.

Artikkel 20

Projekteerimine ja ehitamine

1.   Väikelaevade projekteerimise ja ehitamise suhtes kohaldatakse järgmisi otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud menetlusi:

| a) | I lisa A osa punktis 1 osutatud konstruktsioonikategooriate A ja B puhul:






  i) | väikelaevade puhul kerepikkusega 2,5–12 m üks järgmistest moodulitest:






  — | moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega); |
| --- | --- | --- | --- |

a)

I lisa A osa punktis 1 osutatud konstruktsioonikategooriate A ja B puhul:

i)

väikelaevade puhul kerepikkusega 2,5–12 m üks järgmistest moodulitest:

—

moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega);

| — | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- |

—

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| — | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| — | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| ii) | väikelaevade puhul kerepikkusega 12–24 m üks järgmistest moodulitest:






  — | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- | --- |

ii)

väikelaevade puhul kerepikkusega 12–24 m üks järgmistest moodulitest:

—

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| — | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| — | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| b) | I lisa A osa punktis 1 osutatud konstruktsioonikategooria C puhul:






  i) | väikelaevade puhul kerepikkusega 2,5–12 m üks järgmistest moodulitest:






  — | kui on järgitud I lisa A osa punktidega 3.2 ja 3.3 seotud ühtlustatud standardeid: moodul A (tootmise sisekontroll), moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega), moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F, moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus) või moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I lisa A osa punktis 1 osutatud konstruktsioonikategooria C puhul:

i)

väikelaevade puhul kerepikkusega 2,5–12 m üks järgmistest moodulitest:

—

kui on järgitud I lisa A osa punktidega 3.2 ja 3.3 seotud ühtlustatud standardeid: moodul A (tootmise sisekontroll), moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega), moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F, moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus) või moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| — | kui ei ole järgitud I lisa A osa punktidega 3.2 ja 3.3 seotud ühtlustatud standardeid: moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega), moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F, moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus) või moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

kui ei ole järgitud I lisa A osa punktidega 3.2 ja 3.3 seotud ühtlustatud standardeid: moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega), moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F, moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus) või moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| ii) | väikelaevade puhul kerepikkusega 12–24 m üks järgmistest moodulitest:






  — | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- | --- |

ii)

väikelaevade puhul kerepikkusega 12–24 m üks järgmistest moodulitest:

—

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| — | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| — | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| c) | I lisa A osa punktis 1 osutatud konstruktsioonikategooria D puhul:
  väikelaevade puhul kerepikkusega 2,5–24 m üks järgmistest moodulitest:






  — | moodul A (tootmise sisekontroll); |
| --- | --- | --- |

c)

I lisa A osa punktis 1 osutatud konstruktsioonikategooria D puhul:

väikelaevade puhul kerepikkusega 2,5–24 m üks järgmistest moodulitest:

—

moodul A (tootmise sisekontroll);

| — | moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega); |
| --- | --- |

—

moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega);

| — | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- |

—

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| — | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

—

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| — | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus). |
| --- | --- |

—

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus).

2.   Jettide projekteerimise ja ehitamise suhtes kohaldatakse üht järgmistest otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud menetlustest:

| a) | moodul A (tootmise sisekontroll); |
| --- | --- |

a)

moodul A (tootmise sisekontroll);

| b) | moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega); |
| --- | --- |

b)

moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega);

| c) | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- |

c)

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| d) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

d)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| e) | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus). |
| --- | --- |

e)

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus).

3.   Komponentide projekteerimise ja ehitamise suhtes kohaldatakse üht järgmistest otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud menetlustest:

| a) | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- |

a)

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| b) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

b)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| c) | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus). |
| --- | --- |

c)

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus).

Artikkel 21

Heited

Artikli 2 lõike 1 punktides d ja e osutatud toodete heidete suhtes kohaldab mootori tootja järgmisi otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud menetlusi:

| a) | kui katsetes kasutatakse ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:






  i) | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F; |
| --- | --- | --- |

a)

kui katsetes kasutatakse ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:

i)

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C, D, E või F;

| ii) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

ii)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| iii) | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

iii)

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| b) | kui katsetes ei kasutata ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:






  i) | moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C1; |
| --- | --- | --- |

b)

kui katsetes ei kasutata ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:

i)

moodul B (ELi tüübihindamine) koos mooduliga C1;

| ii) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus). |
| --- | --- |

ii)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus).

Artikkel 22

Müratase

1.   Sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga või sisemootoriga väikelaevade müra suhtes ning selliste sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga väikelaevade või sisemootoriga väikelaevade müra suhtes, mida on oluliselt ümber ehitatud ning mis seejärel lastakse turule viie aasta jooksul alates ümberehitamisest, kohaldab tootja järgmisi otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud menetlusi:

| a) | kui katsetes kasutatakse müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:






  i) | moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega); |
| --- | --- | --- |

a)

kui katsetes kasutatakse müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:

i)

moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega);

| ii) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

ii)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| iii) | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

iii)

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| b) | kui katsetes ei kasutata müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis moodulit G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

b)

kui katsetes ei kasutata müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis moodulit G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| c) | kui hindamisel kasutatakse Froude’i arvu ning võimsuse ja veeväljasurve suhte meetodit, siis üht järgmistest moodulitest:






  i) | moodul A (tootmise sisekontroll); |
| --- | --- | --- |

c)

kui hindamisel kasutatakse Froude’i arvu ning võimsuse ja veeväljasurve suhte meetodit, siis üht järgmistest moodulitest:

i)

moodul A (tootmise sisekontroll);

| ii) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

ii)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| iii) | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus). |
| --- | --- |

iii)

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus).

2.   Jettide ning väikelaevadele paigaldamiseks ette nähtud päramootorite ja sisseehitatud väljalaskesüsteemiga sisepäramootorite müra suhtes kohaldab jeti või mootori tootja järgmisi otsuse nr 768/2008/EÜ II lisas sätestatud menetlusi:

| a) | kui katsetes kasutatakse müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:






  i) | moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega); |
| --- | --- | --- |

a)

kui katsetes kasutatakse müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis üht järgmistest moodulitest:

i)

moodul A1 (tootmise sisekontroll koos kontrollitava toote katsetamisega);

| ii) | moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

ii)

moodul G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus);

| iii) | moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus); |
| --- | --- |

iii)

moodul H (täielikul kvaliteedi tagamisel põhinev vastavus);

| b) | kui katsetes ei kasutata müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis moodulit G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus). |
| --- | --- |

b)

kui katsetes ei kasutata müra mõõtmise ühtlustatud standardeid, siis moodulit G (üksiktoote tõendamisel põhinev vastavus).

Artikkel 23

Ehitusjärgne hindamine

Artikli 19 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud ehitusjärgset hindamist teostatakse vastavalt V lisas sätestatule.

Artikkel 24

Täiendavad nõuded

1.   Kui kasutatakse otsuse nr 768/2008/EÜ II lisa moodulit B, teostatakse ELi tüübihindamine kõnealuse mooduli punkti 2 teises taandes täpsustatud viisil.

Moodulis B viidatud tootetüüp võib hõlmata toote mitut versiooni tingimusel, et

| a) | selliste versioonide vahelised erinevused ei mõjuta ohutust ega muid toote toimimisega seotud nõudeid ning |
| --- | --- |

a)

selliste versioonide vahelised erinevused ei mõjuta ohutust ega muid toote toimimisega seotud nõudeid ning

| b) | toote versioonidele viidatakse vastavas ELi tüübihindamistõendis, vajaduse korral algsesse tõendisse muudatuste tegemisega. |
| --- | --- |

b)

toote versioonidele viidatakse vastavas ELi tüübihindamistõendis, vajaduse korral algsesse tõendisse muudatuste tegemisega.

2.   Kui kasutatakse otsuse nr 768/2008/EÜ II lisa moodulit A1, teostatakse tootekontrolli ühel või mitmel tootja toodangut esindaval veesõidukil ning kohaldatakse käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud täiendavaid nõudeid.

3.   Otsuse nr 768/2008/EÜ II lisa moodulites A1 ja C1 nimetatud ettevõttesiseste akrediteeritud asutuste kasutamise võimalust ei kohaldata.

4.   Kui kasutatakse otsuse nr 768/2008/EÜ II lisa moodulit F, kohaldatakse heiteid käsitlevatele nõuetele vastavuse hindamisel käesoleva direktiivi VII lisas kirjeldatud menetlust.

5.   Kui käesoleva direktiivi heiteid käsitlevatele nõuetele vastavuse hindamisel kasutatakse otsuse nr 768/2008/EÜ II lisa moodulit C ja kui tootja ei rakenda otsuse nr 768/2008/EÜ II lisa moodulis H kirjeldatud asjakohast kvaliteedisüsteemi, teostab tootekontrolli või laseb selle teostada tootja valitud teavitatud asutus enda kindlaks määratud juhuslike ajavahemike järel, et kontrollida toote sisekontrolli kvaliteeti. Kui kvaliteet ei osutu rahuldavaks või kui on vaja kontrollida tootja esitatud andmete õigsust, kohaldatakse käesoleva direktiivi VIII lisas sätestatud menetlust.

Artikkel 25

Tehniline dokumentatsioon

1.   Artikli 7 lõikes 2 osutatud tehniline dokumentatsioon sisaldab kõiki asjakohaseid andmeid ja üksikasju nende tootja kasutatud vahendite kohta, millega tagatakse toote vastavus artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud nõuetele. Eelkõige sisaldab see IX lisas loetletud asjakohaseid dokumente.

2.   Tehniline dokumentatsioon tagab, et projekteerimine, ehitamine, käitamine ja vastavuse hindamine oleksid selgelt mõistetavad.

V   PEATÜKK

VASTAVUSHINDAMISASUTUSTE TEAVITAMINE

Artikkel 26

Teavitamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike asutustest, kes on kolmandate isikutena volitatud täitma vastavushindamisülesandeid käesoleva direktiivi alusel.

Artikkel 27

Teavitavad asutused

1.   Liikmesriigid määravad teavitava asutuse, kes vastutab vastavushindamisasutuste käesoleva direktiivi kohaseks hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste järelevalveks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest ning artikli 32 sätetele vastavuse eest.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.

3.   Kui teavitav asutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 nimetatud hindamise, teavitamise või järelevalve asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja vastama mutatis mutandis artiklis 28 sätestatud nõuetele. Peale selle peab kõnealusel asutusel olema kehtestatud kord oma tegevusest tulenevate kulude katmiseks.

4.   Teavitav asutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest.

Artikkel 28

Nõuded teavitavatele asutustele

1.   Teavitav asutus luuakse nii, et ei tekiks huvide konflikti vastavushindamisasutustega.

2.   Teavitava asutuse struktuur ja töökorraldus on selline, et on tagatud asutuse tegevuse objektiivsus ja erapooletus.

3.   Teavitava asutuse struktuur on selline, et kõik vastavushindamisasutusest teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole teostanud hindamist.

4.   Teavitav asutus ei paku ega osuta teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamisteenuseid ärilisel või konkureerival alusel.

5.   Teavitav asutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

6.   Teavitaval asutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevaid töötajaid.

Artikkel 29

Teavitavate asutuste teabekohustus

Liikmesriigid annavad komisjonile teada oma menetlustest vastavushindamisasutuste hindamiseks ja nendest teavitamiseks ning teavitatud asutuste järelevalveks ning nende menetluste muudatustest.

Komisjon teeb nimetatud teabe avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 30

Nõuded teavitatud asutustele

1.   Käesoleva direktiivi alusel toimuva teavitamise puhul täidavad vastavushindamisasutused lõigetes 2–11 sätestatud nõuded.

2.   Vastavushindamisasutused luuakse siseriikliku õiguse alusel ning nad on juriidilised isikud.

3.   Vastavushindamisasutus on kolmandast isikust asutus, mis on sõltumatu organisatsioonist või tootest, mida ta hindab.

Asutust, mis kuulub ettevõtjate ühendusse või kutseliitu, mis esindab ettevõtjaid, kes on seotud tema hinnatavate toodete projekteerimise, tootmise, tarnimise, monteerimise, kasutamise või hooldamisega, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tõendatud on selle sõltumatus ja igasugune huvide konflikti puudumine.

4.   Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei ole hinnatava toote projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühegi nimetatud osalise esindaja. See ei välista vastavushindamisasutuste tegevuseks vajalike hinnatavate toodete kasutamist ega nende toodete kasutamist isiklikul otstarbel.

Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei ole otseselt seotud nimetatud toodete projekteerimise, tootmise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esinda ühtegi osalist, kes nimetatud tegevusega tegeleb. Nad ei osale üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja usaldusväärsusega vastavushindamistoimingutes, mille teostamisest neid on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul.

Vastavushindamisasutused tagavad, et nende tütarettevõtjate või alltöövõtjate tegevus ei mõjuta nende vastavushindamistoimingute konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.

5.   Vastavushindamisasutused ja nende töötajad teostavad vastavushindamistoiminguid suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning on vabad igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võivad nende otsuseid või vastavushindamistoimingute tulemusi mõjutada, eriti seoses isikute või isikute rühmadega, kes on huvitatud nimetatud toimingute tulemustest.

6.   Vastavushindamisasutus on võimeline täitma talle artiklite 19–24 sätetega määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmisega seoses temast on teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise või täidetakse neid tema nimel ja vastutusel.

Vastavushindamisasutuse käsutuses on alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning iga teavitatud toodete tüübi või kategooria jaoks vajalikud:

| a) | tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

tehniliste teadmistega töötajad, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamisülesannete täitmiseks;

| b) | menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist teostatakse, tagades läbipaistvuse ning suutlikkuse neid menetlusi korrata.
  Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, milles eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust; |
| --- | --- |

b)

menetluste kirjeldused, mille kohaselt vastavushindamist teostatakse, tagades läbipaistvuse ning suutlikkuse neid menetlusi korrata.

Asutusel on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, milles eristatakse ülesandeid, mida ta täidab teavitatud asutusena, ja muud tegevust;

| c) | menetlused tegevuse teostamiseks, milles võetakse arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda ja struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. |
| --- | --- |

c)

menetlused tegevuse teostamiseks, milles võetakse arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda ja struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Tal on vajalikud vahendid vastavushindamistoimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks ning juurdepääs kogu vajalikule varustusele või vahenditele.

7.   Vastavushindamistoimingute eest vastutavatel töötajatel on järgmised omadused:

| a) | usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses nimetatud vastavushindamisasutust on teavitatud; |
| --- | --- |

a)

usaldusväärne tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistoiminguid, mille täitmisega seoses nimetatud vastavushindamisasutust on teavitatud;

| b) | rahuldavad teadmised nende teostatavate hindamiste nõuete kohta ning piisav pädevus nimetatud hindamiste teostamiseks; |
| --- | --- |

b)

rahuldavad teadmised nende teostatavate hindamiste nõuete kohta ning piisav pädevus nimetatud hindamiste teostamiseks;

| c) | piisav teadmine ja arusaamine olulistest nõuetest, kohaldatavatest ühtlustatud standarditest, asjakohastest liidu ühtlustamisõigusaktidest ja siseriiklikest õigusaktidest; |
| --- | --- |

c)

piisav teadmine ja arusaamine olulistest nõuetest, kohaldatavatest ühtlustatud standarditest, asjakohastest liidu ühtlustamisõigusaktidest ja siseriiklikest õigusaktidest;

| d) | võime koostada hindamise teostamist tõestavaid sertifikaate, registreid ja aruandeid. |
| --- | --- |

d)

võime koostada hindamise teostamist tõestavaid sertifikaate, registreid ja aruandeid.

8.   Tagatakse vastavushindamisasutuste, nende juhtkonna ja hindamistöötajate erapooletus.

Vastavushindamisasutuse juhtkonna ja hindamistöötajate tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest.

9.   Vastavushindamisasutused võtavad endale vastutuskindlustuse, välja arvatud juhul, kui siseriikliku õiguse alusel lasub vastutus liikmesriigil või kui vastavushindamise eest vastutab otseselt liikmesriik ise.

10.   Vastavushindamisasutuse töötajad hoiavad ametisaladust seoses kogu teabega, mis on saadud artiklite 19–24 või nende jõustamiseks vastu võetud siseriikliku õiguse sätete kohaselt täidetud ülesannete käigus, välja arvatud selle liikmesriigi pädevate asutuste puhul, kus vastavushindamisasutus tegutseb. Kaitstakse omandiõigust.

11.   Vastavushindamisasutused võtavad osa standardimisest või tagavad oma hindamistöötajate teadlikkuse asjakohasest standardimistegevusest ja artikli 42 alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisrühma tegevusest ning kohaldab nimetatud rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente üldsuunistena.

Artikkel 31

Vastavuse eeldus

Kui vastavushindamisasutus tõendab oma vastavust asjakohastes ühtlustatud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse tema vastavust artiklis 30 sätestatud nõuetele, kui kohaldatavad ühtlustatud standardid hõlmavad neid nõudeid.

Artikkel 32

Teavitatud asutuste tütarettevõtjad ja alltöövõtjad

1.   Kui teavitatud asutus kasutab vastavushindamisega seotud ülesannete täitmiseks alltöövõtjaid või tütarettevõtjat, siis tagab ta, et alltöövõtja või tütarettevõtja vastab artiklis 30 sätestatud nõuetele, ning teatab sellest teavitavale asutusele.

2.   Teavitatud asutus vastutab täielikult oma alltöövõtjate ja tütarettevõtjate täidetud ülesannete eest, olenemata nende asukohast.

3.   Alltöövõtjaid või tütarettevõtjat võib kasutada ainult kliendi nõusolekul.

4.   Teavitatud asutus hoiab teavitavatele asutustele kättesaadaval dokumente, mis käsitlevad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende tehtud tööd artiklite 19–24 alusel.

Artikkel 33

Teavitamise taotlus

1.   Vastavushindamisasutus esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale asutusele, mille territooriumil ta asub.

2.   Koos lõikes 1 osutatud taotlusega esitab ta vastavushindamistoimingute, vastavushindamismooduli või -moodulite ja toote või toodete kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistuse, mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab artiklis 30 sätestatud nõuetele, kui selline tunnistus on olemas.

3.   Kui asjaomane vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale asutusele kogu dokumentaalse tõendusmaterjali, mis on vajalik, et kontrollida, tunnistada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artiklis 30 sätestatud nõuetele.

Artikkel 34

Teavitamismenetlus

1.   Teavitavad asutused võivad teavitada ainult neist vastavushindamisasutustest, mis vastavad artiklis 30 sätestatud nõuetele.

2.   Teavitavad asutused kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni välja arendatud ja hallatavat elektroonilist teavitamisvahendit.

3.   Teavitus sisaldab täielikku ülevaadet vastavushindamistoimingutest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja tootest või toodetest ning asjakohast pädevuse tõendamist.

4.   Kui teavitus ei põhine artikli 33 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumendid, mis tõendavad vastavushindamisasutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle jätkuv vastavus artiklis 30 sätestatud nõuetele.

5.   Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse tegevusega tegeleda ainult siis, kui komisjon ja teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul alates teavitamisest juhul, kui kasutatakse akrediteerimistunnistust, ja kahe kuu jooksul alates teavitamisest juhul, kui akrediteerimist ei kasutata.

Käesoleva direktiivi mõistes käsitatakse akrediteeritud asutusena ainult sellist asutust.

6.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõikidest edasistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses.

Artikkel 35

Identifitseerimisnumbrid ja teavitatud asutuste nimekirjad

1.   Komisjon määrab igale teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri.

Ta määrab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme erineva liidu õigusakti alusel.

Lisaks annavad liikmesriigid identifitseerimiskoodi sellele teavitatud asutusele, kellele teavitav asutus on andnud loa teha ehitusjärgseid vastavushindamisi.

2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja asjakohasel juhul -koode ja tegevust, mille teostamiseks neist on teavitatud.

Komisjon tagab kõnealuse nimekirja ajakohastamise.

Artikkel 36

Muudatused teavituses

1.   Kui teavitav asutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 30 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab, peatab või tühistab teavitav asutus teavituse sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teavitab sellest viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike.

2.   Kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, siis võtab teavitav liikmesriik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleksid nõudmise korral kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalveasutustele.

Artikkel 37

Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine

1.   Komisjon uurib igat juhtumit, kui tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida talle pandud nõudeid ja vastutust.

2.   Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmise korral kogu teabe, mis on seotud teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega.

3.   Komisjon tagab, et kogu tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on saanud, käsitletakse konfidentsiaalselt.

4.   Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või on lakanud täitmast teavitamise aluseks olevaid nõudeid, võtab ta vastu rakendusakti, milles nõutakse, et teavitav liikmesriik võtaks parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral tühistaks teavituse.

Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 50 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.

Artikkel 38

Teavitatud asutuste tegevusalased kohustused

1.   Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas artiklites 19–24 sätestatud vastavushindamismenetlustega.

2.   Vastavushindamist teostatakse proportsionaalselt, vältides ettevõtjate ja eraisikust importijate liigset koormamist. Vastavushindamisasutused võtavad oma ülesannete täitmisel arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda ja struktuuri, asjaomase tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Seejuures tagavad nad siiski piisava ranguse ja kaitsetaseme, mida käesoleva direktiivi sätete kohaselt toote vastavuse tagamiseks nõutakse.

3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja või eraisikust importija ei ole kinni pidanud artikli 4 lõikes 1 ja I lisas sätestatud nõuetest või vastavatest ühtlustatud standarditest, siis nõuab ta kõnealuselt tootjalt või eraisikust importijalt sobivate parandusmeetmete võtmist ega väljasta vastavussertifikaati.

4.   Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus vastavuse järelevalve käigus, et toode ei vasta enam nõuetele, siis nõuab ta tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi.

5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või kui neil ei ole vajalikku mõju, siis piirab, peatab või tühistab teavitatud asutus mis tahes sertifikaadi vastavalt vajadusele.

Artikkel 39

Edasikaebamise kord

Liikmesriigid tagavad, et teavitatud asutuse otsuste vaidlustamiseks nähakse ette edasikaebamise kord.

Artikkel 40

Teavitatud asutuste teabekohustus

1.   Teavitatud asutus edastab teavitavale asutusele teabe järgmise kohta:

| a) | sertifikaatide andmisest keeldumine, nende peatamine või tühistamine; |
| --- | --- |

a)

sertifikaatide andmisest keeldumine, nende peatamine või tühistamine;

| b) | kõik teavitamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud; |
| --- | --- |

b)

kõik teavitamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud;

| c) | kõik turujärelevalveasutustelt vastavushindamistoimingute kohta saadud teabenõuded; |
| --- | --- |

c)

kõik turujärelevalveasutustelt vastavushindamistoimingute kohta saadud teabenõuded;

| d) | nõudmise korral nende tegevusalas teostatud vastavushindamistoimingud ja muud tehtud toimingud, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt. |
| --- | --- |

d)

nõudmise korral nende tegevusalas teostatud vastavushindamistoimingud ja muud tehtud toimingud, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt.

2.   Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud samalaadsete vastavushindamistoimingute ja samade toodetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja nõudmise korral positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.

Artikkel 41

Kogemuste vahetamine

Komisjon korraldab liikmesriikides teavituspoliitika eest vastutavate asutuste vahel kogemuste vahetamise.

Artikkel 42

Teavitatud asutuste koordineerimine

Komisjon tagab käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vahelise sobiva koordineerimise ja koostöö ning selle nõuetekohase toimimise valdkondlike teavitatud asutuste rühma või rühmade kujul.

Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma või rühmade töös otseselt või määratud esindajate vahendusel.

VI   PEATÜKK

LIIDU TURUJÄRELEVALVE, LIIDU TURULE SISENEVATE TOODETE KONTROLL NING KAITSEMEETMETE MENETLUS

Artikkel 43

Liidu turujärelevalve ning liidu turule sisenevate toodete kontroll

Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävate toodete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 15 lõiget 3 ja artikleid 16–29.

Artikkel 44

Liikmesriigi tasandil ohtu kujutavate toodetega tegelemise menetlus

1.   Kui liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jääv toode kujutab ohtu inimeste tervisele või turvalisusele, varale või keskkonnale, siis teostavad nad asjaomase toote hindamise käesolevas direktiivis sätestatud asjakohaste nõuete põhjal. Asjaomased ettevõtjad või eraisikust importijad teevad turujärelevalveasutustega vajalikul viisil koostööd.

Ettevõtja puhul, kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et asjakohane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia, või kõrvaldaksid toote turult või nõuaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul, arvestades ohu suurust.

Eraisikust importija puhul, kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis teatatakse viivitamata eraisikust importijale, et ta võtaks asjakohaseid parandusmeetmeid, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia, peataks toote kasutuselevõtu või peataks toote kasutamise, arvestades ohu suurust.

Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjakohast teavitatud asutust.

Käesoleva lõike teises ja kolmandas lõigus osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

2.   Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist on nad asjaomaselt ettevõtjalt nõudnud.

3.   Ettevõtja tagab, et kõikide tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud vastavate toodete suhtes võetakse vajalikud parandusmeetmed.

Eraisikust importija tagab, et tema poolt oma tarbeks liitu imporditud vastava toote suhtes võetakse vajalikud parandusmeetmed.

4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et riigisisesel turul toote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, toode turult kõrvaldada või tagasi nõuda.

Kui eraisikust importija ei võta piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata toote kasutuselevõtmine või keelata toote kasutamine või piirata selle kasutamist oma territooriumil.

Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest viivitamatult.

5.   Lõikes 4 osutatud teave sisaldab kõiki kättesaadavaid üksikasju, eelkõige teavet, mis on vajalik mittevastava toote identifitseerimiseks ning toote päritolu, väidetava mittevastavuse laadi ja seonduva riski iseloomu, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestuse kindlakstegemiseks, samuti asjaomase ettevõtja või eraisikust importija esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused märgivad eelkõige, kas mittevastavus on tingitud ühest järgmisest asjaolust:

| a) | toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, mis on seotud inimeste tervise või turvalisuse, vara või keskkonna kaitsega, või |
| --- | --- |

a)

toode ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, mis on seotud inimeste tervise või turvalisuse, vara või keskkonna kaitsega, või

| b) | esinevad puudused artiklis 14 viidatud ühtlustatud standardites, mis annavad vastavuse eelduse. |
| --- | --- |

b)

esinevad puudused artiklis 14 viidatud ühtlustatud standardites, mis annavad vastavuse eelduse.

6.   Liikmesriigid, kes ei ole käesoleva artikli alusel menetluse algatajad, teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike kõikidest võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest, mis on seotud asjaomase toote nõuetele mittevastavusega, ning juhul, kui nad ei ole nõus teavitatud siseriiklike meetmega, oma vastuväidetest.

7.   Kui kolme kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud teabe kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid liikmesriigi ajutise meetme suhtes, loetakse meede põhjendatuks.

8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase toote suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed, nagu toote kõrvaldamine nende turult.

Artikkel 45

Liidu kaitsemeetmete menetlus

1.   Kui artikli 44 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon arvab, et siseriiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis alustab komisjon viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjakohase ettevõtja või asjakohaste ettevõtjate või eraisikust importijaga ning hindab siseriiklikku meedet. Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon vastu rakendusakti, milles sedastatakse, kas siseriiklik meede on õigustatud või mitte.

Komisjoni otsus adresseeritakse kõikidele liikmesriikidele ning see edastatakse viivitamatult neile ja asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele või eraisikust importijale.

2.   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava toote kõrvaldamine oma turgudelt, ja teavitavad sellest komisjoni. Kui siseriiklikku meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks.

3.   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja toote mittevastavus tuleneb puudustest artikli 44 lõike 5 punktis b viidatud ühtlustatud standardites, siis kohaldab komisjon määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 11 kohast menetlust.

Artikkel 46

Formaalne mittevastavus

1.   Ilma et see piiraks artikli 44 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt või eraisikust importijalt asjaomase mittevastavuse kõrvaldamist pärast seda, kui ta on avastanud ühe järgmistest asjaoludest:

| a) | CE-märgis on tootele kinnitatud artiklit 16, 17 või 18 rikkudes; |
| --- | --- |

a)

CE-märgis on tootele kinnitatud artiklit 16, 17 või 18 rikkudes;

| b) | artiklis 17 osutatud CE-märgist ei ole kinnitatud; |
| --- | --- |

b)

artiklis 17 osutatud CE-märgist ei ole kinnitatud;

| c) | ELi vastavusdeklaratsiooni või III lisas osutatud deklaratsiooni ei ole koostatud; |
| --- | --- |

c)

ELi vastavusdeklaratsiooni või III lisas osutatud deklaratsiooni ei ole koostatud;

| d) | ELi vastavusdeklaratsioon või III lisas osutatud deklaratsioon ei ole koostatud nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

d)

ELi vastavusdeklaratsioon või III lisas osutatud deklaratsioon ei ole koostatud nõuetekohaselt;

| e) | tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik; |
| --- | --- |

e)

tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik;

| f) | artikli 7 lõikes 6 või artikli 9 lõikes 3 osutatud teave on puudu, vale või puudulik; |
| --- | --- |

f)

artikli 7 lõikes 6 või artikli 9 lõikes 3 osutatud teave on puudu, vale või puudulik;

| g) | artiklis 7 või 9 sätestatud haldusnõudeid ei ole täidetud. |
| --- | --- |

g)

artiklis 7 või 9 sätestatud haldusnõudeid ei ole täidetud.

2.   Kui lõikes 1 osutatud mittevastavus püsib, siis võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed toote turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagab, et see kõrvaldatakse turult või nõutakse tagasi, või juhul, kui toote on enda tarbeks importinud eraisikust importija, et toote kasutamine keelatakse või seda piiratakse.

VII   PEATÜKK

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID

Artikkel 47

Volituste delegeerimine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 48 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta

| a) | tehniliste teadmiste arengu ja uute teaduslike tõendite arvessevõtmiseks






  i) | I lisa B osa punkte 2.3, 2.4 ja 2.5 ja 3. jagu ning C osa 3. jagu; |
| --- | --- | --- |

a)

tehniliste teadmiste arengu ja uute teaduslike tõendite arvessevõtmiseks

i)

I lisa B osa punkte 2.3, 2.4 ja 2.5 ja 3. jagu ning C osa 3. jagu;

| ii) | VII ja IX lisa ning |
| --- | --- |

ii)

VII ja IX lisa ning

| b) | V lisa, et võtta arvesse tehniliste teadmiste arengut, võrdväärse vastavuse tagamise piisavust ja uusi teaduslikke tõendeid. |
| --- | --- |

b)

V lisa, et võtta arvesse tehniliste teadmiste arengut, võrdväärse vastavuse tagamise piisavust ja uusi teaduslikke tõendeid.

Artikkel 48

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 47 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 17. jaanuarist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 47 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmisotsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 47 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 49

Rakendusaktid

1.   Et võtta arvesse tehniliste teadmiste arengut ja tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, mis käsitlevad:

| a) | üksikasjalikke menetlusi artikli 24 rakendamiseks, võttes arvesse käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete vastavushindamisega seotud konkreetseid vajadusi; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikke menetlusi artikli 24 rakendamiseks, võttes arvesse käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete vastavushindamisega seotud konkreetseid vajadusi;

| b) | I lisa A osa punktis 1 sätestatud veesõidukite konstruktsioonikategooriate üksikasjalikku kohaldamist, sealhulgas selles kasutatud ilmastikuterminite ja mõõteskaalade kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

I lisa A osa punktis 1 sätestatud veesõidukite konstruktsioonikategooriate üksikasjalikku kohaldamist, sealhulgas selles kasutatud ilmastikuterminite ja mõõteskaalade kasutamiseks;

| c) | üksikasjalikke menetlusi I lisa A osa punktis 2.1 sätestatud veesõidukite identifitseerimiseks, sealhulgas terminoloogia selgitamine, ning väljaspool liitu asutatud tootjatele tootja koodide andmiseks ja haldamiseks; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikke menetlusi I lisa A osa punktis 2.1 sätestatud veesõidukite identifitseerimiseks, sealhulgas terminoloogia selgitamine, ning väljaspool liitu asutatud tootjatele tootja koodide andmiseks ja haldamiseks;

| d) | teavet I lisa A osa punktis 2.2 sätestatud tehasetähise kohta; |
| --- | --- |

d)

teavet I lisa A osa punktis 2.2 sätestatud tehasetähise kohta;

| e) | I lisa A osa punktis 5.7 osutatud navigatsioonitulesid käsitlevate eeskirjade kohaldamist; |
| --- | --- |

e)

I lisa A osa punktis 5.7 osutatud navigatsioonitulesid käsitlevate eeskirjade kohaldamist;

| f) | I lisa A osa punktis 5.8 sätestatud heite vettejuhtimise vältimise korda, eelkõige seoses kogumispaakide kasutamisega; |
| --- | --- |

f)

I lisa A osa punktis 5.8 sätestatud heite vettejuhtimise vältimise korda, eelkõige seoses kogumispaakide kasutamisega;

| g) | gaasiseadmete paigaldamist ja katsetamist ning alaliselt paigaldatud gaasisüsteeme veesõidukitel; |
| --- | --- |

g)

gaasiseadmete paigaldamist ja katsetamist ning alaliselt paigaldatud gaasisüsteeme veesõidukitel;

| h) | kasutusjuhendi vormi ja sisu; |
| --- | --- |

h)

kasutusjuhendi vormi ja sisu;

| i) | artiklis 51 osutatud liikmesriikidele täitmiseks mõeldud aruandeküsimustiku vormi ja sisu. |
| --- | --- |

i)

artiklis 51 osutatud liikmesriikidele täitmiseks mõeldud aruandeküsimustiku vormi ja sisu.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulisuse tõttu, kui toode kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele või turvalisusele, varale või keskkonnale seoses lõike 1 punktidega a, b, e, f ja g, võtab komisjon kooskõlas artikli 50 lõikes 4 osutatud menetlusega viivitamata vastu kohaldatavad rakendusaktid.

Artikkel 50

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

5.   Komisjon konsulteerib komiteega kõigis küsimustes, mille puhul on määruse (EL) nr 1025/2012 või muude liidu õigusaktide kohaselt nõutav konsulteerimine valdkondlike ekspertidega.

6.   Komitee võib lisaks käsitleda kõiki muid käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi, mida võib kodukorra kohaselt tõstatada eesistuja või liikmesriigi esindaja.

VIII   PEATÜKK

HALDUSLIKUD ERISÄTTED

Artikkel 51

Aruandlus

Hiljemalt 18. jaanuariks 2021 ja seejärel iga viie aasta järel täidavad liikmesriigid komisjoni välja antud küsimustiku käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.

Hiljemalt 18. jaanuariks 2022 ja seejärel iga viie aasta järel koostab komisjon esimeses lõigus viidatud küsimustikule antud vastuste alusel aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 52

Läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt 18. jaanuariks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded järgmise kohta:

| a) | ujuvvahendite käiturite heidete edasise vähendamise tehniline teostatavus, ning käiturite ja käitamissüsteemide suhtes rakendatavate kütuseaurusid ja kütusesüsteeme käsitlevate nõuete kehtestamine, võttes arvesse tehnoloogiate kulutõhusust ja vajadust leppida kokku sektori ülemaailmselt ühtlustatud väärtustes, võttes arvesse kõiki olulisi turualgatusi, ning |
| --- | --- |

a)

ujuvvahendite käiturite heidete edasise vähendamise tehniline teostatavus, ning käiturite ja käitamissüsteemide suhtes rakendatavate kütuseaurusid ja kütusesüsteeme käsitlevate nõuete kehtestamine, võttes arvesse tehnoloogiate kulutõhusust ja vajadust leppida kokku sektori ülemaailmselt ühtlustatud väärtustes, võttes arvesse kõiki olulisi turualgatusi, ning

| b) | tuule tugevusele ja olulisele lainekõrgusele vastupidavusel põhinevate, I lisas loetletud veesõidukite konstruktsioonikategooriate mõju tarbija teavitamisele ja tootjatele, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, võttes arvesse rahvusvahelise standardimise arengusuundi. Nimetatud aruanne sisaldab hinnangut selle kohta, kas veesõidukite konstruktsioonikategooriaid on vaja täiendavalt täpsustada või allklassideks jaotada, ning soovitab vajaduse korral täiendavaid alamkategooriaid. |
| --- | --- |

b)

tuule tugevusele ja olulisele lainekõrgusele vastupidavusel põhinevate, I lisas loetletud veesõidukite konstruktsioonikategooriate mõju tarbija teavitamisele ja tootjatele, eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, võttes arvesse rahvusvahelise standardimise arengusuundi. Nimetatud aruanne sisaldab hinnangut selle kohta, kas veesõidukite konstruktsioonikategooriaid on vaja täiendavalt täpsustada või allklassideks jaotada, ning soovitab vajaduse korral täiendavaid alamkategooriaid.

Vajaduse korral lisatakse esimese lõigu punktides a ja b osutatud aruannetele õigusakti ettepanekud.

Artikkel 53

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mis võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine.

Ettenähtud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning neid võib suurendada, kui asjaomane ettevõtja või eraisikust importija on varem toime pannud käesoleva direktiivi sätete samalaadse rikkumise.

IX   PEATÜKK

LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 54

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18. jaanuariks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 18. jaanuarist 2016. Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide tekstid.

Artikkel 55

Üleminekuaeg

1.   Liikmesriigid ei tõkesta selliste direktiivi 94/25/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate toodete turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu, mis on kooskõlas kõnealuse direktiiviga ning mis lasti turule või võeti kasutusele enne 18. jaanuari 2017.

2.   Liikmesriigid ei tõkesta selliste kuni 15 kW võimsusega sädesüütega päramootorite turul kättesaadavaks tegemist ega kasutuselevõttu, mis vastavad I lisa B osa punktis 2.1 sätestatud I etapi heite piirnormidele ning mille on tootnud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad vastavalt komisjoni soovitusele 2003/361/EÜ (14) ning mis on lastud turule enne 18. jaanuari 2020.

Artikkel 56

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 94/25/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 18. jaanuarist 2016. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 57

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 58

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 20. november 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 30.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. novembri 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 15.

3

(4)  ELT L 214, 26.8.2003, lk 18.

4

(5)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

5

(6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

6

(7)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

7

(8)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

8

(9)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

9

(10)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.

10

(11)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

11

(12)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

12

(13)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

13

(14)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

14

---

I LISA

OLULISED NÕUDED

A.   Olulised nõuded artikli 2 lõikes 1 osutatud toodete projekteerimisel ja ehitamisel.

1.   VEESÕIDUKITE KONSTRUKTSIOONIKATEGOORIAD

| Konstruktsioonikategooria | Tuule tugevus
  (Beaufort’i skaala) | Oluline lainekõrgus
  (H 1⁄3, meetrid) |
| --- | --- | --- |
| A | üle 8 | üle 4 |
| B | kuni 8 (kaasa arvatud) | kuni 4 (kaasa arvatud) |
| C | kuni 6 (kaasa arvatud) | kuni 2 (kaasa arvatud) |
| D | kuni 4 (kaasa arvatud) | kuni 0,3 (kaasa arvatud) |

Konstruktsioonikategooria

Tuule tugevus

(Beaufort’i skaala)

Oluline lainekõrgus

(H 1⁄3, meetrid)

A

üle 8

üle 4

B

kuni 8 (kaasa arvatud)

kuni 4 (kaasa arvatud)

C

kuni 6 (kaasa arvatud)

kuni 2 (kaasa arvatud)

D

kuni 4 (kaasa arvatud)

kuni 0,3 (kaasa arvatud)

Selgitavad märkused:

| A. | Konstruktsioonikategooria A väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega, mis võib ületada 8 palli (Beaufort’i skaala järgi) ning olulise lainekõrgusega 4 m ja üle selle, kuid välja arvatud erakorralistes tingimustes, nagu torm, tugev torm, orkaan, tornaado ning merel valitsevad äärmuslikud tingimused või suured lained. |
| --- | --- |

A.

Konstruktsioonikategooria A väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega, mis võib ületada 8 palli (Beaufort’i skaala järgi) ning olulise lainekõrgusega 4 m ja üle selle, kuid välja arvatud erakorralistes tingimustes, nagu torm, tugev torm, orkaan, tornaado ning merel valitsevad äärmuslikud tingimused või suured lained.

| B. | Konstruktsioonikategooria B väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega kuni 8 palli (kaasa arvatud) ning olulise lainekõrgusega kuni 4 meetrit (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

B.

Konstruktsioonikategooria B väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega kuni 8 palli (kaasa arvatud) ning olulise lainekõrgusega kuni 4 meetrit (kaasa arvatud).

| C. | Konstruktsioonikategooria C väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega kuni 6 palli (kaasa arvatud) ning olulise lainekõrgusega kuni 2 meetrit (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

C.

Konstruktsioonikategooria C väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega kuni 6 palli (kaasa arvatud) ning olulise lainekõrgusega kuni 2 meetrit (kaasa arvatud).

| D. | Konstruktsioonikategooria D väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega kuni 4 palli (kaasa arvatud) ning olulise lainekõrgusega kuni 0,3 meetrit (kaasa arvatud), kusjuures üksikute lainete kõrgus võib olla kuni 0,5 m.
  Kõikidesse konstruktsioonikategooriatesse kuuluvad veesõidukid peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et nad vastavad käesolevas lisas loetletud püsivuse, ujuvuse ja muude asjakohaste oluliste nõuete parameetritele ning on hästi juhitavad. |
| --- | --- |

D.

Konstruktsioonikategooria D väikelaev on projekteeritud sõitmiseks tuule tugevusega kuni 4 palli (kaasa arvatud) ning olulise lainekõrgusega kuni 0,3 meetrit (kaasa arvatud), kusjuures üksikute lainete kõrgus võib olla kuni 0,5 m.

Kõikidesse konstruktsioonikategooriatesse kuuluvad veesõidukid peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et nad vastavad käesolevas lisas loetletud püsivuse, ujuvuse ja muude asjakohaste oluliste nõuete parameetritele ning on hästi juhitavad.

2.   ÜLDNÕUDED

2.1.   Veesõiduki identifitseerimine

Kõik veesõidukid märgistatakse identifitseerimisnumbriga, mis sisaldab järgmist teavet:

| 1) | tootja riigikood, |
| --- | --- |

1)

tootja riigikood,

| 2) | liikmesriigi riikliku asutuse antud unikaalne tootja kood, |
| --- | --- |

2)

liikmesriigi riikliku asutuse antud unikaalne tootja kood,

| 3) | unikaalne seerianumber, |
| --- | --- |

3)

unikaalne seerianumber,

| 4) | tootmise kuu ja aasta, |
| --- | --- |

4)

tootmise kuu ja aasta,

| 5) | mudeli aasta. |
| --- | --- |

5)

mudeli aasta.

Esimeses punktis osutatud identifitseerimisnumbri üksikasjalikud nõuded on sätestatud asjakohases ühtlustatud standardis.

2.2.   Veesõiduki tehasetähis

Iga veesõiduk on varustatud veesõiduki identifitseerimisnumbrist eraldi kinnitatud, püsiva tähisega, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | tootja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress;

| b) | artiklis 18 sätestatud CE-märgis; |
| --- | --- |

b)

artiklis 18 sätestatud CE-märgis;

| c) | veesõiduki konstruktsioonikategooria vastavalt jaotisele 1; |
| --- | --- |

c)

veesõiduki konstruktsioonikategooria vastavalt jaotisele 1;

| d) | tootja poolt maksimaalselt lubatud last tulenevalt punktist 3.6, välja arvatud kinnitatud kütusepaakide sisu mass, kui need on täis; |
| --- | --- |

d)

tootja poolt maksimaalselt lubatud last tulenevalt punktist 3.6, välja arvatud kinnitatud kütusepaakide sisu mass, kui need on täis;

| e) | tootja poolt soovitatud inimeste arv veesõidukis. |
| --- | --- |

e)

tootja poolt soovitatud inimeste arv veesõidukis.

Ehitusjärgse hindamise puhul kontaktandmed ja punktis a osutatud nõuded sisaldavad vastavushindamise teostanud teavitatud asutuse andmeid.

2.3.   Kaitse üle parda kukkumise eest ja vahendid uuesti pardale pääsemiseks

Veesõiduk on konstrueeritud selliselt, et üle parda kukkumise oht oleks minimaalne ja et oleks lihtne tagasi pardale pääseda. Tagasi pardale pääsemise vahendid on vees olijale ilma kõrvalise abita kättesaadavad või kasutuselevõetavad.

2.4.   Nähtavus peamisest roolimiskohast

Väikelaevade puhul tagab peamine roolimiskoht käitajale normaalsetes kasutustingimustes (kiirus ja last) hea nähtavuse igas suunas.

2.5.   Kasutusjuhend

Iga toode on vastavalt artikli 7 lõikele 7 ja artikli 9 lõikele 4 varustatud kasutusjuhendiga. Kasutusjuhendis esitatakse ka kogu asjakohane teave toote ohutuks kasutamiseks, pöörates erilist tähelepanu paigaldamisele, hooldusele, tavapärasele kasutamisele, ohtude vältimisele ja riskijuhtimisele.

3.   TERVIKLIKKUSE JA KONSTRUKTSIOONINÕUDED

3.1.   Konstruktsioon

Materjalide ja konstruktsiooni valiku ja kombinatsiooniga tagatakse veesõiduki piisav igakülgne tugevus. Erilist tähelepanu pööratakse konstruktsioonikategooriale vastavalt jaotisele 1 ja tootja soovitatud maksimaalsele lastile vastavalt punktile 3.6.

3.2.   Püstuvus ja vabaparras

Veesõiduk on piisava püstuvuse ja vabapardaga, arvestades laeva konstruktsioonikategooriat vastavalt jaotisele 1 ja tootja soovitatud maksimaalset lasti vastavalt punktile 3.6.

3.3.   Ujuvus ja ujuvilpüsimine

Veesõiduk on konstrueeritud selliselt, et on tagatud ujuvusomadused, mis on kohased sellele konstruktsioonikategooriale vastavalt jaotisele 1, ja tootja soovitatud maksimaalsele lastile vastavalt punktile 3.6. Kõik ümberminekuriskiga elamiskõlblikud mitmekerelised väikelaevad peavad olema piisava ujuvusega, et laev jääks ujuvile ka ümberpööratud asendis.

Alla kuue meetri pikkune veesõiduk, mis on oma konstruktsioonikategoorias kasutamisel uppumise suhtes tundlikud, varustatakse kohaste uputatud olekus ujuvilpüsimise vahenditega.

3.4.   Avad laevakeres, laevalael ja tekiehitises

Avad laevakeres, laevalael ja tekiehitises ei tohi nõrgendada väikelaeva struktuurilist terviklikkust ja suletuna vastupidavusvõimet ilmastikutingimustele.

Aknad, illuminaatorid, uksed ja luugikatted taluvad veesurvet, mis neile nende spetsiifilistes asukohtades tõenäoliselt osaks saab, aga ka punktkoormust, mida avaldab tekil liikuvate inimeste raskus.

Vastavalt punktis 3.6 osutatud tootja soovitatud maksimaalsele lastile vastavast veeliinist allpool paiknevad laevakere seadised, mis on ette nähtud vee keresse või kerest välja laskmiseks, on varustatud sulgevahenditega, millele on tagatud kiire juurdepääs.

3.5.   Vee sissevool

Kõik veesõidukid on konstrueeritud selliselt, et uppumisoht on viidud miinimumini.

Vajaduse korral tuleb eriti tähelepanelik olla järgmise suhtes:

| a) | kokpitid ja pandurid, mis peaksid olema isedreenivad või varustatud muude vahenditega vee veesõiduki sisemusest eemale hoidmiseks; |
| --- | --- |

a)

kokpitid ja pandurid, mis peaksid olema isedreenivad või varustatud muude vahenditega vee veesõiduki sisemusest eemale hoidmiseks;

| b) | ventilatsiooniseadised; |
| --- | --- |

b)

ventilatsiooniseadised;

| c) | vee eemaldamine pumpade või muude vahenditega. |
| --- | --- |

c)

vee eemaldamine pumpade või muude vahenditega.

3.6.   Tootja soovitatud maksimaalne last

Tootja soovitatud maksimaalne last (kütus, vesi, toidumoon, mitmesugune sisseseade ja inimesed (kilogrammides)), mille kandmiseks veesõiduk on konstrueeritud, määratakse kindlaks vastavalt konstruktsioonikategooriale (jaotis 1), püstuvusele ja vabapardale (punkt 3.2) ning ujuvusele ja ujuvilpüsimisele (punkt 3.3).

3.7.   Päästeparve hoiustamise koht

Kõik konstruktsioonikategooriatesse A ja B kuuluvad väikelaevad ning üle kuue meetri pikkused konstruktsioonikategooriatesse C ja D kuuluvad väikelaevad on varustatud ühe või mitme hoiustamiskohaga päästeparve (päästeparvede) jaoks, mis on piisavalt suur (suured) niisuguse inimhulga mahutamiseks, mille vedamiseks väikelaev tootja soovituse kohaselt konstrueeriti. Päästeparve hoiustamise koht (kohad) on kogu aeg kergesti juurdepääsetav(ad).

3.8.   Pääsetee

Kõikidel elamiskõlblikel mitmekerelistel väikelaevadel, mis võivad ümber minna, peab olema ümbermineku korral kasutatav toimiv varuväljapääs. Kui on olemas alaspidises asendis kasutatav varuväljapääs, ei kahjusta see konstruktsiooni (punkt 3.1), püstuvust (punkt 3.2) ega ujuvust (punkt 3.3), olenemata sellest, kas väikelaev on püstises või alaspidises asendis

Igal elamiskõlblikul väikelaeval on tulekahju korral kasutatav toimiv varuväljapääs.

3.9.   Ankurdamine, sildumine ja pukseerimine

Kõik veesõidukid on konstruktsioonikategooriat ja omadusi arvestades varustatud ühe või mitme tugeva teraviku või mõne muu vahendiga, mida on võimalik turvaliselt kasutada ankurdamiseks, sildumiseks ja lastide pukseerimiseks.

4.   JUHTIMISOMADUSED

Tootja tagab veesõiduki juhtimisomaduste rahuldava taseme kõige võimsama käituri puhul, mille jaoks veesõiduk on konstrueeritud ja ehitatud. Kõikide käiturite puhul esitatakse kasutusjuhendis maksimaalne mootori nimivõimsus.

5.   PAIGALDUSNÕUDED

5.1.   Mootorid ja mootoriruum

5.1.1.   Sisemootor

Kõik sisemootorid on paigutatud eluruumidest eraldatud piiratud kohta ning paigaldatud selliselt, et nii tulekahjuoht või tulekahju levimise oht kui ka eluruumides mürgistest aurudest, kuumusest, mürast ja vibratsioonist tulenevad ohud on viidud miinimumini.

Sagedast ülevaatust ja/või teenindamist nõudvad mootori osad ja abiseadised on kergesti ligipääsetavad.

Mootoriruumis kasutatud isoleermaterjalid on põlematud.

5.1.2.   Ventilatsioon

Mootoriruum on ventileeritav. Vee sissepääsu mootoriruumi kõikidest avadest tuleb võimalikult vähendada.

5.1.3.   Kaitsmata osad

Kui mootor ei ole katte või kestaga kaitstud, siis kaetakse tervisekahjustusi põhjustada võivad mootori kaitsmata liikuvad või kuumad osad korralikult.

5.1.4.   Päramootori käivitamine

Mis tahes veesõidukile paigaldatud päramootor on varustatud seadisega, mis takistab mootori käivitamist, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| a) | kui mootor toodab alla 500 njuutoni (N) suurust staatilist tõukejõudu; |
| --- | --- |

a)

kui mootor toodab alla 500 njuutoni (N) suurust staatilist tõukejõudu;

| b) | kui mootor on varustatud piirava drosselseadisega mootori käivitamise ajal tõukejõu piiramiseks tasemele 500 N. |
| --- | --- |

b)

kui mootor on varustatud piirava drosselseadisega mootori käivitamise ajal tõukejõu piiramiseks tasemele 500 N.

5.1.5.   Juhita töötav jett

Jett projekteeritakse kas automaatse käituri väljalülitajaga või automaatseadmega, mis tagab vähendatud kiirusel ringikujulise edasiliikumise, kui juht tahtmatult sõidukilt maha või üle parda kukub.

5.1.6.   Roolipinni abil juhitavad päramootorid varustatakse hädaseiskamisseadisega, mille saab ühendada roolimehega.

5.2.   Kütusesüsteem

5.2.1.   Üldsätted

Tankimis-, hoiustamis-, ventilatsiooni- ja mootori toitesüsteemi seadmed ja paigaldised on konstrueeritud ja paigaldatud selliselt, et tulekahju- ja plahvatusoht on viidud miinimumini.

5.2.2.   Kütusepaagid

Kütusepaagid, torud ja liitmikud kinnitatakse ning eraldatakse mis tahes tugevatest soojusallikatest või kaitstakse nende eest. Materjal, millest paagid on valmistatud, ja nende konstruktsioon vastavad nende mahule ja kütuse liigile.

Bensiinipaakide asukohti tuleb ventileerida.

Bensiinipaagid ei moodusta osa kerest ning on

| a) | kaitstud kõikidest mootoritest ja muudest süüteallikatest pärineva tule eest; |
| --- | --- |

a)

kaitstud kõikidest mootoritest ja muudest süüteallikatest pärineva tule eest;

| b) | eraldatud eluruumidest. |
| --- | --- |

b)

eraldatud eluruumidest.

Diislikütusepaagid võivad olla kere sisse ehitatud.

5.3.   Elektrisüsteem

Elektrisüsteemid on konstrueeritud ja paigaldatud selliselt, et on tagatud veesõiduki nõuetekohane toimimine normaalsetes kasutustingimustes ning viidud miinimumini tulekahju tekkimise ja elektrilöögi saamise oht.

Kõik vooluahelad, välja arvatud akutoitel töötavad mootori käivitusahelad, jäävad ülekoormuse korral ohutuks.

Elektrilise käituri vooluahelal puudub teiste vooluahelatega selline vastastikmõju, et üks vooluahelatest ei tööta ettenähtud viisil.

Akudest eralduda võivate plahvatusohtlike gaaside kogunemise vältimiseks on tagatud ventilatsioon. Akud kinnitatakse kindlalt ning neid kaitstakse vee sissepääsu eest.

5.4.   Roolisüsteem

5.4.1.   Üldsätted

Rooli- ja käitamissüsteemid on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud selliselt, et need võimaldavad juhitavust ettenähtud töötingimuste korral.

5.4.2.   Avariiolukordades tegutsemine

Kõik purjede jõul liikuvad väikelaevad ning mitte purjede jõul liikuvad ühe käituriga ja kaugjuhitava rooliga roolimissüsteemidega väikelaevad on varustatud avariivahenditega, mis võimaldavad väikelaeva roolida vähendatud kiirusel.

5.5.   Gaasisüsteem

Olmetingimustes kasutatavad gaasisüsteemid on aurude väljastamist võimaldavat tüüpi ning need on projekteeritud ja paigaldatud selliselt, et välditakse lekkeid ja plahvatusohtu ning on tagatud võimalus teha lekkekontrolli. Materjalid ja komponendid on kasutatava spetsiifilise gaasi jaoks sobilikud, et taluda merekeskkonnale omaseid mõjusid ja kokkupuuteid.

Kõik gaasiseadmed, mida kasutatakse tootja poolt ette nähtud rakenduseks, paigaldatakse tootja juhiste kohaselt. Igal gaasiseadmel on jaotussüsteemi eraldi haru ning iga seadet kontrollitakse eraldi sulguriga. Lekete ja põlemissaadustega kaasnevate ohtude vältimiseks on tagatud piisav ventilatsioon.

Kõik püsivalt paigaldatud gaasisüsteemiga veesõidukid on varustatud piiratud alaga, kus asuvad kõik gaasiballoonid. Nimetatud piiratud ala eraldatakse eluruumidest, sellele on võimalik juurde pääseda vaid väljastpoolt ning seda ventileeritakse välja, et lekkiv gaas ei koguneks laeva siseruumidesse.

Eelkõige tuleb püsivaid gaasisüsteeme pärast paigaldamist katsetada.

5.6.   Tulekaitse

5.6.1.   Üldsätted

Paigaldatavate seadmete tüübi ja veesõiduki planeeringu puhul on arvesse võetud tuleohtu ja tule levikut. Erilist tähelepanu pööratakse lahtise leegiga seadmete ümbrusele, kuumadele aladele või mootoritele ja lisamasinatele, õli ja kütuse ülevoolamisele, katmata õli- ja kütusetorudele ning välditakse elektrijuhtmestiku paigaldamist soojusallikate ja kuumade alade kohale.

5.6.2.   Tuletõrjevahendid

Väikelaevad on varustatud tuleohule vastavate tuletõrjevahenditega või on tähistatud tuleohule vastavate tuletõrjevahendite asukoht ja võimsus. Laeva ei tohi kasutusse võtta enne, kui asjakohased tuletõrjevahendid on paigaldatud. Bensiinimootori mootoriruum on varustatud tulekustutussüsteemiga, mis hoiab tulekahju korral ära mootoriruumi avamise vajaduse. Kui väikelaev on varustatud kantavate tulekustutitega, siis paiknevad need kergesti ligipääsetavas kohas ning üks neist on paigutatud selliselt, et seda ulatub võtma väikelaeva peamisest roolimiskohast.

5.7.   Navigatsioonituled, märgid ja helisignalisatsioon

Kui veesõiduk on varustatud navigatsioonitulede, märkide ja helisignalisatsiooniga, siis on need vajaduse korral vastavuses 1972. aasta COLREGi (rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon) või CEVNI (Euroopa siseveeteede koodeks) eeskirjadega.

5.8.   Heite vettejuhtimise vältimine ja seadmed, mis hõlbustavad jäätmete kaldaletoimetamist

Veesõiduk on konstrueeritud selliselt, et on välistatud saasteainete (õli, kütuse jms) juhuslik üle parda voolamine.

Kõik väikelaevale paigaldatud tualetid ühendatakse üksnes kogumispaakide süsteemiga või veepuhastussüsteemiga.

Väikelaev, millele on paigaldatud kogumispaagid, varustatakse standardsete väljalaskeliitmikega, võimaldamaks vastuvõtuseadmete torude ühendamist väikelaeva väljalasketorustikuga.

Lisaks varustatakse kõik fekaale läbi laevakere juhtivad torud ventiilidega, mida on võimalik lukustada.

B.   Olulised nõuded seoses käiturite heidetega

Käiturid on heidete puhul vastavuses käesolevas osas sätestatud oluliste nõuetega.

1.   KÄITURI IDENTIFIKATSIOON

| 1.1. | Kõikidele mootoritele on selgelt märgitud järgmised andmed:






  a) | mootori valmistaja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress; asjakohasel juhul mootoreid kohandava isiku nimi ja kontaktaadress; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kõikidele mootoritele on selgelt märgitud järgmised andmed:

a)

mootori valmistaja nimi, registreeritud kaubanimi või registreeritud kaubamärk ning kontaktaadress; asjakohasel juhul mootoreid kohandava isiku nimi ja kontaktaadress;

| b) | mootoritüüp, vajaduse korral mootoritüüpkond; |
| --- | --- |

b)

mootoritüüp, vajaduse korral mootoritüüpkond;

| c) | mootori kordumatu seerianumber; |
| --- | --- |

c)

mootori kordumatu seerianumber;

| d) | artiklis 18 sätestatud CE-märgis. |
| --- | --- |

d)

artiklis 18 sätestatud CE-märgis.

| 1.2. | Punktis 1.1 viidatud märgistus peab püsima selgesti loetava ja kustumatuna mootori normaalse kasutusaja jooksul. Kui kasutatakse silte või plaate, tuleb need kinnitada nii, et need püsivad mootori normaalse kasutusaja vältel ja silte/plaate ei saa eemaldada ilma neid hävitamata või rikkumata. |
| --- | --- |

1.2.

Punktis 1.1 viidatud märgistus peab püsima selgesti loetava ja kustumatuna mootori normaalse kasutusaja jooksul. Kui kasutatakse silte või plaate, tuleb need kinnitada nii, et need püsivad mootori normaalse kasutusaja vältel ja silte/plaate ei saa eemaldada ilma neid hävitamata või rikkumata.

| 1.3. | Märgistus tuleb kinnitada mootori niisugusele osale, mis on vajalik mootori tavapäraseks toimimiseks ja mida mootori kasutusaja jooksul harilikult asendama ei pea. |
| --- | --- |

1.3.

Märgistus tuleb kinnitada mootori niisugusele osale, mis on vajalik mootori tavapäraseks toimimiseks ja mida mootori kasutusaja jooksul harilikult asendama ei pea.

| 1.4. | Peale selle tuleb see märgistus paigutada selliselt, et pärast kõikide mootori tööks vajalike komponentide paigaldamist on see kergesti nähtav. |
| --- | --- |

1.4.

Peale selle tuleb see märgistus paigutada selliselt, et pärast kõikide mootori tööks vajalike komponentide paigaldamist on see kergesti nähtav.

2.   HEITENÕUDED

Käiturid projekteeritakse, ehitatakse ja monteeritakse nii, et kui need on korralikult paigaldatud ja normaalses kasutuses, ei ületa heide piirnorme, mis saadakse tabeli 1 punktist 2.1 ning tabelite 2 ja 3 punktist 2.2.

2.1.   Norme kohaldatakse artikli 55 lõike 2 ja punkti 2.2 tabeli 2 kohaldamisel:

Tabel 1

| (g/kWh) |
| --- |
| Tüüp | Süsinikmonooksiid | Süsivesinikud | Lämmastikoksiidid
  NOx | Tahked osakesed
  PT |
| | A | B | n | A | B | n | | |
| Kahetaktiline sädesüüde | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 30,0 | 100,0 | 0,75 | 10,0 | Ei kohaldata |
| Neljataktiline sädesüüde | 150,0 | 600,0 | 1,0 | 6,0 | 50,0 | 0,75 | 15,0 | Ei kohaldata |
| Survesüüde | 5,0 | 0 | 0 | 1,5 | 2,0 | 0,5 | 9,8 | 1,0 |

(g/kWh)

Tüüp

Süsinikmonooksiid

Formula

Süsivesinikud

Formula

Lämmastikoksiidid

NOx

Tahked osakesed

PT

A

B

n

A

B

n

Kahetaktiline sädesüüde

150,0

600,0

1,0

30,0

100,0

0,75

10,0

Ei kohaldata

Neljataktiline sädesüüde

150,0

600,0

1,0

6,0

50,0

0,75

15,0

Ei kohaldata

Survesüüde

5,0

0

0

1,5

2,0

0,5

9,8

1,0

Kus A, B ja n on vastavalt tabelile konstandid, PN on mootori nimivõimsus kilovattides.

2.2.   Norme kohaldatakse alates 18. jaanuarist 2016:

Tabel 2

Survesüütemootori heite piirnormid
   (2)

| Töömaht
  SV
  (L/cyl) | Mootori nimivõimsus PN

  (kW) | Tahked osakesed
  PT
  (g/kWh) | Süsivesinikud + lämmastikoksiidid



  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Tabelis 1 osutatud väärtused |
| (1) | 0,30 | 4,7 |
| | 0,15 | 5,8 |
| | | 0,14 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,12 | 5,8 |
| | 0,11 | 5,8 |

Töömaht

SV

(L/cyl)

Mootori nimivõimsus PN

(kW)

Tahked osakesed

PT

(g/kWh)

Süsivesinikud + lämmastikoksiidid

Formula

(g/kWh)

Formula

Formula

Tabelis 1 osutatud väärtused

Formula

0,30

4,7

Formula

0,15

5,8

Formula

Formula

0,14

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,12

5,8

Formula

0,11

5,8

Tabel 3

sädesüütemootori heite piirnormid

| Mootoritüüp | Mootori
  nimivõimsus PN

  (kW) | Süsinikmonooksiid
  CO
  (g/kWh) | Süsivesinikud + lämmastikoksiidid



  (g/kWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sisepäramootorid ja sisemootorid | | 75 | 5 |
| | 350 | 16 |
| | 350 | 22 |
| Pära- ja jetimootorid | | | 30 |
| | | |
| | 300 | |

Mootoritüüp

Mootori

nimivõimsus PN

(kW)

Süsinikmonooksiid

CO

(g/kWh)

Süsivesinikud + lämmastikoksiidid

Formula

(g/kWh)

Sisepäramootorid ja sisemootorid

Formula

75

5

Formula

350

16

Formula

350

22

Pära- ja jetimootorid

Formula

Formula

30

Formula

Formula

Formula

Formula

300

Formula

2.3.   Katsetsüklid

Kohaldatavad katsetsüklid ja kaalutegurid

Kasutatakse ISO standardi 8178-4:2007 järgmisi nõudeid, võttes arvesse allpool esitatud tabelis kehtestatud väärtusi.

Muudetava kiirusega survesüütemootorite puhul kasutatakse katsetsüklit E1 või E5, alternatiivina võib üle 130 kW mootorite puhul kasutada katsetsüklit E3. Muudetava kiirusega sädesüütemootorite puhul kasutatakse katsetsüklit E4.

| Tsükkel E1, faasi number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiirus | Nominaalkiirus | Vahepealne kiirus | Minimaalne kiirus tühikäigul |
| Pöördemoment (%) | 100 | 75 | 75 | 50 | 0 |
| Kaalutegur | 0,08 | 0,11 | 0,19 | 0,32 | 0,3 |
| Kiirus | Nominaalkiirus | Vahepealne kiirus | Minimaalne kiirus tühikäigul |
| Tsükkel E3, faasi number | 1 | 2 | 3 | 4 | |
| Kiirus (%) | 100 | 91 | 80 | 63 | |
| Võimsus (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | |
| Kaalutegur | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | |
| Tsükkel E4, faasi number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Kiirus (%) | 100 | 80 | 60 | 40 | tühikäik |
| Pöördemoment (%) | 100 | 71,6 | 46,5 | 25,3 | 0 |
| Kaalutegur | 0,06 | 0,14 | 0,15 | 0,25 | 0,40 |
| Tsükkel E5, faasi number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Kiirus (%) | 100 | 91 | 80 | 63 | tühikäik |
| Võimsus (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | 0 |
| Kaalutegur | 0,08 | 0,13 | 0,17 | 0,32 | 0,3 |

Tsükkel E1, faasi number

1

2

3

4

5

Kiirus

Nominaalkiirus

Vahepealne kiirus

Minimaalne kiirus tühikäigul

Pöördemoment (%)

100

75

75

50

0

Kaalutegur

0,08

0,11

0,19

0,32

0,3

Kiirus

Nominaalkiirus

Vahepealne kiirus

Minimaalne kiirus tühikäigul

Tsükkel E3, faasi number

1

2

3

4

Kiirus (%)

100

91

80

63

Võimsus (%)

100

75

50

25

Kaalutegur

0,2

0,5

0,15

0,15

Tsükkel E4, faasi number

1

2

3

4

5

Kiirus (%)

100

80

60

40

tühikäik

Pöördemoment (%)

100

71,6

46,5

25,3

0

Kaalutegur

0,06

0,14

0,15

0,25

0,40

Tsükkel E5, faasi number

1

2

3

4

5

Kiirus (%)

100

91

80

63

tühikäik

Võimsus (%)

100

75

50

25

0

Kaalutegur

0,08

0,13

0,17

0,32

0,3

Teavitatud asutused võivad vastavalt ühtlustatud standardis täpsustatule aktsepteerida katseid, mis on tehtud muude katsetsüklitega, vajaduse korral mootori töötsükliga.

2.4.   Käituritüüpkonna kohaldamine ja algkäituri valik

Mootori tootja vastutab selliste enda toodetavate mootorite määratlemise eest, mis tuleks lisada mootoritüüpkonda.

Algmootor valitakse teatavast mootoritüüpkonnast, nii et sel on kõiki kõnealuse mootoritüüpkonna mootoreid esindavad heite karakteristikud. Mootoritüüpkonna algmootoriks tuleks tavaliselt valida selliste omadustega mootor, mis annab kasutatava katsetsükli puhul eeldatavalt suurima heite (väljendatuna g/kWh).

2.5.   Katsekütused

Heitekatsetes kasutatud katsekütus vastab järgmistele omadustele.

| Bensiinikütus |
| --- |
| Omadus | RF-02-99
  Pliivaba | RF-02-03
  Pliivaba |
| | min | max | min | max |
| Uurimismeetodil määratud oktaanarv (RON) | 95 | — | 95 | — |
| Mootorimeetodil määratud oktaanarv (MON) | 85 | — | 85 | — |
| Tihedus 15 °C juures (kg/m3) | 748 | 762 | 740 | 754 |
| Keemise algtemperatuur (°C) | 24 | 40 | 24 | 40 |
| Väävli massiosa (mg/kg) | — | 100 | — | 10 |
| Pliisisaldus (mg/l) | — | 5 | — | 5 |
| Aururõhk Reidi järgi (kPa) | 56 | 60 | — | — |
| Aururõhk (DVPE) (kPa) | — | — | 56 | 60 |
| Diislikütus |
| Omadus | RF-06-99 | RF-06-03 |
| | min | max | min | max |
| Tsetaaniarv | 52 | 54 | 52 | 54 |
| Tihedus 15 °C juures (kg/m3) | 833 | 837 | 833 | 837 |
| Keemise lõpptemperatuur (°C) | — | 370 | — | 370 |
| Leekpunkt (°C) | 55 | — | 55 | — |
| Väävli massiosa (mg/kg) | Tuleb teatada | 300 (50) | — | 10 |
| Tuha massiosa (%) | Tuleb teatada | 0,01 | — | 0,01 |

Bensiinikütus

Omadus

RF-02-99

Pliivaba

RF-02-03

Pliivaba

min

max

min

max

Uurimismeetodil määratud oktaanarv (RON)

95

—

95

—

Mootorimeetodil määratud oktaanarv (MON)

85

—

85

—

Tihedus 15 °C juures (kg/m3)

748

762

740

754

Keemise algtemperatuur (°C)

24

40

24

40

Väävli massiosa (mg/kg)

—

100

—

10

Pliisisaldus (mg/l)

—

5

—

5

Aururõhk Reidi järgi (kPa)

56

60

—

—

Aururõhk (DVPE) (kPa)

—

—

56

60

Diislikütus

Omadus

RF-06-99

RF-06-03

min

max

min

max

Tsetaaniarv

52

54

52

54

Tihedus 15 °C juures (kg/m3)

833

837

833

837

Keemise lõpptemperatuur (°C)

—

370

—

370

Leekpunkt (°C)

55

—

55

—

Väävli massiosa (mg/kg)

Tuleb teatada

300 (50)

—

10

Tuha massiosa (%)

Tuleb teatada

0,01

—

0,01

Teavitatud asutused võivad vastavalt ühtlustatud standardis täpsustatule aktsepteerida muude katsekütustega tehtud katseid.

3.   KESTVUS

Mootori tootja varustab mootori paigaldus- ja hooldusjuhenditega, mille kohaldamisest peaks tulenema, et tavakasutuses vastab mootor jätkuvalt punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud piirväärtustele kogu normaalse kasutusaja jooksul ja tavapärastes kasutustingimustes.

Kõnealuse teabe saab mootori tootja, kasutades eelnevalt harilikel töötsüklitel põhinevaid kulumiskatseid ning arvutades väsimiskomponendi, nii et tootja võib vajaliku hooldusjuhendi ette valmistada ja välja anda koos kõikide uute mootoritega, kui need esimest korda turule lastakse.

Mootori normaalne kasutusaeg on järgmine:

| a) | survesüütemootorite puhul: 480 töötundi või kümme aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne; |
| --- | --- |

a)

survesüütemootorite puhul: 480 töötundi või kümme aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne;

| b) | sädesüütega sisemootorite või sisseehitatud väljalaskesüsteemiga või ilma sellise süsteemita sisepäramootorite puhul:






  i) | mootorid kategoorias

  : 480 töötundi või kümme aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne; |
| --- | --- | --- |

b)

sädesüütega sisemootorite või sisseehitatud väljalaskesüsteemiga või ilma sellise süsteemita sisepäramootorite puhul:

i)

Formula

| ii) | mootorid kategoorias

  : 150 töötundi või kolm aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne; |
| --- | --- |

ii)

Formula

| iii) | mootorid kategoorias

  : 50 töötundi või üks aasta olenevalt sellest, kumb täitub enne; |
| --- | --- |

iii)

Formula

| c) | jetimootorid: 350 töötundi või viis aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne; |
| --- | --- |

c)

jetimootorid: 350 töötundi või viis aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne;

| d) | päramootorid: 350 töötundi või kümme aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne. |
| --- | --- |

d)

päramootorid: 350 töötundi või kümme aastat olenevalt sellest, kumb täitub enne.

4.   KASUTUSJUHEND

Kõik mootorid on varustatud kasutusjuhendiga keeles või keeltes, mis on tarbijate ja teiste lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadav(ad) ja mille määrab liikmesriik, kus mootorit turustatakse.

Kasutusjuhendis on

| a) | esitatud paigaldus-, kasutus- ja hooldusjuhtnöörid, et tagada mootori nõuetekohane toimimine vastavalt jaotise 3 („Kestvus”) nõuetele; |
| --- | --- |

a)

esitatud paigaldus-, kasutus- ja hooldusjuhtnöörid, et tagada mootori nõuetekohane toimimine vastavalt jaotise 3 („Kestvus”) nõuetele;

| b) | täpsustatud mootori võimsus, mis on mõõdetud vastavalt ühtlustatud standardile. |
| --- | --- |

b)

täpsustatud mootori võimsus, mis on mõõdetud vastavalt ühtlustatud standardile.

C.   Olulised müranõuded

Sisemootoriga või sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga väikelaevad, jetid ning päramootorid ja sisseehitatud väljalaskesüsteemiga sisepäramootorid vastavad müra puhul käesolevas osas sätestatud olulistele nõuetele.

1.   MÜRATASEMED

| 1.1. | Sisemootoriga või sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga väikelaevad, jetid ning päramootorid ja sisseehitatud väljalaskesüsteemiga sisepäramootorid projekteeritakse, ehitatakse ja monteeritakse nii, et müra ei ületa järgmises tabelis toodud piirnorme:






  Ühe mootori nimivõimsus kilovattides | Helirõhu piirnorm = LpASmax

  detsibellides |
| --- | --- | --- |
| | 67 |
| | 72 |
| | 75 |

1.1.

Sisemootoriga või sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga väikelaevad, jetid ning päramootorid ja sisseehitatud väljalaskesüsteemiga sisepäramootorid projekteeritakse, ehitatakse ja monteeritakse nii, et müra ei ületa järgmises tabelis toodud piirnorme:

Ühe mootori nimivõimsus kilovattides

Helirõhu piirnorm = LpASmax

detsibellides

Formula

67

Formula

72

Formula

75

kus PN = mootori nimivõimsus kilovattides nominaalkiirusel ja LpASmax = helirõhu piirnorm detsibellides.

Kõikide mootoritüüpidega kahe ja enama mootoriga veesõidukite puhul võib kohaldada vähendamist 3 dB võrra.

| 1.2. | Alternatiivina helimõõtmiskatsetele loetakse sisemootoriga väikelaevad ja sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga väikelaevad punktis 1.1 sätestatud müranõuetele vastavaks, kui nende Froude’i arv on ≤ 1,1 ning võimsuse ja veeväljasurve suhtarv ≤ 40 ning kui mootor ja heitgaasisüsteem on paigaldatud vastavalt mootori tootja spetsifikaatidele. |
| --- | --- |

1.2.

Alternatiivina helimõõtmiskatsetele loetakse sisemootoriga väikelaevad ja sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoriga väikelaevad punktis 1.1 sätestatud müranõuetele vastavaks, kui nende Froude’i arv on ≤ 1,1 ning võimsuse ja veeväljasurve suhtarv ≤ 40 ning kui mootor ja heitgaasisüsteem on paigaldatud vastavalt mootori tootja spetsifikaatidele.

| 1.3. | „Froude’i arvu” Fn saamiseks jagatakse väikelaeva suurim kiirus V (m/s) veepiiri pikkuse lwl (m) ja antud gravitatsioonilise kiirenduskonstandi (g = 9,8 m/s2) korrutise ruutjuurega.



  „Võimsuse ja veeväljasurve suhtarvu” saamiseks jagatakse mootori nimivõimsus PN (kW) väikelaeva veeväljasurvega D (tonnides). |
| --- | --- |

1.3.

„Froude’i arvu” Fn saamiseks jagatakse väikelaeva suurim kiirus V (m/s) veepiiri pikkuse lwl (m) ja antud gravitatsioonilise kiirenduskonstandi (g = 9,8 m/s2) korrutise ruutjuurega.

Formula

„Võimsuse ja veeväljasurve suhtarvu” saamiseks jagatakse mootori nimivõimsus PN (kW) väikelaeva veeväljasurvega D (tonnides).

Formula

2.   KASUTUSJUHEND

Sisemootoriga või sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoritega väikelaevade ja jettide puhul sisaldab A osa punktis 2.5 nõutud kasutusjuhend teavet, mis on vajalik väikelaeva ja heitgaasisüsteemi hoidmiseks seisukorras, mis tavakasutuse puhul tagab võimalikult suure vastavuse kindlaksmääratud müra piirnormidele.

Päramootorite ja sisseehitatud väljalaskesüsteemiga sisepäramootorite jaoks annab B osa jaotises 4 nõutud kasutusjuhend juhiseid, mis on vajalikud mootori hoidmiseks seisukorras, mis tavakasutuse puhul tagab võimalikult suure vastavuse kindlaksmääratud müra piirnormidele.

3.   KESTVUS

B osa jaotise 3 sätteid kestvuse kohta kohaldatakse mutatis mutandis vastavalt käesoleva osa jaotises 1 sätestatud müranõuetele.

---

(1)

| + | Alternatiivina survesüütemootorid, mille nimivõimsus on vähemalt 37 kW ja alla 75 kW ning mille töömaht on alla 0,9 L/cyl, ei ületa tahkete osakeste heite piirnormi (0,20 g/kWh) ega

  heite piirnormi (5,8 g/kWh). |
| --- | --- |

+

Formula

(2)

| ++ | Survesüütemootor ei ületa süsinikmonooksiidi (CO) piirväärtust (5,0 g/kWh). |
| --- | --- |

++

Survesüütemootor ei ületa süsinikmonooksiidi (CO) piirväärtust (5,0 g/kWh).

---

II LISA

VEESÕIDUKI KOMPONENDID

| 1) | Süttimise eest kaitstud seadmed sisemootorite ja bensiinikütusega sisepäramootorite ning bensiinipaakide asukoha tarvis; |
| --- | --- |

1)

Süttimise eest kaitstud seadmed sisemootorite ja bensiinikütusega sisepäramootorite ning bensiinipaakide asukoha tarvis;

| 2) | päramootorite käiviti blokeerimise seadmed; |
| --- | --- |

2)

päramootorite käiviti blokeerimise seadmed;

| 3) | roolirattad, roolimismehhanismid ja ankruketi koostud; |
| --- | --- |

3)

roolirattad, roolimismehhanismid ja ankruketi koostud;

| 4) | püsirajatiste ja kütusevoolikute jaoks ette nähtud kütusepaagid; |
| --- | --- |

4)

püsirajatiste ja kütusevoolikute jaoks ette nähtud kütusepaagid;

| 5) | monteeritavad luugid ja illuminaatorid. |
| --- | --- |

5)

monteeritavad luugid ja illuminaatorid.

---

III LISA

OSALISELT VALMIS VEESÕIDUKI TOOTJA VÕI IMPORTIJA DEKLARATSIOON (ARTIKLI 6 LÕIGE 2)

Artikli 6 lõikes 2 osutatud ja liidus registreeritud tootja või importija deklaratsioon sisaldab järgmist:

| a) | tootja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi ja aadress;

| b) | tootja liidus registreeritud esindaja või vajaduse korral turule laskmise eest vastutava isiku nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

tootja liidus registreeritud esindaja või vajaduse korral turule laskmise eest vastutava isiku nimi ja aadress;

| c) | osaliselt valmis veesõiduki kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

osaliselt valmis veesõiduki kirjeldus;

| d) | kinnitus selle kohta, et osaliselt valmis veesõiduk vastab selles ehitamisjärgus kohaldatavatele olulistele nõuetele; see sisaldab viiteid kasutatud ühtlustatud standarditele või viiteid spetsifikaatidele, millele vastavust selles ehitamisjärgus deklareeritakse; lisaks peaks selle täitma muu füüsiline või juriidiline isik täielikus kooskõlas käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

d)

kinnitus selle kohta, et osaliselt valmis veesõiduk vastab selles ehitamisjärgus kohaldatavatele olulistele nõuetele; see sisaldab viiteid kasutatud ühtlustatud standarditele või viiteid spetsifikaatidele, millele vastavust selles ehitamisjärgus deklareeritakse; lisaks peaks selle täitma muu füüsiline või juriidiline isik täielikus kooskõlas käesoleva direktiiviga.

---

IV LISA

ELI VASTAVUSDEKLARATSIOON nr xxxxx
   (1)

| 1. | Nr xxxxx (toode: toote-, partii-, tüübi- või seerianumber): |
| --- | --- |

1.

Nr xxxxx (toode: toote-, partii-, tüübi- või seerianumber):

| 2. | Tootja või tema volitatud esindaja [volitatud esindaja peab samuti esitama tootja ärinime ja täieliku aadressi] või eraisikust importija nimi ja aadress. |
| --- | --- |

2.

Tootja või tema volitatud esindaja [volitatud esindaja peab samuti esitama tootja ärinime ja täieliku aadressi] või eraisikust importija nimi ja aadress.

| 3. | ELi vastavusdeklaratsioon on välja antud tootja, eraisikust importija või direktiivi 2013/53/EL artikli 19 lõikes 3 või 4 osutatud isiku vastutusel. |
| --- | --- |

3.

ELi vastavusdeklaratsioon on välja antud tootja, eraisikust importija või direktiivi 2013/53/EL artikli 19 lõikes 3 või 4 osutatud isiku vastutusel.

| 4. | Deklareeritav toode (toote identifitseerimine, mis võimaldab toodet jälgida. Võib olla lisatud foto, kui see on asjakohane): |
| --- | --- |

4.

Deklareeritav toode (toote identifitseerimine, mis võimaldab toodet jälgida. Võib olla lisatud foto, kui see on asjakohane):

| 5. | Punktis 4 osutatud deklareeritav toode on kooskõlas asjaomaste liidu ühtlustamisõigusaktidega: |
| --- | --- |

5.

Punktis 4 osutatud deklareeritav toode on kooskõlas asjaomaste liidu ühtlustamisõigusaktidega:

| 6. | Viited kasutatud ühtlustatud standarditele või viited muudele tehnilistele spetsifikaatidele, millele vastavust deklareeritakse: |
| --- | --- |

6.

Viited kasutatud ühtlustatud standarditele või viited muudele tehnilistele spetsifikaatidele, millele vastavust deklareeritakse:

| 7. | Kui see on asjakohane: teavitatud asutus ... (nimi, number) teostas ... (tegevuse kirjeldus) ja andis välja tõendi: |
| --- | --- |

7.

Kui see on asjakohane: teavitatud asutus ... (nimi, number) teostas ... (tegevuse kirjeldus) ja andis välja tõendi:

| 8. | Tootja või tema volitatud esindaja nimel alla kirjutama volitatud isiku andmed. |
| --- | --- |

8.

Tootja või tema volitatud esindaja nimel alla kirjutama volitatud isiku andmed.

| 9. | Lisateave | ELi vastavusdeklaratsioon hõlmab käituri tootja ja mootorit kohandava isiku kinnitusi kooskõlas artikli 6 lõike 4 punktidega b ja c selle kohta, et:






  a) | tootja juhtnööride kohaselt veesõidukile paigaldatuna vastab mootor:






  i) | käesoleva direktiivi kohastele heiteid käsitlevatele nõuetele; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

9.

Lisateave

ELi vastavusdeklaratsioon hõlmab käituri tootja ja mootorit kohandava isiku kinnitusi kooskõlas artikli 6 lõike 4 punktidega b ja c selle kohta, et:

a)

tootja juhtnööride kohaselt veesõidukile paigaldatuna vastab mootor:

i)

käesoleva direktiivi kohastele heiteid käsitlevatele nõuetele;

| ii) | direktiivi 97/68/EÜ piirväärtustele, mida kohaldatakse direktiivi 97/68/EÜ kohase tüübikinnitusega mootorite suhtes, mis vastavad muudeks rakendusteks kui siseveelaevade, vedurite ja mootorvagunite liikumapanemiseks kasutatavate survesüütemootorite IIIA, IIIB või IV etapi heite piirnormidele, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisa punktis 4.1.2, või |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 97/68/EÜ piirväärtustele, mida kohaldatakse direktiivi 97/68/EÜ kohase tüübikinnitusega mootorite suhtes, mis vastavad muudeks rakendusteks kui siseveelaevade, vedurite ja mootorvagunite liikumapanemiseks kasutatavate survesüütemootorite IIIA, IIIB või IV etapi heite piirnormidele, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi I lisa punktis 4.1.2, või

| iii) | määruse (EÜ) nr 595/2009 kohase tüübikinnitusega mootorite suhtes kohaldatavatele kõnealuse määruse piirväärtustele. |
| --- | --- |

iii)

määruse (EÜ) nr 595/2009 kohase tüübikinnitusega mootorite suhtes kohaldatavatele kõnealuse määruse piirväärtustele.

| | Mootorit ei või kasutusse võtta enne, kui veesõiduki kohta, millele see paigaldatakse, on vajaduse korral esitatud deklaratsioon seoses selle vastavusega käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele. |
| --- | --- |

Mootorit ei või kasutusse võtta enne, kui veesõiduki kohta, millele see paigaldatakse, on vajaduse korral esitatud deklaratsioon seoses selle vastavusega käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.

| | Kui mootor on turule lastud artikli 55 lõikes 2 sätestatud täiendava üleminekuaja jooksul, siis ELi vastavusdeklaratsioon sisaldab märget selle kohta. |
| --- | --- |

Kui mootor on turule lastud artikli 55 lõikes 2 sätestatud täiendava üleminekuaja jooksul, siis ELi vastavusdeklaratsioon sisaldab märget selle kohta.

| | Allkirjastatud: | (väljaandmise koht ja kuupäev) |
| --- | --- | --- |

Allkirjastatud:

(väljaandmise koht ja kuupäev)

| | (nimi, ametinimetus) (allkiri) |
| --- | --- |

(nimi, ametinimetus) (allkiri)

---

(1)  Vastavusdeklaratsioonile numbri andmine on vabatahtlik.

---

V LISA

EHITUSJÄRGSEL HINDAMISEL PÕHINEV VÕRDVÄÄRNE VASTAVUS (EHITUSJÄRGSE HINDAMISE MOODUL)

1.   Ehitusjärgsel hindamisel põhinev vastavuse hindamine on menetlus sellise toote võrdväärse vastavuse hindamiseks, mille puhul ei ole tootja täitnud oma kohustusi seoses toote vastavusega käesolevale direktiivile, ning sellega võtab vastutuse asjaomase toote võrdväärse vastavuse eest artikli 19 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud füüsiline või juriidiline isik, kes toote omal vastutusel turule laseb või kasutusele võtab. Kõnealune isik täidab punktides 2 ja 4 sätestatud kohustused ning tagab ja kinnitab, et asjaomane toode, mille suhtes on kohaldatud punkti 3 sätteid, on kooskõlas käesoleva direktiivi kohaldatavate nõuetega.

2.   Isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, esitab teavitatud asutusele toote ehitusjärgse hindamise taotluse ning kõik kättesaadavad dokumendid ja tehnilise toimiku, mis võimaldab teavitatud asutusel hinnata toote vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, ning kogu kättesaadava teabe toote kasutuse kohta pärast selle esmakordset kasutuselevõttu.

Isik, kes sellise toote turule laseb või kasutusele võtab, säilitab kõnealused dokumendid ja teabe asjaomaste riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümme aastat pärast toote võrdväärse vastavuse hindamist kooskõlas ehitusjärgse hindamise menetlusega.

3.   Teavitatud asutus kontrollib üksiktoodet ning teeb arvutused, katsed ja muud hindamised, tagamaks, et on tõendatud toote võrdväärne vastavus käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

Teavitatud asutus koostab ja annab välja tõendi ning seonduva vastavusaruande teostatud hindamise kohta ning säilitab tõendi ning seonduva vastavusaruande koopiad riiklike asutuste jaoks kättesaadavatena kümme aastat pärast nende dokumentide väljastamist.

Teavitatud asutus kinnitab või laseb kinnitada heakskiidetud tootele CE-märgise kõrvale identifitseerimisnumbri.

Juhul kui hinnatud toode on veesõiduk, laseb teavitatud asutus omal vastutusel kinnitada ka I lisa A osa punktis 2.1 osutatud veesõiduki identifitseerimisnumbri, kusjuures valmistajariigi koodi lahtrit kasutatakse teavitatud asutuse asukohariigi märkimiseks ning liikmesriigi asutuse antud tootja unikaalse identifitseerimiskoodi lahtreid teavitatud asutusele määratud ehitusjärgse hindamise identifitseerimiskoodi märkimiseks, mille järel märgitakse ehitusjärgse hindamise tõendi seerianumber. Veesõiduki identifitseerimiskoodi lahtritesse tootmise kuu ja aasta kohta ning mudeli aasta kohta märgitakse ehitusjärgse hindamise kuu ja aasta.

4.   CE-märgis ja eli vastavusdeklaratsioon

| 4.1. | Isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, kinnitab CE-märgise ning jaotises 3 osutatud teavitatud asutuse vastutusel viimase identifitseerimisnumbri tootele, mida teavitatud asutus on hinnanud ning mille võrdväärsust tõendanud vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.

Isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, kinnitab CE-märgise ning jaotises 3 osutatud teavitatud asutuse vastutusel viimase identifitseerimisnumbri tootele, mida teavitatud asutus on hinnanud ning mille võrdväärsust tõendanud vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele.

| 4.2. | Isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, koostab ELi vastavusdeklaratsiooni ning hoiab seda riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümme aastat pärast ehitusjärgse hindamise tõendi väljastamise kuupäeva. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse selle toote mudel, mille kohta see koostati.
  EL-i vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste nõudmise korral neile kättesaadavaks. |
| --- | --- |

4.2.

Isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, koostab ELi vastavusdeklaratsiooni ning hoiab seda riiklike asutuste jaoks kättesaadavana vähemalt kümme aastat pärast ehitusjärgse hindamise tõendi väljastamise kuupäeva. ELi vastavusdeklaratsioonis määratletakse selle toote mudel, mille kohta see koostati.

EL-i vastavusdeklaratsiooni koopia tehakse asjaomaste asutuste nõudmise korral neile kättesaadavaks.

| 4.3. | Juhul kui hinnatud toode on veesõiduk, kinnitab isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, veesõidukile I lisa A osa punktis 2.2 kirjeldatud tehasetähise, millel on sõnad „Ehitusjärgne hindamine”, ning I lisa A osa punktis 2.1 kirjeldatud veesõiduki identifitseerimisnumbri kooskõlas jaotise 3 sätetega. |
| --- | --- |

4.3.

Juhul kui hinnatud toode on veesõiduk, kinnitab isik, kes toote turule laseb või kasutusele võtab, veesõidukile I lisa A osa punktis 2.2 kirjeldatud tehasetähise, millel on sõnad „Ehitusjärgne hindamine”, ning I lisa A osa punktis 2.1 kirjeldatud veesõiduki identifitseerimisnumbri kooskõlas jaotise 3 sätetega.

5.   Teavitatud asutus teavitab isikut, kes toote turule laseb või kasutusse võtab, tema ehitusjärgse hindamise menetluse kohastest kohustustest.

---

VI LISA

LISANÕUDED, KUI KASUTATAKSE MOODULIS A1 SÄTESTATUD TOOTMISE SISEKONTROLLI KOOS KONTROLLITAVA TOOTE KATSETAMISEGA (ARTIKLI 24 LÕIGE 2)

Projekteerimine ja ehitamine

Tootja toodangut esindava ühe või mitme veesõiduki puhul tehakse üks või rohkem järgmist katset, võrdväärset arvutust või kontrolli tootja poolt või tema nimel:

| a) | püstuvuskatse vastavalt I lisa A osa punktile 3.2; |
| --- | --- |

a)

püstuvuskatse vastavalt I lisa A osa punktile 3.2;

| b) | ujuvusnäitajate katse vastavalt I lisa A osa punktile 3.3. |
| --- | --- |

b)

ujuvusnäitajate katse vastavalt I lisa A osa punktile 3.3.

Müratase

Laevaehitaja toodangut esindava sisemootoriga või sisseehitatud väljalaskesüsteemita sisepäramootoritega väikelaevade ja jettide ühe või mitme eksemplari puhul tehakse I lisa C osas määratletud helitugevuse katsed laevaehitaja poolt või tema nimel tootja valitud teavitatud asutuse vastutusel.

Laevaehitaja toodangut esindava päramootorite ja sisseehitatud väljalaskesüsteemiga sisepäramootorite puhul tehakse iga mootoritüüpkonna ühe või mitme mootori puhul I lisa C osas määratletud helitugevuse katsed laevaehitaja poolt või tema nimel tootja valitud teavitatud asutuse vastutusel.

Kui mootoritüüpkonnast katsetatakse rohkem kui üht mootorit, kasutatakse näidise vastavuse tagamiseks VII lisas kirjeldatud statistilist meetodit.

---

VII LISA

TOODETE VASTAVUSHINDAMINE SEOSES HEITGAASIDE JA MÜRAGA

| 1. | Mootoritüüpkonna vastavuse tõendamiseks võetakse seeriast mootorite näidised. Tootja määrab kokkuleppel teavitatud asutusega kindlaks näidise suuruse (n). |
| --- | --- |

1.

Mootoritüüpkonna vastavuse tõendamiseks võetakse seeriast mootorite näidised. Tootja määrab kokkuleppel teavitatud asutusega kindlaks näidise suuruse (n).

| 2. | Heitgaaside ja müra iga reguleeritava komponendi kohta arvutatakse näidisest saadud aritmeetiline keskmine X. Seeria toodang tunnistatakse nõuetele vastavaks (positiivne otsus), kui on täidetud järgmised tingimused:



  S on standardhälve, kui:










  X | = | näidisest saadud tulemuste aritmeetiline keskmine |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | näidisest saadud üksiktulemus |
| L | = | asjakohane piirnorm |
| n | = | mootorite arv näidises |
| k | = | arvust n sõltuv statistiline tegur (vt tabelit allpool) |

2.

Heitgaaside ja müra iga reguleeritava komponendi kohta arvutatakse näidisest saadud aritmeetiline keskmine X. Seeria toodang tunnistatakse nõuetele vastavaks (positiivne otsus), kui on täidetud järgmised tingimused:

Formula

S on standardhälve, kui:

Formula

X

=

näidisest saadud tulemuste aritmeetiline keskmine

x

=

näidisest saadud üksiktulemus

L

=

asjakohane piirnorm

n

=

mootorite arv näidises

k

=

arvust n sõltuv statistiline tegur (vt tabelit allpool)

| n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| k | 0,973 | 0,613 | 0,489 | 0,421 | 0,376 | 0,342 | 0,317 | 0,296 | 0,279 | 0,265 | 0,253 | 0,242 | 0,233 | 0,224 | 0,216 | 0,210 | 0,203 | 0,198 |
| Kui n ≥ 20, siis . |

n

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

16

17

18

19

k

0,973

0,613

0,489

0,421

0,376

0,342

0,317

0,296

0,279

0,265

0,253

0,242

0,233

0,224

0,216

0,210

0,203

0,198

Kui n ≥ 20, siis Formula.

---

VIII LISA

TOOTMISE SISEKONTROLLIL PÕHINEVA TÜÜBIVASTAVUSE PUHUL KOHALDATAV TÄIENDAV MENETLUS (MOODUL C)

Artikli 24 lõikes 5 osutatud juhtudel, kui kvaliteet osutub halvaks, võib kasutada järgmist menetlust.

Mootor võetakse seeriast ning tehakse I lisa B osas kirjeldatud katse. Katsetatavad mootorid on tootja spetsifikatsioonide kohaselt osaliselt või täielikult sisse sõidetud. Kui seeriast võetud mootori eriheited ületavad I lisa B osas sätestatud piirnorme, võib tootja taotleda mõõtmisi seeriast võetud mootoritest koosneval näidisel, mille koosseisus on ka algselt võetud mootor. Selleks, et tagada mootorite näidise vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, kohaldatakse VII lisas kirjeldatud statistilist meetodit.

---

IX LISA

TEHNILINE DOKUMENTATSIOON

Artikli 7 lõikes 2 ja artiklis 25 osutatud tehniline dokumentatsioon peab hindamiseks vajalikul määral sisaldama järgmist:

| a) | tüübi üldkirjeldus; |
| --- | --- |

a)

tüübi üldkirjeldus;

| b) | põhimõtteline kavand, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid ning muud asjakohased andmed; |
| --- | --- |

b)

põhimõtteline kavand, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid ning muud asjakohased andmed;

| c) | nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning toodete tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; |
| --- | --- |

c)

nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning toodete tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

| d) | artiklis 14 osutatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 14 osutatud standardeid; |
| --- | --- |

d)

artiklis 14 osutatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 14 osutatud standardeid;

| e) | konstruktsiooniarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused ning muud asjakohased andmed; |
| --- | --- |

e)

konstruktsiooniarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused ning muud asjakohased andmed;

| f) | katseprotokollid või arvutused seoses püstuvusega vastavalt I lisa A osa punktile 3.2 ja ujuvusega vastavalt I lisa A osa punktile 3.3; |
| --- | --- |

f)

katseprotokollid või arvutused seoses püstuvusega vastavalt I lisa A osa punktile 3.2 ja ujuvusega vastavalt I lisa A osa punktile 3.3;

| g) | heitekatsete protokollid, mis näitavad vastavust I lisa B osa jaotisele 2; |
| --- | --- |

g)

heitekatsete protokollid, mis näitavad vastavust I lisa B osa jaotisele 2;

| h) | mürakatsete protokollid, mis näitavad vastavust I lisa C osa jaotisele 1 |
| --- | --- |

h)

mürakatsete protokollid, mis näitavad vastavust I lisa C osa jaotisele 1

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/132

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/55/EL,

20. november 2013,

millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (3) konsolideeriti vastastikuse tunnustamise süsteem, mis algselt põhines 15 direktiivil. Kõnealuse direktiivi kohaselt tunnustatakse teatavaid kutsealasid ühtlustatud minimaalsete koolitusnõuete alusel automaatselt (sektoraalsed kutsealad); see on haridust tõendavate dokumentide ja töökogemuse tunnustamise üldsüsteem. Direktiiviga 2005/36/EÜ on kehtestatud ka teenuste vaba osutamise uus süsteem. Tuleks meenutada, et liidu kodanike kolmandast riigist pärit pereliikmetele võimaldatakse võrdne kohtlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (4). Kolmandate riikide kodanikke koheldakse võrdselt ka seoses diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega asjaomaste siseriiklike menetluste kohaselt vastavalt konkreetsetele liidu õigusaktidele, nt pikaajalisi elanikke, pagulasi, sinise kaardi omanikke ja teadlasi käsitlevad õigusaktid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (3) konsolideeriti vastastikuse tunnustamise süsteem, mis algselt põhines 15 direktiivil. Kõnealuse direktiivi kohaselt tunnustatakse teatavaid kutsealasid ühtlustatud minimaalsete koolitusnõuete alusel automaatselt (sektoraalsed kutsealad); see on haridust tõendavate dokumentide ja töökogemuse tunnustamise üldsüsteem. Direktiiviga 2005/36/EÜ on kehtestatud ka teenuste vaba osutamise uus süsteem. Tuleks meenutada, et liidu kodanike kolmandast riigist pärit pereliikmetele võimaldatakse võrdne kohtlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (4). Kolmandate riikide kodanikke koheldakse võrdselt ka seoses diplomite, tunnistuste ja muude kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega asjaomaste siseriiklike menetluste kohaselt vastavalt konkreetsetele liidu õigusaktidele, nt pikaajalisi elanikke, pagulasi, sinise kaardi omanikke ja teadlasi käsitlevad õigusaktid.

| (2) | Oma 27. oktoobri 2010. aasta teatises „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” osutas komisjon vajadusele ajakohastada kõnealuses valdkonnas liidu õigust. Euroopa Ülemkogu toetas sellist ajakohastamist oma 23. oktoobri 2011. aasta järeldustes ning kutsus Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles saavutama poliitilist kokkulepet direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamise osas 2012. aasta lõpuks. Samuti kutsus Euroopa Parlament oma 15. novembri 2011. aasta resolutsioonis (kutsekvalifikatsioonide direktiivi (2005/36/EÜ) rakendamise kohta) (5) komisjoni üles esitama ettepanekut. 27. oktoobril 2010. aastal avaldatud 2010. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” rõhutatakse vajadust vähendada kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega kaasnevat halduskoormust. |
| --- | --- |

(2)

Oma 27. oktoobri 2010. aasta teatises „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest”” osutas komisjon vajadusele ajakohastada kõnealuses valdkonnas liidu õigust. Euroopa Ülemkogu toetas sellist ajakohastamist oma 23. oktoobri 2011. aasta järeldustes ning kutsus Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles saavutama poliitilist kokkulepet direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamise osas 2012. aasta lõpuks. Samuti kutsus Euroopa Parlament oma 15. novembri 2011. aasta resolutsioonis (kutsekvalifikatsioonide direktiivi (2005/36/EÜ) rakendamise kohta) (5) komisjoni üles esitama ettepanekut. 27. oktoobril 2010. aastal avaldatud 2010. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” rõhutatakse vajadust vähendada kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega kaasnevat halduskoormust.

| (3) | Valitsuse ametliku aktiga ametisse nimetatud notarid tuleks direktiivi 2005/36/EÜ kohaldamisalast välja jätta, arvestades, et kutsealale juurdepääsu ja sellel tegutsemist reguleeriv kord, mida nende suhtes kohaldatakse, on spetsiifiline ja liikmesriigiti erinev. |
| --- | --- |

(3)

Valitsuse ametliku aktiga ametisse nimetatud notarid tuleks direktiivi 2005/36/EÜ kohaldamisalast välja jätta, arvestades, et kutsealale juurdepääsu ja sellel tegutsemist reguleeriv kord, mida nende suhtes kohaldatakse, on spetsiifiline ja liikmesriigiti erinev.

| (4) | Et tugevdada siseturgu ja edendada kutsetöötajate vaba liikumist ning tagada samas kutsekvalifikatsioonide tõhusam ja läbipaistvam tunnustamine, annaks Euroopa kutsekaart lisandväärtust. Kõnealune kaart oleks kasulik eelkõige ajutise liikuvuse ja tunnustamise hõlbustamiseks automaatse tunnustamise süsteemi raames, samuti selleks et edendada üldsüsteemi alusel lihtsustatud tunnustamisprotsessi. Euroopa kutsekaardi ülesanne on lihtsustada tunnustamisprotsessi ja suurendada kulutasuvust ning tõhustada tegevust, millest saaks kasu kutsetöötajad ja pädevad asutused. Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmisel tuleks arvestada asjaomase kutseala esindajate seisukohti ning eelnevalt tuleks hinnata selle sobivust asjaomase kutseala kontekstis ja selle mõju liikmesriikidele. Kõnealune hindamine tuleks vajaduse korral viia läbi koos liikmesriikidega. Euroopa kutsekaart tuleks välja anda kutsetöötaja taotluse alusel pärast vajalike dokumentide esitamist ja pädevate asutuste vastavate kontrollimenetluste lõpetamist. Tegevuse alustamiseks välja antud Euroopa kutsekaarti tuleks pidada tunnustamisotsuseks ja käsitleda nagu mis tahes muud tunnustamisotsust vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ. See ei peaks asendama konkreetsele kutsealale juurdepääsuks vajalikke registreerimisnõudeid, vaid pigem neid täiendama. Euroopa kutsekaarti ei ole vaja kehtestada juristi elukutse jaoks, kuna seal on kutsekaart juba kasutusel vastavalt süsteemile, mis kehtestati nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiiviga 77/249/EMÜ (õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/5/EÜ (millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon) (7). |
| --- | --- |

(4)

Et tugevdada siseturgu ja edendada kutsetöötajate vaba liikumist ning tagada samas kutsekvalifikatsioonide tõhusam ja läbipaistvam tunnustamine, annaks Euroopa kutsekaart lisandväärtust. Kõnealune kaart oleks kasulik eelkõige ajutise liikuvuse ja tunnustamise hõlbustamiseks automaatse tunnustamise süsteemi raames, samuti selleks et edendada üldsüsteemi alusel lihtsustatud tunnustamisprotsessi. Euroopa kutsekaardi ülesanne on lihtsustada tunnustamisprotsessi ja suurendada kulutasuvust ning tõhustada tegevust, millest saaks kasu kutsetöötajad ja pädevad asutused. Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmisel tuleks arvestada asjaomase kutseala esindajate seisukohti ning eelnevalt tuleks hinnata selle sobivust asjaomase kutseala kontekstis ja selle mõju liikmesriikidele. Kõnealune hindamine tuleks vajaduse korral viia läbi koos liikmesriikidega. Euroopa kutsekaart tuleks välja anda kutsetöötaja taotluse alusel pärast vajalike dokumentide esitamist ja pädevate asutuste vastavate kontrollimenetluste lõpetamist. Tegevuse alustamiseks välja antud Euroopa kutsekaarti tuleks pidada tunnustamisotsuseks ja käsitleda nagu mis tahes muud tunnustamisotsust vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ. See ei peaks asendama konkreetsele kutsealale juurdepääsuks vajalikke registreerimisnõudeid, vaid pigem neid täiendama. Euroopa kutsekaarti ei ole vaja kehtestada juristi elukutse jaoks, kuna seal on kutsekaart juba kasutusel vastavalt süsteemile, mis kehtestati nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiiviga 77/249/EMÜ (õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/5/EÜ (millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon) (7).

| (5) | Euroopa kutsekaardi toimimist peaks toetama siseturu infosüsteem (IMI), mis loodi määrusega (EL) nr 1024/2012 (siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta) (8). Kutsekaart ja IMI peaksid aitama suurendada pädevate asutuste vahelist koostoimet ja usaldust, kõrvaldades pädevate asutuste kattuva haldustöö ja tunnustamismenetlused ning muutes süsteemi kutsetöötajate jaoks läbipaistvamaks ja kindlamaks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa kutsekaardi toimimist peaks toetama siseturu infosüsteem (IMI), mis loodi määrusega (EL) nr 1024/2012 (siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta) (8). Kutsekaart ja IMI peaksid aitama suurendada pädevate asutuste vahelist koostoimet ja usaldust, kõrvaldades pädevate asutuste kattuva haldustöö ja tunnustamismenetlused ning muutes süsteemi kutsetöötajate jaoks läbipaistvamaks ja kindlamaks.

| (6) | Taotlemisprotsess ja Euroopa kutsekaardi väljaandmine peaksid olema selgelt struktureeritud ning sisaldama taotleja jaoks kaitsemeetmeid ja vastavat edasikaebeõigust. Rakendusaktidega tuleks täpsustada tõlkimise nõuded, samuti taotleja suhtes kohaldatavate tasude maksmise viisid, nii et IMI töökorraldust ei katkestataks ega takistataks ning ei tekiks viivitusi taotluse menetlemisel. Tasude suurus on liikmesriikide otsustada. Liikmesriigid peaksid siiski teavitama komisjoni kehtestatud tasude suurusest. Euroopa kutsekaart ja sellega seotud töökorraldus IMI raames peaksid tagama säilitatud andmete terviklikkuse, autentsuse ja konfidentsiaalsuse ning hoidma ära ebaseaduslikku ja volitamata juurdepääsu neis sisalduvale teabele. |
| --- | --- |

(6)

Taotlemisprotsess ja Euroopa kutsekaardi väljaandmine peaksid olema selgelt struktureeritud ning sisaldama taotleja jaoks kaitsemeetmeid ja vastavat edasikaebeõigust. Rakendusaktidega tuleks täpsustada tõlkimise nõuded, samuti taotleja suhtes kohaldatavate tasude maksmise viisid, nii et IMI töökorraldust ei katkestataks ega takistataks ning ei tekiks viivitusi taotluse menetlemisel. Tasude suurus on liikmesriikide otsustada. Liikmesriigid peaksid siiski teavitama komisjoni kehtestatud tasude suurusest. Euroopa kutsekaart ja sellega seotud töökorraldus IMI raames peaksid tagama säilitatud andmete terviklikkuse, autentsuse ja konfidentsiaalsuse ning hoidma ära ebaseaduslikku ja volitamata juurdepääsu neis sisalduvale teabele.

| (7) | Direktiivi 2005/36/EÜ kohaldatakse üksnes kutsetöötajate suhtes, kes soovivad teises liikmesriigis töötada samal kutsealal. Mõnel juhul erineb kutseala raames teostatava tegevuse ulatus vastuvõtvas liikmesriigis päritoluliikmesriigis teostatava tegevuse ulatusest. Kui erinevused tegevusvaldkondade vahel on nii suured, et kutsetöötajad peaksid puudujääkide korvamiseks läbima täieliku haridus- ja koolitusprogrammi, ning kui kutsetöötaja seda taotleb, peaks vastuvõttev liikmesriik sellises eriolukorras andma osalise juurdepääsu. Siiski peaks ülekaaluka avaliku huvi korral, mille on määratlenud Euroopa Liidu Kohus oma kohtupraktikas seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 49 ja 56 ning mis võib edaspidi muutuda, olema liikmesriigil võimalik osalisest juurdepääsust keelduda. Eriti võib see puudutada tervisevaldkonna kutsealasid, mis seonduvad rahvatervise või patsientidele tagatava ohutusega. Osalise juurdepääsu andmine ei tohiks piirata sotsiaalpartnerite õigust organiseeruda. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2005/36/EÜ kohaldatakse üksnes kutsetöötajate suhtes, kes soovivad teises liikmesriigis töötada samal kutsealal. Mõnel juhul erineb kutseala raames teostatava tegevuse ulatus vastuvõtvas liikmesriigis päritoluliikmesriigis teostatava tegevuse ulatusest. Kui erinevused tegevusvaldkondade vahel on nii suured, et kutsetöötajad peaksid puudujääkide korvamiseks läbima täieliku haridus- ja koolitusprogrammi, ning kui kutsetöötaja seda taotleb, peaks vastuvõttev liikmesriik sellises eriolukorras andma osalise juurdepääsu. Siiski peaks ülekaaluka avaliku huvi korral, mille on määratlenud Euroopa Liidu Kohus oma kohtupraktikas seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 49 ja 56 ning mis võib edaspidi muutuda, olema liikmesriigil võimalik osalisest juurdepääsust keelduda. Eriti võib see puudutada tervisevaldkonna kutsealasid, mis seonduvad rahvatervise või patsientidele tagatava ohutusega. Osalise juurdepääsu andmine ei tohiks piirata sotsiaalpartnerite õigust organiseeruda.

| (8) | Kui kutseala ei ole päritoluliikmesriigis reguleeritud, tuleks vastuvõtva liikmesriigi tarbijate kaitse huvides ajutise ja episoodilise teenuste osutamise suhtes kohaldada kaitsemeetmeid, eelkõige nõuda vähemalt üheaastast töökogemust viimase kümne aasta jooksul enne teenuse osutamist. Hooajalise tegevuse puhul peaks liikmesriikidel olema võimalik teostada kontrolli selle üle, kas nende territooriumil osutatavad teenused on ajutised ja episoodilised. Selleks peaks vastuvõtval liikmesriigil olema võimalik nõuda kord aastas teavet oma territooriumil tegelikult osutatud teenuste kohta juhul, kui teenuse osutaja ei ole sellist teavet juba vabatahtlikult esitanud. |
| --- | --- |

(8)

Kui kutseala ei ole päritoluliikmesriigis reguleeritud, tuleks vastuvõtva liikmesriigi tarbijate kaitse huvides ajutise ja episoodilise teenuste osutamise suhtes kohaldada kaitsemeetmeid, eelkõige nõuda vähemalt üheaastast töökogemust viimase kümne aasta jooksul enne teenuse osutamist. Hooajalise tegevuse puhul peaks liikmesriikidel olema võimalik teostada kontrolli selle üle, kas nende territooriumil osutatavad teenused on ajutised ja episoodilised. Selleks peaks vastuvõtval liikmesriigil olema võimalik nõuda kord aastas teavet oma territooriumil tegelikult osutatud teenuste kohta juhul, kui teenuse osutaja ei ole sellist teavet juba vabatahtlikult esitanud.

| (9) | Rahvatervist ja ohutust mõjutavate reguleeritud kutsealade puhul on liikmesriikidel direktiivi 2005/36/EÜ kohaselt võimalik kontrollida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni enne teenuste esmast osutamist. See on põhjustanud õiguslikku ebakindlust, sest vajadus sellise eelneva kontrolli järele on jäetud pädeva asutuse otsustada. Õiguskindluse tagamiseks peaksid kutsetöötajad kohe alguses teadma, kas kutsekvalifikatsiooni eelnev kontroll on vajalik ja millal vastav otsus tehakse. Igal juhul ei tohiks teenuste vaba osutamise kontekstis teostatava kutsekvalifikatsiooni eelkontrolli tingimused olla rangemad kui asutamiseeskirjade kohaselt. Juhul, kui tegemist on rahvatervist või ohutust mõjutavate reguleeritud kutsealadega, ei tohiks direktiivi 2005/36/EÜ sätted piirata liikmesriikide võimalust kehtestada kohustuslik kutsetegevuse kindlustus vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (10) alusel. |
| --- | --- |

(9)

Rahvatervist ja ohutust mõjutavate reguleeritud kutsealade puhul on liikmesriikidel direktiivi 2005/36/EÜ kohaselt võimalik kontrollida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni enne teenuste esmast osutamist. See on põhjustanud õiguslikku ebakindlust, sest vajadus sellise eelneva kontrolli järele on jäetud pädeva asutuse otsustada. Õiguskindluse tagamiseks peaksid kutsetöötajad kohe alguses teadma, kas kutsekvalifikatsiooni eelnev kontroll on vajalik ja millal vastav otsus tehakse. Igal juhul ei tohiks teenuste vaba osutamise kontekstis teostatava kutsekvalifikatsiooni eelkontrolli tingimused olla rangemad kui asutamiseeskirjade kohaselt. Juhul, kui tegemist on rahvatervist või ohutust mõjutavate reguleeritud kutsealadega, ei tohiks direktiivi 2005/36/EÜ sätted piirata liikmesriikide võimalust kehtestada kohustuslik kutsetegevuse kindlustus vastavalt eeskirjadele, mida kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (10) alusel.

| (10) | Kutseharidus- ja koolitussüsteemid on osutunud kasulikuks vahendiks, millega tagada noorte tööhõive ja võimaldada sujuvat siirdumist koolist tööellu. Seepärast tuleks direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamisel nende eripära täies ulatuses arvesse võtta. |
| --- | --- |

(10)

Kutseharidus- ja koolitussüsteemid on osutunud kasulikuks vahendiks, millega tagada noorte tööhõive ja võimaldada sujuvat siirdumist koolist tööellu. Seepärast tuleks direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamisel nende eripära täies ulatuses arvesse võtta.

| (11) | Selleks et tunnustamismehhanismi üldsüsteemi alusel kohaldada, on vaja siseriiklikud haridus- ja koolituskavad rühmitada eri tasemete vahel. Need tasemed luuakse ainult üldise tunnustamise süsteemi tarbeks ning need ei peaks mõjutama siseriiklikku hariduse ja koolituse korraldust ega liikmesriikide pädevust antud küsimuses, sealhulgas liikmesriikide poliitikat Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamiseks. Euroopa kvalifikatsiooniraamistik on vahend, mille eesmärk on suurendada kutsekvalifikatsioonide läbipaistvust ja võrreldavust ning see võib olla pädevatele asutustele kasulikuks täiendavaks teabeallikaks teistes liikmesriikides väljastatud kutsekvalifikatsioonide kontrollimisel. Bologna protsessi järel on kõrgharidusasutused kohandanud oma õppekavade struktuuri vastavalt kaheosalisele bakalaureuse- ja magistrikraadi süsteemile. Tagamaks, et direktiivis 2005/36/EÜ esitatud viis taset oleks selle uue kraadistruktuuriga kooskõlas, tuleks bakalaureusekraad liigitada taseme d ja magistrikraad taseme e alla. Üldsüsteemi tarbeks loodud viit taset ei peaks põhimõtteliselt enam kasutama kriteeriumina, millega jäetakse liidu kodanikud direktiivi 2005/36/EÜ reguleerimisalast välja, kui see oleks vastuolus elukestva õppe põhimõttega. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tunnustamismehhanismi üldsüsteemi alusel kohaldada, on vaja siseriiklikud haridus- ja koolituskavad rühmitada eri tasemete vahel. Need tasemed luuakse ainult üldise tunnustamise süsteemi tarbeks ning need ei peaks mõjutama siseriiklikku hariduse ja koolituse korraldust ega liikmesriikide pädevust antud küsimuses, sealhulgas liikmesriikide poliitikat Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamiseks. Euroopa kvalifikatsiooniraamistik on vahend, mille eesmärk on suurendada kutsekvalifikatsioonide läbipaistvust ja võrreldavust ning see võib olla pädevatele asutustele kasulikuks täiendavaks teabeallikaks teistes liikmesriikides väljastatud kutsekvalifikatsioonide kontrollimisel. Bologna protsessi järel on kõrgharidusasutused kohandanud oma õppekavade struktuuri vastavalt kaheosalisele bakalaureuse- ja magistrikraadi süsteemile. Tagamaks, et direktiivis 2005/36/EÜ esitatud viis taset oleks selle uue kraadistruktuuriga kooskõlas, tuleks bakalaureusekraad liigitada taseme d ja magistrikraad taseme e alla. Üldsüsteemi tarbeks loodud viit taset ei peaks põhimõtteliselt enam kasutama kriteeriumina, millega jäetakse liidu kodanikud direktiivi 2005/36/EÜ reguleerimisalast välja, kui see oleks vastuolus elukestva õppe põhimõttega.

| (12) | Kutseala mittereguleerivast liikmesriigist pärit ja üheaastase erialase töö kogemusega kutsetöötajate tunnustamistaotlusi tuleks kohelda samal viisil kui kutseala reguleeriva liikmesriigi kutsetöötajate taotlusi. Nende kutsekvalifikatsioone tuleks võrrelda vastuvõtvas liikmesriigis nõutavate kutsekvalifikatsioonidega direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud kutsekvalifikatsiooni tasemete alusel. Oluliste erinevuste korral peaks pädeval asutusel olema võimalik kehtestada korvamismeetmeid. Mehhanismid, millega hinnatakse kutsealale juurdepääsuks vajalikke teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi, mille olemasolu võidakse nõuda kui korvamismeetmeid, peaksid tagama läbipaistvuse ja erapooletuse põhimõtted ning olema nendega kooskõlas. |
| --- | --- |

(12)

Kutseala mittereguleerivast liikmesriigist pärit ja üheaastase erialase töö kogemusega kutsetöötajate tunnustamistaotlusi tuleks kohelda samal viisil kui kutseala reguleeriva liikmesriigi kutsetöötajate taotlusi. Nende kutsekvalifikatsioone tuleks võrrelda vastuvõtvas liikmesriigis nõutavate kutsekvalifikatsioonidega direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud kutsekvalifikatsiooni tasemete alusel. Oluliste erinevuste korral peaks pädeval asutusel olema võimalik kehtestada korvamismeetmeid. Mehhanismid, millega hinnatakse kutsealale juurdepääsuks vajalikke teoreetilisi teadmisi ja praktilisi oskusi, mille olemasolu võidakse nõuda kui korvamismeetmeid, peaksid tagama läbipaistvuse ja erapooletuse põhimõtted ning olema nendega kooskõlas.

| (13) | Kuna üldsüsteemi kuuluvatel kutsealadel tegutsema hakkamiseks vajalikud koolituse miinimumnõuded ei ole ühtlustatud, peaks vastuvõtvale liikmesriigile jääma võimalus kehtestada korvamismeede. Iga niisugune meede peaks olema proportsionaalne ning võtma eelkõige arvesse taotleja poolt töökogemuse käigus või elukestva õppe kaudu omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis on asjaomase asutuse poolt ametlikult kinnitatud. Korvamismeetme kehtestamise otsust tuleks nõuetekohaselt põhjendada, et taotleja mõistaks paremini oma olukorda ning saaks liikmesriigi kohtus algatada direktiivi 2005/36/EÜ kohaselt õigusliku kontrolli menetluse. |
| --- | --- |

(13)

Kuna üldsüsteemi kuuluvatel kutsealadel tegutsema hakkamiseks vajalikud koolituse miinimumnõuded ei ole ühtlustatud, peaks vastuvõtvale liikmesriigile jääma võimalus kehtestada korvamismeede. Iga niisugune meede peaks olema proportsionaalne ning võtma eelkõige arvesse taotleja poolt töökogemuse käigus või elukestva õppe kaudu omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi, mis on asjaomase asutuse poolt ametlikult kinnitatud. Korvamismeetme kehtestamise otsust tuleks nõuetekohaselt põhjendada, et taotleja mõistaks paremini oma olukorda ning saaks liikmesriigi kohtus algatada direktiivi 2005/36/EÜ kohaselt õigusliku kontrolli menetluse.

| (14) | Direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamine näitas vajadust ajakohastada ja paindlikumalt selgitada IV lisas esitatud tööstus- ja äritegevuse ning käsitöö alade loetelusid, säilitades samas töökogemusel põhineva automaatse tunnustamise süsteemi nendel tegevusaladel tegutsema hakkamiseks. IV lisa põhineb praegu 1958. aasta rahvusvahelisel majanduse tegevusalade klassifikaatoril (ISIC) ega kajasta enam majandustegevuste praegust struktuuri. ISIC-klassifikaatorit on alates 1958. aastast mitu korda läbi vaadatud. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik kohandada IV lisa, et automaatse tunnustamise süsteem säiliks muutumatuna. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivi 2005/36/EÜ läbivaatamine näitas vajadust ajakohastada ja paindlikumalt selgitada IV lisas esitatud tööstus- ja äritegevuse ning käsitöö alade loetelusid, säilitades samas töökogemusel põhineva automaatse tunnustamise süsteemi nendel tegevusaladel tegutsema hakkamiseks. IV lisa põhineb praegu 1958. aasta rahvusvahelisel majanduse tegevusalade klassifikaatoril (ISIC) ega kajasta enam majandustegevuste praegust struktuuri. ISIC-klassifikaatorit on alates 1958. aastast mitu korda läbi vaadatud. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik kohandada IV lisa, et automaatse tunnustamise süsteem säiliks muutumatuna.

| (15) | Pidev kutsealane areng toetab selliste kutsetöötajate turvalist ja tegelikku ametialast tegevust, kelle kutsekvalifikatsiooni automaatselt tunnustatakse. On oluline julgustada nende kutsetöötajate jätkuva kutsealase arengu edasist kindlustamist. Liikmesriigid peaksid eriti toetama arstide, eriarstide, perearstide, üldõdede, hambaarstide, erihambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide pidevat kutsealast arengut. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni meetmetest nende kutsealade esindajate pideva kutsealase arengu edendamiseks, samuti peaksid nad vahetama parimaid tavasid selles valdkonnas. Pidev kutsealane areng peaks hõlmama tehnilist, teaduslikku, regulatiivset ja eetilist arengut ning motiveerima kutsetöötajaid osalema oma kutsealal elukestvas õppes. |
| --- | --- |

(15)

Pidev kutsealane areng toetab selliste kutsetöötajate turvalist ja tegelikku ametialast tegevust, kelle kutsekvalifikatsiooni automaatselt tunnustatakse. On oluline julgustada nende kutsetöötajate jätkuva kutsealase arengu edasist kindlustamist. Liikmesriigid peaksid eriti toetama arstide, eriarstide, perearstide, üldõdede, hambaarstide, erihambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide pidevat kutsealast arengut. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni meetmetest nende kutsealade esindajate pideva kutsealase arengu edendamiseks, samuti peaksid nad vahetama parimaid tavasid selles valdkonnas. Pidev kutsealane areng peaks hõlmama tehnilist, teaduslikku, regulatiivset ja eetilist arengut ning motiveerima kutsetöötajaid osalema oma kutsealal elukestvas õppes.

| (16) | Ühtlustatud minimaalsetel koolitusnõuetel põhinev automaatse tunnustamise süsteem sõltub sellest, kas liikmesriigid teatavad õigel ajal uutest kvalifikatsiooni tõendavatest dokumentidest või nende muutmisest ja kas komisjon on need avaldanud. Vastasel korral ei saa selliste kvalifikatsioonide omanikud olla kindlad, et neid tunnustatakse automaatselt. Selleks et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada uute kutsenimetuste kontrollimist, peaksid liikmesriigid andma teavet koolitusprogrammide kestuse ja sisu kohta, kuna need programmid peavad olema kooskõlas direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud koolituse miinimumnõuetega. |
| --- | --- |

(16)

Ühtlustatud minimaalsetel koolitusnõuetel põhinev automaatse tunnustamise süsteem sõltub sellest, kas liikmesriigid teatavad õigel ajal uutest kvalifikatsiooni tõendavatest dokumentidest või nende muutmisest ja kas komisjon on need avaldanud. Vastasel korral ei saa selliste kvalifikatsioonide omanikud olla kindlad, et neid tunnustatakse automaatselt. Selleks et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada uute kutsenimetuste kontrollimist, peaksid liikmesriigid andma teavet koolitusprogrammide kestuse ja sisu kohta, kuna need programmid peavad olema kooskõlas direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud koolituse miinimumnõuetega.

| (17) | Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi (ECTS) ainepunkte kasutatakse juba paljudes liidu kõrgharidusasutustes ning nende kasutamine muutub üha tavalisemaks ka reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutava kvalifikatsiooni saamiseks läbitavate koolituste puhul. Seepärast on vaja kehtestada võimalus koolituse kestuse näitamiseks ka ECTSis. Nimetatud võimalus ei peaks mõjutama muid automaatse tunnustamise nõudeid. Üks ECTSi ainepunkt vastab 25–30 õppetunnile ning tavaliselt nõutakse ühe akadeemilise aasta läbimiseks 60 ainepunkti. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi (ECTS) ainepunkte kasutatakse juba paljudes liidu kõrgharidusasutustes ning nende kasutamine muutub üha tavalisemaks ka reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutava kvalifikatsiooni saamiseks läbitavate koolituste puhul. Seepärast on vaja kehtestada võimalus koolituse kestuse näitamiseks ka ECTSis. Nimetatud võimalus ei peaks mõjutama muid automaatse tunnustamise nõudeid. Üks ECTSi ainepunkt vastab 25–30 õppetunnile ning tavaliselt nõutakse ühe akadeemilise aasta läbimiseks 60 ainepunkti.

| (18) | Et tagada liidus rahvatervise ja patsientidele tagatava ohutuse kõrge tase ning ajakohastada direktiivi 2005/36/EÜ, on vaja muuta üldarstiõppe määratlemiseks kasutatavaid kriteeriumeid, nii et tingimused, mis on seotud minimaalse kestusega aastates ja tundides, muutuksid kumulatiivseks. Selle muudatuse eesmärk ei ole üldarstiõppe nõudmiste leevendamine. |
| --- | --- |

(18)

Et tagada liidus rahvatervise ja patsientidele tagatava ohutuse kõrge tase ning ajakohastada direktiivi 2005/36/EÜ, on vaja muuta üldarstiõppe määratlemiseks kasutatavaid kriteeriumeid, nii et tingimused, mis on seotud minimaalse kestusega aastates ja tundides, muutuksid kumulatiivseks. Selle muudatuse eesmärk ei ole üldarstiõppe nõudmiste leevendamine.

| (19) | Selliste eriarstide liikuvuse suurendamise huvides, kellel on juba eriarsti kvalifikatsioon ja kes hiljem osalevad muul erialasel koolitusel, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda vabastus koolituse mõne osa läbimisest, kui edasise koolituse vastavad osad on juba läbitud varasema eriarsti-õppekava raames mõnes liikmesriigis. Liikmesriikidel peaks olema lubatud teha teatud piirides niisuguseid erandeid arstierialadel, mis on hõlmatud automaatse tunnustamise süsteemiga. |
| --- | --- |

(19)

Selliste eriarstide liikuvuse suurendamise huvides, kellel on juba eriarsti kvalifikatsioon ja kes hiljem osalevad muul erialasel koolitusel, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda vabastus koolituse mõne osa läbimisest, kui edasise koolituse vastavad osad on juba läbitud varasema eriarsti-õppekava raames mõnes liikmesriigis. Liikmesriikidel peaks olema lubatud teha teatud piirides niisuguseid erandeid arstierialadel, mis on hõlmatud automaatse tunnustamise süsteemiga.

| (20) | Õe kutseala on viimase kolmekümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud: kogukonnal põhinev tervishoid, keerulisemate ravimeetodite kasutamine ja pidevalt arenev tehnoloogia eeldavad õdedelt suuremat vastutust. Õdede koolitamisel, mille korralduses on riikide traditsioonide tõttu siiani erinevusi, oleks vaja kindlamat ja rohkem väljundile orienteeritud kinnitust, et kutsetöötaja on omandanud koolituse käigus teatavad teadmised ja oskused ning on suuteline rakendama vähemalt teatavaid pädevusi, et sellel kutsealal tegutseda. |
| --- | --- |

(20)

Õe kutseala on viimase kolmekümne aasta jooksul märkimisväärselt edasi arenenud: kogukonnal põhinev tervishoid, keerulisemate ravimeetodite kasutamine ja pidevalt arenev tehnoloogia eeldavad õdedelt suuremat vastutust. Õdede koolitamisel, mille korralduses on riikide traditsioonide tõttu siiani erinevusi, oleks vaja kindlamat ja rohkem väljundile orienteeritud kinnitust, et kutsetöötaja on omandanud koolituse käigus teatavad teadmised ja oskused ning on suuteline rakendama vähemalt teatavaid pädevusi, et sellel kutsealal tegutseda.

| (21) | Et ämmaemandad oleksid valmis täitma nende tegevusele esitatavaid kompleksseid tervishoiualaseid vajadusi, peaksid ämmaemandaks õppijad olema enne vastavate õpingute alustamist omandanud tugeva üldhariduse. Seepärast tuleks nõudeid rangemaks muuta – ämmaemandakoolitus peaks toimuma 12aastase üldhariduse baasil või pärast võrdväärsel tasemel eksamite edukat sooritamist, välja arvatud juhtudel, kui kutsetöötaja on juba omandanud üldõe eriala. Ämmaemandakoolitus peaks kindlamalt tagama, et kutsetöötaja on omandanud ämmaemanda tööks vajalikud teadmised ja oskused, millele on osutatud direktiivis 2005/36/EÜ. |
| --- | --- |

(21)

Et ämmaemandad oleksid valmis täitma nende tegevusele esitatavaid kompleksseid tervishoiualaseid vajadusi, peaksid ämmaemandaks õppijad olema enne vastavate õpingute alustamist omandanud tugeva üldhariduse. Seepärast tuleks nõudeid rangemaks muuta – ämmaemandakoolitus peaks toimuma 12aastase üldhariduse baasil või pärast võrdväärsel tasemel eksamite edukat sooritamist, välja arvatud juhtudel, kui kutsetöötaja on juba omandanud üldõe eriala. Ämmaemandakoolitus peaks kindlamalt tagama, et kutsetöötaja on omandanud ämmaemanda tööks vajalikud teadmised ja oskused, millele on osutatud direktiivis 2005/36/EÜ.

| (22) | Selleks et lihtsustada arsti- ja hambaravi erialade automaatse tunnustamise süsteemi, tuleks kõnealused erialad hõlmata direktiiviga 2005/36/EÜ, kui need on ühised vähemalt kahes viiendikus liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et lihtsustada arsti- ja hambaravi erialade automaatse tunnustamise süsteemi, tuleks kõnealused erialad hõlmata direktiiviga 2005/36/EÜ, kui need on ühised vähemalt kahes viiendikus liikmesriikidest.

| (23) | Märkimisväärne arv liikmesriike on otsustanud anda juurdepääsu kõikidele tegevusaladele farmaatsia valdkonnas ja nendel aladel tegutsemisele, tuginedes teises liikmesriigis omandatud proviisori kvalifikatsiooni tunnustamisele pärast direktiivi 2005/36/EÜ jõustumist. Niisugune teises liikmesriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ei tohiks aga takistada liikmesriigil säilitamast mittediskrimineerivaid eeskirju apteekide geograafilise paiknemise kohta oma territooriumil, kuna direktiiv 2005/36/EÜ selliseid eeskirju ei koordineeri. Liikmesriigile automaatsest kvalifikatsiooni tunnustamisest jätkuvalt vajalikest eranditest ei tohiks aga enam välja jätta proviisoreid, kes on niisugust erandit kasutava liikmesriigi poolt juba tunnustatud ning kes on antud liikmesriigis juba teatava perioodi vältel seaduslikult ja tegelikult proviisorina tegutsenud. |
| --- | --- |

(23)

Märkimisväärne arv liikmesriike on otsustanud anda juurdepääsu kõikidele tegevusaladele farmaatsia valdkonnas ja nendel aladel tegutsemisele, tuginedes teises liikmesriigis omandatud proviisori kvalifikatsiooni tunnustamisele pärast direktiivi 2005/36/EÜ jõustumist. Niisugune teises liikmesriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ei tohiks aga takistada liikmesriigil säilitamast mittediskrimineerivaid eeskirju apteekide geograafilise paiknemise kohta oma territooriumil, kuna direktiiv 2005/36/EÜ selliseid eeskirju ei koordineeri. Liikmesriigile automaatsest kvalifikatsiooni tunnustamisest jätkuvalt vajalikest eranditest ei tohiks aga enam välja jätta proviisoreid, kes on niisugust erandit kasutava liikmesriigi poolt juba tunnustatud ning kes on antud liikmesriigis juba teatava perioodi vältel seaduslikult ja tegelikult proviisorina tegutsenud.

| (24) | Automaatse tunnustamise süsteemi toimimine sõltub kutsetöötajate kvalifikatsioone toetavate koolitustingimuste usaldusväärsusest. Seepärast on oluline, et arhitektide koolituse miinimumnõuded kajastavad arhitektuurialase hariduse viimast arengut, eelkõige seoses selge vajadusega täiendada akadeemilist koolitust kvalifitseeritud arhitektide järelevalve all saadava töökogemuse nõudega. Samas peaksid koolituse miinimumnõuded olema piisavalt paindlikud, et põhjendamatult ei piirataks liikmesriikide võimet oma haridussüsteeme korraldada. |
| --- | --- |

(24)

Automaatse tunnustamise süsteemi toimimine sõltub kutsetöötajate kvalifikatsioone toetavate koolitustingimuste usaldusväärsusest. Seepärast on oluline, et arhitektide koolituse miinimumnõuded kajastavad arhitektuurialase hariduse viimast arengut, eelkõige seoses selge vajadusega täiendada akadeemilist koolitust kvalifitseeritud arhitektide järelevalve all saadava töökogemuse nõudega. Samas peaksid koolituse miinimumnõuded olema piisavalt paindlikud, et põhjendamatult ei piirataks liikmesriikide võimet oma haridussüsteeme korraldada.

| (25) | Direktiiviga 2005/36/EÜ tuleks ühiste koolituspõhimõtete kasutuselevõtu abil soodustada nende kutsealade kutsekvalifikatsioonide automaatsemat tunnustamist, mis ei saa veel sellisest tunnustamisest kasu. Seejuures tuleks võtta arvesse liikmesriikide pädevust otsustada nende territooriumil kutsealadel tegutsemiseks nõutavate kutsekvalifikatsioonide, samuti nende haridussüsteemi ja koolituse sisu ning korralduse üle. Ühised koolituspõhimõtted peaksid realiseeruma ühise koolitusraamistiku kujul, mis põhineks teadmiste, oskuste ja pädevuste ühisel kogumil või ühistel koolitustestidel. Samuti peaks olema võimalik, et ühised koolitusraamistikud kataksid erialad, mille suhtes automaatset tunnustamist käsitlevaid direktiivi 2005/36/EÜ sätteid praegu ei kohaldata ja mis on seotud III jaotise III peatükiga hõlmatud kutsealadega ning mis on selgelt määratlenud nende alla kuuluvad konkreetsed tegevused. Niisuguste erialade, eriti arstierialade ühised koolitusraamistikud peaksid pöörama tähelepanu rahvatervise ja patsientidele tagatava ohutuse kõrgele tasemele. Liikmesriigid peaksid ühise koolitusraamistiku alusel saadud kutsekvalifikatsioone automaatselt tunnustama. Organisatsioonid, mis esindavad kutseala liidu tasandil, ja teatavates tingimustes ka riigi tasandi kutseorganisatsioonid või pädevad asutused peaksid saama esitada komisjonile soovitusi ühiste koolituspõhimõtete kohta, et riiklikud koordinaatorid saaksid hinnata nende põhimõtete võimalikku mõju riigi haridus- ja koolitussüsteemile, samuti riiklikele eeskirjadele, mis käsitlevad juurdepääsu reguleeritud kutsealadele. |
| --- | --- |

(25)

Direktiiviga 2005/36/EÜ tuleks ühiste koolituspõhimõtete kasutuselevõtu abil soodustada nende kutsealade kutsekvalifikatsioonide automaatsemat tunnustamist, mis ei saa veel sellisest tunnustamisest kasu. Seejuures tuleks võtta arvesse liikmesriikide pädevust otsustada nende territooriumil kutsealadel tegutsemiseks nõutavate kutsekvalifikatsioonide, samuti nende haridussüsteemi ja koolituse sisu ning korralduse üle. Ühised koolituspõhimõtted peaksid realiseeruma ühise koolitusraamistiku kujul, mis põhineks teadmiste, oskuste ja pädevuste ühisel kogumil või ühistel koolitustestidel. Samuti peaks olema võimalik, et ühised koolitusraamistikud kataksid erialad, mille suhtes automaatset tunnustamist käsitlevaid direktiivi 2005/36/EÜ sätteid praegu ei kohaldata ja mis on seotud III jaotise III peatükiga hõlmatud kutsealadega ning mis on selgelt määratlenud nende alla kuuluvad konkreetsed tegevused. Niisuguste erialade, eriti arstierialade ühised koolitusraamistikud peaksid pöörama tähelepanu rahvatervise ja patsientidele tagatava ohutuse kõrgele tasemele. Liikmesriigid peaksid ühise koolitusraamistiku alusel saadud kutsekvalifikatsioone automaatselt tunnustama. Organisatsioonid, mis esindavad kutseala liidu tasandil, ja teatavates tingimustes ka riigi tasandi kutseorganisatsioonid või pädevad asutused peaksid saama esitada komisjonile soovitusi ühiste koolituspõhimõtete kohta, et riiklikud koordinaatorid saaksid hinnata nende põhimõtete võimalikku mõju riigi haridus- ja koolitussüsteemile, samuti riiklikele eeskirjadele, mis käsitlevad juurdepääsu reguleeritud kutsealadele.

| (26) | Direktiiviga 2005/36/EÜ on juba kehtestatud kutsetöötajate kohustus seoses vajaliku keeleoskusega. Kõnealuse kohustuse kohaldamise läbivaatamine on näidanud, et pädevate asutuste ja tööandjate rolli on eelkõige patsientidele tagatava ohutuse parema tagamise huvides vaja selgitada. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik kontrollida pärast kutsekvalifikatsiooni tunnustamist keeleoskust. Eeskätt patsientidele tagatava ohutusega seotud kutsealade puhul on oluline, et enne kui kutsetöötaja asub vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsema, kontrollitakse vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ ta keeleoskust. Keeleoskuse kontroll peaks siiski olema mõistlik ja asjaomase kutseala jaoks vajalik ning selle eesmärk ei tohiks olla jätta teiste liikmesriikide kutsetöötajad vastuvõtva liikmesriigi tööturult välja. Et tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimine ning edendada kutsetöötajate liikuvust liidus, peaks kas pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all läbi viidav keeleoskuse kontroll piirduma vastuvõtva liikmesriigi ühe ametliku keele või ühe halduskeelega, tingimusel et asjaomane halduskeel on ka liidu ametlik keel. See ei tohiks takistada vastuvõtvat liikmesriiki julgustamast kutsetöötajaid omandama hiljem teist keelt, kui see on kutsetegevuse jaoks vajalik. Tööandjatel peaks olema jätkuvalt oluline roll selle väljaselgitamisel, kas kutsetöötaja keeleoskus on asjaomase kutsetöö tegemiseks piisav. |
| --- | --- |

(26)

Direktiiviga 2005/36/EÜ on juba kehtestatud kutsetöötajate kohustus seoses vajaliku keeleoskusega. Kõnealuse kohustuse kohaldamise läbivaatamine on näidanud, et pädevate asutuste ja tööandjate rolli on eelkõige patsientidele tagatava ohutuse parema tagamise huvides vaja selgitada. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik kontrollida pärast kutsekvalifikatsiooni tunnustamist keeleoskust. Eeskätt patsientidele tagatava ohutusega seotud kutsealade puhul on oluline, et enne kui kutsetöötaja asub vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsema, kontrollitakse vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ ta keeleoskust. Keeleoskuse kontroll peaks siiski olema mõistlik ja asjaomase kutseala jaoks vajalik ning selle eesmärk ei tohiks olla jätta teiste liikmesriikide kutsetöötajad vastuvõtva liikmesriigi tööturult välja. Et tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimine ning edendada kutsetöötajate liikuvust liidus, peaks kas pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all läbi viidav keeleoskuse kontroll piirduma vastuvõtva liikmesriigi ühe ametliku keele või ühe halduskeelega, tingimusel et asjaomane halduskeel on ka liidu ametlik keel. See ei tohiks takistada vastuvõtvat liikmesriiki julgustamast kutsetöötajaid omandama hiljem teist keelt, kui see on kutsetegevuse jaoks vajalik. Tööandjatel peaks olema jätkuvalt oluline roll selle väljaselgitamisel, kas kutsetöötaja keeleoskus on asjaomase kutsetöö tegemiseks piisav.

| (27) | Siseriiklikud eeskirjad juurdepääsu kohta reguleeritud kutsealadele ei tohiks takistada noorte kõrgkoolilõpetajate liikuvust. Seetõttu, kui koolilõpetaja läbib õppepraktika teises liikmesriigis, tuleks kõnealust praktikat tunnustada, kui lõpetaja taotleb päritoluliikmesriigis juurdepääsu reguleeritud kutsealale. Teises liikmesriigis läbitud õppepraktika tunnustamise aluseks peaks olema õppe-eesmärkide ja määratud ülesannete selge kirjalik kirjeldus, mille koostab praktika juhendaja vastuvõtvas liikmesriigis. Reguleeritud kutsealale juurdepääsu taotluse kaalumisel tuleks võtta arvesse õppepraktikat, mis on läbitud kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(27)

Siseriiklikud eeskirjad juurdepääsu kohta reguleeritud kutsealadele ei tohiks takistada noorte kõrgkoolilõpetajate liikuvust. Seetõttu, kui koolilõpetaja läbib õppepraktika teises liikmesriigis, tuleks kõnealust praktikat tunnustada, kui lõpetaja taotleb päritoluliikmesriigis juurdepääsu reguleeritud kutsealale. Teises liikmesriigis läbitud õppepraktika tunnustamise aluseks peaks olema õppe-eesmärkide ja määratud ülesannete selge kirjalik kirjeldus, mille koostab praktika juhendaja vastuvõtvas liikmesriigis. Reguleeritud kutsealale juurdepääsu taotluse kaalumisel tuleks võtta arvesse õppepraktikat, mis on läbitud kolmandates riikides.

| (28) | Direktiiviga 2005/36/EÜ on kehtestatud riiklike kontaktpunktide süsteem. Seoses direktiivi 2006/123/EÜ jõustumisega ning kõnealuse direktiivi kohaste ühtsete kontaktpunktide kehtestamisega esineb kattumise oht. Seepärast peaksid direktiiviga 2005/36/EÜ kehtestatud riiklikud kontaktpunktid muutuma tugikeskusteks, mille tegevus keskenduks kodanike nõustamisele ja abistamisele, sealhulgas vahetule nõustamisele, tagamaks, et siseturueeskirjade igapäevast kohaldamist kodanike keerukate üksikjuhtumite puhul järgitaks ka riiklikul tasandil. Vajaduse korral teeksid tugikeskused koostööd pädevate asutustega ja teiste liikmesriikide tugikeskustega. Euroopa kutsekaardi osas peaksid liikmesriigid saama otsustada, kas tugikeskused tegutsevad päritoluliikmesriigis pädeva asutusena või toetavad nad asjaomast pädevat asutust Euroopa kutsekaardi taotluste ja IMIs loodud taotleja isikliku faili (IMI-fail) menetlemisel. Teenuste vaba osutamise kontekstis, kui asjaomane kutseala ei ole päritoluliikmesriigis reguleeritud, võivad tugikeskused osaleda ka halduskoostööks ette nähtud teabe vahetamisel. |
| --- | --- |

(28)

Direktiiviga 2005/36/EÜ on kehtestatud riiklike kontaktpunktide süsteem. Seoses direktiivi 2006/123/EÜ jõustumisega ning kõnealuse direktiivi kohaste ühtsete kontaktpunktide kehtestamisega esineb kattumise oht. Seepärast peaksid direktiiviga 2005/36/EÜ kehtestatud riiklikud kontaktpunktid muutuma tugikeskusteks, mille tegevus keskenduks kodanike nõustamisele ja abistamisele, sealhulgas vahetule nõustamisele, tagamaks, et siseturueeskirjade igapäevast kohaldamist kodanike keerukate üksikjuhtumite puhul järgitaks ka riiklikul tasandil. Vajaduse korral teeksid tugikeskused koostööd pädevate asutustega ja teiste liikmesriikide tugikeskustega. Euroopa kutsekaardi osas peaksid liikmesriigid saama otsustada, kas tugikeskused tegutsevad päritoluliikmesriigis pädeva asutusena või toetavad nad asjaomast pädevat asutust Euroopa kutsekaardi taotluste ja IMIs loodud taotleja isikliku faili (IMI-fail) menetlemisel. Teenuste vaba osutamise kontekstis, kui asjaomane kutseala ei ole päritoluliikmesriigis reguleeritud, võivad tugikeskused osaleda ka halduskoostööks ette nähtud teabe vahetamisel.

| (29) | Käesolev direktiiv aitab tagada kõrgel tasemel tervise- ja tarbijakaitse. Direktiiviga 2005/36/EÜ on juba ette nähtud liikmesriikide üksikasjalikud kohustused seoses teabevahetusega. Kõnealuseid kohustusi tuleks tugevdada. Tulevikus ei peaks liikmesriigid mitte ainult reageerima teabenõuetele, vaid nende pädevatel asutustel peaksid olema oma pädevuse piires volitused hoiatada ennetavalt teiste liikmesriikide pädevaid asutusi seoses kutsetöötajatega, kellel ei ole enam lubatud oma kutsealal tegutseda. Direktiivi 2005/36/EÜ alusel on tervishoiutöötajate puhul vaja eraldi hoiatusmehhanismi. Seda tuleks kohaldada ka veterinaararstide suhtes, samuti kutsetöötajate suhtes, kelle tegevus on seotud alaealiste haridusega, kaasa arvatud lastehoolduse ja alusharidusega. Hoiatamise kohustus peaks kehtima ainult nende liikmesriikide suhtes, kus selliseid kutsealasid reguleeritakse. Tuleks hoiatada kõiki liikmesriike, kui kutsetöötajal ei ole distsiplinaar- või kriminaalkaristuse tõttu enam õigust liikmesriigis kutsealal tegutseda, sealhulgas ajutiselt. Hoiatus peaks sisaldama kõiki kättesaadavaid üksikasju tähtajalise või tähtajatu perioodi kohta, mil piirang või keeld kehtib. Selline hoiatus tuleks anda IMI kaudu hoolimata sellest, kas kutsetöötaja on teostanud direktiivi 2005/36/EÜ kohaseid õigusi või kas ta on taotlenud oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist Euroopa kutsekaardi väljastamise kaudu või kõnealuse direktiiviga ettenähtud mõne muu meetodi kaudu. Hoiatusmehhanism peaks olema kooskõlas isikuandmete kaitset ja põhiõigusi käsitlevate liidu õigusaktidega. Hoiatusmehhanism ei peaks asendama ega muutma liikmesriikide vahel justiits- ja siseasjade valdkonnas toimuvat koostööd. Direktiivi 2005/36/EÜ kohased pädevad asutused ei peaks olema kohustatud niisugusele koostööle kaasa aitama nimetatud direktiivis sätestatud hoiatustega. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev direktiiv aitab tagada kõrgel tasemel tervise- ja tarbijakaitse. Direktiiviga 2005/36/EÜ on juba ette nähtud liikmesriikide üksikasjalikud kohustused seoses teabevahetusega. Kõnealuseid kohustusi tuleks tugevdada. Tulevikus ei peaks liikmesriigid mitte ainult reageerima teabenõuetele, vaid nende pädevatel asutustel peaksid olema oma pädevuse piires volitused hoiatada ennetavalt teiste liikmesriikide pädevaid asutusi seoses kutsetöötajatega, kellel ei ole enam lubatud oma kutsealal tegutseda. Direktiivi 2005/36/EÜ alusel on tervishoiutöötajate puhul vaja eraldi hoiatusmehhanismi. Seda tuleks kohaldada ka veterinaararstide suhtes, samuti kutsetöötajate suhtes, kelle tegevus on seotud alaealiste haridusega, kaasa arvatud lastehoolduse ja alusharidusega. Hoiatamise kohustus peaks kehtima ainult nende liikmesriikide suhtes, kus selliseid kutsealasid reguleeritakse. Tuleks hoiatada kõiki liikmesriike, kui kutsetöötajal ei ole distsiplinaar- või kriminaalkaristuse tõttu enam õigust liikmesriigis kutsealal tegutseda, sealhulgas ajutiselt. Hoiatus peaks sisaldama kõiki kättesaadavaid üksikasju tähtajalise või tähtajatu perioodi kohta, mil piirang või keeld kehtib. Selline hoiatus tuleks anda IMI kaudu hoolimata sellest, kas kutsetöötaja on teostanud direktiivi 2005/36/EÜ kohaseid õigusi või kas ta on taotlenud oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist Euroopa kutsekaardi väljastamise kaudu või kõnealuse direktiiviga ettenähtud mõne muu meetodi kaudu. Hoiatusmehhanism peaks olema kooskõlas isikuandmete kaitset ja põhiõigusi käsitlevate liidu õigusaktidega. Hoiatusmehhanism ei peaks asendama ega muutma liikmesriikide vahel justiits- ja siseasjade valdkonnas toimuvat koostööd. Direktiivi 2005/36/EÜ kohased pädevad asutused ei peaks olema kohustatud niisugusele koostööle kaasa aitama nimetatud direktiivis sätestatud hoiatustega.

| (30) | Üks põhiprobleemidest teises liikmesriigis töötada soovivate kodanike jaoks on nende poolt järgimisele kuuluvate haldusmenetluste keerukus ja õiguskindluse puudumine. Direktiiviga 2006/123/EÜ juba kohustatakse liikmesriike tagama, et teave oleks kergesti kättesaadav ning menetlusi saaks läbi viia ühtsete kontaktpunktide kaudu. Direktiivi 2005/36/EÜ alusel oma kutsekvalifikatsioonide tunnustamist taotlevad kodanikud saavad ühtseid kontaktpunkte juba kasutada, kui nad on hõlmatud direktiiviga 2006/123/EÜ. Tööotsijad ja tervishoiutöötajad ei ole siiski direktiiviga 2006/123/EÜ hõlmatud ning neile jääb kättesaadav teave napiks. Seepärast on vaja kõnealust teavet kasutaja seisukohast täpsustada ning tagada, et selline teave oleks kergesti kättesaadav. Samuti on oluline, et liikmesriigid ei võtaks vastutust üksnes riiklikul tasandil, vaid teeksid omavahel ja komisjoniga koostööd, et tagada kutsetöötajatele liidus kergesti kättesaadav kasutajasõbralik ja mitmekeelne teave ning menetluste lihtne läbiviimine ühtsete kontaktpunktide või asjaomaste pädevate asutuste kaudu. Tuleks luua linke muude veebisaitide, nt portaali „Teie Euroopa” kaudu. |
| --- | --- |

(30)

Üks põhiprobleemidest teises liikmesriigis töötada soovivate kodanike jaoks on nende poolt järgimisele kuuluvate haldusmenetluste keerukus ja õiguskindluse puudumine. Direktiiviga 2006/123/EÜ juba kohustatakse liikmesriike tagama, et teave oleks kergesti kättesaadav ning menetlusi saaks läbi viia ühtsete kontaktpunktide kaudu. Direktiivi 2005/36/EÜ alusel oma kutsekvalifikatsioonide tunnustamist taotlevad kodanikud saavad ühtseid kontaktpunkte juba kasutada, kui nad on hõlmatud direktiiviga 2006/123/EÜ. Tööotsijad ja tervishoiutöötajad ei ole siiski direktiiviga 2006/123/EÜ hõlmatud ning neile jääb kättesaadav teave napiks. Seepärast on vaja kõnealust teavet kasutaja seisukohast täpsustada ning tagada, et selline teave oleks kergesti kättesaadav. Samuti on oluline, et liikmesriigid ei võtaks vastutust üksnes riiklikul tasandil, vaid teeksid omavahel ja komisjoniga koostööd, et tagada kutsetöötajatele liidus kergesti kättesaadav kasutajasõbralik ja mitmekeelne teave ning menetluste lihtne läbiviimine ühtsete kontaktpunktide või asjaomaste pädevate asutuste kaudu. Tuleks luua linke muude veebisaitide, nt portaali „Teie Euroopa” kaudu.

| (31) | Selleks et täiendada või muuta teatavaid direktiivi 2005/36/EÜ vähem olulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada artikli 21 lõikes 6 osutatud teadmisi ja oskusi, ajakohastada I lisa, ajakohastada ja täpsustada IV lisas loetletud tegevusalasid, kohandada V lisa punkte 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1, kohandada arsti ja hambaarsti minimaalset õppeaega, lisada V lisa punkti 5.1.3 alla uued arsti erialad, muuta V lisa punktides 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 ja 5.6.1 esitatud loetelu ning lisada V lisa punkti 5.3.3 alla uued hambaravi erialad, täpsustada ühise koolitusraamistiku kohaldamise tingimusi ning täpsustada ühiste eksaminõuete kohaldamise tingimusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et täiendada või muuta teatavaid direktiivi 2005/36/EÜ vähem olulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada artikli 21 lõikes 6 osutatud teadmisi ja oskusi, ajakohastada I lisa, ajakohastada ja täpsustada IV lisas loetletud tegevusalasid, kohandada V lisa punkte 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1, kohandada arsti ja hambaarsti minimaalset õppeaega, lisada V lisa punkti 5.1.3 alla uued arsti erialad, muuta V lisa punktides 5.2.1, 5.3.1, 5.4.1, 5.5.1 ja 5.6.1 esitatud loetelu ning lisada V lisa punkti 5.3.3 alla uued hambaravi erialad, täpsustada ühise koolitusraamistiku kohaldamise tingimusi ning täpsustada ühiste eksaminõuete kohaldamise tingimusi. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (32) | Selleks et tagada direktiivi 2005/36/EÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (11). |
| --- | --- |

(32)

Selleks et tagada direktiivi 2005/36/EÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (11).

| (33) | Kõnealuste rakendusaktide tehnilisuse tõttu tuleks kasutada kontrollimenetlust, et võtta vastu rakendusaktid, mis käsitlevad Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmist teatavate kutsealade puhul, Euroopa kutsekaardi vormi, kirjalike taotluste menetlemist, taotleja esitatavaid tõlkeid, mis tuleks lisada Euroopa kutsekaardi taotlusele, direktiivi 2005/36/EÜ alusel täieliku taotluse esitamiseks nõutavate dokumentide üksikasju, nimetatud kaardi jaoks vajalike maksete tegemise ja töötlemise korda, reegleid selle kohta, kuidas, millal ja missuguste dokumentide tõestatud koopiaid võivad pädevad asutused asjaomase kutseala puhul nõuda, tehnilisi kirjeldusi ning Euroopa kutsekaardis ja IMI-failis sisalduva teabe terviklikkust, konfidentsiaalsuse ja õigsuse tagamiseks vajalikke meetmeid, Euroopa kutsekaardi väljastamise tingimusi ja menetlust, IMI-failile juurdepääsu tingimusi puudutavaid eeskirju, tehnilisi vahendeid ja menetlusi Euroopa kutsekaardi autentsuse ja kehtivuse kontrollimiseks ning hoiatusmehhanismi kohaldamist. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealuste rakendusaktide tehnilisuse tõttu tuleks kasutada kontrollimenetlust, et võtta vastu rakendusaktid, mis käsitlevad Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmist teatavate kutsealade puhul, Euroopa kutsekaardi vormi, kirjalike taotluste menetlemist, taotleja esitatavaid tõlkeid, mis tuleks lisada Euroopa kutsekaardi taotlusele, direktiivi 2005/36/EÜ alusel täieliku taotluse esitamiseks nõutavate dokumentide üksikasju, nimetatud kaardi jaoks vajalike maksete tegemise ja töötlemise korda, reegleid selle kohta, kuidas, millal ja missuguste dokumentide tõestatud koopiaid võivad pädevad asutused asjaomase kutseala puhul nõuda, tehnilisi kirjeldusi ning Euroopa kutsekaardis ja IMI-failis sisalduva teabe terviklikkust, konfidentsiaalsuse ja õigsuse tagamiseks vajalikke meetmeid, Euroopa kutsekaardi väljastamise tingimusi ja menetlust, IMI-failile juurdepääsu tingimusi puudutavaid eeskirju, tehnilisi vahendeid ja menetlusi Euroopa kutsekaardi autentsuse ja kehtivuse kontrollimiseks ning hoiatusmehhanismi kohaldamist.

| (34) | Komisjon peaks rakendusaktiga ning, arvestades selle eripära, kohaldamata määrust (EL) nr 182/2011, lükkama tagasi I lisa ajakohastamise taotluse, kui direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud tingimused ei ole täidetud, paluma asjaomasel liikmesriigil mitte kohaldada erandit, mis puudutab võimalust valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel, kui erand ei ole kohane või ei ole kooskõlas liidu õigusega, lükkama tagasi taotlused V lisa punktide 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 või 5.7.1 muutmiseks, kui direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud tingimused ei ole täidetud, koostama nimekirja riiklikest kutsekvalifikatsioonidest ja riigisisestest kutsenimetustest, mis on hõlmatud automaatse tunnustamisega ühise koolitusraamistiku alusel, koostama nimekirja liikmesriikidest, kus korraldatakse ühiseid koolitusteste, samuti sagedusest kalendriaasta jooksul ja muudest kokkulepetest, mis on ühiste koolitustestide korraldamiseks vajalikud, ning lubama asjaomasel liikmesriigil teha piiratud ajavahemikuks erandeid direktiivi 2005/36/EÜ asjakohastest sätetest. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks rakendusaktiga ning, arvestades selle eripära, kohaldamata määrust (EL) nr 182/2011, lükkama tagasi I lisa ajakohastamise taotluse, kui direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud tingimused ei ole täidetud, paluma asjaomasel liikmesriigil mitte kohaldada erandit, mis puudutab võimalust valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel, kui erand ei ole kohane või ei ole kooskõlas liidu õigusega, lükkama tagasi taotlused V lisa punktide 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 või 5.7.1 muutmiseks, kui direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud tingimused ei ole täidetud, koostama nimekirja riiklikest kutsekvalifikatsioonidest ja riigisisestest kutsenimetustest, mis on hõlmatud automaatse tunnustamisega ühise koolitusraamistiku alusel, koostama nimekirja liikmesriikidest, kus korraldatakse ühiseid koolitusteste, samuti sagedusest kalendriaasta jooksul ja muudest kokkulepetest, mis on ühiste koolitustestide korraldamiseks vajalikud, ning lubama asjaomasel liikmesriigil teha piiratud ajavahemikuks erandeid direktiivi 2005/36/EÜ asjakohastest sätetest.

| (35) | Tuginedes direktiivi 2006/123/EÜ kohaldamisel vastastikusest hindamisest saadud positiivsele kogemusele, tuleks samalaadne hindamissüsteem lisada ka direktiivi 2005/36/EÜ. Liikmesriigid peaksid teatama, milliseid kutsealasid nad reguleerivad, seda põhjendama ning tulemusi omavahel arutama. Selline süsteem suurendaks kutseteenuste turu läbipaistvust. |
| --- | --- |

(35)

Tuginedes direktiivi 2006/123/EÜ kohaldamisel vastastikusest hindamisest saadud positiivsele kogemusele, tuleks samalaadne hindamissüsteem lisada ka direktiivi 2005/36/EÜ. Liikmesriigid peaksid teatama, milliseid kutsealasid nad reguleerivad, seda põhjendama ning tulemusi omavahel arutama. Selline süsteem suurendaks kutseteenuste turu läbipaistvust.

| (36) | Komisjon peaks õigeaegselt hindama Rumeenias üldõdedele välja antud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide osas kohaldatavat tunnustamise korda. Hindamisel tuleks tugineda spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi tulemustele, mille Rumeenia peaks vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele koostama, tehes selleks koostööd teiste liikmesriikide ja komisjoniga. Niisugune spetsiaalne kvalifikatsioonitõstmisprogramm peaks võimaldama selles osalejatel oma kutsekvalifikatsiooni tõsta, et täita edukalt kõik direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud koolituse miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon peaks õigeaegselt hindama Rumeenias üldõdedele välja antud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide osas kohaldatavat tunnustamise korda. Hindamisel tuleks tugineda spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi tulemustele, mille Rumeenia peaks vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele koostama, tehes selleks koostööd teiste liikmesriikide ja komisjoniga. Niisugune spetsiaalne kvalifikatsioonitõstmisprogramm peaks võimaldama selles osalejatel oma kutsekvalifikatsiooni tõsta, et täita edukalt kõik direktiivis 2005/36/EÜ sätestatud koolituse miinimumnõuded.

| (37) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eeskirjade ratsionaliseerimist, lihtsustamist ja täiustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest sellega kaasneksid paratamatult erisugused nõuded ja menetluskorrad, mis suurendaksid õiguslikku keerukust ja tekitaksid põhjendamatuid takistusi kutsetöötajate liikuvusele, küll aga saab neid kooskõla, läbipaistvust ja kokkusobivust silmas pidades paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(37)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eeskirjade ratsionaliseerimist, lihtsustamist ja täiustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest sellega kaasneksid paratamatult erisugused nõuded ja menetluskorrad, mis suurendaksid õiguslikku keerukust ja tekitaksid põhjendamatuid takistusi kutsetöötajate liikuvusele, küll aga saab neid kooskõla, läbipaistvust ja kokkusobivust silmas pidades paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (38) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (12) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe dokumendi või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(38)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (12) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe dokumendi või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja direktiivi ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (39) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (13) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse 8. märtsil 2012 (14). |
| --- | --- |

(39)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (13) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse 8. märtsil 2012 (14).

| (40) | Seepärast tuleks direktiivi 2005/36/EÜ ja määrust (EL) nr 1024/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(40)

Seepärast tuleks direktiivi 2005/36/EÜ ja määrust (EL) nr 1024/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/36/EÜ muudatused

Direktiivi 2005/36/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva direktiiviga kehtestatakse ka eeskirjad, milles käsitletakse osalist juurdepääsu reguleeritud kutsealale ning teises liikmesriigis toimuva õppepraktika tunnustamist.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva direktiiviga kehtestatakse ka eeskirjad, milles käsitletakse osalist juurdepääsu reguleeritud kutsealale ning teises liikmesriigis toimuva õppepraktika tunnustamist.”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi liikmesriigi kodanike suhtes, kes on läbinud õppepraktika väljaspool päritoluliikmesriiki.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi liikmesriigi kodanike suhtes, kes on läbinud õppepraktika väljaspool päritoluliikmesriiki.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata valitsusasutuste poolt ametisse nimetatud notarite suhtes.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata valitsusasutuste poolt ametisse nimetatud notarite suhtes.”

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid f ja h asendatakse järgmisega:
  „f)   „kutsealane töökogemus”– tegelik ja õiguspärane täisajaga või täistööajaga samaväärne osalise tööajaga tegutsemine asjaomasel kutsealal liikmesriigis;
  h)   „sobivustest”– vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste poolt läbi viidav või nende poolt tunnustatud test, millega kontrollitakse taotleja kutsealaseid teadmisi, oskusi ja pädevust ning mille eesmärk on hinnata taotleja suutlikkust tegutseda reguleeritud kutsealal kõnealuses liikmesriigis.
  Nimetatud testi läbiviimise võimaldamiseks koostavad pädevad asutused nimekirja teemadest, mis – kui võrrelda vastuvõtvas liikmesriigis nõutavat haridust ja koolitust ning taotleja omandatud haridust ja läbitud koolitust – ei ole taotleja kvalifikatsiooni tõendava diplomiga või muu dokumendiga kaetud.
  Sobivustest peab arvestama asjaolu, et taotleja on kvalifitseeritud kutsetöötaja kas oma päritoluliikmesriigis või selles liikmesriigis, kust ta tuleb. Test hõlmab valikuliselt nimekirjas loetletud teemasid, mille valdamine on vastuvõtvas liikmesriigis asjaomasel kutsealal tegutsemiseks oluline. Test võib hõlmata ka vastuvõtvas liikmesriigis kõnealusele tegevusele kohaldatavate kutsealaste eeskirjade tundmist.
  Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus määrab sobivustesti üksikasjaliku rakendamise korra ja kõnealuses liikmesriigis ennast sobivustestiks ette valmistada sooviva taotleja staatuse kõnealuses liikmesriigis;” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid f ja h asendatakse järgmisega:

„f)   „kutsealane töökogemus”– tegelik ja õiguspärane täisajaga või täistööajaga samaväärne osalise tööajaga tegutsemine asjaomasel kutsealal liikmesriigis;

h)   „sobivustest”– vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste poolt läbi viidav või nende poolt tunnustatud test, millega kontrollitakse taotleja kutsealaseid teadmisi, oskusi ja pädevust ning mille eesmärk on hinnata taotleja suutlikkust tegutseda reguleeritud kutsealal kõnealuses liikmesriigis.

Nimetatud testi läbiviimise võimaldamiseks koostavad pädevad asutused nimekirja teemadest, mis – kui võrrelda vastuvõtvas liikmesriigis nõutavat haridust ja koolitust ning taotleja omandatud haridust ja läbitud koolitust – ei ole taotleja kvalifikatsiooni tõendava diplomiga või muu dokumendiga kaetud.

Sobivustest peab arvestama asjaolu, et taotleja on kvalifitseeritud kutsetöötaja kas oma päritoluliikmesriigis või selles liikmesriigis, kust ta tuleb. Test hõlmab valikuliselt nimekirjas loetletud teemasid, mille valdamine on vastuvõtvas liikmesriigis asjaomasel kutsealal tegutsemiseks oluline. Test võib hõlmata ka vastuvõtvas liikmesriigis kõnealusele tegevusele kohaldatavate kutsealaste eeskirjade tundmist.

Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus määrab sobivustesti üksikasjaliku rakendamise korra ja kõnealuses liikmesriigis ennast sobivustestiks ette valmistada sooviva taotleja staatuse kõnealuses liikmesriigis;”

| ii) | lisatakse järgmised punktid:
  „j)   „õppepraktika”– ilma et see piiraks artikli 46 lõike 4 kohaldamist, järelevalve all läbitud kutsealase praktika periood – kui see on reguleeritud kutsealale juurdepääsu saamise eeltingimus –, mis võib toimuda kas enne või pärast diplomi saamiseks vajaliku õppe läbimist;
  k)   „Euroopa kutsekaart”– elektrooniline tunnistus, millega tõendatakse, et kutsetöötaja vastab kõigile vajalikele tingimustele, et vastuvõtvas liikmesriigis ajutisi ja episoodilisi teenuseid osutada, või tunnustatakse tema kutsekvalifikatsiooni tegevuse alustamiseks vastuvõtvas liikmesriigis;
  l)   „elukestev õpe”– kogu üldharidus, kutseharidus ja -koolitus, vabaharidus ja mitteametlik õpe, mida elu jooksul läbitakse ja mille tulemuseks on teadmiste, oskuste ja pädevuste, mis võib hõlmata kutse-eetikat, parendamine;
  m)   „ülekaalukas avalik huvi”– Euroopa Liidu Kohtu praktikas sellistena tunnustatud huvid;
  n)   „Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem või ECTSi ainepunktid”– Euroopa kõrgharidusruumis kõrghariduse jaoks kasutatav punktisüsteem.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„j)   „õppepraktika”– ilma et see piiraks artikli 46 lõike 4 kohaldamist, järelevalve all läbitud kutsealase praktika periood – kui see on reguleeritud kutsealale juurdepääsu saamise eeltingimus –, mis võib toimuda kas enne või pärast diplomi saamiseks vajaliku õppe läbimist;

k)   „Euroopa kutsekaart”– elektrooniline tunnistus, millega tõendatakse, et kutsetöötaja vastab kõigile vajalikele tingimustele, et vastuvõtvas liikmesriigis ajutisi ja episoodilisi teenuseid osutada, või tunnustatakse tema kutsekvalifikatsiooni tegevuse alustamiseks vastuvõtvas liikmesriigis;

l)   „elukestev õpe”– kogu üldharidus, kutseharidus ja -koolitus, vabaharidus ja mitteametlik õpe, mida elu jooksul läbitakse ja mille tulemuseks on teadmiste, oskuste ja pädevuste, mis võib hõlmata kutse-eetikat, parendamine;

m)   „ülekaalukas avalik huvi”– Euroopa Liidu Kohtu praktikas sellistena tunnustatud huvid;

n)   „Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem või ECTSi ainepunktid”– Euroopa kõrgharidusruumis kõrghariduse jaoks kasutatav punktisüsteem.”;

| b) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Iga kord, kui liikmesriik tunnustab esimeses lõigus osutatud ühingut või organisatsiooni, teatab ta sellest komisjonile. Komisjon kontrollib, kas ühing või organisatsioon vastab teises lõigus sätestatud tingimustele. Et võtta nõuetekohaselt arvesse regulatiivseid suundumusi liikmesriikides, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte I lisa ajakohastamiseks, kui teises lõigus sätestatud tingimused on täidetud.
  Kui teises lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu rakendusakti, et I lisa taotletud ajakohastamine tagasi lükata.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Iga kord, kui liikmesriik tunnustab esimeses lõigus osutatud ühingut või organisatsiooni, teatab ta sellest komisjonile. Komisjon kontrollib, kas ühing või organisatsioon vastab teises lõigus sätestatud tingimustele. Et võtta nõuetekohaselt arvesse regulatiivseid suundumusi liikmesriikides, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte I lisa ajakohastamiseks, kui teises lõigus sätestatud tingimused on täidetud.

Kui teises lõigus sätestatud tingimused ei ole täidetud, võtab komisjon vastu rakendusakti, et I lisa taotletud ajakohastamine tagasi lükata.”

| 4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kutsekvalifikatsiooni tunnustamine vastuvõtva liikmesriigi poolt annab soodustatud isikutele võimaluse hakata kõnealuses liikmesriigis tegutsema samal kutsealal kui see, millele nad kvalifitseerusid päritoluliikmesriigis, ja tegutseda sellel kutsealal vastuvõtvas liikmesriigis selle kodanikega võrdsetel tingimustel.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kutsekvalifikatsiooni tunnustamine vastuvõtva liikmesriigi poolt annab soodustatud isikutele võimaluse hakata kõnealuses liikmesriigis tegutsema samal kutsealal kui see, millele nad kvalifitseerusid päritoluliikmesriigis, ja tegutseda sellel kutsealal vastuvõtvas liikmesriigis selle kodanikega võrdsetel tingimustel.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Erandina lõikest 1 antakse osaline juurdepääs kutsealale vastuvõtvas liikmesriigis artiklis 4f sätestatud tingimustel.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Erandina lõikest 1 antakse osaline juurdepääs kutsealale vastuvõtvas liikmesriigis artiklis 4f sätestatud tingimustel.”

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 4a
  Euroopa kutsekaart
  1.   Liikmesriigid väljastavad Euroopa kutsekaardi kutsekvalifikatsiooni omanikele nende taotluse alusel ja tingimusel, et komisjon on võtnud vastu lõikega 7 ette nähtud asjakohased rakendusaktid.
  2.   Kui konkreetse kutseala jaoks on võetud kasutusele Euroopa kutsekaart lõike 7 alusel vastu võetud asjakohaste rakendusaktidega, võib asjaomase kutsekvalifikatsiooni omanik kas taotleda sellist kaarti või kasutada II ja III jaotises sätestatud korda.
  3.   Liikmesriigid tagavad, et Euroopa kutsekaardi omanikul on kõik artiklitega 4b–4e ettenähtud õigused.
  4.   Juhul kui kutsekvalifikatsiooni omanik soovib osutada II jaotise kohaseid teenuseid, mis ei ole hõlmatud artikli 7 lõikega 4, väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus Euroopa kutsekaardi kooskõlas artiklitega 4b ja 4c. Euroopa kutsekaart on artikli 7 kohane deklaratsioon, kui see on asjakohane.
  5.   Juhul kui kutsekvalifikatsiooni omanik soovib III jaotise I–IIIa peatükkide kohaselt hakata tegutsema teises liikmesriigis või osutada teenuseid artikli 7 lõike 4 kohaselt, teeb päritoluliikmesriigi pädev asutus kõik ettevalmistused seoses taotleja isikliku failiga, mis on koostatud vastavalt siseturu infosüsteemile (IMI) (IMI-fail), nagu on sätestatud artiklites 4b ja 4d. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus väljastab Euroopa kutsekaardi vastavalt artiklitele 4b ja 4d.
  Tegevuse alustamise osas ei anna Euroopa kutsekaart automaatselt õigust konkreetsel kutsealal tegutsemiseks, kui vastuvõtvas liikmesriigis kehtisid enne Euroopa kutsekaardi kasutuselevõttu selle kutseala jaoks registreerimisnõuded või muu kontrollikord.
  6.   Liikmesriigid määravad IMI-failidega tegelevad ja Euroopa kutsekaarte väljastavad pädevad asutused. Kõnealused asutused tagavad Euroopa kutsekaardi taotluste erapooletu, objektiivse ja õigeaegse töötlemise. Artiklis 57b osutatud tugikeskused võivad samuti tegutseda pädevate asutustena. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused ja tugikeskused teavitavad kodanikke, sealhulgas võimalikke taotlejaid Euroopa kutsekaardi toimimisest ja lisandväärtusest nende kutsealade jaoks, kus see on kasutusel.
  7.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud meetmed, et tagada Euroopa kutsekaarti puudutavate sätete ühetaoline kohaldamine nende kutsealade suhtes, mis vastavad käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimustele, kaasa arvatud meetmed, mis puudutavad Euroopa kutsekaardi vormi, kirjalike taotluste menetlemist, taotleja esitatavaid tõlkeid, mis tuleb lisada Euroopa kutsekaardi taotlusele, üksikasju dokumentide kohta, mis on nõutavad vastavalt artikli 7 lõikele 2 või VII lisale, et esitada täielik taotlus, ning kaardi jaoks vajalike maksete tegemise ja töötlemise korda, võttes arvesse asjaomase kutseala eripära. Komisjon täpsustab rakendusaktidega samuti, kuidas, millal ja missuguste dokumentide kohta võivad pädevad asutused asjaomase kutseala puhul nõuda tõestatud koopiaid vastavalt artikli 4b lõike 3 teisele lõigule ning artikli 4d lõigetele 2 ja 3.
  Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmiseks konkreetse kutseala jaoks esimeses lõigus osutatud asjakohaste rakendusaktide vastuvõtmisega peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | asjaomasel kutsealal on tegemist märkimisväärse liikuvusega või seal on potentsiaali märkimisväärseks liikuvuseks; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 4a

Euroopa kutsekaart

1.   Liikmesriigid väljastavad Euroopa kutsekaardi kutsekvalifikatsiooni omanikele nende taotluse alusel ja tingimusel, et komisjon on võtnud vastu lõikega 7 ette nähtud asjakohased rakendusaktid.

2.   Kui konkreetse kutseala jaoks on võetud kasutusele Euroopa kutsekaart lõike 7 alusel vastu võetud asjakohaste rakendusaktidega, võib asjaomase kutsekvalifikatsiooni omanik kas taotleda sellist kaarti või kasutada II ja III jaotises sätestatud korda.

3.   Liikmesriigid tagavad, et Euroopa kutsekaardi omanikul on kõik artiklitega 4b–4e ettenähtud õigused.

4.   Juhul kui kutsekvalifikatsiooni omanik soovib osutada II jaotise kohaseid teenuseid, mis ei ole hõlmatud artikli 7 lõikega 4, väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus Euroopa kutsekaardi kooskõlas artiklitega 4b ja 4c. Euroopa kutsekaart on artikli 7 kohane deklaratsioon, kui see on asjakohane.

5.   Juhul kui kutsekvalifikatsiooni omanik soovib III jaotise I–IIIa peatükkide kohaselt hakata tegutsema teises liikmesriigis või osutada teenuseid artikli 7 lõike 4 kohaselt, teeb päritoluliikmesriigi pädev asutus kõik ettevalmistused seoses taotleja isikliku failiga, mis on koostatud vastavalt siseturu infosüsteemile (IMI) (IMI-fail), nagu on sätestatud artiklites 4b ja 4d. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus väljastab Euroopa kutsekaardi vastavalt artiklitele 4b ja 4d.

Tegevuse alustamise osas ei anna Euroopa kutsekaart automaatselt õigust konkreetsel kutsealal tegutsemiseks, kui vastuvõtvas liikmesriigis kehtisid enne Euroopa kutsekaardi kasutuselevõttu selle kutseala jaoks registreerimisnõuded või muu kontrollikord.

6.   Liikmesriigid määravad IMI-failidega tegelevad ja Euroopa kutsekaarte väljastavad pädevad asutused. Kõnealused asutused tagavad Euroopa kutsekaardi taotluste erapooletu, objektiivse ja õigeaegse töötlemise. Artiklis 57b osutatud tugikeskused võivad samuti tegutseda pädevate asutustena. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused ja tugikeskused teavitavad kodanikke, sealhulgas võimalikke taotlejaid Euroopa kutsekaardi toimimisest ja lisandväärtusest nende kutsealade jaoks, kus see on kasutusel.

7.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajalikud meetmed, et tagada Euroopa kutsekaarti puudutavate sätete ühetaoline kohaldamine nende kutsealade suhtes, mis vastavad käesoleva lõike teises lõigus sätestatud tingimustele, kaasa arvatud meetmed, mis puudutavad Euroopa kutsekaardi vormi, kirjalike taotluste menetlemist, taotleja esitatavaid tõlkeid, mis tuleb lisada Euroopa kutsekaardi taotlusele, üksikasju dokumentide kohta, mis on nõutavad vastavalt artikli 7 lõikele 2 või VII lisale, et esitada täielik taotlus, ning kaardi jaoks vajalike maksete tegemise ja töötlemise korda, võttes arvesse asjaomase kutseala eripära. Komisjon täpsustab rakendusaktidega samuti, kuidas, millal ja missuguste dokumentide kohta võivad pädevad asutused asjaomase kutseala puhul nõuda tõestatud koopiaid vastavalt artikli 4b lõike 3 teisele lõigule ning artikli 4d lõigetele 2 ja 3.

Euroopa kutsekaardi kasutuselevõtmiseks konkreetse kutseala jaoks esimeses lõigus osutatud asjakohaste rakendusaktide vastuvõtmisega peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

asjaomasel kutsealal on tegemist märkimisväärse liikuvusega või seal on potentsiaali märkimisväärseks liikuvuseks;

| b) | asjaomased sidusrühmad on ilmutanud piisavalt huvi; |
| --- | --- |

b)

asjaomased sidusrühmad on ilmutanud piisavalt huvi;

| c) | asjaomane kutseala või haridus ja koolitus sellel kutsealal tegutsemiseks on reguleeritud märkimisväärses arvus liikmesriikides. |
| --- | --- |

c)

asjaomane kutseala või haridus ja koolitus sellel kutsealal tegutsemiseks on reguleeritud märkimisväärses arvus liikmesriikides.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

8.   Taotlejatele seoses Euroopa kutsekaardi väljastamise haldusmenetlustega tekkivad kulud peavad olema mõistlikud, proportsionaalsed ning vastavuses päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi kuludega ning need ei tohi olla takistuseks Euroopa kutsekaardi taotlemisel.

Artikkel 4b

Euroopa kutsekaardi taotlemine ja IMI-faili loomine

1.   Päritoluliikmesriik võimaldab kutsekvalifikatsiooni omanikul taotleda Euroopa kutsekaarti veebipõhiselt, kasutades selleks komisjoni pakutavat rakendust, mis koostab taotlejale automaatselt IMI-faili. Kui päritoluliikmesriik võimaldab ka kirjalikku taotlemist, kehtestab ta vajaliku korra IMI-faili koostamise, taotlejale saadetava teabe ja Euroopa kutsekaardi väljastamise kohta.

2.   Taotlustele lisatakse dokumendid, mida nõutakse vastavalt artikli 4a lõikele 7 vastu võetavates rakendusaktides.

3.   Ühe nädala jooksul alates taotluse kättesaamisest kinnitab päritoluliikmesriigi pädev asutus taotluse kättesaamist ja teavitab taotlejat puuduvatest dokumentidest.

Kui see on asjakohane, väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus käesoleva direktiivi alusel nõutavad täiendavad tunnistused. Päritoluliikmesriigi pädev asutus kontrollib, kas taotleja on päritoluliikmesriigis ametlikult asutatud ja kas kõik päritoluliikmesriigis välja antud vajalikud dokumendid on kehtivad ja autentsed. Nõuetekohaselt põhjendatud kahtluste korral konsulteerib päritoluliikmesriigi pädev asutus asjaomase asutusega ja võib nõuda taotlejalt dokumentide tõestatud koopiaid. Sama taotleja korduvate taotluste puhul ei või päritolu- ega vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda IMI-failis sisalduvate dokumentide taasesitamist, kui kõnealused dokumendid on veel kehtivad.

4.   Komisjon võib võtta rakendusaktidega vastu tehnilised kirjeldused, Euroopa kutsekaardis ja IMI-failis sisalduva teabe terviklikkuse, konfidentsiaalsuse ja õigsuse tagamiseks vajalikud meetmed ning Euroopa kutsekaardi väljastamise tingimused ja menetlused, mis hõlmavad võimalust kaarti alla laadida või IMI-faili ajakohastada. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 4c

Euroopa kutsekaart artikli 7 lõikega 4 hõlmamata teenuste ajutiseks ja episoodiliseks osutamiseks

1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus kontrollib taotlust ja IMI-failis sisalduvaid täiendavaid dokumente ning väljastab kolme nädala jooksul Euroopa kutsekaardi artikli 7 lõikega 4 hõlmamata teenuste ajutiseks ja episoodiliseks osutamiseks. Nimetatud ajavahemikku arvestatakse alates artikli 4b lõike 3 esimeses lõigus osutatud puuduvate dokumentide kättesaamisest või, kui täiendavaid dokumente ei küsitud, siis kõnealuses lõigus osutatud ühenädalase tähtaja möödumisest. Päritoluriigi pädev asutus edastab seejärel Euroopa kutsekaardi viivitamata iga asjaomase vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele ja teavitab vastavalt taotlejat. Vastuvõttev liikmesriik ei või artikli 7 kohaseid deklaratsioone enam järgneva 18 kuu jooksul nõuda.

2.   Päritoluliikmesriigi pädeva asutuse otsuse peale või juhul, kui lõikes 1 osutatud kolme nädala jooksul ei ole otsust tehtud, saab esitada kaebuse vastavalt siseriiklikule õigusele.

3.   Kui Euroopa kutsekaardi omanik soovib osutada teenuseid mõnes muus kui lõikes 1 osutatud taotluses algselt nimetatud liikmesriigis, võib omanik taotleda vastavat laiendamist. Kui omanik soovib jätkata teenuste osutamist lõikes 1 osutatud 18-kuulisest ajavahemikust kauem, teavitab ta sellest pädevat asutust. Mõlemal juhul annab kaardi omanik teada ka mis tahes olulistest muutustest IMI-failis tõendatud olukorras, mida päritoluliikmesriigi pädev asutus võib nõuda vastavalt artikli 4a lõike 7 kohaselt vastu võetud rakendusaktidele. Päritoluliikmesriigi pädev asutus edastab ajakohastatud Euroopa kutsekaardi asjaomastele vastuvõtvatele liikmesriikidele.

4.   Euroopa kutsekaart kehtib kõikide asjaomaste vastuvõtvate liikmesriikide kogu territooriumil seni, kuni selle omanikul on IMI-failis sisalduvate dokumentide ja teabe alusel õigus tegutseda.

Artikkel 4d

Euroopa kutsekaart tegevuse alustamiseks ja artikli 7 lõike 4 kohaste teenuste ajutiseks ja episoodiliseks osutamiseks

1.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus kontrollib ühe kuu jooksul IMI-failis sisalduvate täiendavate dokumentide autentsust ja kehtivust, et anda välja Euroopa kutsekaart tegevuse alustamiseks ja artikli 7 lõike 4 kohaste teenuste ajutiseks ja episoodiliseks osutamiseks. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates artikli 4b lõike 3 esimeses lõigus osutatud puuduvate dokumentide kättesaamisest või, kui täiendavaid dokumente ei küsitud, siis kõnealuses lõigus osutatud ühenädalase tähtaja möödumisest. Seejärel edastab ta taotluse viivitamata vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele. Päritoluliikmesriik teavitab taotlejat taotluse staatusest samal ajal, kui ta edastab taotluse vastuvõtvale liikmesriigile.

2.   Artiklites 16, 21, 49a ja 49b osutatud juhtudel otsustab vastuvõttev liikmesriik, kas väljastada Euroopa kutsekaart vastavalt lõikele 1 ühe kuu jooksul alates päritoluliikmesriigi edastatud taotluse kättesaamise kuupäevast. Nõuetekohaselt põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda päritoluliikmesriigilt lisateavet või dokumendi tõestatud koopia lisamist, ning viimane esitab selle hiljemalt kahe nädala jooksul alates taotluse esitamisest. Kui lõike 5 teisest lõigust ei tulene teisiti, kohaldatakse ühekuulist tähtaega sellisest nõudest olenemata.

3.   Artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 14 osutatud juhtudel otsustab vastuvõttev liikmesriik kahe kuu jooksul alates päritoluliikmesriigi poolt edastatud taotluse kättesaamisest, kas väljastada Euroopa kutsekaart või nõuda kutsekvalifikatsiooni omanikult korvamismeetmeid. Nõuetekohaselt põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda päritoluliikmesriigilt lisateavet või dokumendi tõestatud koopia lisamist, ning viimane esitab selle hiljemalt kahe nädala jooksul alates nõude esitamisest. Kui lõike 5 teisest lõigust ei tulene teisiti, kohaldatakse kahekuulist tähtaega sellisest nõudest olenemata.

4.   Kui vastuvõttev liikmesriik ei saa ei päritoluliikmesriigilt ega taotlejalt vajalikku teavet, mida ta võib nõuda vastavalt käesolevale direktiivile Euroopa kutsekaardi väljastamise otsustamiseks, võib ta kaardi väljastamisest keelduda. Selline keeldumine peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

5.   Kui vastuvõttev liikmesriik ei tee otsust käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegade jooksul või ei korralda sobivustesti vastavalt artikli 7 lõikele 4, loetakse Euroopa kutsekaart väljastatuks ning saadetakse IMI kaudu automaatselt kutsekvalifikatsiooni omanikule.

Vastuvõttev liikmesriik võib lõigetes 2 ja 3 sätestatud tähtaegu Euroopa kutsekaardi automaatseks väljaandmiseks kahe nädala võrra pikendada. Ta selgitab pikendamise põhjuseid ja teavitab sellest taotlejat. Sellist pikendamist võib korrata ühe korra ja üksnes juhul, kui see on rangelt vajalik, eelkõige rahvatervisega või teenuse saajatele tagatava ohutusega seotud põhjustel.

6.   Päritoluliikmesriigi lõike 1 kohaselt võetud meetmed asendavad vastuvõtva liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel esitatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse.

7.   Päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi lõigete 1–5 kohaselt vastu võetud otsuste peale või juhul, kui päritoluliikmesriik ei ole otsust teinud, võib esitada kaebuse vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele.

Artikkel 4e

Euroopa kutsekaardiga seotud andmete töötlemine ja nendele juurdepääs

1.   Ilma et see piiraks süütuse presumptsiooni, ajakohastavad päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused õigel ajal vastavat IMI-faili teabega distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta, mis on seotud keelu või piirangutega ja millel on tagajärjed Euroopa kutsekaardi omaniku tegutsemisele käesoleva direktiivi kohastel tegevusaladel. Sealjuures järgivad nad isikuandmete kaitse eeskirju, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (15) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (16). Sellise ajakohastamise käigus kustutatakse ebavajalik teave. Euroopa kutsekaardi omanikku ja pädevaid asutusi, kellel on juurdepääs vastavale IMI-failile, teavitatakse viivitamata kõikidest ajakohastamistest. See kohustus ei piira liikmesriikide kohustust saata hoiatus vastavalt artiklile 56a.

2.   Lõikes 1 nimetatud teabe ajakohastamise sisu piirdub järgmisega:

| a) | kutsetöötaja isik; |
| --- | --- |

a)

kutsetöötaja isik;

| b) | asjaomane kutseala; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kutseala;

| c) | teave riikliku asutuse või kohtu kohta, kes on võtnud vastu piirangu või keelu kehtestava otsuse; |
| --- | --- |

c)

teave riikliku asutuse või kohtu kohta, kes on võtnud vastu piirangu või keelu kehtestava otsuse;

| d) | piirangu või keelu ulatus ning |
| --- | --- |

d)

piirangu või keelu ulatus ning

| e) | ajavahemik, mil piirang või keeld kehtib. |
| --- | --- |

e)

ajavahemik, mil piirang või keeld kehtib.

3.   IMI-failis sisalduvale teabele juurdepääs on piiratud päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega vastavalt direktiivile 95/46/EÜ. Pädevad asutused teavitavad Euroopa kutsekaardi omanikku IMI-faili sisust, kui omanik seda taotleb.

4.   Euroopa kutsekaardil sisalduv teave piirdub sellise teabega, mis on vajalik selleks, et teha kindlaks kaardiomaniku õigus tegutseda kutsealal, mille kohta on kõnealune kaart väljastatud, nimelt nime, perekonnanime, sünnikuupäeva ja -koha, kutseala, kvalifikatsioonide, samuti kohaldatava korra, asjaomase pädeva asutuse nime, kaardi numbri, turvaelementide ja viitega kehtivale isikutunnistusele. Teave Euroopa kutsekaardi omaniku omandatud töökogemuse või läbitud korvamismeetmete kohta sisaldub IMI-failis.

5.   IMi-failis sisalduvaid isikuandmeid võib töödelda juhul, kui seda on vaja tunnustamise menetluse jaoks ja tõendina tunnustamise kohta või artikli 7 kohase deklaratsiooni edastamise kohta. Liikmesriigid tagavad, et Euroopa kutsekaardi omanikul on õigus nõuda igal ajal ja ilma selle eest tasu maksmata ebaõigete või puudulike andmete parandamist või asjaomase IMI-faili kustutamist või blokeerimist. Omanikku teavitatakse sellest õigusest Euroopa kutsekaardi väljastamisel ning seda tuletatakse edaspidi meelde iga kahe aasta järel. Meeldetuletus saadetakse automaatselt IMI kaudu, kui Euroopa kutsekaardi algne avaldus oli esitatud veebis.

Kui IMI-faili kustutamise taotlus on seotud Euroopa kutsekaardiga tegevuse alustamiseks ja artikli 7 lõike 4 kohaste teenuste ajutiseks ja episoodiliseks osutamiseks, esitab asjaomase vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kutsekvalifikatsiooni omanikule tõendi, mis kinnitab tema kutsekvalifikatsiooni tunnustamist.

6.   Seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa kutsekaardil ja kõikides IMI-failides käsitatakse liikmesriikide pädevaid asutusi vastutavate töötlejatena direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti d tähenduses. Seoses käesoleva artikli lõigetest 1–4 tulenevate kohustustega ja kõnealuste lõigete kohaste isikuandmete töötlemisega käsitatakse komisjoni vastutava töötlejana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (17) artikli 2 punkti d tähenduses.

7.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, sätestavad vastuvõtvad liikmesriigid, et tööandjad, tarbijad, patsiendid, ametiasutused ja muud huvitatud isikud võivad kontrollida neile kaardiomaniku poolt esitatud Euroopa kutsekaardi autentsust ja kehtivust.

Komisjon sätestab rakendusaktidega eeskirjad, mis käsitlevad IMI-failile juurdepääsu, ning tehnilised vahendid ja menetlused esimeses lõigus osutatud kontrolliks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 4f

Osaline juurdepääs

1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus lubab igal üksikjuhul eraldi oma territooriumil hakata osaliselt kutsealal tegutsema üksnes siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | kutsetöötaja on täielikult kvalifitseeritud tegutsema päritoluliikmesriigis kutsealal, mille jaoks taotletakse osalist juurdepääsu vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

kutsetöötaja on täielikult kvalifitseeritud tegutsema päritoluliikmesriigis kutsealal, mille jaoks taotletakse osalist juurdepääsu vastuvõtvas liikmesriigis;

| b) | erinevused päritoluliikmesriigis kutsealal õiguslikult tegutsemise ja vastuvõtva liikmesriigi reguleeritud kutseala vahel on nii suured, et korvamismeetmete kohaldamine nõuaks taotlejalt täieliku haridus- ja koolitusprogrammi läbimist vastuvõtvas liikmesriigis, et saada täielikku juurdepääsu reguleeritud kutsealale vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

erinevused päritoluliikmesriigis kutsealal õiguslikult tegutsemise ja vastuvõtva liikmesriigi reguleeritud kutseala vahel on nii suured, et korvamismeetmete kohaldamine nõuaks taotlejalt täieliku haridus- ja koolitusprogrammi läbimist vastuvõtvas liikmesriigis, et saada täielikku juurdepääsu reguleeritud kutsealale vastuvõtvas liikmesriigis;

| c) | kutsetegevust saab objektiivselt eraldada muust vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealaga hõlmatud tegevusest. |
| --- | --- |

c)

kutsetegevust saab objektiivselt eraldada muust vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealaga hõlmatud tegevusest.

Punkti c puhul võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus arvesse seda, kas päritoluliikmesriigis saab kutsealal tegutseda sõltumatult.

2.   Osalisest juurdepääsust võib keelduda, kui see on põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga, on sobiv seatud eesmärgi saavutamiseks ega lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

3.   Taotlused, mis on seotud tegevuse alustamisega vastuvõtvas liikmesriigis, vaadatakse läbi kooskõlas III jaotise I ja IV peatükiga.

4.   Taotlused, mis on seotud teenuste ajutise ja episoodilise osutamisega vastuvõtvas liikmesriigis seoses kutsetegevusega, mis mõjutab rahvatervist või ohutust, vaadatakse läbi kooskõlas II jaotisega.

5.   Erandina artikli 7 lõike 4 kuuendast lõigust ja artikli 52 lõikest 1 võib päritoluliikmesriigi kutsenimetuse all kutsealal tegutseda niipea, kui osaline juurdepääs on antud. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda selle kutsenimetuse kasutamist vastuvõtva liikmesriigi keeles. Osalist juurdepääsu kasutavad kutsetöötajad juhivad teenuse saajate tähelepanu sõnaselgelt oma kutsetegevuse ulatusele.

6.   Käesolevat artiklit ei kohaldata kutsetöötajate suhtes, kelle kutsekvalifikatsioone tunnustatakse automaatselt vastavalt III jaotise II, III ja IIIa peatükile.

| 6) | Artikli 5 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teenuse osutaja asub teise liikmesriiki ja kui ta tegutses ühes või enamas liikmesriigis sellel kutsealal vähemalt ühe aasta teenuse osutamisele eelnenud viimase kümne aasta jooksul, kui see kutseala ei ole asutamise liikmesriigis reguleeritud. Üheaastase kutsealal tegutsemise nõuet ei kohaldata juhul, kui kutseala või kutsealal tegutsemiseks vajalik haridus või koolitus on reguleeritud.” |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 5 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teenuse osutaja asub teise liikmesriiki ja kui ta tegutses ühes või enamas liikmesriigis sellel kutsealal vähemalt ühe aasta teenuse osutamisele eelnenud viimase kümne aasta jooksul, kui see kutseala ei ole asutamise liikmesriigis reguleeritud. Üheaastase kutsealal tegutsemise nõuet ei kohaldata juhul, kui kutseala või kutsealal tegutsemiseks vajalik haridus või koolitus on reguleeritud.”

| 7) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid d ja e asendatakse järgmisega:






  „d) | artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud juhtudel igasugune tõend selle kohta, et teenuse osutaja on asjaomasel tegevusalal tegutsenud vähemalt ühe aasta viimase kümne aasta jooksul; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid d ja e asendatakse järgmisega:

„d)

artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud juhtudel igasugune tõend selle kohta, et teenuse osutaja on asjaomasel tegevusalal tegutsenud vähemalt ühe aasta viimase kümne aasta jooksul;

| e) | turvateenuste, tervisesektori ja alaealiste haridusega (sealhulgas lastehooldus ja alusharidus) seotud kutsealade puhul tõend tegutsemise ajutise või lõpliku peatamise puudumise või kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt;” |
| --- | --- |

e)

turvateenuste, tervisesektori ja alaealiste haridusega (sealhulgas lastehooldus ja alusharidus) seotud kutsealade puhul tõend tegutsemise ajutise või lõpliku peatamise puudumise või kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt;”

| ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „f) | patsientidele tagatava ohutusega seotud kutsealade puhul avaldus taotleja keeleoskuse kohta, mis on vajalik sellel kutsealal tegutsemiseks vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised punktid:

„f)

patsientidele tagatava ohutusega seotud kutsealade puhul avaldus taotleja keeleoskuse kohta, mis on vajalik sellel kutsealal tegutsemiseks vastuvõtvas liikmesriigis;

| g) | artiklis 16 osutatud tegevusi hõlmavate kutsealade puhul ning nende puhul, millest liikmesriik on teatanud vastavalt artikli 59 lõikele 2, tõend tegevuse laadi ja kestuse kohta, mille on väljastanud selle liikmesriigi pädev asutus või organ, kus teenuse osutaja on asutatud.”; |
| --- | --- |

g)

artiklis 16 osutatud tegevusi hõlmavate kutsealade puhul ning nende puhul, millest liikmesriik on teatanud vastavalt artikli 59 lõikele 2, tõend tegevuse laadi ja kestuse kohta, mille on väljastanud selle liikmesriigi pädev asutus või organ, kus teenuse osutaja on asutatud.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Nõutud deklaratsiooni esitamine teenuse osutaja poolt vastavalt lõikele 1 annab teenuse osutajale õiguse saada juurdepääs teenuse osutamisele või tegeleda teenuse osutamisega kogu asjaomase liikmesriigi territooriumil. Liikmesriik võib nõuda lõikes 2 loetletud lisateavet teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni kohta, kui:






  a) | kutseala reguleeritakse osal kõnealuse liikmesriigi territooriumist teistmoodi; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Nõutud deklaratsiooni esitamine teenuse osutaja poolt vastavalt lõikele 1 annab teenuse osutajale õiguse saada juurdepääs teenuse osutamisele või tegeleda teenuse osutamisega kogu asjaomase liikmesriigi territooriumil. Liikmesriik võib nõuda lõikes 2 loetletud lisateavet teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni kohta, kui:

a)

kutseala reguleeritakse osal kõnealuse liikmesriigi territooriumist teistmoodi;

| b) | sellist reguleerimist kohaldatakse ka kõigi selle liikmesriigi kodanike suhtes; |
| --- | --- |

b)

sellist reguleerimist kohaldatakse ka kõigi selle liikmesriigi kodanike suhtes;

| c) | erinevused reguleerimises on põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga, mis on seotud rahvatervisega või teenuse saajatele tagatava ohutusega, ning |
| --- | --- |

c)

erinevused reguleerimises on põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga, mis on seotud rahvatervisega või teenuse saajatele tagatava ohutusega, ning

| d) | liikmesriigil ei ole muud võimalust sellise teabe saamiseks.”; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigil ei ole muud võimalust sellise teabe saamiseks.”;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Teenuste esmasel osutamisel rahvatervist ja ohutust mõjutavatel reguleeritud kutsealadel, mis ei kuulu III jaotise II, III või IIIa peatüki alusel automaatsele tunnustamisele, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kontrollida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni enne teenuste esmast osutamist. Selline eelnev kontroll on võimalik üksnes juhul, kui kontrolli eesmärk on vältida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni puudumisest põhjustatud tõsist kahju teenuse saaja tervisele ning ohutusele ja kui see kontroll ei ületa selle teostamiseks vajalikku.
  Hiljemalt ühe kuu möödudes deklaratsiooni ning lõigetes 1 ja 2 osutatud kaasnevate dokumentide saamisest teatab pädev asutus teenuse osutajale oma otsusest:






  a) | mitte kontrollida isiku kutsekvalifikatsiooni; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Teenuste esmasel osutamisel rahvatervist ja ohutust mõjutavatel reguleeritud kutsealadel, mis ei kuulu III jaotise II, III või IIIa peatüki alusel automaatsele tunnustamisele, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kontrollida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni enne teenuste esmast osutamist. Selline eelnev kontroll on võimalik üksnes juhul, kui kontrolli eesmärk on vältida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni puudumisest põhjustatud tõsist kahju teenuse saaja tervisele ning ohutusele ja kui see kontroll ei ületa selle teostamiseks vajalikku.

Hiljemalt ühe kuu möödudes deklaratsiooni ning lõigetes 1 ja 2 osutatud kaasnevate dokumentide saamisest teatab pädev asutus teenuse osutajale oma otsusest:

a)

mitte kontrollida isiku kutsekvalifikatsiooni;

| b) | olles tema kutsekvalifikatsiooni kontrollinud,






  i) | nõuda teenuse osutajalt sobivustesti sooritamist või |
| --- | --- | --- |

b)

olles tema kutsekvalifikatsiooni kontrollinud,

i)

nõuda teenuse osutajalt sobivustesti sooritamist või

| ii) | lubada teenuse osutamist. |
| --- | --- |

ii)

lubada teenuse osutamist.

Kui teises lõigus osutatud otsuse tegemisel esineb probleeme, mis põhjustavad viivitust, teatab pädev asutus sama tähtaja jooksul teenuse osutajale viivituse põhjused. Probleem lahendatakse ühe kuu jooksul alates kõnealusest teatamisest ning lõplik otsus tehakse kahe kuu jooksul alates probleemi lahendamisest.

Kui teenuse osutaja kutsekvalifikatsioon ja vastuvõtvas liikmesriigis nõutav koolitus erinevad olulisel määral, nii et see erinevus võib olla ohtlik rahvatervisele või ohutusele, ning seda ei saa kompenseerida teenuse osutaja töökogemuse või elukestva õppega omandatud teadmiste, oskuste ja pädevustega, mida asjaomane asutus on ametlikult kinnitanud, annab vastuvõttev liikmesriik kõnealusele teenuse osutajale teise lõigu punktis b osutatud sobivustesti kaudu võimaluse näidata, et ta on puudu olevad teadmised, oskused või pädevused omandanud. Vastuvõttev liikmesriik teeb selle alusel otsuse, kas lubada teenuse osutamist. Igal juhul peab olema võimalik pakkuda teenust ühe kuu jooksul alates teise lõigu alusel vastu võetud otsuse tegemisest.

Juhul kui teises ja kolmandas lõigus määratud tähtaegade möödumisel ei ole pädevalt asutuselt vastust saadud, võib teenust osutada.

Kui kutsekvalifikatsioon on tõendatud käesoleva lõike alusel, osutatakse teenust vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.”

| 8) | Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt põhjendatud kahtluse korral küsida teavet teenuse osutaja asutamise seaduslikkuse, hea käitumise, samuti kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste puudumise kohta. Kutsekvalifikatsioonide kontrollimisel võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused küsida asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt teavet teenuse osutaja koolituste kohta ulatuses, mis on vajalik selleks, et hinnata olulisi erinevusi, mis võivad olla ohtlikud rahvatervisele või ohutusele. Asutamise liikmesriigi pädevad asutused annavad sellist teavet kooskõlas artikliga 56. Kui on tegemist päritoluliikmesriigis reguleerimata kutsealadega, võivad sellist teavet anda ka artiklis 57b osutatud tugikeskused.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt põhjendatud kahtluse korral küsida teavet teenuse osutaja asutamise seaduslikkuse, hea käitumise, samuti kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste puudumise kohta. Kutsekvalifikatsioonide kontrollimisel võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused küsida asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt teavet teenuse osutaja koolituste kohta ulatuses, mis on vajalik selleks, et hinnata olulisi erinevusi, mis võivad olla ohtlikud rahvatervisele või ohutusele. Asutamise liikmesriigi pädevad asutused annavad sellist teavet kooskõlas artikliga 56. Kui on tegemist päritoluliikmesriigis reguleerimata kutsealadega, võivad sellist teavet anda ka artiklis 57b osutatud tugikeskused.”

| 9) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Artikli 13 ja artikli 14 lõike 6 kohaldamisel rühmitatakse kutsekvalifikatsioonid järgmiste tasemete alla:”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Artikli 13 ja artikli 14 lõike 6 kohaldamisel rühmitatakse kutsekvalifikatsioonid järgmiste tasemete alla:”;

| ii) | punktis c asendatakse alapunkt ii järgmisega:






  „ii) | reguleeritud hariduse ja koolituse või reguleeritud kutsealade puhul kutseõppe, millel on eraldi ülesehitus ja mis on alapunktis i sätestatud tasemega võrdväärne ja millega antavad pädevused ületavad punktis b ettenähtud kvalifikatsioonitaset, kui selline koolitus tagab võrreldava kutsealase standardi ja valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, tingimusel et kõnealusele diplomile on lisatud päritoluliikmesriigi väljastatud tunnistus;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punktis c asendatakse alapunkt ii järgmisega:

„ii)

reguleeritud hariduse ja koolituse või reguleeritud kutsealade puhul kutseõppe, millel on eraldi ülesehitus ja mis on alapunktis i sätestatud tasemega võrdväärne ja millega antavad pädevused ületavad punktis b ettenähtud kvalifikatsioonitaset, kui selline koolitus tagab võrreldava kutsealase standardi ja valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks, tingimusel et kõnealusele diplomile on lisatud päritoluliikmesriigi väljastatud tunnistus;”

| iii) | punktid d ja e asendatakse järgmisega:






  „d) | diplom, mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud vähemalt kolmeaastase ja mitte rohkem kui nelja-aastase või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga keskharidusele järgneva õppekava, mida võib lisaks väljendada ECTSi ainepunktidega samaväärse ainepunktide arvuga kas ülikoolis või kõrgharidusasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, ning vajaduse korral, et ta on edukalt läbinud kutsealase koolituse, mida võidakse nõuda lisaks keskharidusele järgnevale koolitusele; |
| --- | --- | --- |

iii)

punktid d ja e asendatakse järgmisega:

„d)

diplom, mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud vähemalt kolmeaastase ja mitte rohkem kui nelja-aastase või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga keskharidusele järgneva õppekava, mida võib lisaks väljendada ECTSi ainepunktidega samaväärse ainepunktide arvuga kas ülikoolis või kõrgharidusasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, ning vajaduse korral, et ta on edukalt läbinud kutsealase koolituse, mida võidakse nõuda lisaks keskharidusele järgnevale koolitusele;

| e) | diplom, mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud vähemalt nelja-aastase keskharidusele järgneva või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga õppekava, mida võib lisaks väljendada ECTSi ainepunktidega samaväärsete ainepunktide arvuga, kas ülikoolis või kõrgharidusasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, ning vajaduse korral, et ta on edukalt läbinud kutsealase koolituse, mida võidakse nõuda lisaks keskharidusele järgnevale koolitusele.”; |
| --- | --- |

e)

diplom, mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud vähemalt nelja-aastase keskharidusele järgneva või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga õppekava, mida võib lisaks väljendada ECTSi ainepunktidega samaväärsete ainepunktide arvuga, kas ülikoolis või kõrgharidusasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, ning vajaduse korral, et ta on edukalt läbinud kutsealase koolituse, mida võidakse nõuda lisaks keskharidusele järgnevale koolitusele.”;

| b) | teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

teine lõik jäetakse välja.

| 10) | Artikli 12 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti või dokumentide kogumit, mis tunnistab koolituse edukat läbimist liidus kas täisajaga või osalise õppeajaga, kas ametlike õppekavade raames või väljaspool seda ja mida liikmesriik tunnustab võrdväärsel tasemel olevaks ning mis annab omanikule kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks samad õigused või mis valmistab ette sellel kutsealal tegutsemiseks, käsitatakse artikliga 11 osutatud kvalifikatsiooni, kaasa arvatud kõnealust taset tõendava dokumendina.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 12 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti või dokumentide kogumit, mis tunnistab koolituse edukat läbimist liidus kas täisajaga või osalise õppeajaga, kas ametlike õppekavade raames või väljaspool seda ja mida liikmesriik tunnustab võrdväärsel tasemel olevaks ning mis annab omanikule kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks samad õigused või mis valmistab ette sellel kutsealal tegutsemiseks, käsitatakse artikliga 11 osutatud kvalifikatsiooni, kaasa arvatud kõnealust taset tõendava dokumendina.”

| 11) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Tunnustamise tingimused
  1.   Kui reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamine või sellel tegutsemine vastuvõtvas liikmesriigis sõltub eriomase kutsekvalifikatsiooni omamisest, võimaldab kõnealuse liikmesriigi pädev asutus taotlejatel sellel kutsealal tegutsema asuda või tegutseda oma kodanikega samadel tingimustel, kui neil on teises liikmesriigis viimase territooriumil sellel kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks nõutav pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument, millele on osutatud artiklis 11.
  Pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendi annab välja liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas kõnealuse liikmesriigi õigus- või haldusnormidega.
  2.   Lõikes 1 kirjeldatud kutsealal lubatakse tegutsema asuda ja tegutseda ka taotlejatel, kes on viimase kümne aasta jooksul kas ühe aasta täistööajaga või võrdväärse kestusega osalise tööajaga tegutsenud asjaomasel kutsealal liikmesriigis, kus kõnealust kutseala ei reguleerita, ning kellel on üks või mitu pädevuskinnitust või kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mille on väljastanud teine liikmesriik, kus seda kutseala ei reguleerita.
  Pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument peab vastama järgmistele tingimustele:






  a) | selle annab välja liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas kõnealuse liikmesriigi õigus- või haldusnormidega; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Tunnustamise tingimused

1.   Kui reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamine või sellel tegutsemine vastuvõtvas liikmesriigis sõltub eriomase kutsekvalifikatsiooni omamisest, võimaldab kõnealuse liikmesriigi pädev asutus taotlejatel sellel kutsealal tegutsema asuda või tegutseda oma kodanikega samadel tingimustel, kui neil on teises liikmesriigis viimase territooriumil sellel kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks nõutav pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument, millele on osutatud artiklis 11.

Pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendi annab välja liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas kõnealuse liikmesriigi õigus- või haldusnormidega.

2.   Lõikes 1 kirjeldatud kutsealal lubatakse tegutsema asuda ja tegutseda ka taotlejatel, kes on viimase kümne aasta jooksul kas ühe aasta täistööajaga või võrdväärse kestusega osalise tööajaga tegutsenud asjaomasel kutsealal liikmesriigis, kus kõnealust kutseala ei reguleerita, ning kellel on üks või mitu pädevuskinnitust või kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mille on väljastanud teine liikmesriik, kus seda kutseala ei reguleerita.

Pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument peab vastama järgmistele tingimustele:

a)

selle annab välja liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas kõnealuse liikmesriigi õigus- või haldusnormidega;

| b) | see tõendab, et selle omanik omab ettevalmistust kõnealusel kutsealal tegutsemiseks. |
| --- | --- |

b)

see tõendab, et selle omanik omab ettevalmistust kõnealusel kutsealal tegutsemiseks.

Esimeses lõigus sätestatud üheaastast töökogemust ei nõuta siiski juhul, kui taotleja kvalifikatsiooni tõendav dokument tunnistab reguleeritud hariduse ja koolituse läbimist.

3.   Vastuvõttev liikmesriik aktsepteerib päritoluriigi poolt artikli 11 alusel tõendatud taset, samuti tunnistust, millega päritoluliikmesriik tõendab, et artikli 11 punkti c alapunktis ii osutatud reguleeritud haridus ja koolitus või kutseõpe, millel on eraldi ülesehitus, vastab artikli 11 punkti c alapunktis i sätestatud tasemele.

4.   Erandina käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 ning artiklist 14 võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus keelata artikli 11 punktis a nimetatud pädevuskinnitust omavatel isikutel kutsealal tegutsema asumise ja tegutsemise, kui tema territooriumil kõnealusel kutsealal töötamiseks vajalik riiklik kvalifikatsioon kuulub artikli 11 punkti e liigituse alla.”

| 12) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikkel 13 ei välista võimalust, et vastuvõttev liikmesriik võib taotlejalt nõuda kuni kolmeaastase kohanemisaja läbimist või sobivustesti sooritamist juhul, kui:






  a) | taotleja läbitud koolitus hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kaetud teemadest oluliselt erinevaid teemasid; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikkel 13 ei välista võimalust, et vastuvõttev liikmesriik võib taotlejalt nõuda kuni kolmeaastase kohanemisaja läbimist või sobivustesti sooritamist juhul, kui:

a)

taotleja läbitud koolitus hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kaetud teemadest oluliselt erinevaid teemasid;

| b) | vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala hõlmab üht või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu taotleja päritoluriigi vastava kutseala hulka, ja vastuvõtvas liikmesriigis nõutav koolitus käsitleb teemasid, mis erinevad oluliselt taotleja pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga hõlmatutest.”; |
| --- | --- |

b)

vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala hõlmab üht või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu taotleja päritoluriigi vastava kutseala hulka, ja vastuvõtvas liikmesriigis nõutav koolitus käsitleb teemasid, mis erinevad oluliselt taotleja pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga hõlmatutest.”;

| b) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui komisjon leiab, et teises lõigus osutatud erand on asjakohatu või ei vasta liidu õigusele, võtab ta kolme kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe saamist vastu rakendusakti, et nõuda liikmesriigil kavandatud meetmete võtmisest hoidumist. Erandit võib kohaldada juhul, kui komisjoni vastust ei ole kõnealuseks tähtajaks saabunud.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui komisjon leiab, et teises lõigus osutatud erand on asjakohatu või ei vasta liidu õigusele, võtab ta kolme kuu jooksul pärast kogu vajaliku teabe saamist vastu rakendusakti, et nõuda liikmesriigil kavandatud meetmete võtmisest hoidumist. Erandit võib kohaldada juhul, kui komisjoni vastust ei ole kõnealuseks tähtajaks saabunud.”;

| c) | lõikele 3 lisatakse järgmised lõigud:
  „Erandina taotleja valikuvabaduse õiguse põhimõttest, mis on sätestatud lõikes 2, võib vastuvõttev liikmesriik määrata kohanemisperioodi või sobivustesti järgmistel juhtudel:






  a) | artikli 11 punktis a osutatud kutsekvalifikatsiooni omanik taotleb oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist, kuid nõutav riiklik kutsekvalifikatsioon kuulub artikli 11 punkti c liigituse alla või |
| --- | --- | --- |

c)

lõikele 3 lisatakse järgmised lõigud:

„Erandina taotleja valikuvabaduse õiguse põhimõttest, mis on sätestatud lõikes 2, võib vastuvõttev liikmesriik määrata kohanemisperioodi või sobivustesti järgmistel juhtudel:

a)

artikli 11 punktis a osutatud kutsekvalifikatsiooni omanik taotleb oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist, kuid nõutav riiklik kutsekvalifikatsioon kuulub artikli 11 punkti c liigituse alla või

| b) | artikli 11 punktis b osutatud kutsekvalifikatsiooni omanik taotleb oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist, kuid nõutav riiklik kutsekvalifikatsioon kuulub artikli 11 punktide d või e liigituse alla. |
| --- | --- |

b)

artikli 11 punktis b osutatud kutsekvalifikatsiooni omanik taotleb oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist, kuid nõutav riiklik kutsekvalifikatsioon kuulub artikli 11 punktide d või e liigituse alla.

Kui artikli 11 punktis a osutatud kutsekvalifikatsiooni omanik taotleb oma kutsekvalifikatsiooni tunnustamist, kuid nõutav riiklik kutsekvalifikatsioon kuulub artikli 11 punkti d liigituse alla, võib vastuvõttev liikmesriik nõuda nii kohanemisperioodi kui ka sobivustesti.”;

| d) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõigete 1 ja 5 kohaldamisel tähendavad „oluliselt erinevad teemad” teemasid, mida käsitlevad omandatud teadmised, oskused ja pädevused on kutsealal tegutsemiseks olulised ja mille puhul sisserändaja läbitud koolitus erineb sisult märkimisväärselt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast koolitusest.
  5.   Lõike 1 kohaldamisel järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet. Eriti juhul, kui vastuvõttev liikmesriik kavatseb taotlejalt nõuda kas kohanemisaja läbimist või sobivustesti tegemist, peab ta kõigepealt kindlaks tegema, kas taotleja poolt mis tahes liikmesriigis või kolmandas riigis saadud töökogemuse või elukestva õppe kaudu omandatud teadmised, oskused ja pädevused, mida asjaomane asutus on ametlikult kinnitanud, katavad osaliselt või täielikult lõikes 4 osutatud oluliselt erinevaid teemasid.”; |
| --- | --- |

d)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõigete 1 ja 5 kohaldamisel tähendavad „oluliselt erinevad teemad” teemasid, mida käsitlevad omandatud teadmised, oskused ja pädevused on kutsealal tegutsemiseks olulised ja mille puhul sisserändaja läbitud koolitus erineb sisult märkimisväärselt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast koolitusest.

5.   Lõike 1 kohaldamisel järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet. Eriti juhul, kui vastuvõttev liikmesriik kavatseb taotlejalt nõuda kas kohanemisaja läbimist või sobivustesti tegemist, peab ta kõigepealt kindlaks tegema, kas taotleja poolt mis tahes liikmesriigis või kolmandas riigis saadud töökogemuse või elukestva õppe kaudu omandatud teadmised, oskused ja pädevused, mida asjaomane asutus on ametlikult kinnitanud, katavad osaliselt või täielikult lõikes 4 osutatud oluliselt erinevaid teemasid.”;

| e) | lisatakse järgmised lõiked:
  „6.   Otsus nõuda kohanemisaja läbimist või sobivustesti tegemist peab olema nõuetekohaselt põhjendatud. Eelkõige antakse taotlejale järgmine teave:






  a) | vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kutsekvalifikatsiooni tase ning taotleja omandatud kutsekvalifikatsiooni tase vastavalt artiklis 11 sätestatud liigitusele ning |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmised lõiked:

„6.   Otsus nõuda kohanemisaja läbimist või sobivustesti tegemist peab olema nõuetekohaselt põhjendatud. Eelkõige antakse taotlejale järgmine teave:

a)

vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kutsekvalifikatsiooni tase ning taotleja omandatud kutsekvalifikatsiooni tase vastavalt artiklis 11 sätestatud liigitusele ning

| b) | lõikes 4 osutatud olulised erinevused ning põhjused, miks kõnealuseid erinevusi ei saa kompenseerida töökogemuse või elukestva õppe kaudu omandatud teadmiste, oskuste ja pädevustega, mida asjaomane asutus on ametlikult kinnitanud. |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 osutatud olulised erinevused ning põhjused, miks kõnealuseid erinevusi ei saa kompenseerida töökogemuse või elukestva õppe kaudu omandatud teadmiste, oskuste ja pädevustega, mida asjaomane asutus on ametlikult kinnitanud.

7.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejal on võimalik teha lõikes 1 osutatud sobivustest hiljemalt kuue kuu jooksul alates otsusest nõuda asjaomaselt taotlejalt sobivustesti.”

| 13) | Artikkel 15 jäetakse välja. |
| --- | --- |

13)

Artikkel 15 jäetakse välja.

| 14) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20
  IV lisa tegevusalade nimekirjade kohandamine
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte IV lisas toodud ja artikli 16 kohaselt töökogemuse tunnustamise esemeks olevate tegevusalade nimekirjade kohandamiseks, et ajakohastada või selgitada IV lisas loetletud tegevusi, eelkõige selleks, et nende ulatust veelgi täpsustada ning võtta nõuetekohaselt arvesse viimaseid muudatusi tegevuspõhistes nomenklatuurides, tingimusel et see ei hõlma üksikute kategooriatega seotud tegevusalade ulatuse kitsendamist ning et IV lisa I, II ja III nimekirjas esitatud tegevusalad jäävad paika.” |
| --- | --- |

14)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

IV lisa tegevusalade nimekirjade kohandamine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte IV lisas toodud ja artikli 16 kohaselt töökogemuse tunnustamise esemeks olevate tegevusalade nimekirjade kohandamiseks, et ajakohastada või selgitada IV lisas loetletud tegevusi, eelkõige selleks, et nende ulatust veelgi täpsustada ning võtta nõuetekohaselt arvesse viimaseid muudatusi tegevuspõhistes nomenklatuurides, tingimusel et see ei hõlma üksikute kategooriatega seotud tegevusalade ulatuse kitsendamist ning et IV lisa I, II ja III nimekirjas esitatud tegevusalad jäävad paika.”

| 15) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui apteegi tegevusele ei ole kehtestatud territoriaalseid piiranguid, võib liikmesriik otsustada erandina mitte kohaldada V lisa punktis 5.6.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente uute üldapteekide asutamise suhtes. Käesoleva lõike mõistes loetakse uuteks apteekideks vähem kui kolm aastat tegutsenud apteeke.
  Kõnealust erandit ei tohi kohaldada proviisorite suhtes, kelle kutsekvalifikatsiooni on vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused muu eesmärgiga juba tunnustanud ning kes on asjaomases liikmesriigis vähemalt kolm järjestikust aastat proviisori kutsealal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud.”; |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui apteegi tegevusele ei ole kehtestatud territoriaalseid piiranguid, võib liikmesriik otsustada erandina mitte kohaldada V lisa punktis 5.6.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente uute üldapteekide asutamise suhtes. Käesoleva lõike mõistes loetakse uuteks apteekideks vähem kui kolm aastat tegutsenud apteeke.

Kõnealust erandit ei tohi kohaldada proviisorite suhtes, kelle kutsekvalifikatsiooni on vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused muu eesmärgiga juba tunnustanud ning kes on asjaomases liikmesriigis vähemalt kolm järjestikust aastat proviisori kutsealal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud.”;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kõik liikmesriigid lubavad asuda tegutsema või tegutseda arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel, kui taotlejal on vastavalt V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 sätestatud kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tunnistab, et asjakohane kutsetöötaja on oma koolituse käigus ja vajaduse korral omandanud artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 31 lõikes 7, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 44 lõikes 3 sätestatud teadmised, oskused ja pädevused.
  Võtmaks arvesse üldtunnustatud teaduslikku ja tehnilist arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3, artikli 44 lõikes 3 ja artikli 46 lõikes 4 osutatud teadmisi ja oskusi, et kajastada liidu õiguse arengut, mis mõjutab otseselt asjaomaseid kutsetöötajaid.
  Selline ajakohastamine ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Ajakohastamisel austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 165 lõikes 1.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kõik liikmesriigid lubavad asuda tegutsema või tegutseda arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel, kui taotlejal on vastavalt V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 sätestatud kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tunnistab, et asjakohane kutsetöötaja on oma koolituse käigus ja vajaduse korral omandanud artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 31 lõikes 7, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 44 lõikes 3 sätestatud teadmised, oskused ja pädevused.

Võtmaks arvesse üldtunnustatud teaduslikku ja tehnilist arengut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3, artikli 44 lõikes 3 ja artikli 46 lõikes 4 osutatud teadmisi ja oskusi, et kajastada liidu õiguse arengut, mis mõjutab otseselt asjaomaseid kutsetöötajaid.

Selline ajakohastamine ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Ajakohastamisel austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 165 lõikes 1.”;

| c) | lõige 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 7 jäetakse välja.

| 16) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 21a
  Teavitamiskord
  1.   Iga liikmesriik teavitab komisjoni õigus- ja haldusnormidest, mida ta võtab vastu käesoleva peatükiga reguleeritud kutsealade kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise reguleerimiseks.
  8. osas osutatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul tuleb esimese lõigu kohane teavitus saata ka teistele liikmesriikidele.
  2.   Lõikes 1 osutatud teavitus sisaldab teavet koolitusprogrammide kestuse ja sisu kohta.
  3.   Lõikes 1 osutatud teavitus edastatakse IMI kaudu.
  4.   Võtmaks nõuetekohaselt arvesse õiguslikke ja haldusalaseid suundumusi liikmesriikides ning tingimusel, et käesoleva artikli lõike 1 alusel teatatud õigus- ja haldusnormid on kooskõlas käesolevas peatükis kehtestatud tingimustega, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte, et muuta V lisa punkte 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 seoses teabega, mis puudutab liikmesriikide vastuvõetud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetuste ajakohastamist ning vajaduse korral kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente väljastavaid organeid, kaasnevaid tunnistusi ja asjakohaseid kutsenimetusi.
  5.   Kui lõike 1 alusel teatatud õiguslikud, regulatiivsed ja haldusalased sätted ei ole käesolevas peatükis sätestatud tingimustega kooskõlas, võtab komisjon vastu rakendusakti, et lükata tagasi V lisa punktide 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 või 5.7.1 taotletud muudatused.” |
| --- | --- |

16)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 21a

Teavitamiskord

1.   Iga liikmesriik teavitab komisjoni õigus- ja haldusnormidest, mida ta võtab vastu käesoleva peatükiga reguleeritud kutsealade kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise reguleerimiseks.

8. osas osutatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul tuleb esimese lõigu kohane teavitus saata ka teistele liikmesriikidele.

2.   Lõikes 1 osutatud teavitus sisaldab teavet koolitusprogrammide kestuse ja sisu kohta.

3.   Lõikes 1 osutatud teavitus edastatakse IMI kaudu.

4.   Võtmaks nõuetekohaselt arvesse õiguslikke ja haldusalaseid suundumusi liikmesriikides ning tingimusel, et käesoleva artikli lõike 1 alusel teatatud õigus- ja haldusnormid on kooskõlas käesolevas peatükis kehtestatud tingimustega, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte, et muuta V lisa punkte 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 seoses teabega, mis puudutab liikmesriikide vastuvõetud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetuste ajakohastamist ning vajaduse korral kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente väljastavaid organeid, kaasnevaid tunnistusi ja asjakohaseid kutsenimetusi.

5.   Kui lõike 1 alusel teatatud õiguslikud, regulatiivsed ja haldusalased sätted ei ole käesolevas peatükis sätestatud tingimustega kooskõlas, võtab komisjon vastu rakendusakti, et lükata tagasi V lisa punktide 5.1.1–5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 või 5.7.1 taotletud muudatused.”

| 17) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tagab liikmesriik kooskõlas riigisiseselt kehtiva korraga pidevat kutsealast arengut julgustades, et käesoleva jaotise III peatükiga hõlmatud kutsekvalifikatsioonide omanikud saavad ajakohastada oma teadmisi, oskusi ja pädevusi, et tagada jätkuvalt turvaline ja tegelik ametialane tegevus ning olla kursis kutseala arenguga.”; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tagab liikmesriik kooskõlas riigisiseselt kehtiva korraga pidevat kutsealast arengut julgustades, et käesoleva jaotise III peatükiga hõlmatud kutsekvalifikatsioonide omanikud saavad ajakohastada oma teadmisi, oskusi ja pädevusi, et tagada jätkuvalt turvaline ja tegelik ametialane tegevus ning olla kursis kutseala arenguga.”;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  „Liikmesriigid teavitavad komisjoni esimese lõigu punkti b kohaselt võetud meetmetest hiljemalt 18. jaanuariks 2016.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid teavitavad komisjoni esimese lõigu punkti b kohaselt võetud meetmetest hiljemalt 18. jaanuariks 2016.”

| 18) | Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Üldarstiõpe hõlmab kokku vähemalt viieaastast õpet, mida võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTSi ainepunktidega, ja sisaldab vähemalt 5 500-tunnist teoreetilist ja praktilist koolitust, mida korraldatakse kas ülikooli poolt või viimase järelevalve all.
  Kutsetöötajate puhul, kes alustasid oma õpinguid enne 1. jaanuari 1972, võib esimeses lõigus nimetatud õppekava hõlmata kuut kuud täisajaga praktilist koolitust ülikooli tasemel, mille üle teostab järelevalvet pädev asutus.” |
| --- | --- |

18)

Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Üldarstiõpe hõlmab kokku vähemalt viieaastast õpet, mida võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTSi ainepunktidega, ja sisaldab vähemalt 5 500-tunnist teoreetilist ja praktilist koolitust, mida korraldatakse kas ülikooli poolt või viimase järelevalve all.

Kutsetöötajate puhul, kes alustasid oma õpinguid enne 1. jaanuari 1972, võib esimeses lõigus nimetatud õppekava hõlmata kuut kuud täisajaga praktilist koolitust ülikooli tasemel, mille üle teostab järelevalvet pädev asutus.”

| 19) | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vastuvõtt eriarstiõppesse sõltub artikli 24 lõikes 2 osutatud sellise üldarsti-õppekava läbimisest ja kinnitamisest, mille käigus koolitatav on omandanud asjakohased üldarstiteadmised.”; |
| --- | --- | --- |

19)

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastuvõtt eriarstiõppesse sõltub artikli 24 lõikes 2 osutatud sellise üldarsti-õppekava läbimisest ja kinnitamisest, mille käigus koolitatav on omandanud asjakohased üldarstiteadmised.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3a.   Liikmesriigid võivad siseriiklikes õigusaktides sätestada osalise vabastuse V lisa punktis 5.1.3 loetletud eriarstikursuste teatavate osade läbimisest, käsitledes iga üksikjuhtumit eraldi, kui koolituse kõnealune osa on juba läbitud muu erialase õppekava raames, mis on loetletud V lisa punktis 5.1.3, ning tingimusel, et kutsetöötaja on kutsekvalifikatsiooni mõnes liikmesriigis juba varem omandanud. Liikmesriigid tagavad, et antud vabastus ei ületa poolt kõnealuse eriarstiõppe minimaalsest kestusest.
  Iga liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike asjaomastest siseriiklikest õigusaktidest seoses kõikide selliste osaliste vabastustega.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Liikmesriigid võivad siseriiklikes õigusaktides sätestada osalise vabastuse V lisa punktis 5.1.3 loetletud eriarstikursuste teatavate osade läbimisest, käsitledes iga üksikjuhtumit eraldi, kui koolituse kõnealune osa on juba läbitud muu erialase õppekava raames, mis on loetletud V lisa punktis 5.1.3, ning tingimusel, et kutsetöötaja on kutsekvalifikatsiooni mõnes liikmesriigis juba varem omandanud. Liikmesriigid tagavad, et antud vabastus ei ületa poolt kõnealuse eriarstiõppe minimaalsest kestusest.

Iga liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike asjaomastest siseriiklikest õigusaktidest seoses kõikide selliste osaliste vabastustega.”;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses V lisa punktis 5.1.3 osutatud koolituse minimaalse kestuse kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga.” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses V lisa punktis 5.1.3 osutatud koolituse minimaalse kestuse kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga.”

| 20) | Artikli 26 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Et võtta käesoleva direktiivi ajakohastamisel nõuetekohaselt arvesse siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatusi, on komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses selliste uute arstierialade lisamisega V lisa punkti 5.1.3, mis on levinud vähemalt kahes viiendikus liikmesriikides.” |
| --- | --- |

20)

Artikli 26 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Et võtta käesoleva direktiivi ajakohastamisel nõuetekohaselt arvesse siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatusi, on komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses selliste uute arstierialade lisamisega V lisa punkti 5.1.3, mis on levinud vähemalt kahes viiendikus liikmesriikides.”

| 21) | Artiklisse 27 lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Liikmesriigid tunnustavad eriarsti kvalifikatsioone, mis on antud Itaalias ja loetletud V lisa punktides 5.1.2 ning 5.1.3, nende arstide puhul, kes alustasid oma erialal õpinguid pärast 31. detsembrit 1983 ja enne 1. jaanuarit 1991, ehkki asjaomane õpe ei vasta kõikidele artiklis 25 sätestatud koolitusnõuetele, juhul kui kvalifikatsioonile on lisatud Itaalia pädevate asutuste poolt välja antud tunnistus selle kohta, et asjaomane arst on Itaalias tegelikult ja seaduslikult tegutsenud samal arstierialal vähemalt seitse järjestikust aastat tunnistuse väljaandmisele eelnenud kümne aasta jooksul.” |
| --- | --- |

21)

Artiklisse 27 lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Liikmesriigid tunnustavad eriarsti kvalifikatsioone, mis on antud Itaalias ja loetletud V lisa punktides 5.1.2 ning 5.1.3, nende arstide puhul, kes alustasid oma erialal õpinguid pärast 31. detsembrit 1983 ja enne 1. jaanuarit 1991, ehkki asjaomane õpe ei vasta kõikidele artiklis 25 sätestatud koolitusnõuetele, juhul kui kvalifikatsioonile on lisatud Itaalia pädevate asutuste poolt välja antud tunnistus selle kohta, et asjaomane arst on Itaalias tegelikult ja seaduslikult tegutsenud samal arstierialal vähemalt seitse järjestikust aastat tunnistuse väljaandmisele eelnenud kümne aasta jooksul.”

| 22) | Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega.
  „1.   Vastuvõtt perearsti erialakoolitusele sõltub sellise artikli 24 lõikes 2 osutatud üldarsti-õppekava läbimisest ja kinnitamisest, mille käigus koolitatav on omandanud asjakohased üldarstiteadmised.” |
| --- | --- |

22)

Artikli 28 lõige 1 asendatakse järgmisega.

„1.   Vastuvõtt perearsti erialakoolitusele sõltub sellise artikli 24 lõikes 2 osutatud üldarsti-õppekava läbimisest ja kinnitamisest, mille käigus koolitatav on omandanud asjakohased üldarstiteadmised.”

| 23) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Üldõdede koolitusele vastuvõtmine sõltub kas:






  a) | 12-aastase üldhariduse omandamisest, mida tõendab diplom, tunnistus või muu liikmesriigi pädevate asutuste või organite välja antud dokument või võrdväärsel tasemel eksami edukat sooritamist tõendav tunnistus, mis võimaldab astuda ülikooli või sellega võrdväärseks tunnistatud kõrgharidusasutusse, või |
| --- | --- | --- | --- |

23)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Üldõdede koolitusele vastuvõtmine sõltub kas:

a)

12-aastase üldhariduse omandamisest, mida tõendab diplom, tunnistus või muu liikmesriigi pädevate asutuste või organite välja antud dokument või võrdväärsel tasemel eksami edukat sooritamist tõendav tunnistus, mis võimaldab astuda ülikooli või sellega võrdväärseks tunnistatud kõrgharidusasutusse, või

| b) | vähemalt 10-aastase üldhariduse omandamisest, mida tõendab diplom, tunnistus või muu liikmesriigi pädevate asutuste või organite välja antud dokument või võrdväärsel tasemel eksami edukat sooritamist tõendav tunnistus, mis võimaldab astuda kutsekooli või asuda õppima õendust kutseõppena.”; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 10-aastase üldhariduse omandamisest, mida tõendab diplom, tunnistus või muu liikmesriigi pädevate asutuste või organite välja antud dokument või võrdväärsel tasemel eksami edukat sooritamist tõendav tunnistus, mis võimaldab astuda kutsekooli või asuda õppima õendust kutseõppena.”;

| b) | lõike 2 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatustega V lisa punktis 5.2.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.
  Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatustega V lisa punktis 5.2.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.

Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”;

| c) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Üldõdede koolitus hõlmab kokku vähemalt kolmeaastast õpet, mida võib lisaks väljendada samaväärsete ECTS-ainepunktidega ja mis sisaldab vähemalt 4 600 tundi teoreetilist ja kliinilist koolitust, kusjuures teoreetilise koolituse kestus moodustab vähemalt ühe kolmandiku ja kliinilise koolituse kestus vähemalt poole koolituse miinimumajast. Liikmesriigid võivad anda osalise vabastuse kutsetöötajatele, kes on läbinud osa koolitusest vähemalt võrdväärsel tasemel kursustel.”; |
| --- | --- |

c)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Üldõdede koolitus hõlmab kokku vähemalt kolmeaastast õpet, mida võib lisaks väljendada samaväärsete ECTS-ainepunktidega ja mis sisaldab vähemalt 4 600 tundi teoreetilist ja kliinilist koolitust, kusjuures teoreetilise koolituse kestus moodustab vähemalt ühe kolmandiku ja kliinilise koolituse kestus vähemalt poole koolituse miinimumajast. Liikmesriigid võivad anda osalise vabastuse kutsetöötajatele, kes on läbinud osa koolitusest vähemalt võrdväärsel tasemel kursustel.”;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Teoreetiline haridus on õdede koolituse see osa, kus õendusõpilased omandavad lõigetes 6 ja 7 nõutud kutsealaseid teadmisi, oskusi ja pädevusi. Koolitust viivad läbi õenduseriala õppejõud ning teised pädevad isikud ülikoolides, samaväärseks tunnistatud tasemel kõrgkoolides ja kutsekoolides või õenduse kutseõppekavade kaudu.”; |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Teoreetiline haridus on õdede koolituse see osa, kus õendusõpilased omandavad lõigetes 6 ja 7 nõutud kutsealaseid teadmisi, oskusi ja pädevusi. Koolitust viivad läbi õenduseriala õppejõud ning teised pädevad isikud ülikoolides, samaväärseks tunnistatud tasemel kõrgkoolides ja kutsekoolides või õenduse kutseõppekavade kaudu.”;

| e) | lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „5.   Kliiniline koolitus on õdede koolituse see osa, kus õendusõpilased õpivad osana meeskonnast ja otseses kontaktis tervete või haigete üksikisikute ja/või kogukondadega korraldama, andma ja hindama nõutavat igakülgset õendusabi, tuginedes omandatud teadmistele, oskustele ja pädevustele. Õendusõpilased peavad õppima mitte üksnes töötama meeskonnas, vaid ka juhtima meeskonda ja korraldama üleüldist õendusabi, kaasa arvatud üksikisikute ja väikeste rühmade terviseõpetust, kas raviasutuses või kogukonnas.”; |
| --- | --- |

e)

lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„5.   Kliiniline koolitus on õdede koolituse see osa, kus õendusõpilased õpivad osana meeskonnast ja otseses kontaktis tervete või haigete üksikisikute ja/või kogukondadega korraldama, andma ja hindama nõutavat igakülgset õendusabi, tuginedes omandatud teadmistele, oskustele ja pädevustele. Õendusõpilased peavad õppima mitte üksnes töötama meeskonnas, vaid ka juhtima meeskonda ja korraldama üleüldist õendusabi, kaasa arvatud üksikisikute ja väikeste rühmade terviseõpetust, kas raviasutuses või kogukonnas.”;

| f) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Üldõe koolitus annab kindluse, et kõnealune kutsetöötaja on omandanud järgmised teadmised ja oskused:






  a) | igakülgsed teadmised üldõenduse aluseks olevate teadusalade kohta, sealhulgas piisav arusaam terve ja haige inimese ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese terviseseisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelisest seosest; |
| --- | --- | --- |

f)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Üldõe koolitus annab kindluse, et kõnealune kutsetöötaja on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

a)

igakülgsed teadmised üldõenduse aluseks olevate teadusalade kohta, sealhulgas piisav arusaam terve ja haige inimese ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese terviseseisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelisest seosest;

| b) | kutseala olemuse ja eetika, samuti tervishoiu ja õenduse üldpõhimõtete tundmine; |
| --- | --- |

b)

kutseala olemuse ja eetika, samuti tervishoiu ja õenduse üldpõhimõtete tundmine;

| c) | piisav kliiniline töökogemus; selline vastavalt tema koolitusväärtusele valitud kogemus peaks olema omandatud kvalifitseeritud õendusala töötajate järelevalve all ja kohtades, kus kvalifitseeritud personali ja varustuse hulk on patsientidele õendusabi osutamiseks piisav; |
| --- | --- |

c)

piisav kliiniline töökogemus; selline vastavalt tema koolitusväärtusele valitud kogemus peaks olema omandatud kvalifitseeritud õendusala töötajate järelevalve all ja kohtades, kus kvalifitseeritud personali ja varustuse hulk on patsientidele õendusabi osutamiseks piisav;

| d) | võime osaleda tervishoiupersonali praktilistel koolitustel ja sellise personaliga töötamise kogemus; |
| --- | --- |

d)

võime osaleda tervishoiupersonali praktilistel koolitustel ja sellise personaliga töötamise kogemus;

| e) | tervisesektori muude kutsealade esindajatega koos töötamise kogemus.”; |
| --- | --- |

e)

tervisesektori muude kutsealade esindajatega koos töötamise kogemus.”;

| g) | lisatakse järgmine lõige:
  „7.   Üldõe kvalifikatsioon tõendab, et kõnealune kutsetöötaja on võimeline rakendama vähemalt järgmisi pädevusi sõltumata sellest, kas koolitus toimus ülikoolis, samaväärseks tunnistatud tasemel kõrgkoolis, kutsekoolis või õenduse kutseõppekavade raames:






  a) | pädevus iseseisvalt diagnoosida nõutavat õendusabi, kasutades nüüdisaegseid teoreetilisi ja kliinilisi teadmisi, ning kavandada, korraldada ja rakendada õendusabi patsientide ravimisel, tuginedes teadmistele ja oskustele, mis on omandatud vastavalt lõike 6 punktidele a, b ja c, et täiustada kutsealast tegevust; |
| --- | --- | --- |

g)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Üldõe kvalifikatsioon tõendab, et kõnealune kutsetöötaja on võimeline rakendama vähemalt järgmisi pädevusi sõltumata sellest, kas koolitus toimus ülikoolis, samaväärseks tunnistatud tasemel kõrgkoolis, kutsekoolis või õenduse kutseõppekavade raames:

a)

pädevus iseseisvalt diagnoosida nõutavat õendusabi, kasutades nüüdisaegseid teoreetilisi ja kliinilisi teadmisi, ning kavandada, korraldada ja rakendada õendusabi patsientide ravimisel, tuginedes teadmistele ja oskustele, mis on omandatud vastavalt lõike 6 punktidele a, b ja c, et täiustada kutsealast tegevust;

| b) | pädevus teha tulemuslikult koostööd tervisesektori muude osalistega, sealhulgas osalemine tervishoiupersonali praktilistel koolitustel, tuginedes teadmistele ja oskustele, mis on omandatud vastavalt lõike 6 punktidele d ja e; |
| --- | --- |

b)

pädevus teha tulemuslikult koostööd tervisesektori muude osalistega, sealhulgas osalemine tervishoiupersonali praktilistel koolitustel, tuginedes teadmistele ja oskustele, mis on omandatud vastavalt lõike 6 punktidele d ja e;

| c) | pädevus suunata lõike 6 punktide a ja b kohaselt omandatud teadmistele ja oskustele tuginedes üksikisikuid, perekondi ja rühmi omaks võtma tervislikke eluviise ja enda eest hoolitsemist; |
| --- | --- |

c)

pädevus suunata lõike 6 punktide a ja b kohaselt omandatud teadmistele ja oskustele tuginedes üksikisikuid, perekondi ja rühmi omaks võtma tervislikke eluviise ja enda eest hoolitsemist;

| d) | pädevus iseseisvalt alustada koheste elupäästvate meetmetega ning võtta meetmeid kriisi- ja hädaolukordades; |
| --- | --- |

d)

pädevus iseseisvalt alustada koheste elupäästvate meetmetega ning võtta meetmeid kriisi- ja hädaolukordades;

| e) | pädevus iseseisvalt nõustada, juhendada ja toetada hooldust vajavaid isikuid ja nende lähikondseid; |
| --- | --- |

e)

pädevus iseseisvalt nõustada, juhendada ja toetada hooldust vajavaid isikuid ja nende lähikondseid;

| f) | pädevus iseseisvalt tagada kvaliteetne õendusabi ja hinnata õendusabi kvaliteeti; |
| --- | --- |

f)

pädevus iseseisvalt tagada kvaliteetne õendusabi ja hinnata õendusabi kvaliteeti;

| g) | pädevus igakülgselt suhelda kutsetöös ja teha koostööd tervisesektori muude kutsealade esindajatega; |
| --- | --- |

g)

pädevus igakülgselt suhelda kutsetöös ja teha koostööd tervisesektori muude kutsealade esindajatega;

| h) | pädevus analüüsida abi kvaliteeti, et parendada oma kutsetegevust üldõena.” |
| --- | --- |

h)

pädevus analüüsida abi kvaliteeti, et parendada oma kutsetegevust üldõena.”

| 24) | Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

24)

Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 jäetakse välja;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid tunnustavad õe kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente:






  a) | mis on Poolas välja antud õdedele, kes on läbinud artiklis 31 sätestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, ning |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid tunnustavad õe kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente:

a)

mis on Poolas välja antud õdedele, kes on läbinud artiklis 31 sätestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, ning

| b) | mida tõendab bakalaureusediplom, mis on saadud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi raames, mis on sätestatud:






  i) | 20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885, ja 2007. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 176, art 1237) ja 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170, ja 2010. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 65, art 420), või |
| --- | --- | --- |

b)

mida tõendab bakalaureusediplom, mis on saadud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi raames, mis on sätestatud:

i)

20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885, ja 2007. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 176, art 1237) ja 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170, ja 2010. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 65, art 420), või

| ii) | 15. juuli 2011. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse artikli 52.3 punktis 2 (2011. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 174, art 1039) ja 14. juuni 2012. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate kõrghariduse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinikeskkooli või meditsiinikõrgkooli (2012. aasta Poola Vabariigi Teataja, art 770), |
| --- | --- |

ii)

15. juuli 2011. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse artikli 52.3 punktis 2 (2011. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 174, art 1039) ja 14. juuni 2012. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate kõrghariduse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinikeskkooli või meditsiinikõrgkooli (2012. aasta Poola Vabariigi Teataja, art 770),

eesmärgiga tõendada, et asjaomase õe teadmised ja pädevus on samaväärsed V lisa punktis 5.2.2 Poola puhul loetletud kvalifikatsioone omavate õdedega.”

| 25) | Artikkel 33a asendatakse järgmisega:
  „Rumeenia üldõdede kvalifikatsiooni suhtes kohaldatakse ainult järgmisi omandatud õigusi käsitlevaid sätteid.
  Liikmesriikide kodanike puhul, kes on õppinud üldõeks Rumeenias ja kelle koolitus ei vasta artiklis 31 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, tunnistavad liikmesriigid piisavaks järgmised kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, kui nende dokumentidega on kaasas tunnistus selle kohta, et asjaomased liikmesriikide kodanikud on üldõena Rumeenias tegelikult ja seaduslikult tegutsenud, sealhulgas kandnud täit vastutust patsientide õendusabi kavandamise, korraldamise ja teostamise eest, vähemalt kolm järjestikust aastat tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul:






  a) | Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist, keskhariduse järgselt, saadud õppeasutusest școală postliceală, tunnistus õppe kohta, mis algas enne 1. jaanuari 2007; |
| --- | --- | --- |

25)

Artikkel 33a asendatakse järgmisega:

„Rumeenia üldõdede kvalifikatsiooni suhtes kohaldatakse ainult järgmisi omandatud õigusi käsitlevaid sätteid.

Liikmesriikide kodanike puhul, kes on õppinud üldõeks Rumeenias ja kelle koolitus ei vasta artiklis 31 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, tunnistavad liikmesriigid piisavaks järgmised kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, kui nende dokumentidega on kaasas tunnistus selle kohta, et asjaomased liikmesriikide kodanikud on üldõena Rumeenias tegelikult ja seaduslikult tegutsenud, sealhulgas kandnud täit vastutust patsientide õendusabi kavandamise, korraldamise ja teostamise eest, vähemalt kolm järjestikust aastat tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul:

a)

Certificat de competențe profesionale de asistent medical generalist, keskhariduse järgselt, saadud õppeasutusest școală postliceală, tunnistus õppe kohta, mis algas enne 1. jaanuari 2007;

| b) | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist, lühiajaliste õpingutega kõrgharidusasutuses, tunnistus õppe kohta, mis algas enne 1. oktoobrit 2003; |
| --- | --- |

b)

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist, lühiajaliste õpingutega kõrgharidusasutuses, tunnistus õppe kohta, mis algas enne 1. oktoobrit 2003;

| c) | Diplomă de licență de asistent medical generalist, pikaajaliste õpingutega kõrgharidusasutuses, tunnistus õppe kohta, mis algas enne 1. oktoobrit 2003.” |
| --- | --- |

c)

Diplomă de licență de asistent medical generalist, pikaajaliste õpingutega kõrgharidusasutuses, tunnistus õppe kohta, mis algas enne 1. oktoobrit 2003.”

| 26) | Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Hambaarsti põhiõpe hõlmab kokku vähemalt viit aastat, mida võib lisaks väljendada samaväärsete ECTS-ainepunktiga ja mis hõlmab vähemalt 5 000 tundi täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd ja sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.3.1 kirjeldatud õppekava ja mis toimub ülikoolis, sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.3.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.
  Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.” |
| --- | --- |

26)

Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Hambaarsti põhiõpe hõlmab kokku vähemalt viit aastat, mida võib lisaks väljendada samaväärsete ECTS-ainepunktiga ja mis hõlmab vähemalt 5 000 tundi täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd ja sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.3.1 kirjeldatud õppekava ja mis toimub ülikoolis, sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.3.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.

Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”

| 27) | Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Vastuvõtt erihambaarstiõppesse eeldab artiklis 34 osutatud hambaarsti põhiõppe läbimist ja sellekohast kinnitust või artiklites 23 ja 37 osutatud dokumentide omamist.”; |
| --- | --- | --- |

27)

Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Vastuvõtt erihambaarstiõppesse eeldab artiklis 34 osutatud hambaarsti põhiõppe läbimist ja sellekohast kinnitust või artiklites 23 ja 37 osutatud dokumentide omamist.”;

| b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Täisajaga erihambaarstiõpe peab kestma vähemalt kolm aastat ja toimuma pädevate asutuste või organite järelevalve all. Sellega peab kaasnema erihambaarstiks koolitatava hambaarsti isiklik osalemine asjaomase asutuse tegevuses ja kohustustes.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Täisajaga erihambaarstiõpe peab kestma vähemalt kolm aastat ja toimuma pädevate asutuste või organite järelevalve all. Sellega peab kaasnema erihambaarstiks koolitatava hambaarsti isiklik osalemine asjaomase asutuse tegevuses ja kohustustes.”;

| ii) | kolmas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik jäetakse välja;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses lõikes 2 osutatud koolituse minimaalse kestuse kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga.
  5.   Et võtta käesoleva direktiivi ajakohastamisel nõuetekohaselt arvesse siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatusi, on komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses selliste uute hambaarsti erialade lisamisega V lisa punkti 5.3.3, mis on levinud vähemalt kahes viiendikus liikmesriikides.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses lõikes 2 osutatud koolituse minimaalse kestuse kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga.

5.   Et võtta käesoleva direktiivi ajakohastamisel nõuetekohaselt arvesse siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatusi, on komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses selliste uute hambaarsti erialade lisamisega V lisa punkti 5.3.3, mis on levinud vähemalt kahes viiendikus liikmesriikides.”

| 28) | Artiklisse 37 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul tunnustavad liikmesriigid neid dokumente vastavalt artiklile 21 juhul, kui taotleja alustas oma õpinguid 18. jaanuaril 2016 või hiljem.
  4.   Liikmesriigid tunnustavad arsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Hispaanias välja antud kutsetöötajatele, kes alustasid ülikoolis arstiõpet pärast 1. jaanuarit 1986 ja enne 31. detsembrit 1997, ning millega on kaasas Hispaania pädeva asutuse välja antud tunnistus.
  Tunnistus kinnitab järgmiste tingimuste täitmist:






  a) | asjaomane kutsetöötaja on edukalt lõpetanud vähemalt kolmeaastased õpingud, mis on Hispaania pädeva asutuse poolt tunnistatud võrdväärseks artiklis 34 osutatud koolitusega; |
| --- | --- | --- |

28)

Artiklisse 37 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul tunnustavad liikmesriigid neid dokumente vastavalt artiklile 21 juhul, kui taotleja alustas oma õpinguid 18. jaanuaril 2016 või hiljem.

4.   Liikmesriigid tunnustavad arsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Hispaanias välja antud kutsetöötajatele, kes alustasid ülikoolis arstiõpet pärast 1. jaanuarit 1986 ja enne 31. detsembrit 1997, ning millega on kaasas Hispaania pädeva asutuse välja antud tunnistus.

Tunnistus kinnitab järgmiste tingimuste täitmist:

a)

asjaomane kutsetöötaja on edukalt lõpetanud vähemalt kolmeaastased õpingud, mis on Hispaania pädeva asutuse poolt tunnistatud võrdväärseks artiklis 34 osutatud koolitusega;

| b) | asjaomane kutsetöötaja on Hispaanias artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kutsetöötaja on Hispaanias artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul;

| c) | asjaomasel kutsetöötajal on luba tegutseda või ta tegutseb tegelikult, seaduslikult ja peamiselt artiklis 36 nimetatud tegevusalal V lisa punktis 5.3.2 Hispaania jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel.” |
| --- | --- |

c)

asjaomasel kutsetöötajal on luba tegutseda või ta tegutseb tegelikult, seaduslikult ja peamiselt artiklis 36 nimetatud tegevusalal V lisa punktis 5.3.2 Hispaania jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel.”

| 29) | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Veterinaararstide koolitus hõlmab kokku vähemalt viieaastast täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd, mida võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTS-ainepunktidega, mis toimub kas ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all, ja see koolitus peab sisaldama vähemalt V lisa punktis 5.4.1 osutatud õppekava.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.4.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.
  Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamiseks. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”; |
| --- | --- | --- |

29)

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Veterinaararstide koolitus hõlmab kokku vähemalt viieaastast täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd, mida võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTS-ainepunktidega, mis toimub kas ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all, ja see koolitus peab sisaldama vähemalt V lisa punktis 5.4.1 osutatud õppekava.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.4.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.

Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamiseks. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Veterinaararstide koolitus annab kindluse, et kõnealune kutsetöötaja on omandanud järgmised teadmised ja oskused:






  a) | piisavad teadmised veterinaararstitöö aluseks olevate teadusalade kohta ja sellega seonduvate liidu õigusaktide kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Veterinaararstide koolitus annab kindluse, et kõnealune kutsetöötaja on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

a)

piisavad teadmised veterinaararstitöö aluseks olevate teadusalade kohta ja sellega seonduvate liidu õigusaktide kohta;

| b) | piisavad teadmised loomade ehituse, funktsioonide, käitumise ja füsioloogiliste vajaduste kohta, samuti oskused ja pädevused nende kasvatamiseks, toitmiseks, heaoluks, paljunemiseks ja hügieeniks üldiselt; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised loomade ehituse, funktsioonide, käitumise ja füsioloogiliste vajaduste kohta, samuti oskused ja pädevused nende kasvatamiseks, toitmiseks, heaoluks, paljunemiseks ja hügieeniks üldiselt;

| c) | kliinilised, epidemioloogilised ja analüütilised oskused ja pädevused, mida on vaja loomade haiguste ärahoidmiseks, diagnoosimiseks ja raviks, sealhulgas anesteesiaks, aseptiliseks kirurgiaks ja valutuks surmaks, nii üksikute loomade kui ka loomakoosluste puhul, kaasa arvatud eriteadmised inimestele edasi kanduvate haiguste kohta; |
| --- | --- |

c)

kliinilised, epidemioloogilised ja analüütilised oskused ja pädevused, mida on vaja loomade haiguste ärahoidmiseks, diagnoosimiseks ja raviks, sealhulgas anesteesiaks, aseptiliseks kirurgiaks ja valutuks surmaks, nii üksikute loomade kui ka loomakoosluste puhul, kaasa arvatud eriteadmised inimestele edasi kanduvate haiguste kohta;

| d) | piisavad teadmised, oskused ja pädevused ennetava meditsiini osas, kaasa arvatud päringute ja tõendamisega seotud pädevused; |
| --- | --- |

d)

piisavad teadmised, oskused ja pädevused ennetava meditsiini osas, kaasa arvatud päringute ja tõendamisega seotud pädevused;

| e) | piisavad teadmised sööda ja inimtarbeks mõeldud loomsete toitude tootmise, töötlemise ja ringlusse laskmisega seotud hügieeni ja tehnoloogiate kohta, kaasa arvatud oskused ja pädevused, mida on vaja selle valdkonna hea tava mõistmiseks ja selgitamiseks; |
| --- | --- |

e)

piisavad teadmised sööda ja inimtarbeks mõeldud loomsete toitude tootmise, töötlemise ja ringlusse laskmisega seotud hügieeni ja tehnoloogiate kohta, kaasa arvatud oskused ja pädevused, mida on vaja selle valdkonna hea tava mõistmiseks ja selgitamiseks;

| f) | teadmised, oskused ja pädevused, mida on vaja, et vastutustundlikult ja mõistlikult kasutada veterinaarravimeid, et loomi ravida ja tagada toiduahela ohutus ning keskkonnakaitse.” |
| --- | --- |

f)

teadmised, oskused ja pädevused, mida on vaja, et vastutustundlikult ja mõistlikult kasutada veterinaarravimeid, et loomi ravida ja tagada toiduahela ohutus ning keskkonnakaitse.”

| 30) | Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.5.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.
  Kolmandas lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”; |
| --- | --- | --- |

30)

Artiklit 40 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 kolmas ja neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.5.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga.

Kolmandas lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Vastuvõtt ämmaemandaõppesse sõltub ühest järgnevalt nimetatud tingimustest:






  a) | I liini puhul vähemalt 12aastane üldharidus või ämmaemandate kooli sisseastumiseksamitega võrdväärsel tasemel eksamite edukat sooritamist tõendav tunnistus; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Vastuvõtt ämmaemandaõppesse sõltub ühest järgnevalt nimetatud tingimustest:

a)

I liini puhul vähemalt 12aastane üldharidus või ämmaemandate kooli sisseastumiseksamitega võrdväärsel tasemel eksamite edukat sooritamist tõendav tunnistus;

| b) | II liini puhul V lisa punktis 5.2.2 osutatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolu.”; |
| --- | --- |

b)

II liini puhul V lisa punktis 5.2.2 osutatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolu.”;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Ämmaemandaõpe annab kindluse, et kõnealune kutsetöötaja on omandanud järgmised teadmised ja oskused:






  a) | üksikasjalikud teadmised ämmaemandatöö aluseks olevate teadusalade, eriti ämmaemanduse, sünnitusabi ja günekoloogia kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Ämmaemandaõpe annab kindluse, et kõnealune kutsetöötaja on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

a)

üksikasjalikud teadmised ämmaemandatöö aluseks olevate teadusalade, eriti ämmaemanduse, sünnitusabi ja günekoloogia kohta;

| b) | piisavad teadmised kutseala eetika ja kutsealal tegutsemist reguleerivate õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised kutseala eetika ja kutsealal tegutsemist reguleerivate õigusaktide kohta;

| c) | piisavad üldmeditsiinilised teadmised (bioloogilised funktsioonid, anatoomia ja füsioloogia) ning teadmised farmakoloogia kohta sünnitusabi ja vastsündinutega seoses, samuti inimese terviseseisundi ja tema füüsilise ning sotsiaalse keskkonna ning käitumise vahelise seose tundmine; |
| --- | --- |

c)

piisavad üldmeditsiinilised teadmised (bioloogilised funktsioonid, anatoomia ja füsioloogia) ning teadmised farmakoloogia kohta sünnitusabi ja vastsündinutega seoses, samuti inimese terviseseisundi ja tema füüsilise ning sotsiaalse keskkonna ning käitumise vahelise seose tundmine;

| d) | piisav kliinilise töö kogemus, mis on saadud heakskiidetud asutuses, kus ämmaemand on saanud iseseisvalt ja omal vastutusel, piisavas ulatuses, välja arvatud patoloogilised olukorrad, korraldada sünnieelset hooldust, võtta heakskiidetud asutuses vastu sünnitusi ja tegeleda sünnituse tagajärgedega, jälgida sünnitustegevust ja sündi, juhendada sünnijärgset hooldust ja vastsündinu elustamist enne arsti saabumist; |
| --- | --- |

d)

piisav kliinilise töö kogemus, mis on saadud heakskiidetud asutuses, kus ämmaemand on saanud iseseisvalt ja omal vastutusel, piisavas ulatuses, välja arvatud patoloogilised olukorrad, korraldada sünnieelset hooldust, võtta heakskiidetud asutuses vastu sünnitusi ja tegeleda sünnituse tagajärgedega, jälgida sünnitustegevust ja sündi, juhendada sünnijärgset hooldust ja vastsündinu elustamist enne arsti saabumist;

| e) | tervishoiupersonali koolituse piisav mõistmine ja nendega koos töötamise kogemus.” |
| --- | --- |

e)

tervishoiupersonali koolituse piisav mõistmine ja nendega koos töötamise kogemus.”

| 31) | Artikli 41 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   V lisa punktis 5.5.2 osutatud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument kuulub automaatsele tunnustamisele artikli 21 alusel niivõrd, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | vähemalt kolmeaastane täisajaga ämmaemandaõpe, mida võib täiendavalt väljendada samaväärsete ECTSi ainepunktidega, mis sisaldab vähemalt 4 600 tundi teoreetilist ja praktilist õppetööd, millest vähemalt kolmandiku moodustab kliinikus läbitud praktika; |
| --- | --- | --- |

31)

Artikli 41 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   V lisa punktis 5.5.2 osutatud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument kuulub automaatsele tunnustamisele artikli 21 alusel niivõrd, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

vähemalt kolmeaastane täisajaga ämmaemandaõpe, mida võib täiendavalt väljendada samaväärsete ECTSi ainepunktidega, mis sisaldab vähemalt 4 600 tundi teoreetilist ja praktilist õppetööd, millest vähemalt kolmandiku moodustab kliinikus läbitud praktika;

| b) | vähemalt kaheaastane täisajaga ämmaemandaõpe, mida võib täiendavalt väljendada samaväärsete ECTSi ainepunktidega, mis sisaldab vähemalt 3 600 tundi koolitust, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 osutatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust; |
| --- | --- |

b)

vähemalt kaheaastane täisajaga ämmaemandaõpe, mida võib täiendavalt väljendada samaväärsete ECTSi ainepunktidega, mis sisaldab vähemalt 3 600 tundi koolitust, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 osutatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust;

| c) | vähemalt 18 kuu pikkune täisajaga ämmaemandaõpe, mida võib täiendavalt väljendada samaväärsete ECTSi ainepunktidega ja mis sisaldab vähemalt 3 000 tundi koolitust, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 osutatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, ja millele järgneb ühe aasta pikkune kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus.” |
| --- | --- |

c)

vähemalt 18 kuu pikkune täisajaga ämmaemandaõpe, mida võib täiendavalt väljendada samaväärsete ECTSi ainepunktidega ja mis sisaldab vähemalt 3 000 tundi koolitust, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 osutatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, ja millele järgneb ühe aasta pikkune kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus.”

| 32) | Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Ämmaemandate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul tunnustavad liikmesriigid automaatselt neid kvalifikatsioone, mille puhul taotleja alustas koolitust enne 18. jaanuari 2016 ning kõnealuse koolituse vastuvõtutingimuseks oli I liini puhul kümneaastane üldharidus või võrdväärne tase, või II liini puhul lõpetas enne ämmaemandaõppe alustamist üldõdede koolituse, mida kinnitab kvalifikatsiooni tõendav dokument vastavalt V lisa punktile 5.2.2.”; |
| --- | --- | --- |

32)

Artiklit 43 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Ämmaemandate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul tunnustavad liikmesriigid automaatselt neid kvalifikatsioone, mille puhul taotleja alustas koolitust enne 18. jaanuari 2016 ning kõnealuse koolituse vastuvõtutingimuseks oli I liini puhul kümneaastane üldharidus või võrdväärne tase, või II liini puhul lõpetas enne ämmaemandaõppe alustamist üldõdede koolituse, mida kinnitab kvalifikatsiooni tõendav dokument vastavalt V lisa punktile 5.2.2.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid tunnustavad ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente:






  a) | mis on Poolas välja antud ämmaemandatele, kes on läbinud artiklis 40 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, ning |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid tunnustavad ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente:

a)

mis on Poolas välja antud ämmaemandatele, kes on läbinud artiklis 40 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, ning

| b) | mida tõendab bakalaureusediplom, mis on saadud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi raames, mis on sätestatud:






  i) | 20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885, ja 2007. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 176, art 1237) ja 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170, ja 2010. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 65, art 420), või |
| --- | --- | --- |

b)

mida tõendab bakalaureusediplom, mis on saadud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi raames, mis on sätestatud:

i)

20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885, ja 2007. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 176, art 1237) ja 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170, ja 2010. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 65, art 420), või

| ii) | 15. juuli 2011. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse artikli 53.3 punktiga 3 (2011. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 174, art 1039) ja 14. juuni 2012. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate kõrghariduse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinikeskkooli või meditsiinikõrgkooli (2012. aasta Poola Vabariigi Teataja, art 770), |
| --- | --- |

ii)

15. juuli 2011. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse artikli 53.3 punktiga 3 (2011. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 174, art 1039) ja 14. juuni 2012. aasta tervishoiuministri määruses nende õdede ja ämmaemandate kõrghariduse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (lõpueksam – matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinikeskkooli või meditsiinikõrgkooli (2012. aasta Poola Vabariigi Teataja, art 770),

eesmärgiga tõendada, et asjaomase ämmaemanda teadmised ja pädevus on samaväärsed V lisa punktis 5.5.2 Poola puhul loetletud kvalifikatsioone omavate ämmaemandatega.”

| 33) | Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument kinnitab vähemalt viie aasta pikkuse koolituse läbimist, mida võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTS-ainepunktidega, mis hõlmab vähemalt järgmist:






  a) | nelja aasta pikkune täisajaga teoreetiline ja praktiline õppetöö ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all; |
| --- | --- | --- |

33)

Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument kinnitab vähemalt viie aasta pikkuse koolituse läbimist, mida võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTS-ainepunktidega, mis hõlmab vähemalt järgmist:

a)

nelja aasta pikkune täisajaga teoreetiline ja praktiline õppetöö ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all;

| b) | teoreetilise ja praktilise õppetöö kestel või järel kuue kuu pikkune praktika üldapteegis või haiglaapteegis kõnealuse haigla farmaatsiaosakonna järelevalve all. |
| --- | --- |

b)

teoreetilise ja praktilise õppetöö kestel või järel kuue kuu pikkune praktika üldapteegis või haiglaapteegis kõnealuse haigla farmaatsiaosakonna järelevalve all.

Käesolevas lõikes osutatud koolitustsükkel hõlmab vähemalt V lisa punktis 5.6.1 kirjeldatud õppekava. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte seoses muudatuste tegemisega V lisa punktis 5.6.1 sätestatud loetelus, eesmärgiga kohandada seda teaduse ja tehnika arenguga, kaasa arvatud farmakoloogia valdkonnas.

Teises lõigus osutatud muudatused ei too kaasa kehtivate oluliste õiguspõhimõtete muutmist liikmesriigis küsimustes, mis puudutavad kutsealade struktuuri koolituse osas ja füüsiliste isikute juurdepääsu osas tegevuse alustamisele. Selliseid muudatusi tehes austatakse liikmesriikide õigust korraldada oma haridussüsteemi, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõikes 1.”

| 34) | Artikli 45 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 44 nõuetele vastavaid ja ülikooli või sellega võrdväärsel tasemel proviisori kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavad isikud on suutelised tegelema või hakkama tegelema vähemalt järgmiste tegevustega, kusjuures vajaduse korral on nõutav täiendav töökogemus:






  a) | ravimvormide valmistamine; |
| --- | --- | --- |

34)

Artikli 45 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 44 nõuetele vastavaid ja ülikooli või sellega võrdväärsel tasemel proviisori kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavad isikud on suutelised tegelema või hakkama tegelema vähemalt järgmiste tegevustega, kusjuures vajaduse korral on nõutav täiendav töökogemus:

a)

ravimvormide valmistamine;

| b) | ravimite tootmine ja testimine; |
| --- | --- |

b)

ravimite tootmine ja testimine;

| c) | ravimite testimine ravimite testimislaboratooriumis; |
| --- | --- |

c)

ravimite testimine ravimite testimislaboratooriumis;

| d) | ravimite ladustamine, säilitamine ja jaotamine hulgimüügi staadiumis; |
| --- | --- |

d)

ravimite ladustamine, säilitamine ja jaotamine hulgimüügi staadiumis;

| e) | ohutute ja tõhusate, nõutud kvaliteediga ravimite tarnimine, valmistamine, testimine, ladustamine, turustamine ning väljastamine üldapteekides; |
| --- | --- |

e)

ohutute ja tõhusate, nõutud kvaliteediga ravimite tarnimine, valmistamine, testimine, ladustamine, turustamine ning väljastamine üldapteekides;

| f) | ohutute ja tõhusate, nõutud kvaliteediga ravimite valmistamine, kontroll, säilitamine ja väljastamine haiglates; |
| --- | --- |

f)

ohutute ja tõhusate, nõutud kvaliteediga ravimite valmistamine, kontroll, säilitamine ja väljastamine haiglates;

| g) | teabe jagamine ning nõustamine ravimite valdkonnas, kaasa arvatud nende asjakohase kasutamise kohta; |
| --- | --- |

g)

teabe jagamine ning nõustamine ravimite valdkonnas, kaasa arvatud nende asjakohase kasutamise kohta;

| h) | ravimite kõrvaltoimetest pädevatele asutustele aru andmine; |
| --- | --- |

h)

ravimite kõrvaltoimetest pädevatele asutustele aru andmine;

| i) | patsiendi individuaalne nõustamine iseravimise korral; |
| --- | --- |

i)

patsiendi individuaalne nõustamine iseravimise korral;

| j) | osalemine rahvatervise alastes kohalikes või riiklikes kampaaniates.” |
| --- | --- |

j)

osalemine rahvatervise alastes kohalikes või riiklikes kampaaniates.”

| 35) | Artikkel 46 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 46
  Arhitektide koolitus
  1.   Arhitektide koolitus hõlmab






  a) | kokku vähemalt viie aasta pikkust täisajaga õppetööd ülikoolis või sellega võrreldavas õppeasutuses, mis lõpeb ülikoolitasemel eksami eduka sooritamisega, või |
| --- | --- | --- |

35)

Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 46

Arhitektide koolitus

1.   Arhitektide koolitus hõlmab

a)

kokku vähemalt viie aasta pikkust täisajaga õppetööd ülikoolis või sellega võrreldavas õppeasutuses, mis lõpeb ülikoolitasemel eksami eduka sooritamisega, või

| b) | vähemalt nelja aasta pikkust täisajaga õppetööd ülikoolis või sellega võrreldavas õppeasutuses, kus koolitus lõpeb ülikoolitasemel eksami eduka sooritamisega, lisaks on nõutav tunnistus, millega tõendatakse kahe aasta pikkuse õppepraktika läbimist vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

b)

vähemalt nelja aasta pikkust täisajaga õppetööd ülikoolis või sellega võrreldavas õppeasutuses, kus koolitus lõpeb ülikoolitasemel eksami eduka sooritamisega, lisaks on nõutav tunnistus, millega tõendatakse kahe aasta pikkuse õppepraktika läbimist vastavalt lõikele 4.

2.   Arhitektuur peab olema lõikes 1 osutatud õppetöö peamine komponent. Õppetöö peab säilitama tasakaalu arhitektuurialase koolituse teoreetiliste ja praktiliste aspektide vahel ning tagama vähemalt järgmiste teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise:

| a) | oskus luua nii esteetilistele kui ka tehnilistele nõuetele vastavaid arhitektuuriprojekte; |
| --- | --- |

a)

oskus luua nii esteetilistele kui ka tehnilistele nõuetele vastavaid arhitektuuriprojekte;

| b) | piisavad teadmised arhitektuuri ja sellega seotud kunstide, tehnoloogiate ja inimteaduste ajaloo ja teooriate kohta; |
| --- | --- |

b)

piisavad teadmised arhitektuuri ja sellega seotud kunstide, tehnoloogiate ja inimteaduste ajaloo ja teooriate kohta;

| c) | kunsti kui arhitektuuriprojektide kvaliteedi mõjutaja tundmine; |
| --- | --- |

c)

kunsti kui arhitektuuriprojektide kvaliteedi mõjutaja tundmine;

| d) | piisavad teadmised linnaarhitektuurist ja -planeerimisest ning planeerimisprotsessiga seotud oskused; |
| --- | --- |

d)

piisavad teadmised linnaarhitektuurist ja -planeerimisest ning planeerimisprotsessiga seotud oskused;

| e) | arusaam inimeste ja ehitiste ning hoonete ja nende keskkonna vahelistest suhetest ja vajadusest suhestada hooned ja nendevaheline ruum inimeste vajaduste ja mastaapidega; |
| --- | --- |

e)

arusaam inimeste ja ehitiste ning hoonete ja nende keskkonna vahelistest suhetest ja vajadusest suhestada hooned ja nendevaheline ruum inimeste vajaduste ja mastaapidega;

| f) | arhitekti kutseala ja arhitekti ühiskondliku rolli mõistmine, eelkõige oskus võtta projektide koostamisel arvesse sotsiaalseid tegureid; |
| --- | --- |

f)

arhitekti kutseala ja arhitekti ühiskondliku rolli mõistmine, eelkõige oskus võtta projektide koostamisel arvesse sotsiaalseid tegureid;

| g) | ehitusprojekti kavandi koostamisel vajalike uurimis- ja ettevalmistusmeetodite tundmine; |
| --- | --- |

g)

ehitusprojekti kavandi koostamisel vajalike uurimis- ja ettevalmistusmeetodite tundmine;

| h) | ehitusprojekteerimisega seotud ehitusliku kavandamise, ehitus- ja inseneritöö probleemide tundmine; |
| --- | --- |

h)

ehitusprojekteerimisega seotud ehitusliku kavandamise, ehitus- ja inseneritöö probleemide tundmine;

| i) | piisavad teadmised füüsikalistest probleemidest ja tehnoloogiatest ning hoonete funktsioonist, et hoonete sisetingimused oleksid mugavad ja kaitstud kliimamõjutuste eest, säästva arengu raames; |
| --- | --- |

i)

piisavad teadmised füüsikalistest probleemidest ja tehnoloogiatest ning hoonete funktsioonist, et hoonete sisetingimused oleksid mugavad ja kaitstud kliimamõjutuste eest, säästva arengu raames;

| j) | vajalikud projekteerimisoskused, et kulufaktoritest ja ehitusmäärustest tulenevate piirangute raames oleksid täidetud hoone kasutajate esitatud nõuded; |
| --- | --- |

j)

vajalikud projekteerimisoskused, et kulufaktoritest ja ehitusmäärustest tulenevate piirangute raames oleksid täidetud hoone kasutajate esitatud nõuded;

| k) | piisavad teadmised tööstusest, korraldusest, määrustest ja menetlustest, mis on seotud projekteerimiskontseptsioonide rakendamise ja kavandite üldise planeerimise ühitamisega. |
| --- | --- |

k)

piisavad teadmised tööstusest, korraldusest, määrustest ja menetlustest, mis on seotud projekteerimiskontseptsioonide rakendamise ja kavandite üldise planeerimise ühitamisega.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud akadeemilisi õpinguid võib lisaks väljendada ka samaväärsete ECTS-ainepunktidega.

4.   Lõike 1 punktis b osutatud õppepraktika toimub ainult pärast õpingute esimese kolme aasta läbimist. Vähemalt üks õppepraktika aasta põhineb teadmistel, oskustel ja pädevustel, mis on omandatud lõikes 2 osutatud õpingute käigus. Selleks toimub õppepraktika sellise isiku või asutuse järelevalve all, kes on volitatud päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt. Niisugune juhendatav praktika võib toimuda mis tahes riigis. Õppepraktikat hindab päritoluliikmesriigi pädev asutus.”

| 36) | Artikkel 47 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 47
  Erand arhitektide koolitustingimustest
  Erandina artikli 46 sätetest peetakse artikli 21 tingimusi täidetuks ka järgmisel juhul: koolitus on osa sotsiaalsest arenduskavast või osalise ajaga ülikooliõppest ja vastab artikli 46 lõikes 2 sätestatud tingimustele, mida tõendab arhitektuurialane eksam, kusjuures eksami sooritanud kutsetöötaja on arhitektuuri valdkonnas mõne arhitekti või arhitektuuribüroo järelevalve all töötanud seitse aastat või kauem. Eksam peab olema ülikooli tasemel ning võrdväärne artikli 46 lõike 1 punktis b osutatud lõpueksamiga.” |
| --- | --- |

36)

Artikkel 47 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 47

Erand arhitektide koolitustingimustest

Erandina artikli 46 sätetest peetakse artikli 21 tingimusi täidetuks ka järgmisel juhul: koolitus on osa sotsiaalsest arenduskavast või osalise ajaga ülikooliõppest ja vastab artikli 46 lõikes 2 sätestatud tingimustele, mida tõendab arhitektuurialane eksam, kusjuures eksami sooritanud kutsetöötaja on arhitektuuri valdkonnas mõne arhitekti või arhitektuuribüroo järelevalve all töötanud seitse aastat või kauem. Eksam peab olema ülikooli tasemel ning võrdväärne artikli 46 lõike 1 punktis b osutatud lõpueksamiga.”

| 37) | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Lõiget 1 kohaldatakse ka V lisas loetletud arhitekti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide suhtes, mille puhul algas koolitus enne 18. jaanuari 2016.”; |
| --- | --- | --- |

37)

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Lõiget 1 kohaldatakse ka V lisas loetletud arhitekti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide suhtes, mille puhul algas koolitus enne 18. jaanuari 2016.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Liikmesriik võrdsustab järgmised kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid oma territooriumil omaenda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega arhitekti kutsealal tegutsemiseks ja tegutsema hakkamiseks: tunnistus pärast 5. augustit 1985 läbitud koolituse kohta, mida alustati hiljemalt 17. jaanuaril 2014, mida Saksamaa Liitvabariigis pakuvad „Fachhochschule” nimega õppeasutused kolme aasta jooksul ja mis vastab artikli 46 lõikes 2 sätestatud nõuetele ning annab loa hakata selles liikmesriigis „arhitekti” kutsenimetuse all tegutsema artiklis 48 nimetatud aladel, niivõrd kui sellele koolitusele järgnes nelja aasta pikkune töökogemus Saksamaa Liitvabariigis, mida tõendab selle pädeva asutuse väljaantud tunnistus, mille registrisse käesoleva direktiivi sätteid kasutada sooviv arhitekt on kantud.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Liikmesriik võrdsustab järgmised kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid oma territooriumil omaenda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega arhitekti kutsealal tegutsemiseks ja tegutsema hakkamiseks: tunnistus pärast 5. augustit 1985 läbitud koolituse kohta, mida alustati hiljemalt 17. jaanuaril 2014, mida Saksamaa Liitvabariigis pakuvad „Fachhochschule” nimega õppeasutused kolme aasta jooksul ja mis vastab artikli 46 lõikes 2 sätestatud nõuetele ning annab loa hakata selles liikmesriigis „arhitekti” kutsenimetuse all tegutsema artiklis 48 nimetatud aladel, niivõrd kui sellele koolitusele järgnes nelja aasta pikkune töökogemus Saksamaa Liitvabariigis, mida tõendab selle pädeva asutuse väljaantud tunnistus, mille registrisse käesoleva direktiivi sätteid kasutada sooviv arhitekt on kantud.”

| 38) | III jaotisele lisatakse järgmine peatükk:
  „IIIA peatükk
  Automaatne tunnustamine ühiste koolituspõhimõtete alusel
  Artikkel 49a
  Ühine koolitusraamistik
  1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ühine koolitusraamistik” konkreetsel kutsealal tegutsema hakkamiseks vajalike miinimumteadmiste, oskuste ja pädevuste üldkogumit. Ühine koolitusraamistik ei asenda riiklikke koolitusprogramme, kui liikmesriik ei otsusta siseriikliku õiguse alusel teisiti. Seoses kõnealusel kutsealal tegutsemise ja tegutsema hakkamisega liikmesriigis, kus see kutseala on reguleeritud, võrdsustab liikmesriik kõnealuse raamistiku alusel omandatud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid oma territooriumil omaenda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, tingimusel et kõnealuse raamistiku puhul on täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused.
  2.   Ühine koolitusraamistik vastab järgmistele tingimustele:






  a) | ühine koolitusraamistik võimaldab enamatel kutsetöötajatel liikuda ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- | --- |

38)

III jaotisele lisatakse järgmine peatükk:

„IIIA peatükk

Automaatne tunnustamine ühiste koolituspõhimõtete alusel

Artikkel 49a

Ühine koolitusraamistik

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ühine koolitusraamistik” konkreetsel kutsealal tegutsema hakkamiseks vajalike miinimumteadmiste, oskuste ja pädevuste üldkogumit. Ühine koolitusraamistik ei asenda riiklikke koolitusprogramme, kui liikmesriik ei otsusta siseriikliku õiguse alusel teisiti. Seoses kõnealusel kutsealal tegutsemise ja tegutsema hakkamisega liikmesriigis, kus see kutseala on reguleeritud, võrdsustab liikmesriik kõnealuse raamistiku alusel omandatud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid oma territooriumil omaenda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, tingimusel et kõnealuse raamistiku puhul on täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused.

2.   Ühine koolitusraamistik vastab järgmistele tingimustele:

a)

ühine koolitusraamistik võimaldab enamatel kutsetöötajatel liikuda ühest liikmesriigist teise;

| b) | asjaomast kutseala, millel ühist koolitusraamistikku kasutatakse, või haridust ja koolitust asjaomase kutseala omandamiseks on reguleeritud juba vähemalt kolmandikus liikmesriikidest; |
| --- | --- |

b)

asjaomast kutseala, millel ühist koolitusraamistikku kasutatakse, või haridust ja koolitust asjaomase kutseala omandamiseks on reguleeritud juba vähemalt kolmandikus liikmesriikidest;

| c) | teadmiste, oskuste ja pädevuste üldkogum ühendab sellistes haridus- ja koolitussüsteemides nõutud teadmisi, oskusi ja pädevusi, mida kohaldatakse vähemalt kolmandikus liikmesriikidest; seejuures ei ole oluline, kas need teadmised, oskused ja pädevused omandatakse ülikooli või kõrgharidusasutuse üldõppekava raames või kutsehariduse raames; |
| --- | --- |

c)

teadmiste, oskuste ja pädevuste üldkogum ühendab sellistes haridus- ja koolitussüsteemides nõutud teadmisi, oskusi ja pädevusi, mida kohaldatakse vähemalt kolmandikus liikmesriikidest; seejuures ei ole oluline, kas need teadmised, oskused ja pädevused omandatakse ülikooli või kõrgharidusasutuse üldõppekava raames või kutsehariduse raames;

| d) | ühine koolitusraamistik tugineb Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetele, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse (Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas) (18) II lisas; |
| --- | --- |

d)

ühine koolitusraamistik tugineb Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tasemetele, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovituse (Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas) (18) II lisas;

| e) | asjaomane kutseala ei ole hõlmatud muu ühise koolitusraamistikuga ning seda ei tunnustata automaatselt III jaotise III peatüki alusel; |
| --- | --- |

e)

asjaomane kutseala ei ole hõlmatud muu ühise koolitusraamistikuga ning seda ei tunnustata automaatselt III jaotise III peatüki alusel;

| f) | ühine koolitusraamistik loodi läbipaistva ja nõuetekohase menetluse käigus, milles osalesid asjaomased sidusrühmad liikmesriikidest, kus kutseala ei ole reguleeritud; |
| --- | --- |

f)

ühine koolitusraamistik loodi läbipaistva ja nõuetekohase menetluse käigus, milles osalesid asjaomased sidusrühmad liikmesriikidest, kus kutseala ei ole reguleeritud;

| g) | ühine koolitusraamistik võimaldab mis tahes liikmesriigi kodanikel omandada kutsekvalifikatsiooni kõnealuse raamistiku alusel, ilma et neil oleks kohustus olla eelnevalt mõne kutseorganisatsiooni liige või olla sellises organisatsioonis registreeritud. |
| --- | --- |

g)

ühine koolitusraamistik võimaldab mis tahes liikmesriigi kodanikel omandada kutsekvalifikatsiooni kõnealuse raamistiku alusel, ilma et neil oleks kohustus olla eelnevalt mõne kutseorganisatsiooni liige või olla sellises organisatsioonis registreeritud.

3.   Kutseala esindusorganisatsioonid liidu tasandil, samuti riiklikud kutseorganisatsioonid või pädevad asutused vähemalt kolmandikust liikmesriikidest võivad esitada komisjonile soovitusi ühiste koolitusraamistike kohta, mis vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte, et luua konkreetse kutseala jaoks ühine koolitusraamistik, tuginedes käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimustele.

5.   Liikmesriik vabastatakse kohustusest võtta oma territooriumil kasutusele lõikes 4 osutatud ühine koolitusraamistik ja kohustusest tunnustada automaatselt kutsekvalifikatsioone, mis on omandatud selle ühise koolitusraamistiku alusel, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | liikmesriigi territooriumil ei ole haridus- või koolitusasutust, mis pakuks sellist koolitust asjaomase kutse osas; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi territooriumil ei ole haridus- või koolitusasutust, mis pakuks sellist koolitust asjaomase kutse osas;

| b) | ühise koolitusraamistiku kasutuselevõtt mõjutaks negatiivselt riigi haridussüsteemi ja kutsealase koolituse korraldust; |
| --- | --- |

b)

ühise koolitusraamistiku kasutuselevõtt mõjutaks negatiivselt riigi haridussüsteemi ja kutsealase koolituse korraldust;

| c) | ühise koolitusraamistiku ja riigi territooriumil nõutava koolituse vahel on olulised erinevused, mis ohustavad tõsiselt avalikku korda, avalikku julgeolekut, rahvatervist, teenusesaajatele tagatavat ohutust või keskkonnakaitset. |
| --- | --- |

c)

ühise koolitusraamistiku ja riigi territooriumil nõutava koolituse vahel on olulised erinevused, mis ohustavad tõsiselt avalikku korda, avalikku julgeolekut, rahvatervist, teenusesaajatele tagatavat ohutust või keskkonnakaitset.

6.   Kuue kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusakti jõustumisest teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike:

| a) | riiklikest kutsekvalifikatsioonidest või, kui see on asjakohane, riiklikest kutsenimetustest, mis on kooskõlas ühise koolitusraamistikuga, või |
| --- | --- |

a)

riiklikest kutsekvalifikatsioonidest või, kui see on asjakohane, riiklikest kutsenimetustest, mis on kooskõlas ühise koolitusraamistikuga, või

| b) | lõikes 5 osutatud eranditest, esitades ka põhjenduse, milline nimetatud lõikes sätestatud tingimus oli täidetud. Komisjon võib kolme kuu jooksul taotleda lisaselgitusi, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole esitanud põhjendust, kas üks nimetatud tingimustest on täidetud, või ei ole esitatud põhjendus piisav. Liikmesriik vastab sellisele taotlusele kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

lõikes 5 osutatud eranditest, esitades ka põhjenduse, milline nimetatud lõikes sätestatud tingimus oli täidetud. Komisjon võib kolme kuu jooksul taotleda lisaselgitusi, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole esitanud põhjendust, kas üks nimetatud tingimustest on täidetud, või ei ole esitatud põhjendus piisav. Liikmesriik vastab sellisele taotlusele kolme kuu jooksul.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakti, et teha nimekiri riiklikest kutsekvalifikatsioonidest ja riiklikest kutsenimetustest, mille suhtes kohaldatakse automaatset tunnustamist ühise koolitusraamistiku alusel, mis on võetud vastu kooskõlas lõikega 4.

7.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ka kutseala erialade suhtes, kui need erialad on seotud kutsetegevusega, millele juurdepääs ja millel tegutsemine on liikmesriikides reguleeritud, juhul kui antud kutseala juba tunnustatakse automaatselt vastavalt III jaotise III peatükile, kuid asjaomast eriala mitte.

Artikkel 49b

Ühised koolitustestid

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ühine koolitustest” ühtlustatud sobivustesti, mis on kasutusel kõikides osalevates liikmesriikides ja mida võivad sooritada teatud kutsekvalifikatsiooni omanikud. Sellise testi sooritamine liikmesriigis võimaldab konkreetse kutsekvalifikatsiooni omanikul tegutseda asjaomasel kutsealal igas asjaomases vastuvõtvas liikmesriigis samadel tingimustel kõnealuses liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni omandanutega.

2.   Ühine koolitustest vastab järgmistele tingimustele:

| a) | ühine koolitustest võimaldab enamatel kutsetöötajatel liikuda ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

a)

ühine koolitustest võimaldab enamatel kutsetöötajatel liikuda ühest liikmesriigist teise;

| b) | kutseala, millel ühist koolitustesti kasutatakse, või haridust ja koolitust asjaomase kutseala omandamiseks on reguleeritud vähemalt kolmandikus liikmesriikidest; |
| --- | --- |

b)

kutseala, millel ühist koolitustesti kasutatakse, või haridust ja koolitust asjaomase kutseala omandamiseks on reguleeritud vähemalt kolmandikus liikmesriikidest;

| c) | ühine koolitustest on koostatud läbipaistva ja nõuetekohase menetluse käigus, milles osalesid asjaomased sidusrühmad liikmesriikidest, kus kutseala ei ole reguleeritud; |
| --- | --- |

c)

ühine koolitustest on koostatud läbipaistva ja nõuetekohase menetluse käigus, milles osalesid asjaomased sidusrühmad liikmesriikidest, kus kutseala ei ole reguleeritud;

| d) | ühine koolitustest võimaldab mis tahes liikmesriigi kodanikel osaleda liikmesriikides sellisel testil ja selliste testide praktilises korralduses, ilma et neil oleks kohustus olla eelnevalt mõne kutseorganisatsiooni liige või olla sellises organisatsioonis registreeritud. |
| --- | --- |

d)

ühine koolitustest võimaldab mis tahes liikmesriigi kodanikel osaleda liikmesriikides sellisel testil ja selliste testide praktilises korralduses, ilma et neil oleks kohustus olla eelnevalt mõne kutseorganisatsiooni liige või olla sellises organisatsioonis registreeritud.

3.   Kutseala esindusorganisatsioonid liidu tasandil, samuti riiklikud kutseorganisatsioonid või pädevad asutused vähemalt kolmandikust liikmesriikidest võivad esitada komisjonile soovitusi ühiste koolitustestide kohta, mis vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 57c vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada ühise koolitustesti sisu ning testi tegemiseks ja sooritamiseks nõutavad tingimused.

5.   Liikmesriik vabastatakse kohustusest korraldada oma territooriumil lõikes 4 osutatud ühist koolitustesti ja kohustusest tunnustada automaatselt kutsetöötajaid, kes on ühise koolitustesti sooritanud, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | asjaomast kutseala liikmesriigi territooriumil ei reguleerita; |
| --- | --- |

a)

asjaomast kutseala liikmesriigi territooriumil ei reguleerita;

| b) | ühise koolitustesti sisu ei aita piisavalt vähendada tõsist ohtu rahvatervisele või teenusesaajatele tagatavale ohutusele, mis on liikmesriigi territooriumil asjakohane; |
| --- | --- |

b)

ühise koolitustesti sisu ei aita piisavalt vähendada tõsist ohtu rahvatervisele või teenusesaajatele tagatavale ohutusele, mis on liikmesriigi territooriumil asjakohane;

| c) | ühise koolitustesti sisu muudaks juurdepääsu asjaomasele kutsealale oluliselt vähem atraktiivseks, võrreldes riiklike nõuetega. |
| --- | --- |

c)

ühise koolitustesti sisu muudaks juurdepääsu asjaomasele kutsealale oluliselt vähem atraktiivseks, võrreldes riiklike nõuetega.

6.   Kuue kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusakti jõustumisest teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike:

| a) | olemasolevast võimekusest selliseid teste korraldada või |
| --- | --- |

a)

olemasolevast võimekusest selliseid teste korraldada või

| b) | lõikes 5 osutatud eranditest, esitades ka põhjenduse, milline nimetatud lõikes sätestatud tingimus oli täidetud. Komisjon võib kolme kuu jooksul taotleda täiendavate selgituste esitamist, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole esitanud põhjendust, kas üks nimetatud tingimustest on täidetud, või ei ole esitatud põhjendus piisav. Liikmesriik vastab sellisele taotlusele kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

b)

lõikes 5 osutatud eranditest, esitades ka põhjenduse, milline nimetatud lõikes sätestatud tingimus oli täidetud. Komisjon võib kolme kuu jooksul taotleda täiendavate selgituste esitamist, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole esitanud põhjendust, kas üks nimetatud tingimustest on täidetud, või ei ole esitatud põhjendus piisav. Liikmesriik vastab sellisele taotlusele kolme kuu jooksul.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakti, et teha nimekiri liikmesriikidest, kus korraldatakse ühiseid koolitusteste kooskõlas lõikega 4, testide sagedusest kalendriaastas ja muudest korralduslikest üksikasjadest ühiste koolitustestide korraldamiseks liikmesriikides.

| 39) | Artiklisse 50 lisatakse järgmised lõiked:
  „3a.   Põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda liikmesriigi pädevatelt asutustelt kinnitust, et taotleja tegutsemine kutsealal ei ole peatatud või keelustatud kutsealaste käitumisreeglite tõsise rikkumise või kutsealase tegevusega seotud kuriteos süüdimõistmise tõttu.
  3b.   Käesoleva artikli kohane teabevahetus eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel toimub IMI kaudu.” |
| --- | --- |

39)

Artiklisse 50 lisatakse järgmised lõiked:

„3a.   Põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda liikmesriigi pädevatelt asutustelt kinnitust, et taotleja tegutsemine kutsealal ei ole peatatud või keelustatud kutsealaste käitumisreeglite tõsise rikkumise või kutsealase tegevusega seotud kuriteos süüdimõistmise tõttu.

3b.   Käesoleva artikli kohane teabevahetus eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel toimub IMI kaudu.”

| 40) | Artiklisse 52 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Liikmesriik ei tohi võimaldada kutsenimetuse kasutamist üksnes kutsekvalifikatsiooni omavatele isikutele, kui ta ei ole teavitanud ühingust või organisatsioonist komisjoni ja teisi liikmesriike vastavalt artikli 3 lõikele 2.” |
| --- | --- |

40)

Artiklisse 52 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Liikmesriik ei tohi võimaldada kutsenimetuse kasutamist üksnes kutsekvalifikatsiooni omavatele isikutele, kui ta ei ole teavitanud ühingust või organisatsioonist komisjoni ja teisi liikmesriike vastavalt artikli 3 lõikele 2.”

| 41) | Artikkel 53 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 53
  Keeleoskus
  1.   Kutsetöötajad, kes saavad kasu kutsekvalifikatsioonide tunnustamisest, peavad oskama vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks vajalikke keeli.
  2.   Liikmesriik tagab, et kontrollid, mida viiakse läbi pädeva asutuse poolt või selle järelevalve all, et kontrollida lõikest 1 tulenevate kohustuste täitmist, piirduvad vastuvõtva liikmesriigi ühe ametliku või halduskeele oskusega, tingimusel et asjaomane halduskeel on ka liidu ametlik keel.
  3.   Lõike 2 alusel läbiviidavat kontrolli võib rakendada juhul, kui asjaomane kutseala on seotud patsientidele tagatava ohutusega. Teiste kutsealade osas võib rakendada kontrolli, kui on tõsiseid ja konkreetseid kahtlusi kutsetöötaja keeleoskuse piisavuse kohta tegutsemiseks kutsetöötaja plaanitud kutsetegevuses.
  Kontrolli võib läbi viia ainult pärast Euroopa kutsekaardi väljastamist kooskõlas artikliga 4d või pärast kutsekvalifikatsiooni tunnustamist.
  4.   Keeleoskuse kontroll on proportsionaalne kutseala suhtes, kus soovitakse tegutseda. Asjaomasel kutsetöötajal on õigus vaidlustada sellised kontrollid vastavalt liikmesriigi õigusele.” |
| --- | --- |

41)

Artikkel 53 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 53

Keeleoskus

1.   Kutsetöötajad, kes saavad kasu kutsekvalifikatsioonide tunnustamisest, peavad oskama vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks vajalikke keeli.

2.   Liikmesriik tagab, et kontrollid, mida viiakse läbi pädeva asutuse poolt või selle järelevalve all, et kontrollida lõikest 1 tulenevate kohustuste täitmist, piirduvad vastuvõtva liikmesriigi ühe ametliku või halduskeele oskusega, tingimusel et asjaomane halduskeel on ka liidu ametlik keel.

3.   Lõike 2 alusel läbiviidavat kontrolli võib rakendada juhul, kui asjaomane kutseala on seotud patsientidele tagatava ohutusega. Teiste kutsealade osas võib rakendada kontrolli, kui on tõsiseid ja konkreetseid kahtlusi kutsetöötaja keeleoskuse piisavuse kohta tegutsemiseks kutsetöötaja plaanitud kutsetegevuses.

Kontrolli võib läbi viia ainult pärast Euroopa kutsekaardi väljastamist kooskõlas artikliga 4d või pärast kutsekvalifikatsiooni tunnustamist.

4.   Keeleoskuse kontroll on proportsionaalne kutseala suhtes, kus soovitakse tegutseda. Asjaomasel kutsetöötajal on õigus vaidlustada sellised kontrollid vastavalt liikmesriigi õigusele.”

| 42) | IV jaotisele lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 55a
  Õppepraktika tunnustamine
  1.   Kui juurdepääs reguleeritud kutsealale päritoluliikmesriigis sõltub õppepraktika läbimisest, tunnustab päritoluliikmesriigi pädev asutus menetledes taotlust tegutseda reguleeritud kutsealal teises liikmesriigis läbitud õppepraktikat juhul, kui see toimus kooskõlas lõikes 2 osutatud avaldatud suunistega, ning võtab arvesse kolmandas riigis läbitud õppepraktikat. Liikmesriigid võivad siiski siseriiklikus õiguses sätestada mõistliku piirangu õppepraktika selle osa kestuse kohta, mida võib läbida välismaal.
  2.   Õppepraktika tunnustamine ei asenda kehtivaid nõudeid sooritada eksam, et saada juurdepääs asjaomasele kutsealale. Pädevad asutused avaldavad suunised teises liikmesriigis või kolmandas riigis läbitud õppepraktika korraldamise ja tunnustamise kohta, eeskätt õppepraktika juhendaja rolli kohta.” |
| --- | --- |

42)

IV jaotisele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 55a

Õppepraktika tunnustamine

1.   Kui juurdepääs reguleeritud kutsealale päritoluliikmesriigis sõltub õppepraktika läbimisest, tunnustab päritoluliikmesriigi pädev asutus menetledes taotlust tegutseda reguleeritud kutsealal teises liikmesriigis läbitud õppepraktikat juhul, kui see toimus kooskõlas lõikes 2 osutatud avaldatud suunistega, ning võtab arvesse kolmandas riigis läbitud õppepraktikat. Liikmesriigid võivad siiski siseriiklikus õiguses sätestada mõistliku piirangu õppepraktika selle osa kestuse kohta, mida võib läbida välismaal.

2.   Õppepraktika tunnustamine ei asenda kehtivaid nõudeid sooritada eksam, et saada juurdepääs asjaomasele kutsealale. Pädevad asutused avaldavad suunised teises liikmesriigis või kolmandas riigis läbitud õppepraktika korraldamise ja tunnustamise kohta, eeskätt õppepraktika juhendaja rolli kohta.”

| 43) | V jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

43)

V jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

| 44) | Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vahetavad teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed käesoleva direktiivi alusel tegevusaladel tegutsemisele. Teavet vahetades järgivad nad direktiivides 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ sätestatud isikuandmete kaitse eeskirju.”; |
| --- | --- | --- |

44)

Artiklit 56 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vahetavad teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed käesoleva direktiivi alusel tegevusaladel tegutsemisele. Teavet vahetades järgivad nad direktiivides 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ sätestatud isikuandmete kaitse eeskirju.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Lõigete 1 ja 2 eesmärkidel kasutavad pädevad asutused IMI-t.”; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Lõigete 1 ja 2 eesmärkidel kasutavad pädevad asutused IMI-t.”;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriik määrab lõikes 1 osutatud pädevate asutuste tegevuse kooskõlastamiseks koordinaatori ja teatab sellest teistele liikmesriikidele ning komisjonile.
  Koordinaatori ülesanded on:






  a) | edendada käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriik määrab lõikes 1 osutatud pädevate asutuste tegevuse kooskõlastamiseks koordinaatori ja teatab sellest teistele liikmesriikidele ning komisjonile.

Koordinaatori ülesanded on:

a)

edendada käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist;

| b) | koguda teavet, mis on asjakohane käesoleva direktiivi kohaldamiseks, nagu näiteks liikmesriikides reguleeritud kutsealadel tegutsema hakkamise tingimusi; |
| --- | --- |

b)

koguda teavet, mis on asjakohane käesoleva direktiivi kohaldamiseks, nagu näiteks liikmesriikides reguleeritud kutsealadel tegutsema hakkamise tingimusi;

| c) | uurida soovitusi seoses ühiste koolitusraamistike ja ühiste koolitustestidega; |
| --- | --- |

c)

uurida soovitusi seoses ühiste koolitusraamistike ja ühiste koolitustestidega;

| d) | vahetada teavet ja parimaid tavasid, et optimeerida jätkuvat kutsealast arengut liikmesriikides; |
| --- | --- |

d)

vahetada teavet ja parimaid tavasid, et optimeerida jätkuvat kutsealast arengut liikmesriikides;

| e) | vahetada teavet ja parimaid tavasid artiklis 14 osutatud korvamismeetmete kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

e)

vahetada teavet ja parimaid tavasid artiklis 14 osutatud korvamismeetmete kohaldamise kohta.

Käesoleva lõike punktis b sätestatud ülesannete täitmisel võivad koordinaatorid taotleda artiklis 57b osutatud tugikeskuste abi.”

| 45) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 56a
  Hoiatusmehhanism
  1.   Liikmesriigi pädevad asutused teavitavad kõigi teiste liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest kutsetöötajatest, kellel riiklikud asutused või kohtud on kõnealuse liikmesriigi territooriumil kas või ajutiselt piiranud või keelanud, kas täielikult või osaliselt, tegutsemise järgmistel kutsealadel:






  a) | V lisa punktides 5.1.1 ja 5.1.4 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav arst ja perearst; |
| --- | --- | --- |

45)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 56a

Hoiatusmehhanism

1.   Liikmesriigi pädevad asutused teavitavad kõigi teiste liikmesriikide pädevaid asutusi sellistest kutsetöötajatest, kellel riiklikud asutused või kohtud on kõnealuse liikmesriigi territooriumil kas või ajutiselt piiranud või keelanud, kas täielikult või osaliselt, tegutsemise järgmistel kutsealadel:

a)

V lisa punktides 5.1.1 ja 5.1.4 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav arst ja perearst;

| b) | V lisa punktis 5.1.3 osutatud kutsenimetust kasutav eriarst; |
| --- | --- |

b)

V lisa punktis 5.1.3 osutatud kutsenimetust kasutav eriarst;

| c) | V lisa punktis 5.2.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav üldõde; |
| --- | --- |

c)

V lisa punktis 5.2.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav üldõde;

| d) | V lisa punktis 5.3.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav hambaarst; |
| --- | --- |

d)

V lisa punktis 5.3.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav hambaarst;

| e) | V lisa punktis 5.3.3 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav erihambaarst; |
| --- | --- |

e)

V lisa punktis 5.3.3 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav erihambaarst;

| f) | V lisa punktis 5.4.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav veterinaararst; |
| --- | --- |

f)

V lisa punktis 5.4.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav veterinaararst;

| g) | V lisa punktis 5.5.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav ämmaemand; |
| --- | --- |

g)

V lisa punktis 5.5.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav ämmaemand;

| h) | V lisa punktis 5.6.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav proviisor; |
| --- | --- |

h)

V lisa punktis 5.6.2 osutatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omav proviisor;

| i) | VII lisa punktis 2 nimetatud sertifikaatide omanikud; kõnealused sertifikaadid tõendavad, et omanik läbis koolituse, mis vastab vastavalt artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40, või 44 loetletud miinimumnõuetele, kuid mis algas varem kui V lisa punktides 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 loetletud kvalifikatsioonide võrdluskuupäevad; |
| --- | --- |

i)

VII lisa punktis 2 nimetatud sertifikaatide omanikud; kõnealused sertifikaadid tõendavad, et omanik läbis koolituse, mis vastab vastavalt artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40, või 44 loetletud miinimumnõuetele, kuid mis algas varem kui V lisa punktides 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 loetletud kvalifikatsioonide võrdluskuupäevad;

| j) | artiklites 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 ja 43a osutatud omandatud õigusi tõendavate tunnistuste omanikud; |
| --- | --- |

j)

artiklites 23, 27, 29, 33, 33a, 37, 43 ja 43a osutatud omandatud õigusi tõendavate tunnistuste omanikud;

| k) | muud kutsetöötajad, kelle tegevus mõjutab patsientidele tagatavat ohutust, kui kutsetöötaja kutseala on liikmesriigis reguleeritud; |
| --- | --- |

k)

muud kutsetöötajad, kelle tegevus mõjutab patsientidele tagatavat ohutust, kui kutsetöötaja kutseala on liikmesriigis reguleeritud;

| l) | kutsetöötajad, kelle tegevus on seotud alaealiste haridusega, kaasa arvatud lastehooldus ja alusharidus, kui kutsetöötaja kutseala on liikmesriigis reguleeritud. |
| --- | --- |

l)

kutsetöötajad, kelle tegevus on seotud alaealiste haridusega, kaasa arvatud lastehooldus ja alusharidus, kui kutsetöötaja kutseala on liikmesriigis reguleeritud.

2.   Pädevad asutused saadavad hoiatusmehhanismi raames IMI kaudu lõikes 1 osutatud teabe hiljemalt kolme päeva jooksul alates sellise otsuse vastuvõtmise kuupäevast, millega piiratakse või keelatakse asjaomasel kutsetöötajal kutsealal täielik või osaline tegutsemine. Kõnealune teave piirdub järgmisega:

| a) | kutsetöötaja isik; |
| --- | --- |

a)

kutsetöötaja isik;

| b) | asjaomane kutseala; |
| --- | --- |

b)

asjaomane kutseala;

| c) | teave riikliku asutuse või kohtu kohta, kes on võtnud vastu piirangu või keelu kehtestava otsuse; |
| --- | --- |

c)

teave riikliku asutuse või kohtu kohta, kes on võtnud vastu piirangu või keelu kehtestava otsuse;

| d) | piirangu või keelu ulatus ning |
| --- | --- |

d)

piirangu või keelu ulatus ning

| e) | ajavahemik, mil piirang või keeld kehtib. |
| --- | --- |

e)

ajavahemik, mil piirang või keeld kehtib.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused teavitavad hiljemalt kolme päeva jooksul alates kohtu otsuse langetamise kuupäevast kõikide teiste liikmesriikide pädevaid asutusi hoiatusmehhanismi raames IMI kaudu kutsetöötajatest, kes on taotlenud kutsekvalifikatsiooni tunnustamist käesoleva direktiivi alusel ja kelle osas on kohus leidnud, et nad kasutasid selleks võltsitud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente.

4.   Isikuandmete töötlemine lõigetes 1 ja 3 osutatud teabevahetuse eesmärgil toimub vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ. Komisjon töötleb isikuandmeid vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

5.   Kõikide liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud keeld või piirang on kehtivuse kaotanud. Selleks teatab lõike 1 kohast teavet esitava liikmesriigi pädev asutus ka kehtivuse lõppkuupäeva, samuti hilisemad muudatused nimetatud kuupäevas.

6.   Liikmesriigid näevad ette, et kutsetöötajaid, kelle kohta saadetakse teistele liikmesriikidele hoiatus, teavitatakse hoiatusega samal ajal kirjalikult hoiatusotsustest; kutsetöötajad võivad otsuse vaidlustada liikmesriigi õiguse alusel või esitada kohtule taotluse kõnealuse otsuse parandamiseks ning kutsetöötajatele tagatakse juurdepääs õiguskaitsevahenditele seoses võimaliku kahjuga, mille põhjustasid teistele liikmesriikidele saadetud valehäired; sellisel puhul on otsusesse hoiatuse kohta lisatud teave, et kutsetöötaja võib otsuse vaidlustada.

7.   Hoiatusi puudutavaid andmeid võib töödelda IMIs üksnes seni, kui need kehtivad. Hoiatused kustutatakse kolme päeva jooksul alates tühistamisotsuse vastuvõtmise kuupäevast või lõikes 1 osutatud keelu või piirangu kehtivuse kaotamisest.

8.   Komisjon võtab hoiatusmehhanismi kohaldamiseks vastu rakendusaktid. Kõnealused rakendusaktid hõlmavad sätteid pädevate asutuste kohta, kellel on õigus hoiatusi saata ja/või vastu võtta, ning hoiatuste tagasivõtmise ja tühistamise kohta ning meetmeid töötlemise turvalisuse tagamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 46) | Artikkel 57 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 57
  Keskne veebipõhine juurdepääs teabele
  1.   Liikmesriigid tagavad, et järgmine teave on veebipõhiselt kättesaadav Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (19) artiklis 6 osutatud ühtsete kontaktpunktide kaudu, ning seda ajakohastatakse korrapäraselt:






  a) | loetelu liikmesriigi kõigist reguleeritud kutsealadest, sealhulgas iga reguleeritud kutsealaga seonduva pädeva asutuse ning artiklis 57b osutatud tugikeskuste kontaktandmed; |
| --- | --- | --- |

46)

Artikkel 57 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 57

Keskne veebipõhine juurdepääs teabele

1.   Liikmesriigid tagavad, et järgmine teave on veebipõhiselt kättesaadav Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (19) artiklis 6 osutatud ühtsete kontaktpunktide kaudu, ning seda ajakohastatakse korrapäraselt:

a)

loetelu liikmesriigi kõigist reguleeritud kutsealadest, sealhulgas iga reguleeritud kutsealaga seonduva pädeva asutuse ning artiklis 57b osutatud tugikeskuste kontaktandmed;

| b) | loetelu kutsealadest, mille puhul on kättesaadav Euroopa kutsekaart, selle toimimine, sealhulgas kõik seotud tasud, mida kutsetöötajad peavad maksma, ning kõnealust kaarti väljastavad pädevad asutused; |
| --- | --- |

b)

loetelu kutsealadest, mille puhul on kättesaadav Euroopa kutsekaart, selle toimimine, sealhulgas kõik seotud tasud, mida kutsetöötajad peavad maksma, ning kõnealust kaarti väljastavad pädevad asutused;

| c) | loetelu kõigist kutsealadest, mille suhtes kohaldab liikmesriik siseriiklike õigus- ja haldusnormide kohaselt artikli 7 lõiget 4; |
| --- | --- |

c)

loetelu kõigist kutsealadest, mille suhtes kohaldab liikmesriik siseriiklike õigus- ja haldusnormide kohaselt artikli 7 lõiget 4;

| d) | loetelu, mis hõlmab reguleeritud haridust ja koolitust ning eraldi ülesehitusega koolitust, millele on osutatud artikli 11 punkti c alapunktis ii; |
| --- | --- |

d)

loetelu, mis hõlmab reguleeritud haridust ja koolitust ning eraldi ülesehitusega koolitust, millele on osutatud artikli 11 punkti c alapunktis ii;

| e) | artiklites 7, 50, 51 ja 53 osutatud nõuded ja menetlused seoses liikmesriigis reguleeritavate kutsealadega, sealhulgas kõik seotud tasud, mida kodanikud peavad maksma, ning dokumendid, mida kodanikud peavad pädevatele asutustele esitama; |
| --- | --- |

e)

artiklites 7, 50, 51 ja 53 osutatud nõuded ja menetlused seoses liikmesriigis reguleeritavate kutsealadega, sealhulgas kõik seotud tasud, mida kodanikud peavad maksma, ning dokumendid, mida kodanikud peavad pädevatele asutustele esitama;

| f) | üksikasjad selle kohta, kuidas vaidlustada siseriiklike õigus- ja haldusnormide alusel pädevate asutuste otsuseid, mis on võetud vastu vastavalt käesolevale direktiivile. |
| --- | --- |

f)

üksikasjad selle kohta, kuidas vaidlustada siseriiklike õigus- ja haldusnormide alusel pädevate asutuste otsuseid, mis on võetud vastu vastavalt käesolevale direktiivile.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud teavet antakse kasutajatele selgel ja kõikehõlmaval viisil, ning et selline teave on hõlpsasti eemalt ja elektrooniliste vahendite abil kättesaadav ning et seda ajakohastatakse.

3.   Liikmesriigid tagavad, et ühtsele kontaktpunktile esitatud teabenõudele vastatakse võimalikult kiiresti.

4.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad kaasnevaid meetmeid, et julgustada ühtseid kontaktpunkte tegema lõikes 1 sätestatud teabe kättesaadavaks teistes liidu ametlikes keeltes. See ei mõjuta liikmesriikide õigusakte seoses keelte kasutamisega nende territooriumil.

5.   Liikmesriigid teevad lõigete 1, 2 ja 4 rakendamiseks koostööd üksteise ja komisjoniga.

| 47) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 57a
  Elektroonilised menetlused
  1.   Liikmesriigid tagavad, et kõiki käesoleva direktiiviga hõlmatud küsimustega seonduvaid nõudeid, menetlusi ja formaalsusi saab hõlpsasti, eemalt ning elektrooniliste vahendite abil täita asjaomase ühtse kontaktpunkti või asjaomaste pädevate asutuste kaudu. See ei takista liikmesriikide pädevatel asutustel nõuda tõestatud koopiaid hilisemas etapis, kui tekivad põhjendatud kahtlused ja kui see on rangelt vajalik.
  2.   Lõiget 1 ei kohaldata kohanemisaja või sobivustesti sooritamise suhtes.
  3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud menetluste täitmiseks on liikmesriikidel põhjendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) (20) artikli 2 punkti 2 tähenduses täiustatud elektrooniliste allkirjade küsimine, aktsepteerivad liikmesriigid komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/767/EÜ (millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul) (21) vastavaid elektroonilisi allkirju ning näevad ette tehnilised meetmed komisjoni 25. veebruari 2011. aasta otsuses 2011/130/EL (millega kehtestatakse pädevate asutuste poolt elektrooniliselt allkirjastatud dokumentide piiriülese töötlemise miinimumnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul) (22) määratletud täiustatud elektroonilise allkirja vormingute töötlemiseks.
  4.   Kõik menetlused viiakse läbi kooskõlas direktiivi 2006/123/EÜ artikli 8 ühtseid kontaktpunkte käsitlevate sätetega. Käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 51 sätestatud menetluse tähtaja alguseks on hetk, mil kodanik esitab ühtsele kontaktpunktile või otse asjaomasele pädevale asutusele taotluse või puudu oleva dokumendi. Taotlust esitada tõestatud koopiaid vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ei käsitata taotlusena esitada puudu olevaid dokumente.
  Artikkel 57b
  Tugikeskused
  1.   Iga liikmesriik määrab hiljemalt 18. jaanuaril 2016 tugikeskuse, mille ülesanne on abistada kodanikke, samuti teiste liikmesriikide tugikeskusi käesolevas direktiivis sätestatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise vallas ning anda lisaks teavet kutseala reguleerivate ja kutsealal tegutsemist reguleerivate siseriiklike õigusaktide, kaasa arvatud sotsiaalõigusaktide ja vajaduse korral eetikareeglite kohta.
  2.   Vastuvõtva liikmesriigi tugikeskused aitavad kodanikel, vajaduse korral koostöös päritoluliikmesriigi tugikeskuse ning vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ja ühtsete kontaktpunktidega, kasutada käesoleva direktiiviga neile antud õigusi.
  3.   Päritoluliikmesriigi või vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused peavad tegema vastuvõtva liikmesriigi ja vajaduse korral päritoluliikmesriigi tugikeskusega igakülgset koostööd ning esitama vastuvõtva liikmesriigi tugikeskustele taotluse korral asjakohast teavet üksikjuhtumite kohta, järgides andmekaitse eeskirju vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.
  4.   Komisjoni taotlusel teavitavad tugikeskused komisjoni nende päringute tulemustest, millega nad tegelevad, kahe kuu jooksul pärast sellise taotluse saamist.
  Artikkel 57c
  Delegeeritud volituste rakendamine
  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  2.   Artikli 3 lõike 2 kolmandas lõigus, artiklis 20, artikli 21 lõike 6 teises lõigus, artikli 21a lõikes 4, artikli 25 lõikes 5, artikli 26 teises lõigus, artikli 31 lõike 2 teises lõigus, artikli 34 lõike 2 teises lõigus, artikli 35 lõigetes 4 ja 5, artikli 38 lõike 1 teises lõigus, artikli 40 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 44 lõike 2 teises lõigus, artikli 49a lõikes 4 ja artikli 49b lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 17. jaanuarist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõike 2 kolmandas lõigus, artiklis 20, artikli 21 lõike 6 teises lõigus, artikli 21a lõikes 4, artikli 25 lõikes 5, artikli 26 teises lõigus, artikli 31 lõike 2 teises lõigus, artikli 34 lõike 2 teises lõigus, artikli 35 lõigetes 4 ja 5, artikli 38 lõike 1 teises lõigus, artikli 40 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 44 lõike 2 teises lõigus, artikli 49a lõikes 4 ja artikli 49b lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  5.   Artikli 3 lõike 2 kolmanda lõigu, artikli 20, artikli 21 lõike 6 teise lõigu, artikli 21a lõike 4, artikli 25 lõike 5, artikli 26 teise lõigu, artikli 31 lõike 2 teise lõigu, artikli 34 lõike 2 teise lõigu, artikli 35 lõigete 4 ja 5, artikli 38 lõike 1 teise lõigu, artikli 40 lõike 1 kolmanda lõigu, artikli 44 lõike 2 teise lõigu, artikli 49a lõike 4 ja artikli 49b lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |
| --- | --- |

47)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 57a

Elektroonilised menetlused

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõiki käesoleva direktiiviga hõlmatud küsimustega seonduvaid nõudeid, menetlusi ja formaalsusi saab hõlpsasti, eemalt ning elektrooniliste vahendite abil täita asjaomase ühtse kontaktpunkti või asjaomaste pädevate asutuste kaudu. See ei takista liikmesriikide pädevatel asutustel nõuda tõestatud koopiaid hilisemas etapis, kui tekivad põhjendatud kahtlused ja kui see on rangelt vajalik.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata kohanemisaja või sobivustesti sooritamise suhtes.

3.   Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud menetluste täitmiseks on liikmesriikidel põhjendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) (20) artikli 2 punkti 2 tähenduses täiustatud elektrooniliste allkirjade küsimine, aktsepteerivad liikmesriigid komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/767/EÜ (millega kehtestatakse meetmed elektrooniliste haldustoimingute kasutamise lihtsustamiseks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul) (21) vastavaid elektroonilisi allkirju ning näevad ette tehnilised meetmed komisjoni 25. veebruari 2011. aasta otsuses 2011/130/EL (millega kehtestatakse pädevate asutuste poolt elektrooniliselt allkirjastatud dokumentide piiriülese töötlemise miinimumnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul) (22) määratletud täiustatud elektroonilise allkirja vormingute töötlemiseks.

4.   Kõik menetlused viiakse läbi kooskõlas direktiivi 2006/123/EÜ artikli 8 ühtseid kontaktpunkte käsitlevate sätetega. Käesoleva direktiivi artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 51 sätestatud menetluse tähtaja alguseks on hetk, mil kodanik esitab ühtsele kontaktpunktile või otse asjaomasele pädevale asutusele taotluse või puudu oleva dokumendi. Taotlust esitada tõestatud koopiaid vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ei käsitata taotlusena esitada puudu olevaid dokumente.

Artikkel 57b

Tugikeskused

1.   Iga liikmesriik määrab hiljemalt 18. jaanuaril 2016 tugikeskuse, mille ülesanne on abistada kodanikke, samuti teiste liikmesriikide tugikeskusi käesolevas direktiivis sätestatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise vallas ning anda lisaks teavet kutseala reguleerivate ja kutsealal tegutsemist reguleerivate siseriiklike õigusaktide, kaasa arvatud sotsiaalõigusaktide ja vajaduse korral eetikareeglite kohta.

2.   Vastuvõtva liikmesriigi tugikeskused aitavad kodanikel, vajaduse korral koostöös päritoluliikmesriigi tugikeskuse ning vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste ja ühtsete kontaktpunktidega, kasutada käesoleva direktiiviga neile antud õigusi.

3.   Päritoluliikmesriigi või vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused peavad tegema vastuvõtva liikmesriigi ja vajaduse korral päritoluliikmesriigi tugikeskusega igakülgset koostööd ning esitama vastuvõtva liikmesriigi tugikeskustele taotluse korral asjakohast teavet üksikjuhtumite kohta, järgides andmekaitse eeskirju vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.

4.   Komisjoni taotlusel teavitavad tugikeskused komisjoni nende päringute tulemustest, millega nad tegelevad, kahe kuu jooksul pärast sellise taotluse saamist.

Artikkel 57c

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõike 2 kolmandas lõigus, artiklis 20, artikli 21 lõike 6 teises lõigus, artikli 21a lõikes 4, artikli 25 lõikes 5, artikli 26 teises lõigus, artikli 31 lõike 2 teises lõigus, artikli 34 lõike 2 teises lõigus, artikli 35 lõigetes 4 ja 5, artikli 38 lõike 1 teises lõigus, artikli 40 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 44 lõike 2 teises lõigus, artikli 49a lõikes 4 ja artikli 49b lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 17. jaanuarist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõike 2 kolmandas lõigus, artiklis 20, artikli 21 lõike 6 teises lõigus, artikli 21a lõikes 4, artikli 25 lõikes 5, artikli 26 teises lõigus, artikli 31 lõike 2 teises lõigus, artikli 34 lõike 2 teises lõigus, artikli 35 lõigetes 4 ja 5, artikli 38 lõike 1 teises lõigus, artikli 40 lõike 1 kolmandas lõigus, artikli 44 lõike 2 teises lõigus, artikli 49a lõikes 4 ja artikli 49b lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 3 lõike 2 kolmanda lõigu, artikli 20, artikli 21 lõike 6 teise lõigu, artikli 21a lõike 4, artikli 25 lõike 5, artikli 26 teise lõigu, artikli 31 lõike 2 teise lõigu, artikli 34 lõike 2 teise lõigu, artikli 35 lõigete 4 ja 5, artikli 38 lõike 1 teise lõigu, artikli 40 lõike 1 kolmanda lõigu, artikli 44 lõike 2 teise lõigu, artikli 49a lõike 4 ja artikli 49b lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

| 48) | Artikkel 58 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 58
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.” |
| --- | --- |

48)

Artikkel 58 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 58

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”

| 49) | Artikkel 59 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 59
  Läbipaistvus
  1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 18. jaanuariks 2016 nende territooriumil olemasolevate reguleeritud kutsealade loetelu, milles täpsustakse iga kutseala alla kuuluvaid tegevusi, samuti reguleeritud hariduse ja koolituste ning eraldi ülesehitusega koolituste loetelu, nagu on osutatud artikli 11 punkti c alapunktis ii. Kõikidest muudatustest kõnealustes loeteludes teavitatakse viivitamata ka komisjoni. Komisjon loob reguleeritud kutsealade avaliku andmebaasi, mis sisaldab ka iga kutsealaga hõlmatud tegevuste üldist kirjeldust, ning haldab seda.
  2.   Liikmesriigid teatavad hiljemalt 18. jaanuariks 2016 komisjonile selliste kutsealade loetelu, mille puhul on vastavalt artikli 7 lõikele 4 vaja kutsekvalifikatsioone eelnevalt kontrollida. Liikmesriigid põhjendavad komisjonile iga kutseala lisamist nimetatud loetellu.
  3.   Liikmesriigid kontrollivad, kas nende õigussüsteemi kohased nõuded, millega juurdepääs kutsealale ja sellel kutsealal tegutsemine, sealhulgas kutsenimetuste kasutamine ning kõnealuse nimetusega lubatud kutsetegevus, piirdub eriomase kutsekvalifikatsiooni omanikega, – millele käesolevas artiklis osutatakse kui nõuetele –, on kooskõlas järgmiste põhimõtetega:






  a) | nõuded ei või olla otseselt ega kaudselt diskrimineerivad kodakondsuse ega elukoha alusel; |
| --- | --- | --- |

49)

Artikkel 59 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 59

Läbipaistvus

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 18. jaanuariks 2016 nende territooriumil olemasolevate reguleeritud kutsealade loetelu, milles täpsustakse iga kutseala alla kuuluvaid tegevusi, samuti reguleeritud hariduse ja koolituste ning eraldi ülesehitusega koolituste loetelu, nagu on osutatud artikli 11 punkti c alapunktis ii. Kõikidest muudatustest kõnealustes loeteludes teavitatakse viivitamata ka komisjoni. Komisjon loob reguleeritud kutsealade avaliku andmebaasi, mis sisaldab ka iga kutsealaga hõlmatud tegevuste üldist kirjeldust, ning haldab seda.

2.   Liikmesriigid teatavad hiljemalt 18. jaanuariks 2016 komisjonile selliste kutsealade loetelu, mille puhul on vastavalt artikli 7 lõikele 4 vaja kutsekvalifikatsioone eelnevalt kontrollida. Liikmesriigid põhjendavad komisjonile iga kutseala lisamist nimetatud loetellu.

3.   Liikmesriigid kontrollivad, kas nende õigussüsteemi kohased nõuded, millega juurdepääs kutsealale ja sellel kutsealal tegutsemine, sealhulgas kutsenimetuste kasutamine ning kõnealuse nimetusega lubatud kutsetegevus, piirdub eriomase kutsekvalifikatsiooni omanikega, – millele käesolevas artiklis osutatakse kui nõuetele –, on kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

a)

nõuded ei või olla otseselt ega kaudselt diskrimineerivad kodakondsuse ega elukoha alusel;

| b) | nõuded peavad olema põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga; |
| --- | --- |

b)

nõuded peavad olema põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga;

| c) | nõuded peavad olema sobivad taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ega või olla nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust rangemad. |
| --- | --- |

c)

nõuded peavad olema sobivad taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ega või olla nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust rangemad.

4.   Lõiget 1 kohaldatakse ka kutsealade suhtes, mida liikmesriigis reguleerib ühing või organisatsioon artikli 3 lõike 2 tähenduses, ning nende ühingute või organisatsioonide liikmelisuse nõuete suhtes.

5.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 18. jaanuariks 2016 teabe nõuete kohta, mida nad kavatsevad säilitada, ja põhjenduse selle kohta, miks need nõuded nende arvates vastavad lõikele 3. Kuue kuu jooksul pärast meetme vastuvõtmist esitavad liikmesriigid teabe nõuete kohta, mis nad kehtestasid hiljem, ning põhjenduse selle kohta, miks kõnealused nõuded nende arvates vastavad lõikele 3.

6.   Hiljemalt 18. jaanuariks 2016 ja seejärel iga kahe aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile aruande nõuete kohta, mis on kaotatud või muudetud vähem rangeks.

7.   Komisjon edastab lõikes 6 osutatud aruanded teistele liikmesriikidele, kes esitavad oma tähelepanekud kuue kuu jooksul. Komisjon peab sama kuue kuu jooksul nõu huvitatud isikutega, sealhulgas asjaomaste kutsealade esindajatega.

8.   Komisjon esitab liikmesriikide esitatud teabel põhineva kokkuvõtva aruande komisjoni 19. märtsi 2007. aasta otsuse 2007/172/EÜ (millega moodustatakse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise koordinaatorite rühm) (23) alusel loodud koordinaatorite rühmale, mis võib esitada tähelepanekuid.

9.   Lõigetes 7 ja 8 ettenähtud tähelepanekuid arvestades esitab komisjon hiljemalt 18. jaanuariks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule kokkuvõtva aruande, millele on vajaduse korral lisatud ettepanekud täiendavate algatuste kohta.

| 50) | Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates 18. jaanuarist 2016 sisaldab esimeses lõigus osutatud vastuvõetud otsuste statistiline kokkuvõte üksikasjalikku teavet käesoleva direktiivi alusel vastu võetud otsuste arvu ja liigi kohta, sh pädevate asutuste otsused osalise juurdepääsu kohta vastavalt artiklile 4f, samuti käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenevate peamiste probleemide kohta.”; |
| --- | --- | --- |

50)

Artiklit 60 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Alates 18. jaanuarist 2016 sisaldab esimeses lõigus osutatud vastuvõetud otsuste statistiline kokkuvõte üksikasjalikku teavet käesoleva direktiivi alusel vastu võetud otsuste arvu ja liigi kohta, sh pädevate asutuste otsused osalise juurdepääsu kohta vastavalt artiklile 4f, samuti käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenevate peamiste probleemide kohta.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Hiljemalt 18. jaanuariks 2019 ja edaspidi iga viie aasta järel avaldab komisjon aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
  Esimeses aruandes keskendutakse eelkõige käesoleva direktiivi uutele elementidele ja pööratakse tähelepanu eeskätt järgmisele:






  a) | Euroopa kutsekaardi toimimine; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Hiljemalt 18. jaanuariks 2019 ja edaspidi iga viie aasta järel avaldab komisjon aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Esimeses aruandes keskendutakse eelkõige käesoleva direktiivi uutele elementidele ja pööratakse tähelepanu eeskätt järgmisele:

a)

Euroopa kutsekaardi toimimine;

| b) | teadmiste, oskuste ja pädevuste nüüdisajastamine III jaotise III peatükiga hõlmatud kutsealade puhul, sh artikli 31 lõikes 7 osutatud pädevuste loetelu; |
| --- | --- |

b)

teadmiste, oskuste ja pädevuste nüüdisajastamine III jaotise III peatükiga hõlmatud kutsealade puhul, sh artikli 31 lõikes 7 osutatud pädevuste loetelu;

| c) | ühiste koolitusraamistike ja ühiste koolitustestide toimimine; |
| --- | --- |

c)

ühiste koolitusraamistike ja ühiste koolitustestide toimimine;

| d) | tulemused, mida on andnud Rumeenia õigus- ja haldusnormidega kehtestatud spetsiaalne kvalifikatsioonitõstmisprogramm või artiklis 33a osutatud eeskirjad kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikele, samuti keskharidusele järgneva õppe kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikele, et hinnata, kas on vaja vaadata läbi kehtivad sätted Rumeenias kohaldatava omandatud õiguste korra suhtes, mis puudutab üldõdede kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente. |
| --- | --- |

d)

tulemused, mida on andnud Rumeenia õigus- ja haldusnormidega kehtestatud spetsiaalne kvalifikatsioonitõstmisprogramm või artiklis 33a osutatud eeskirjad kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikele, samuti keskharidusele järgneva õppe kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikele, et hinnata, kas on vaja vaadata läbi kehtivad sätted Rumeenias kohaldatava omandatud õiguste korra suhtes, mis puudutab üldõdede kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente.

Liikmesriigid esitavad kogu vajaliku teabe selle aruande koostamiseks.”

| 51) | Artikli 61 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon vastu rakendusakti, et lubada kõnealusel liikmesriigil teha piiratud ajavahemiku jooksul kõnealusest sättest erandeid.” |
| --- | --- |

51)

Artikli 61 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon vastu rakendusakti, et lubada kõnealusel liikmesriigil teha piiratud ajavahemiku jooksul kõnealusest sättest erandeid.”

| 52) | II ja III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

52)

II ja III lisa jäetakse välja.

| 53) | VII lisa punktile 1 lisatakse järgmine alapunkt:






  „g) | Tõend kutsealal tegutsemise ajutise või lõpliku peatamise puudumise või kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui vastuvõttev liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt.” |
| --- | --- | --- |

53)

VII lisa punktile 1 lisatakse järgmine alapunkt:

„g)

Tõend kutsealal tegutsemise ajutise või lõpliku peatamise puudumise või kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui vastuvõttev liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt.”

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1024/2012 muutmine

Määruse (EL) nr 1024/2012 lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

| „2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ (24): artiklid 4a–4e, 8, 21a, 50, 56 ja 56a. |
| --- | --- |

„2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ (24): artiklid 4a–4e, 8, 21a, 50, 56 ja 56a.

Artikkel 3

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18. jaanuariks 2016.

2.   Liikmesriik, mis 17. jaanuaril 2014 võimaldab juurdepääsu ämmaemandakoolitusele I liini alusel vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 40 lõikele 2 pärast vähemalt kümneaastase üldhariduse omandamist, jõustab õigusnormid, mis on vajalikud, et täita ämmaemandakoolituse vastuvõtutingimusi vastavalt nimetatud direktiivi artikli 40 lõike 2 punktile a, hiljemalt 18. jaanuariks 2020.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile lõigetes 1 ja 2 osutatud normide teksti.

4.   Kui liikmesriigid lõigetes 1 ja 2 osutatud sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

5.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 20. november 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 103.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. novembri 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

3

(4)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

4

(5)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 15.

5

(6)  EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17.

6

(7)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36.

7

(8)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 1.

8

(9)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

9

(10)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

10

(11)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

11

(12)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

12

(13)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

13

(14)  ELT C 137, 12.5.2012, lk 1.

14

(15)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

15

(16)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

16

(17)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.”

17

(18)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.”

18

(19)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.”

19

(20)  EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

20

(21)  ELT L 274, 20.10.2009, lk 36.

21

(22)  ELT L 53, 26.2.2011, lk 66.”

22

(23)  ELT L 79, 20.3.2007, lk 38.”

23

(24)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.”

24

---

Komisjoni avaldus

Komisjon tagab artikli 57c lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning viib varakult läbi asjakohased ja läbipaistvad konsultatsioonid, eelkõige kõikide liikmesriikide pädevate asutuste ja organite, kutseühingute ja akadeemiliste asutuste ekspertidega, ning juhul, kui see on asjakohane, sotsiaalpartnerite ekspertidega.

---

OTSUSED

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/171 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/171

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1386/2013/EL,

20. november 2013,

milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires”

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on seadnud enesele eesmärgiks muuta oma majandus 2020. aastaks arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks poliitika- ja meetmepaketi abil, mis on suunatud majanduse muutmiseks vähese CO2-heitega ja ressursitõhusaks majanduseks (4). |
| --- | --- |

(1)

Liit on seadnud enesele eesmärgiks muuta oma majandus 2020. aastaks arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks poliitika- ja meetmepaketi abil, mis on suunatud majanduse muutmiseks vähese CO2-heitega ja ressursitõhusaks majanduseks (4).

| (2) | Järjestikused keskkonnaalased tegevusprogrammid on liidu keskkonnaalasele tegevusele olnud raamistikuks alates 1973. aastast. |
| --- | --- |

(2)

Järjestikused keskkonnaalased tegevusprogrammid on liidu keskkonnaalasele tegevusele olnud raamistikuks alates 1973. aastast.

| (3) | Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (5) („kuues keskkonnaprogramm”) lõppes 2012. aasta juulis, kuid mitmeid nimetatud programmiga alustatud meetmeid ja tegevusi rakendatakse edasi. |
| --- | --- |

(3)

Kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (5) („kuues keskkonnaprogramm”) lõppes 2012. aasta juulis, kuid mitmeid nimetatud programmiga alustatud meetmeid ja tegevusi rakendatakse edasi.

| (4) | Kuuenda keskkonnaprogrammi lõpphindamisel tehti järeldus, et programm oli keskkonnale kasulik ja andis keskkonnapoliitikale üldise strateegilise suuna. Nimetatud saavutustest hoolimata püsivad jätkusuutmatud suundumused siiski kõigis kuuenda keskkonnaprogrammi neljas esmatähtsas valdkonnas: kliimamuutus; loodus ja bioloogiline mitmekesisus; keskkond, tervis ja elu kvaliteet; loodusvarad ja jäätmed. |
| --- | --- |

(4)

Kuuenda keskkonnaprogrammi lõpphindamisel tehti järeldus, et programm oli keskkonnale kasulik ja andis keskkonnapoliitikale üldise strateegilise suuna. Nimetatud saavutustest hoolimata püsivad jätkusuutmatud suundumused siiski kõigis kuuenda keskkonnaprogrammi neljas esmatähtsas valdkonnas: kliimamuutus; loodus ja bioloogiline mitmekesisus; keskkond, tervis ja elu kvaliteet; loodusvarad ja jäätmed.

| (5) | Kuuenda keskkonnaprogrammi lõpphindamises toodi välja mõned puudused. Seetõttu on seitsmenda keskkonnaalase programmi („seitsmes keskkonnaprogramm”) eesmärkide saavutamiseks vaja liikmesriikide ja asjakohaste liidu institutsioonide pühendumust ja tahet võtta endale vastutus programmi kavandatud hüvede saavutamise eest. |
| --- | --- |

(5)

Kuuenda keskkonnaprogrammi lõpphindamises toodi välja mõned puudused. Seetõttu on seitsmenda keskkonnaalase programmi („seitsmes keskkonnaprogramm”) eesmärkide saavutamiseks vaja liikmesriikide ja asjakohaste liidu institutsioonide pühendumust ja tahet võtta endale vastutus programmi kavandatud hüvede saavutamise eest.

| (6) | Euroopa Keskkonnaameti aruande „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2010. aastal” (SOER 2010) kohaselt on mitmed suured keskkonnaprobleemid siiani lahendamata ja nende eiramine toob kaasa tõsiseid tagasijärgi. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Keskkonnaameti aruande „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2010. aastal” (SOER 2010) kohaselt on mitmed suured keskkonnaprobleemid siiani lahendamata ja nende eiramine toob kaasa tõsiseid tagasijärgi.

| (7) | Rahvastiku dünaamikaga, linnastumisega, haiguste ja pandeemiatega, kiireneva tehnoloogilise muutusega ja jätkusuutmatu majanduskasvuga seotud ülemaailmsed süsteemsed suundumused ja probleemid muudavad keskkonnaprobleemide lahendamise ja pikaajalise jätkusuutliku arengu saavutamise keerukaks. Selleks et tagada liidu pikaajaline õitseng, on vaja kõnealuste probleemide lahendamiseks võtta edasisi meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Rahvastiku dünaamikaga, linnastumisega, haiguste ja pandeemiatega, kiireneva tehnoloogilise muutusega ja jätkusuutmatu majanduskasvuga seotud ülemaailmsed süsteemsed suundumused ja probleemid muudavad keskkonnaprobleemide lahendamise ja pikaajalise jätkusuutliku arengu saavutamise keerukaks. Selleks et tagada liidu pikaajaline õitseng, on vaja kõnealuste probleemide lahendamiseks võtta edasisi meetmeid.

| (8) | Tuleb kehtestada liidu esmatähtsad eesmärgid 2020. aastaks, kooskõlas 2050. aastani ulatuvat selge pikaajalise visiooniga. See tagaks ka stabiilse keskkonna jätkusuutlikeks investeeringuteks ja majanduskasvuks. Seitsmes keskkonnaprogramm peaks põhinema poliitikaalgatustel, mis on esitatud strateegias „Euroopa 2020” (6), sh liidu kliima- ja energiapaketis (7), komisjoni teatises „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (8), ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 2020 (9), ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas, juhtalgatuses „Innovatiivne liit” (10) ja Euroopa Liidu säästva arengu strateegias (11). |
| --- | --- |

(8)

Tuleb kehtestada liidu esmatähtsad eesmärgid 2020. aastaks, kooskõlas 2050. aastani ulatuvat selge pikaajalise visiooniga. See tagaks ka stabiilse keskkonna jätkusuutlikeks investeeringuteks ja majanduskasvuks. Seitsmes keskkonnaprogramm peaks põhinema poliitikaalgatustel, mis on esitatud strateegias „Euroopa 2020” (6), sh liidu kliima- ja energiapaketis (7), komisjoni teatises „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (8), ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 2020 (9), ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas, juhtalgatuses „Innovatiivne liit” (10) ja Euroopa Liidu säästva arengu strateegias (11).

| (9) | Seitsmes keskkonnaprogramm peaks aitama saavutada neid keskkonna- ja kliimamuutusega seotud eesmärke, mille suhtes liidus on juba kokku lepitud, ning määratleda poliitikavaldkondades puudujääke, kus võib olla vajadus täiendavate eesmärkide järele. |
| --- | --- |

(9)

Seitsmes keskkonnaprogramm peaks aitama saavutada neid keskkonna- ja kliimamuutusega seotud eesmärke, mille suhtes liidus on juba kokku lepitud, ning määratleda poliitikavaldkondades puudujääke, kus võib olla vajadus täiendavate eesmärkide järele.

| (10) | Liidus on kokku lepitud vähendada liidu kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 20 % võrra 2020. aastaks (30 % võrra eeldusel, et teised arenenud riigid kohustuvad heidet samal määral vähendama ja arenguriigid annavad samuti piisava panuse vastavalt oma vastutusele ja suutlikkusele); tagada 2020. aastaks 20 % tarbitava energia pärinemine taastuvenergeetikast ning vähendada primaarenergia kasutust võrreldes prognoositud tasemega 20 % võrra, mis tuleb saavutada energiatõhusust suurendades (12). |
| --- | --- |

(10)

Liidus on kokku lepitud vähendada liidu kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 20 % võrra 2020. aastaks (30 % võrra eeldusel, et teised arenenud riigid kohustuvad heidet samal määral vähendama ja arenguriigid annavad samuti piisava panuse vastavalt oma vastutusele ja suutlikkusele); tagada 2020. aastaks 20 % tarbitava energia pärinemine taastuvenergeetikast ning vähendada primaarenergia kasutust võrreldes prognoositud tasemega 20 % võrra, mis tuleb saavutada energiatõhusust suurendades (12).

| (11) | Liidus on kokku lepitud peatada 2020. aastaks liidus elurikkuse vähenemine ja ökosüsteemiteenuste kahjustumine ja need võimaluste piires taastada ning suurendada liidu panust maailma elurikkuse vähenemise ärahoidmisesse (13). |
| --- | --- |

(11)

Liidus on kokku lepitud peatada 2020. aastaks liidus elurikkuse vähenemine ja ökosüsteemiteenuste kahjustumine ja need võimaluste piires taastada ning suurendada liidu panust maailma elurikkuse vähenemise ärahoidmisesse (13).

| (12) | Liit toetab eesmärki peatada maailma metsapindala vähenemine hiljemalt aastaks 2030 ja vähendada 2020. aastaks troopiliste metsade raadamise koguulatust vähemalt 50 % võrreldes 2008. aasta tasemega (14); |
| --- | --- |

(12)

Liit toetab eesmärki peatada maailma metsapindala vähenemine hiljemalt aastaks 2030 ja vähendada 2020. aastaks troopiliste metsade raadamise koguulatust vähemalt 50 % võrreldes 2008. aasta tasemega (14);

| (13) | Liidus on kokku lepitud saavutada 2015. aastaks kõikide liidu vete hea seisund – see hõlmab magevett (jõed ja järved, põhjavesi), siirdevett (estuaarid ja deltad) ja rannikuvett ühe meremiili ulatuses kaldast (15). |
| --- | --- |

(13)

Liidus on kokku lepitud saavutada 2015. aastaks kõikide liidu vete hea seisund – see hõlmab magevett (jõed ja järved, põhjavesi), siirdevett (estuaarid ja deltad) ja rannikuvett ühe meremiili ulatuses kaldast (15).

| (14) | Liidus on kokku lepitud saavutada 2020. aastaks liidu kõikide merevete hea keskkonnaseisund (16). |
| --- | --- |

(14)

Liidus on kokku lepitud saavutada 2020. aastaks liidu kõikide merevete hea keskkonnaseisund (16).

| (15) | Liidus on kokku lepitud saavutada õhu kvaliteedi selline tase, mis ei tekita olulist kahjulikku mõju ega riske inimeste tervisele ega keskkonnale (17). |
| --- | --- |

(15)

Liidus on kokku lepitud saavutada õhu kvaliteedi selline tase, mis ei tekita olulist kahjulikku mõju ega riske inimeste tervisele ega keskkonnale (17).

| (16) | Liidus on kokku lepitud saavutada 2020. aastaks eesmärk toota ja kasutada kemikaale nii, et oluline kahjulik mõju inimtervisele ja keskkonnale on viidud miinimumini (18). |
| --- | --- |

(16)

Liidus on kokku lepitud saavutada 2020. aastaks eesmärk toota ja kasutada kemikaale nii, et oluline kahjulik mõju inimtervisele ja keskkonnale on viidud miinimumini (18).

| (17) | Liidus on kokku lepitud kaitsta keskkonda ja inimese tervist jäätmetekke ja jäätmekäitluse kahjulikku mõju vältides või vähendades ning ressursside kasutuse üldmõju vähendades ja kasutustõhusust parandades – selleks rakendatakse järgmist jäätmehierarhiat: jäätmetekke vältimine, korduskasutuseks ettevalmistamine, ringlussevõtt, muu taaskasutamine ja kõrvaldamine (19). |
| --- | --- |

(17)

Liidus on kokku lepitud kaitsta keskkonda ja inimese tervist jäätmetekke ja jäätmekäitluse kahjulikku mõju vältides või vähendades ning ressursside kasutuse üldmõju vähendades ja kasutustõhusust parandades – selleks rakendatakse järgmist jäätmehierarhiat: jäätmetekke vältimine, korduskasutuseks ettevalmistamine, ringlussevõtt, muu taaskasutamine ja kõrvaldamine (19).

| (18) | Liidus on kokku lepitud stimuleerida üleminekut keskkonnahoidlikule majandusele ja teha pingutusi selle nimel, et majanduskasv oleks keskkonnaseisundi halvenemisest täielikult lahutatud (20). |
| --- | --- |

(18)

Liidus on kokku lepitud stimuleerida üleminekut keskkonnahoidlikule majandusele ja teha pingutusi selle nimel, et majanduskasv oleks keskkonnaseisundi halvenemisest täielikult lahutatud (20).

| (19) | Liidus on kokku lepitud teha pingutusi selle nimel, et säästva arengu kontekstis saavutada maailmas olukord, kus maa degradeerumine ei suurene (21). |
| --- | --- |

(19)

Liidus on kokku lepitud teha pingutusi selle nimel, et säästva arengu kontekstis saavutada maailmas olukord, kus maa degradeerumine ei suurene (21).

| (20) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 191 lõike 2 kohaselt seab liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleks võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, ning maksma peaks saastaja. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 191 lõike 2 kohaselt seab liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleks võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, ning maksma peaks saastaja.

| (21) | Seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide täitmiseks tuleks meetmeid võtta mitmel valitsemistasandil ja vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele. |
| --- | --- |

(21)

Seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide täitmiseks tuleks meetmeid võtta mitmel valitsemistasandil ja vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele.

| (22) | Tähtis on kaasata läbipaistvalt valitsusväliseid osalejaid, et tagada seitsmenda keskkonnaprogrammi edu ja esmatähtsate eesmärkide täitmine. |
| --- | --- |

(22)

Tähtis on kaasata läbipaistvalt valitsusväliseid osalejaid, et tagada seitsmenda keskkonnaprogrammi edu ja esmatähtsate eesmärkide täitmine.

| (23) | Elurikkuse vähenemisel ja ökosüsteemide kahjustumisel liidus on tõsised tagajärjed mitte üksnes keskkonnale ja inimeste heaolule, neil on mõju ka tulevastele põlvkondadele ja see läheb kalliks maksma kogu ühiskonnale tervikuna, eriti sellistes majandussektorites osalejatele, mis otseselt sõltuvad ökosüsteemiteenustest. |
| --- | --- |

(23)

Elurikkuse vähenemisel ja ökosüsteemide kahjustumisel liidus on tõsised tagajärjed mitte üksnes keskkonnale ja inimeste heaolule, neil on mõju ka tulevastele põlvkondadele ja see läheb kalliks maksma kogu ühiskonnale tervikuna, eriti sellistes majandussektorites osalejatele, mis otseselt sõltuvad ökosüsteemiteenustest.

| (24) | Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning energia- ja ressursitõhususe suurendamiseks liidus on märkimisväärselt võimalusi. See vähendab keskkonnasurvet ja suurendab konkurentsivõimet ning loob uusi majanduskasvu ja töökohtade allikaid, kuna paranenud tõhususega hoitakse kokku kulusid, innovatsioon tuuakse turule ja ressursse majandatakse paremini kogu olelusringi vältel. Selle potentsiaali ärakasutamiseks tuleks laialdasemas liidu kliimamuutusega võitlemise poliitikas võtta arvesse seda, et kõik majandussektorid peavad kliimamuutusega võitlemisele kaasa aitama. |
| --- | --- |

(24)

Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ning energia- ja ressursitõhususe suurendamiseks liidus on märkimisväärselt võimalusi. See vähendab keskkonnasurvet ja suurendab konkurentsivõimet ning loob uusi majanduskasvu ja töökohtade allikaid, kuna paranenud tõhususega hoitakse kokku kulusid, innovatsioon tuuakse turule ja ressursse majandatakse paremini kogu olelusringi vältel. Selle potentsiaali ärakasutamiseks tuleks laialdasemas liidu kliimamuutusega võitlemise poliitikas võtta arvesse seda, et kõik majandussektorid peavad kliimamuutusega võitlemisele kaasa aitama.

| (25) | Keskkonnaprobleemid ja keskkonnamõju ohustavad jätkuvalt olulisel määral inimeste tervist ja heaolu, seetõttu oleks kasulik võtta meetmeid keskkonna seisundi parandamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Keskkonnaprobleemid ja keskkonnamõju ohustavad jätkuvalt olulisel määral inimeste tervist ja heaolu, seetõttu oleks kasulik võtta meetmeid keskkonna seisundi parandamiseks.

| (26) | Liidu keskkonnaõigustiku täielik ja ühtlane rakendamine kogu liidus on hea investeering keskkonda ja inimtervisesse ning samuti majandusse. |
| --- | --- |

(26)

Liidu keskkonnaõigustiku täielik ja ühtlane rakendamine kogu liidus on hea investeering keskkonda ja inimtervisesse ning samuti majandusse.

| (27) | Liidu keskkonnapoliitika peaks jätkuvalt rajanema kindlal teadmusbaasil ja tagama, et tõendeid, millel rajaneb poliitika väljatöötamine, sh juhtumeid, kus on tuginetud ettevaatuspõhimõttele, mõistetaks paremini kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(27)

Liidu keskkonnapoliitika peaks jätkuvalt rajanema kindlal teadmusbaasil ja tagama, et tõendeid, millel rajaneb poliitika väljatöötamine, sh juhtumeid, kus on tuginetud ettevaatuspõhimõttele, mõistetaks paremini kõikidel tasanditel.

| (28) | Keskkonna- ja kliimaeesmärke peaksid toetama piisavad investeeringud ja vahendeid tuleks vastavalt nimetatud eesmärkidele kasutada tulemuslikumalt. Tuleks julgustada avaliku ja erasektori algatuste kasutamist. |
| --- | --- |

(28)

Keskkonna- ja kliimaeesmärke peaksid toetama piisavad investeeringud ja vahendeid tuleks vastavalt nimetatud eesmärkidele kasutada tulemuslikumalt. Tuleks julgustada avaliku ja erasektori algatuste kasutamist.

| (29) | Keskkonnateema lõimimine kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse on möödapääsmatu, et vähendada teiste sektorite poliitikast ja tegevusest tulenevat survet keskkonnale ning jõuda keskkonna ja kliimaga seotud sihtidele. |
| --- | --- |

(29)

Keskkonnateema lõimimine kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse on möödapääsmatu, et vähendada teiste sektorite poliitikast ja tegevusest tulenevat survet keskkonnale ning jõuda keskkonna ja kliimaga seotud sihtidele.

| (30) | Liit on tihedalt asustatud – üle 70 % inimestest elab linnades ja eeslinnades ning puutub kokku spetsiifiliste keskkonna- ja kliimaprobleemidega. |
| --- | --- |

(30)

Liit on tihedalt asustatud – üle 70 % inimestest elab linnades ja eeslinnades ning puutub kokku spetsiifiliste keskkonna- ja kliimaprobleemidega.

| (31) | Paljud keskkonnaprobleemid on ülemaailmsed ja nendega saab täielikult tegeleda üksnes üleilmselt ja terviklikult, samas esineb aga ka tugeva piirkondliku mõõtmega keskkonnaprobleeme. See nõuab koostööd partnerriikidega, sh naaberriikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega. |
| --- | --- |

(31)

Paljud keskkonnaprobleemid on ülemaailmsed ja nendega saab täielikult tegeleda üksnes üleilmselt ja terviklikult, samas esineb aga ka tugeva piirkondliku mõõtmega keskkonnaprobleeme. See nõuab koostööd partnerriikidega, sh naaberriikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega.

| (32) | Seitsmenda keskkonnaprogrammiga tuleks nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil toetada ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) lõppdokumendi rakendamist ja seal võetud kohustuste täitmist, mille eesmärk on muuta maailma majandus säästva arengu ja vaesuse vähendamise kontekstis kaasavaks ja keskkonnahoidlikuks majanduseks. |
| --- | --- |

(32)

Seitsmenda keskkonnaprogrammiga tuleks nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil toetada ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) lõppdokumendi rakendamist ja seal võetud kohustuste täitmist, mille eesmärk on muuta maailma majandus säästva arengu ja vaesuse vähendamise kontekstis kaasavaks ja keskkonnahoidlikuks majanduseks.

| (33) | Asjakohane poliitikavahendite valik võimaldaks ettevõtjatel ja tarbijatel parandada arusaama sellest, kuidas nende tegevus mõjutab keskkonda, ning nimetatud mõju juhtida. Sellised poliitikavahendid on näiteks majanduslikud stiimulid, turupõhised vahendid, teabenõuded ning samuti vabatahtlikud abivahendid ja meetmed, millega täiendatakse õigusraamistikku ja kaasatakse sidusrühmi eri tasanditel. |
| --- | --- |

(33)

Asjakohane poliitikavahendite valik võimaldaks ettevõtjatel ja tarbijatel parandada arusaama sellest, kuidas nende tegevus mõjutab keskkonda, ning nimetatud mõju juhtida. Sellised poliitikavahendid on näiteks majanduslikud stiimulid, turupõhised vahendid, teabenõuded ning samuti vabatahtlikud abivahendid ja meetmed, millega täiendatakse õigusraamistikku ja kaasatakse sidusrühmi eri tasanditel.

| (34) | Kõiki seitsmendas keskkonnaprogrammis esitatud meetmeid, tegevusi ja sihte tuleks ellu viia kooskõlas aruka reguleerimise põhimõttega (22) ning vajaduse korral teha nende kohta terviklik mõjuhinnang. |
| --- | --- |

(34)

Kõiki seitsmendas keskkonnaprogrammis esitatud meetmeid, tegevusi ja sihte tuleks ellu viia kooskõlas aruka reguleerimise põhimõttega (22) ning vajaduse korral teha nende kohta terviklik mõjuhinnang.

| (35) | Seitsmendas keskkonnaprogrammi eesmärkide saavutamise edenemist tuleks jälgida ja hinnata kokkulepitud näitajate põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Seitsmendas keskkonnaprogrammi eesmärkide saavutamise edenemist tuleks jälgida ja hinnata kokkulepitud näitajate põhjal.

| (36) | ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt tuleks liidu keskkonnapoliitika esmatähtsad eesmärgid määrata kindlaks üldises tegevusprogrammis. |
| --- | --- |

(36)

ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt tuleks liidu keskkonnapoliitika esmatähtsad eesmärgid määrata kindlaks üldises tegevusprogrammis.

| (37) | Käesolevas otsuses sätestatud esmatähtsate eesmärkide jaoks on lisas esitatud seitsmendas raamprogrammis määratletud mitmed meetmed ja tegevused, mis aitavad nimetatud eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

(37)

Käesolevas otsuses sätestatud esmatähtsate eesmärkide jaoks on lisas esitatud seitsmendas raamprogrammis määratletud mitmed meetmed ja tegevused, mis aitavad nimetatud eesmärke saavutada.

| (38) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt luua liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm, milles seatakse esmatähtsad eesmärgid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on meetme ulatuse ja toime tõttu seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt luua liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm, milles seatakse esmatähtsad eesmärgid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on meetme ulatuse ja toime tõttu seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu lisas esitatud liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2020 („seitsmes keskkonnaprogramm”).

Artikkel 2

1.   Seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsad eesmärgid on järgmised:

| a) | kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali; |
| --- | --- |

a)

kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali;

| b) | muuta liidu majandus ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks; |
| --- | --- |

b)

muuta liidu majandus ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks;

| c) | kaitsta liidu elanikke keskkonnaga seotud surve ning nende tervisele ja heaolule avalduvate riskide eest; |
| --- | --- |

c)

kaitsta liidu elanikke keskkonnaga seotud surve ning nende tervisele ja heaolule avalduvate riskide eest;

| d) | suurendada liidu keskkonnaalastest õigusaktidest saadavat kasu õigusaktide rakendamise parandamise kaudu; |
| --- | --- |

d)

suurendada liidu keskkonnaalastest õigusaktidest saadavat kasu õigusaktide rakendamise parandamise kaudu;

| e) | parandada liidu keskkonnapoliitika aluseks olevat teadmus- ja tõendusbaasi; |
| --- | --- |

e)

parandada liidu keskkonnapoliitika aluseks olevat teadmus- ja tõendusbaasi;

| f) | kindlustada keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringud ja tegeleda keskkonna välismõjudega; |
| --- | --- |

f)

kindlustada keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringud ja tegeleda keskkonna välismõjudega;

| g) | parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust; |
| --- | --- |

g)

parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust;

| h) | muuta liidu linnad säästvamaks; |
| --- | --- |

h)

muuta liidu linnad säästvamaks;

| i) | suurendada liidu tulemuslikkust rahvusvaheliste keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemisel. |
| --- | --- |

i)

suurendada liidu tulemuslikkust rahvusvaheliste keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemisel.

2.   Seitsmes keskkonnaprogramm rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma.

3.   Seitsmes keskkonnaprogramm aitab kaasa keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamisele ning kodanike elukvaliteedi ja heaolu parandamisele.

4.   Kõiki seitsmendas keskkonnaprogrammis esitatud meetmeid, tegevusi ja sihte kavandatakse ja rakendatakse kooskõlas aruka reguleerimise põhimõttega ning vajaduse korral tehakse nende kohta terviklik mõjuhinnang.

Artikkel 3

1.   Asjaomased liidu institutsioonid ja liikmesriigid vastutavad seitsmendas keskkonnaprogrammis esitatud esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete võtmise eest. Meetmeid võetakse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohaselt pädevuse andmise, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid nõuetekohaselt arvestades.

2.   Seitsmenda keskkonnaprogrammi rakendamisel teevad avaliku sektori kõikide tasandite asutused koostööd ettevõtjate ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna ja üksikisikutega.

Artikkel 4

1.   Komisjon tagab, et seitsmenda keskkonnaprogrammi asjakohaste aspektide rakendamist jälgitakse strateegia „Euroopa 2020” korrapärase järelevalveprotsessi raames. Nimetatud protsessis võetakse arvesse Euroopa Keskkonnaameti keskkonnaseisundi jälgimise näitajaid ning näitajaid, mida kasutatakse kehtivate keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide rakendamises saavutatavate edusammude jälgimisel ning kliima- ja energiaeesmärkide, elurikkuse eesmärkide ja ressursitõhususe vahe-eesmärkide saavutamise jälgimisel.

2.   Seitsmendat keskkonnaprogrammi hindab ka komisjon. Kõnealune hindamine põhineb muu hulgas Euroopa Keskkonnaameti aruandel keskkonnaseisundi kohta ja konsultatsioonidel huvitatud sidusrühmadega. Komisjon esitab nimetatud hinnangul põhineva aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule aegsasti enne seitsmenda keskkonnaprogrammi lõppu.

3.   Komisjon esitab vajaduse korral nimetatud hinnangu ja muude asjakohaste poliitikamuutuste valguses aegsasti ettepaneku kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta, et vältida ajalise lõhe teket seitsmenda ja kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahel.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 20. november 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

V. LEŠKEVIČIUS

---

(1)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 77.

1

(2)  ELT C 218, 30.7.2013, lk 53.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. novembri 2013. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  KOM(2010) 2020 ja Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused (EUCO 13/10).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).

5

(6)  KOM(2010) 2020.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 140, 5.6.2009, lk 63), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 88), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

7

(8)  KOM(2011) 112. Edenemiskava märkis nõukogu ära oma 17. mai 2011. aasta järeldustes ja see kiideti heaks Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooniga (P7_TA(2012)0086).

8

(9)  KOM(2011) 244.

9

(10)  KOM(2011) 571.

10

(11)  KOM(2010) 546.

11

(12)  8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu.

12

(13)  Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. märtsi 2010. aasta järeldused (EUCO 7/10); nõukogu 15. märtsi 2010. aasta järeldused (7536/10); KOM(2011) 244.

13

(14)  Nõukogu 4. detsembri 2008. aasta järeldused (16852/08).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

16

(17)  Otsus nr 1600/2002/EÜ; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

17

(18)  Otsus nr 1600/2002/EÜ; ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel 2002. aastal vastu võetud Johannesburgi rakenduskava.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ jäätmete kohta (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

19

(20)  Nõukogu 11. juuni 2012. aasta järeldused (11186/12); KOM(2011) 571.

20

(21)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 27. juuli 2012. aasta resolutsioon A/Res/66/288 Rio+20 konverentsi lõppdokumendi „Soovitud tulevikuvisioon” („The Future We Want”) kohta.

21

(22)  KOM(2010) 543.

22

---

LISA

SEITSMES KESKKONNAALANE TEGEVUSPROGRAMM AASTANI 2020 – „HEA ELU MAAKERA VÕIMALUSTE PIIRES”

| 1. | Järgnev 2050. aasta visioon on mõeldud tegevussuunisteks kuni 2020. aastani ja pärast seda:
  2050. aastal elame me hästi, maakera ökoloogiliste võimaluste piires. Meie õitseng ja heas seisundis keskkond võrsuvad innovaatilisest suletud tsükliga majandusest, kus midagi ei raisata ja kus loodusvarasid majandatakse säästvalt ning elurikkust kaitstakse, väärtustatakse ja taastatakse nii, et see suurendab ühiskonna vastupanuvõimet. Meie majanduskasv on vähese CO2-heitega ja ressursikasutusest lahutatud ning näitab teed ohutule ja jätkusuutlikule ülemaailmsele ühiskonnale. |
| --- | --- |

1.

Järgnev 2050. aasta visioon on mõeldud tegevussuunisteks kuni 2020. aastani ja pärast seda:

2050. aastal elame me hästi, maakera ökoloogiliste võimaluste piires. Meie õitseng ja heas seisundis keskkond võrsuvad innovaatilisest suletud tsükliga majandusest, kus midagi ei raisata ja kus loodusvarasid majandatakse säästvalt ning elurikkust kaitstakse, väärtustatakse ja taastatakse nii, et see suurendab ühiskonna vastupanuvõimet. Meie majanduskasv on vähese CO2-heitega ja ressursikasutusest lahutatud ning näitab teed ohutule ja jätkusuutlikule ülemaailmsele ühiskonnale.

TEGEVUSPROGRAMM AASTANI 2020

| 2. | Viimase 40 aasta jooksul on kehtestatud suur hulk keskkonnaalaseid õigusakte, mis kõik kokku moodustavad kõige terviklikuma praegusaegse standardi kogu maailmas. See on aidanud toime tulla liidu elanike ja ettevõtjate nii mõnegi tõsise keskkonnamurega. |
| --- | --- |

2.

Viimase 40 aasta jooksul on kehtestatud suur hulk keskkonnaalaseid õigusakte, mis kõik kokku moodustavad kõige terviklikuma praegusaegse standardi kogu maailmas. See on aidanud toime tulla liidu elanike ja ettevõtjate nii mõnegi tõsise keskkonnamurega.

| 3. | Saasteainete heidet õhku, vette ja mulda on möödunud kümnendite jooksul märkimisväärselt vähendatud, nagu ka kasvuhoonegaaside heidet viimastel aastatel. Kemikaale reguleerivaid liidu õigusakte on ajakohastatud ja paljude mürgiste või ohtlike ainete (plii, kaadmium ja elavhõbe) kasutamist kodumajapidamistele ette nähtud toodetes on piiratud. Liidu elanikud võivad nautida maailma parimate hulka kuuluvat veekvaliteeti ning enam kui 18 % liidu territooriumist ja 4 % liidu meredest on kuulutatud looduskaitsealadeks. |
| --- | --- |

3.

Saasteainete heidet õhku, vette ja mulda on möödunud kümnendite jooksul märkimisväärselt vähendatud, nagu ka kasvuhoonegaaside heidet viimastel aastatel. Kemikaale reguleerivaid liidu õigusakte on ajakohastatud ja paljude mürgiste või ohtlike ainete (plii, kaadmium ja elavhõbe) kasutamist kodumajapidamistele ette nähtud toodetes on piiratud. Liidu elanikud võivad nautida maailma parimate hulka kuuluvat veekvaliteeti ning enam kui 18 % liidu territooriumist ja 4 % liidu meredest on kuulutatud looduskaitsealadeks.

| 4. | Liidu keskkonnapoliitika on stimuleerinud innovatsiooni ja investeeringuid keskkonnakaupadesse ja -teenustesse, luues töökohti ja ekspordivõimalusi (1). Liidu järjestikuste laienemistega on keskkonnakaitse kõrged standardid laienenud valdavale osale Euroopa mandrist ning liidu pingutused on aidanud suurendada rahvusvahelist kohustuste võtmist kliimamuutuse ja elurikkuse vähenemise vastu võitlemisel ning toonud edu ülemaailmsetele pingutustele kõrvaldada kasutuselt osoonikihti kahandavad ained ja pliid sisaldavad kütused. |
| --- | --- |

4.

Liidu keskkonnapoliitika on stimuleerinud innovatsiooni ja investeeringuid keskkonnakaupadesse ja -teenustesse, luues töökohti ja ekspordivõimalusi (1). Liidu järjestikuste laienemistega on keskkonnakaitse kõrged standardid laienenud valdavale osale Euroopa mandrist ning liidu pingutused on aidanud suurendada rahvusvahelist kohustuste võtmist kliimamuutuse ja elurikkuse vähenemise vastu võitlemisel ning toonud edu ülemaailmsetele pingutustele kõrvaldada kasutuselt osoonikihti kahandavad ained ja pliid sisaldavad kütused.

| 5. | Tublisti on edenenud keskkonnaeesmärkide lõimimine teistesse liidu poliitikavaldkondadesse ja meetmetesse. Reformitud ühises põllumajanduspoliitikas on põllumajandustootjatele otsetoetuste maksmine alates 2003. aastast olnud seotud nõudega säilitada maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisund ning järgida asjakohaseid keskkonnaalaseid õigusakte. Kliimamuutusega võitlemisest on saanud energiapoliitika lahutamatu osa ning on tehtud edusamme ressursitõhususe, kliimamuutuse ja energiatõhususe alaste mureküsimuste lõimimisel teistesse peamistesse sektoritesse nagu transport ja hooned. |
| --- | --- |

5.

Tublisti on edenenud keskkonnaeesmärkide lõimimine teistesse liidu poliitikavaldkondadesse ja meetmetesse. Reformitud ühises põllumajanduspoliitikas on põllumajandustootjatele otsetoetuste maksmine alates 2003. aastast olnud seotud nõudega säilitada maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisund ning järgida asjakohaseid keskkonnaalaseid õigusakte. Kliimamuutusega võitlemisest on saanud energiapoliitika lahutamatu osa ning on tehtud edusamme ressursitõhususe, kliimamuutuse ja energiatõhususe alaste mureküsimuste lõimimisel teistesse peamistesse sektoritesse nagu transport ja hooned.

| 6. | Siiski on paljud keskkonnaalased suundumused liidus endiselt murettekitavad ja selle kaalukaks põhjuseks on ka liidu kehtiva keskkonnaõigustiku puudulik rakendamine. Üksnes 17 % elupaikade direktiivi (2) alusel hinnatud liikide ja elupaikade seisund on soodne ning looduskapitali degradeerumine ja hävimine vähendab võimalusi liidu elurikkuse ja kliimamuutuse alaste eesmärkide saavutamiseks. Sellise liikide ja elupaikade seisundi ning looduskapitali degradeerumise ja hävimisega kaasnevad suured kulud, mille maksumust ei ole majandus- või sotsiaalsüsteemis veel õigesti hinnatud. Liidu territooriumist on 30 % väga killustunud, mis mõjutab ökosüsteemide ühenduvust ja tervist ning nende võimet pakkuda teenuseid ja tagada liikidele elujõulised elupaigad. Kuigi liidus on tehtud edusamme majanduskasvu lahutamisel kasvuhoonegaaside heitest, ressursikasutusest ja keskkonnamõjust, on ressursikasutus siiski suuresti jätkusuutmatu ja ebatõhus ning ka jäätmeid ei käidelda veel nõuetekohaselt. Selle tõttu lasevad liidu ettevõtjad käest palju võimalusi, mida ressursitõhusus konkurentsivõime, kulude vähendamise, suurema produktiivsuse ja tarnekindluse alal pakub. Vee kvaliteet ja õhusaaste tase tekitab mitmel pool Euroopas ikka veel probleeme ja liidu elanikud puutuvad endiselt kokku ohtlike ainetega, mis võivad kahjustada nende tervist ja heaolu. Jätkusuutmatu maakasutus neelab alla viljakad mullad ja muldade vaesumine jätkub, mis mõjutab ülemaailmset toiduga kindlustatust ning elurikkusega seotud eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

6.

Siiski on paljud keskkonnaalased suundumused liidus endiselt murettekitavad ja selle kaalukaks põhjuseks on ka liidu kehtiva keskkonnaõigustiku puudulik rakendamine. Üksnes 17 % elupaikade direktiivi (2) alusel hinnatud liikide ja elupaikade seisund on soodne ning looduskapitali degradeerumine ja hävimine vähendab võimalusi liidu elurikkuse ja kliimamuutuse alaste eesmärkide saavutamiseks. Sellise liikide ja elupaikade seisundi ning looduskapitali degradeerumise ja hävimisega kaasnevad suured kulud, mille maksumust ei ole majandus- või sotsiaalsüsteemis veel õigesti hinnatud. Liidu territooriumist on 30 % väga killustunud, mis mõjutab ökosüsteemide ühenduvust ja tervist ning nende võimet pakkuda teenuseid ja tagada liikidele elujõulised elupaigad. Kuigi liidus on tehtud edusamme majanduskasvu lahutamisel kasvuhoonegaaside heitest, ressursikasutusest ja keskkonnamõjust, on ressursikasutus siiski suuresti jätkusuutmatu ja ebatõhus ning ka jäätmeid ei käidelda veel nõuetekohaselt. Selle tõttu lasevad liidu ettevõtjad käest palju võimalusi, mida ressursitõhusus konkurentsivõime, kulude vähendamise, suurema produktiivsuse ja tarnekindluse alal pakub. Vee kvaliteet ja õhusaaste tase tekitab mitmel pool Euroopas ikka veel probleeme ja liidu elanikud puutuvad endiselt kokku ohtlike ainetega, mis võivad kahjustada nende tervist ja heaolu. Jätkusuutmatu maakasutus neelab alla viljakad mullad ja muldade vaesumine jätkub, mis mõjutab ülemaailmset toiduga kindlustatust ning elurikkusega seotud eesmärkide saavutamist.

| 7. | Liidu keskkonna- ja kliimamuutuse põhjuseks on üha enam ülemaailmsel tasandil toimuvad muutused, sealhulgas rahvastikumuutused, tarbimis-, tootmis- ja kauplemisharjumused ning tehnoloogia kiire areng. Selline areng võib pakkuda ohtrasti majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu võimalusi, kuid tekitada probleeme ja ebakindlust liidu majanduses ja ühiskonnas ning põhjustada ülemaailmset keskkonnaseisundi halvenemist (3). |
| --- | --- |

7.

Liidu keskkonna- ja kliimamuutuse põhjuseks on üha enam ülemaailmsel tasandil toimuvad muutused, sealhulgas rahvastikumuutused, tarbimis-, tootmis- ja kauplemisharjumused ning tehnoloogia kiire areng. Selline areng võib pakkuda ohtrasti majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu võimalusi, kuid tekitada probleeme ja ebakindlust liidu majanduses ja ühiskonnas ning põhjustada ülemaailmset keskkonnaseisundi halvenemist (3).

| 8. | Kasvav ülemaailmne nõudlus kaupade ja teenuste järele ning ressursside ammendumine, millega kaasnevad maailmamajanduse praegused rohkelt jäätmeid tekitavad tootmis- ja tarbimissüsteemid, suurendavad peamiste toorainete, maavarade ja energia maksumust, tekitavad rohkem saastet ja jäätmeid, suurendavad kogu maailma kasvuhoonegaaside heidet ja soodustavad maa degradeerumist, metsade raadamist ja elurikkuse vähenemist. Ligi kaks kolmandikku maailma ökosüsteemidest on kadumas (4) ja leidub tõendeid selle kohta, et maakera elurikkuse, kliimamuutuse ja lämmastikuringluse taluvuspiirid on juba ületatud (5). Suure tõenäosusega on 2030. aastaks puudu 40 % vett, kui ressursitõhusus märksa paremaks ei muutu. Samuti on risk, et kliimamuutus võimendab neid probleeme veelgi, ja toob kaasa suuri kulutusi (6). 2011. aastal tekitasid osaliselt kliimamuutusest põhjustatud katastroofid ülemaailmselt majanduskahju üle 300 miljardi euro. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on hoiatanud, et looduskapitali jätkuva degradeerumise ja erosiooniga kaasneb oht pöördumatuteks muutusteks, mis ohustavad elatustaseme tõusu kaks sajandit ja tähendavad suuri kulutusi (7). |
| --- | --- |

8.

Kasvav ülemaailmne nõudlus kaupade ja teenuste järele ning ressursside ammendumine, millega kaasnevad maailmamajanduse praegused rohkelt jäätmeid tekitavad tootmis- ja tarbimissüsteemid, suurendavad peamiste toorainete, maavarade ja energia maksumust, tekitavad rohkem saastet ja jäätmeid, suurendavad kogu maailma kasvuhoonegaaside heidet ja soodustavad maa degradeerumist, metsade raadamist ja elurikkuse vähenemist. Ligi kaks kolmandikku maailma ökosüsteemidest on kadumas (4) ja leidub tõendeid selle kohta, et maakera elurikkuse, kliimamuutuse ja lämmastikuringluse taluvuspiirid on juba ületatud (5). Suure tõenäosusega on 2030. aastaks puudu 40 % vett, kui ressursitõhusus märksa paremaks ei muutu. Samuti on risk, et kliimamuutus võimendab neid probleeme veelgi, ja toob kaasa suuri kulutusi (6). 2011. aastal tekitasid osaliselt kliimamuutusest põhjustatud katastroofid ülemaailmselt majanduskahju üle 300 miljardi euro. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on hoiatanud, et looduskapitali jätkuva degradeerumise ja erosiooniga kaasneb oht pöördumatuteks muutusteks, mis ohustavad elatustaseme tõusu kaks sajandit ja tähendavad suuri kulutusi (7).

| 9. | Selliste keerukate teemade käsitlemine nõuab kogu praeguse keskkonnatehnoloogia potentsiaali täielikku ärakasutamist ja seda, et tööstussektor arendaks jätkuvalt edasi ja võtaks kasutusele parimaid võimalikke tehnikaid ja tärkavat innovatsiooni ning järjest rohkem turupõhiseid vahendeid. Samuti on vajalik kiire edasiminek teaduse ja tehnoloogia paljutõotavates valdkondades. Seda tuleks võimaldada teadusuuringute edendamisega ja soodsate tingimuste loomisega erasektori investeeringuteks teadusuuringutesse. Samal ajal on vaja paremini mõista uute tehnoloogiatega seotud võimalikke riske keskkonnale ja inimese tervisele ning selliseid tehnoloogiaid paremini hinnata ja juhtida. See on eeltingimuseks uutele tehnoloogiatele avalikkuse heakskiidu saamiseks ning samuti liidu võimele tõhusalt ja õigel ajal tuvastada tehnoloogilise arenguga seotud võimalikke riske ning neile reageerida. Suuremate tehnoloogiliste uuendustega peaksid kaasnema arutelud avalikkusega ja kaasavad protsessid. |
| --- | --- |

9.

Selliste keerukate teemade käsitlemine nõuab kogu praeguse keskkonnatehnoloogia potentsiaali täielikku ärakasutamist ja seda, et tööstussektor arendaks jätkuvalt edasi ja võtaks kasutusele parimaid võimalikke tehnikaid ja tärkavat innovatsiooni ning järjest rohkem turupõhiseid vahendeid. Samuti on vajalik kiire edasiminek teaduse ja tehnoloogia paljutõotavates valdkondades. Seda tuleks võimaldada teadusuuringute edendamisega ja soodsate tingimuste loomisega erasektori investeeringuteks teadusuuringutesse. Samal ajal on vaja paremini mõista uute tehnoloogiatega seotud võimalikke riske keskkonnale ja inimese tervisele ning selliseid tehnoloogiaid paremini hinnata ja juhtida. See on eeltingimuseks uutele tehnoloogiatele avalikkuse heakskiidu saamiseks ning samuti liidu võimele tõhusalt ja õigel ajal tuvastada tehnoloogilise arenguga seotud võimalikke riske ning neile reageerida. Suuremate tehnoloogiliste uuendustega peaksid kaasnema arutelud avalikkusega ja kaasavad protsessid.

| 10. | Selleks et tulevikus hästi elada, tuleks nüüd kiiresti ja üksmeelselt võtta meetmeid ökoloogilise vastupidavuse parandamiseks ning keskkonnapoliitikaga majanduse ja ühiskonna mõjutamisel saadava kasu suurendamiseks, võttes samas arvesse maakera ökoloogiliste võimaluste piire. Seitsmes keskkonnaprogramm kajastab liidu võetud kohustust muuta oma majandus kaasavaks keskkonnahoidlikuks majanduseks, kus kindlustatakse kasv ja areng, hoitakse inimeste tervist ja heaolu, pakutakse korralikke töökohti, vähendatakse ebavõrdsust, investeeritakse elurikkusse, sealhulgas sellest tingitud ökosüsteemi teenustesse (looduskapitali) ning kaitstakse seda nii selle enese väärtuse kui ka selle olulise panuse tõttu inimeste heaolusse ja majanduslikku õitsengusse. |
| --- | --- |

10.

Selleks et tulevikus hästi elada, tuleks nüüd kiiresti ja üksmeelselt võtta meetmeid ökoloogilise vastupidavuse parandamiseks ning keskkonnapoliitikaga majanduse ja ühiskonna mõjutamisel saadava kasu suurendamiseks, võttes samas arvesse maakera ökoloogiliste võimaluste piire. Seitsmes keskkonnaprogramm kajastab liidu võetud kohustust muuta oma majandus kaasavaks keskkonnahoidlikuks majanduseks, kus kindlustatakse kasv ja areng, hoitakse inimeste tervist ja heaolu, pakutakse korralikke töökohti, vähendatakse ebavõrdsust, investeeritakse elurikkusse, sealhulgas sellest tingitud ökosüsteemi teenustesse (looduskapitali) ning kaitstakse seda nii selle enese väärtuse kui ka selle olulise panuse tõttu inimeste heaolusse ja majanduslikku õitsengusse.

| 11. | Kaasava keskkonnahoidliku majanduse suunaline muudatus nõuab keskkonnaküsimuste lõimimist teiste valdkondade poliitikasse – energeetikasse, transporti, põllumajandusse, kalandusse, kaubandusse, majandusse ja tööstusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tööhõivesse, arengusse, välissuhetesse, julgeolekusse, haridusse ja koolitusse, samuti sotsiaal- ja turismipoliitikasse, et luua sidus ja ühine lähenemisviis. Liidus toimuvat tegevust peaks täiendama suurem ülemaailmne tegevus ja naaberriikidevaheline koostöö, et ühiste probleemidega toime tulla. |
| --- | --- |

11.

Kaasava keskkonnahoidliku majanduse suunaline muudatus nõuab keskkonnaküsimuste lõimimist teiste valdkondade poliitikasse – energeetikasse, transporti, põllumajandusse, kalandusse, kaubandusse, majandusse ja tööstusse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tööhõivesse, arengusse, välissuhetesse, julgeolekusse, haridusse ja koolitusse, samuti sotsiaal- ja turismipoliitikasse, et luua sidus ja ühine lähenemisviis. Liidus toimuvat tegevust peaks täiendama suurem ülemaailmne tegevus ja naaberriikidevaheline koostöö, et ühiste probleemidega toime tulla.

| 12. | Liit on kõnealuse muudatuse käima lükanud pikaajaliste lõimitud strateegiatega elurikkuse vähenemise peatamiseks, (8) ressursitõhususe parandamiseks (9) ning ohutule ja jätkusuutlikule vähese CO2-heitega majandusele ülemineku kiirendamiseks (10). Komisjon on veelgi lõiminud keskkonnaküsimusi ja -eesmärke viimasel ajal esitatud algatustesse muudes peamistes poliitikavaldkondades, nagu energeetika (11) ja transport, (12) ning püüdnud suurendada saadavat keskkonnakasu liidu põllumajanduse ja maaelu arengu, kalanduse ning ühtekuuluvuspoliitika reformidega, mis rajanevad praeguseks saavutatud edul. Sellega seoses on eriti tähtis nõuetele vastavus, mis aitab kaasa põllumajanduse jätkusuutlikkusele, edendades haavatavate ökosüsteemide, nt veekogude, mulla ja liikide elupaikade kaitset. |
| --- | --- |

12.

Liit on kõnealuse muudatuse käima lükanud pikaajaliste lõimitud strateegiatega elurikkuse vähenemise peatamiseks, (8) ressursitõhususe parandamiseks (9) ning ohutule ja jätkusuutlikule vähese CO2-heitega majandusele ülemineku kiirendamiseks (10). Komisjon on veelgi lõiminud keskkonnaküsimusi ja -eesmärke viimasel ajal esitatud algatustesse muudes peamistes poliitikavaldkondades, nagu energeetika (11) ja transport, (12) ning püüdnud suurendada saadavat keskkonnakasu liidu põllumajanduse ja maaelu arengu, kalanduse ning ühtekuuluvuspoliitika reformidega, mis rajanevad praeguseks saavutatud edul. Sellega seoses on eriti tähtis nõuetele vastavus, mis aitab kaasa põllumajanduse jätkusuutlikkusele, edendades haavatavate ökosüsteemide, nt veekogude, mulla ja liikide elupaikade kaitset.

| 13. | Liit on mitmepoolsete keskkonnalepingute raames alla kirjutanud paljudele õiguslikult siduvatele kohustustele ja poliitiliselt siduvatele keskkonnakohustustele, sealhulgas ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) kokku lepitud kohustustele (13). Rio+20 lõppdokumendis tunnistatakse kaasavat ja keskkonnahoidlikku majandust kui olulist säästva arengu saavutamise ja vaesuse kaotamise vahendit. Nimetatud dokumendis sätestatakse raamistik meetmeteks, mis käsitlevad kõiki kolme säästva arengu mõõdet (keskkonna-, sotsiaal- ja majandusmõõde) ja millest paljud kajastuvad seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsates eesmärkides. Rio+20 konverentsil lepiti ka kokku, et tuleb töötada välja säästva arengu eesmärgid, mis vastavad ÜRO 2015. aasta järgsele arengukavale ja on sellesse lõimitud, et tugevdada institutsioonilist raamistikku ning arendada välja säästva arengu rahastamise strateegia. Samuti võeti RIO+20 konverentsil vastu säästva tarbimise ja tootmise raamprogrammide ülemaailmne kümneaastane raamistik. Liit ja selle liikmesriigid peaksid nüüd tagama, et neid kohustusi liidus täidetakse, ja nende täitmist ülemaailmselt soodustama. |
| --- | --- |

13.

Liit on mitmepoolsete keskkonnalepingute raames alla kirjutanud paljudele õiguslikult siduvatele kohustustele ja poliitiliselt siduvatele keskkonnakohustustele, sealhulgas ÜRO säästva arengu konverentsil (Rio+20) kokku lepitud kohustustele (13). Rio+20 lõppdokumendis tunnistatakse kaasavat ja keskkonnahoidlikku majandust kui olulist säästva arengu saavutamise ja vaesuse kaotamise vahendit. Nimetatud dokumendis sätestatakse raamistik meetmeteks, mis käsitlevad kõiki kolme säästva arengu mõõdet (keskkonna-, sotsiaal- ja majandusmõõde) ja millest paljud kajastuvad seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsates eesmärkides. Rio+20 konverentsil lepiti ka kokku, et tuleb töötada välja säästva arengu eesmärgid, mis vastavad ÜRO 2015. aasta järgsele arengukavale ja on sellesse lõimitud, et tugevdada institutsioonilist raamistikku ning arendada välja säästva arengu rahastamise strateegia. Samuti võeti RIO+20 konverentsil vastu säästva tarbimise ja tootmise raamprogrammide ülemaailmne kümneaastane raamistik. Liit ja selle liikmesriigid peaksid nüüd tagama, et neid kohustusi liidus täidetakse, ja nende täitmist ülemaailmselt soodustama.

| 14. | Seitsmes keskkonnaprogramm täiendab nimetatud püüdeid, määratledes liidu esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb saavutada 2020. aastani ulatuva ajavahemiku jooksul. Seitsmes keskkonnaprogramm toetab rakendamist ja ergutab meetmeid kõikidel tasanditel ning edendab keskkonna ja kliimaga seotud investeeringuid, kaasa arvatud neid, mis ulatuvad 2020. aasta järgsetesse aastatesse. |
| --- | --- |

14.

Seitsmes keskkonnaprogramm täiendab nimetatud püüdeid, määratledes liidu esmatähtsad eesmärgid, mis tuleb saavutada 2020. aastani ulatuva ajavahemiku jooksul. Seitsmes keskkonnaprogramm toetab rakendamist ja ergutab meetmeid kõikidel tasanditel ning edendab keskkonna ja kliimaga seotud investeeringuid, kaasa arvatud neid, mis ulatuvad 2020. aasta järgsetesse aastatesse.

| 15. | Paljudel juhtudel on esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks vaja tegutseda peamiselt riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, vastavalt lähimuse põhimõttele. Teistel juhtudel on vaja täiendavaid liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmeid. Ka avalikkus peaks olema aktiivne ja keskkonnapoliitikast nõuetekohaselt teavitatud. Kuna keskkonnapoliitika kuulub liidu ja liikmesriikide jagatud pädevusse, on üks seitsmenda keskkonnaprogrammi eesmärkidest tekitada jagatud sihtide ja eesmärkide eest ühine vastutus ning tagada ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele võrdsed võimalused. Selged sihid ja eesmärgid annavad poliitikakujundajatele ja teistele sidusrühmadele, sealhulgas piirkondadele ja linnadele, ettevõtjatele ja sotsiaalpartneritele ning üksikisikutele, edasiliikumiseks orientiirid ja prognoositava tegevusraamistiku. |
| --- | --- |

15.

Paljudel juhtudel on esmatähtsate eesmärkide saavutamiseks vaja tegutseda peamiselt riigi, piirkonna või kohalikul tasandil, vastavalt lähimuse põhimõttele. Teistel juhtudel on vaja täiendavaid liidu ja rahvusvahelise tasandi meetmeid. Ka avalikkus peaks olema aktiivne ja keskkonnapoliitikast nõuetekohaselt teavitatud. Kuna keskkonnapoliitika kuulub liidu ja liikmesriikide jagatud pädevusse, on üks seitsmenda keskkonnaprogrammi eesmärkidest tekitada jagatud sihtide ja eesmärkide eest ühine vastutus ning tagada ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele võrdsed võimalused. Selged sihid ja eesmärgid annavad poliitikakujundajatele ja teistele sidusrühmadele, sealhulgas piirkondadele ja linnadele, ettevõtjatele ja sotsiaalpartneritele ning üksikisikutele, edasiliikumiseks orientiirid ja prognoositava tegevusraamistiku.

| 16. | Keskkonna- ja kliimapoliitika lõimiv ja sidus arendamine aitavad tagada, et liidu majanduse ja ühiskonna valmisolek ülalnimetatud probleemide lahendamiseks on hea. Selline tegevus eeldab keskendumist kolmele valdkondlikule eesmärgile:






  a) | liidu looduskapitali kaitsmine, säilitamine ja suurendamine; |
| --- | --- | --- |

16.

Keskkonna- ja kliimapoliitika lõimiv ja sidus arendamine aitavad tagada, et liidu majanduse ja ühiskonna valmisolek ülalnimetatud probleemide lahendamiseks on hea. Selline tegevus eeldab keskendumist kolmele valdkondlikule eesmärgile:

a)

liidu looduskapitali kaitsmine, säilitamine ja suurendamine;

| b) | liidu majanduse ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks muutmine; |
| --- | --- |

b)

liidu majanduse ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks muutmine;

| c) | liidu kodanike kaitsmine keskkonnaga seotud surve ning nende tervisele ja heaolule avalduvate riskide eest. |
| --- | --- |

c)

liidu kodanike kaitsmine keskkonnaga seotud surve ning nende tervisele ja heaolule avalduvate riskide eest.

Kõnealused kolm valdkondlikku eesmärki on omavahel seotud ja nende täitmist tuleks püüelda samaaegselt. Ühe eesmärgi täitmiseks võetavad meetmed aitavad sageli kaasa ka teiste eesmärkide saavutamisele. Näiteks vähendab ressursitõhususe parandamine survet looduskapitalile, samal ajal kui liidu looduskapitali vastupidavuse suurendamine parandab inimeste tervist ja heaolu. Kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmed suurendavad liidu majanduse ja ühiskonna vastupidavust, ergutades samal ajal innovatsiooni ja kaitstes liidu loodusvarasid.

VALDKONDLIKUD PRIORITEEDID

Esmatähtis eesmärk nr 1:   kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali

| 17. | Liidu majandusliku õitsengu ja heaolu aluseks on looduskapital, st selle elurikkus, sealhulgas ökosüsteemid, mis tagavad eluks vajalikud kaubad ja teenuseid alates viljakast mullast ja multifunktsionaalsetest metsadest tootmismaa ja mereni, alates hea kvaliteediga mageveest ja puhtast õhust tolmeldamiseni ja kliima reguleerimiseni ning looduskatastroofide eest kaitsmiseni. Märkimisväärne osa liidu õigusaktidest on suunatud looduskapitali kaitsmisele, säilitamisele ja suurendamisele, sealhulgas vee raamdirektiiv, (14) merestrateegia raamdirektiiv, (15) asulareovee direktiiv, (16) nitraadidirektiiv, (17) üleujutuste direktiiv, (18) prioriteetsete ainete direktiiv, (19) õhukvaliteedi direktiiv ja sellega seotud direktiivid (20) ning elupaikade direktiiv ja linnudirektiiv (21). Kliimamuutust, kemikaale, tööstusheidet ja jäätmeid käsitlevad õigusaktid aitavad ka vähendada survet muldadele ja elurikkusele, kaasa arvatud ökosüsteemidele, liikidele ja elupaikadele, samuti vähendada toitainete keskkonda vabanemist. |
| --- | --- |

17.

Liidu majandusliku õitsengu ja heaolu aluseks on looduskapital, st selle elurikkus, sealhulgas ökosüsteemid, mis tagavad eluks vajalikud kaubad ja teenuseid alates viljakast mullast ja multifunktsionaalsetest metsadest tootmismaa ja mereni, alates hea kvaliteediga mageveest ja puhtast õhust tolmeldamiseni ja kliima reguleerimiseni ning looduskatastroofide eest kaitsmiseni. Märkimisväärne osa liidu õigusaktidest on suunatud looduskapitali kaitsmisele, säilitamisele ja suurendamisele, sealhulgas vee raamdirektiiv, (14) merestrateegia raamdirektiiv, (15) asulareovee direktiiv, (16) nitraadidirektiiv, (17) üleujutuste direktiiv, (18) prioriteetsete ainete direktiiv, (19) õhukvaliteedi direktiiv ja sellega seotud direktiivid (20) ning elupaikade direktiiv ja linnudirektiiv (21). Kliimamuutust, kemikaale, tööstusheidet ja jäätmeid käsitlevad õigusaktid aitavad ka vähendada survet muldadele ja elurikkusele, kaasa arvatud ökosüsteemidele, liikidele ja elupaikadele, samuti vähendada toitainete keskkonda vabanemist.

| 18. | Siiski näitavad hiljutised hinnangud, et elurikkus liidus väheneb jätkuvalt ja enamik ökosüsteeme on eri survete tõttu tõsiselt kahjustatud (22). Näiteks sissetungivad võõrliigid kujutavad endast taimede, loomade ja inimeste tervisele, keskkonnale ja majandusele suuremaid riske, kui varem arvati. ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 2020 on sätestatud sihid ja meetmed, mida on vaja võtta negatiivsete suundumuste tagasipööramiseks, elurikkuse vähenemise ja ökosüsteemiteenuste halvenemise peatamiseks kuni aastani 2020 ja nende taastamiseks nii palju, kui see on võimalik (23). On vaja kiirendada kõnealuse strateegia rakendamist ja saavutada selles kehtestatud eesmärgid, et liit võiks saavutada oma peamised elurikkuse alased eesmärgid aastaks 2020. Kuigi strateegias on esitatud meetmeid elupaikade ja linnudirektiivi, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku, rakendamise parandamiseks, nõuab peamiste sihtide saavutamine kõikide selliste kehtivate õigusaktide täielikku rakendamist, mille eesmärgiks on looduskapitali kaitse. |
| --- | --- |

18.

Siiski näitavad hiljutised hinnangud, et elurikkus liidus väheneb jätkuvalt ja enamik ökosüsteeme on eri survete tõttu tõsiselt kahjustatud (22). Näiteks sissetungivad võõrliigid kujutavad endast taimede, loomade ja inimeste tervisele, keskkonnale ja majandusele suuremaid riske, kui varem arvati. ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 2020 on sätestatud sihid ja meetmed, mida on vaja võtta negatiivsete suundumuste tagasipööramiseks, elurikkuse vähenemise ja ökosüsteemiteenuste halvenemise peatamiseks kuni aastani 2020 ja nende taastamiseks nii palju, kui see on võimalik (23). On vaja kiirendada kõnealuse strateegia rakendamist ja saavutada selles kehtestatud eesmärgid, et liit võiks saavutada oma peamised elurikkuse alased eesmärgid aastaks 2020. Kuigi strateegias on esitatud meetmeid elupaikade ja linnudirektiivi, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku, rakendamise parandamiseks, nõuab peamiste sihtide saavutamine kõikide selliste kehtivate õigusaktide täielikku rakendamist, mille eesmärgiks on looduskapitali kaitse.

| 19. | Hoolimata vee raamdirektiivi nõudest kaitsta, parandada ja taastada kõik pinna- ja põhjaveekogumid ning seni tehtud tohututest pingutustest suudetakse eesmärki saavutada hea keskkonnaseisund 2015. aastaks täita tõenäoliselt üksnes umbes 53 % liidu pinnaveekogumite suhtes (24). Suure surve alla hakkab sattuma merestrateegia raamdirektiivi eesmärk saavutada hea keskkonnaseisund 2020. aastaks, muu hulgas ülepüügi jätkumise, saastatuse (sh veealune mürasaaste ja merepraht) ning kliima üleilmse soojenemise mõju (nt hapestumine) tõttu Euroopa meredes. Selliste probleemide tulemuslikuks lahendamiseks on eelkõige vaja liidu ja selle naaberriikide vahelist tihedat koostööd Vahemere ja Musta mere piirkonnas, kus enamik mereäärsetest riikidest ei ole liidu liikmesriigid. Samal ajal aga, kui liidu õhukvaliteedi- ja tööstusheitepoliitika on aidanud vähendada paljusid saastamise vorme, jätkub ökosüsteemide kahjustamine keskkonda vabaneva ülemäärase lämmastiku ja väävli ning osoonisaastega, mida seostatakse transpordist, elektritootmisest ja mittesäästvatest põllumajandustavadest tuleneva heitega. |
| --- | --- |

19.

Hoolimata vee raamdirektiivi nõudest kaitsta, parandada ja taastada kõik pinna- ja põhjaveekogumid ning seni tehtud tohututest pingutustest suudetakse eesmärki saavutada hea keskkonnaseisund 2015. aastaks täita tõenäoliselt üksnes umbes 53 % liidu pinnaveekogumite suhtes (24). Suure surve alla hakkab sattuma merestrateegia raamdirektiivi eesmärk saavutada hea keskkonnaseisund 2020. aastaks, muu hulgas ülepüügi jätkumise, saastatuse (sh veealune mürasaaste ja merepraht) ning kliima üleilmse soojenemise mõju (nt hapestumine) tõttu Euroopa meredes. Selliste probleemide tulemuslikuks lahendamiseks on eelkõige vaja liidu ja selle naaberriikide vahelist tihedat koostööd Vahemere ja Musta mere piirkonnas, kus enamik mereäärsetest riikidest ei ole liidu liikmesriigid. Samal ajal aga, kui liidu õhukvaliteedi- ja tööstusheitepoliitika on aidanud vähendada paljusid saastamise vorme, jätkub ökosüsteemide kahjustamine keskkonda vabaneva ülemäärase lämmastiku ja väävli ning osoonisaastega, mida seostatakse transpordist, elektritootmisest ja mittesäästvatest põllumajandustavadest tuleneva heitega.

| 20. | Liidu looduskapitali kaitsmine, säilitamine ja väärtustamine nõuab seega ka probleemidega tegelemist nende lähtepunktis – selleks tuleb muu hulgas paremini lõimida looduskapitali eesmärke teiste valdkondade poliitika arendamisse ja rakendamisse ning tagada, et poliitika on sidus ja toob vastastikust kasu. Kõnealuste eesmärkide toetamiseks on kavandatud komisjoni poolt eelkõige liidu põllumajandus-, kalandus- ja ühtekuuluvuspoliitika kohta esitatud reformiettepanekutes sisalduvad keskkonnahoidlikumaks muutmise elemendid, mida toetavad mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 esitatud ettepanekud liidu eelarve keskkonnahoidlikumaks muutmiseks. Kuna põllumajandusmaa ja metsad kokku hõlmavad liidus 78 % kogu maast, on põllumajandusel ja metsandusel oluline roll loodusvarade, eelkõige hea kvaliteediga vee ja mulla, elurikkuse ja mitmekesiste kultuurmaastike säilitamisel. Ühise põllumajanduspoliitika keskkonnahoidlikumaks muutmine edendab selliste keskkonnale kasulike põllumajandus- ja metsandustavade kasutamist nagu põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaade ja -karjamaade kaitsmine ja säästev agrometsandus ning edendab ka ökoloogiliselt väärtuslike põllu- ja metsamaade rajamist ja hooldamist, sealhulgas ulatuslike ja traditsiooniliste tavade abil. See suurendab ka maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori suutlikkust toimida süsiniku neeldajana. Säästvas põllumajanduses omab suurt tähtsust tulevasi põlvkondi arvestav vastutustundlik majandamine, mis on samal ajal ressursitõhus ja tootlik. |
| --- | --- |

20.

Liidu looduskapitali kaitsmine, säilitamine ja väärtustamine nõuab seega ka probleemidega tegelemist nende lähtepunktis – selleks tuleb muu hulgas paremini lõimida looduskapitali eesmärke teiste valdkondade poliitika arendamisse ja rakendamisse ning tagada, et poliitika on sidus ja toob vastastikust kasu. Kõnealuste eesmärkide toetamiseks on kavandatud komisjoni poolt eelkõige liidu põllumajandus-, kalandus- ja ühtekuuluvuspoliitika kohta esitatud reformiettepanekutes sisalduvad keskkonnahoidlikumaks muutmise elemendid, mida toetavad mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 esitatud ettepanekud liidu eelarve keskkonnahoidlikumaks muutmiseks. Kuna põllumajandusmaa ja metsad kokku hõlmavad liidus 78 % kogu maast, on põllumajandusel ja metsandusel oluline roll loodusvarade, eelkõige hea kvaliteediga vee ja mulla, elurikkuse ja mitmekesiste kultuurmaastike säilitamisel. Ühise põllumajanduspoliitika keskkonnahoidlikumaks muutmine edendab selliste keskkonnale kasulike põllumajandus- ja metsandustavade kasutamist nagu põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaade ja -karjamaade kaitsmine ja säästev agrometsandus ning edendab ka ökoloogiliselt väärtuslike põllu- ja metsamaade rajamist ja hooldamist, sealhulgas ulatuslike ja traditsiooniliste tavade abil. See suurendab ka maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori suutlikkust toimida süsiniku neeldajana. Säästvas põllumajanduses omab suurt tähtsust tulevasi põlvkondi arvestav vastutustundlik majandamine, mis on samal ajal ressursitõhus ja tootlik.

| 21. | Liidul on maailma suurim mereterritoorium ja seetõttu märkimisväärne vastutus merekeskkonna kaitse tagamisel. Merekeskkonna puhul, kus merendussektor pakub majanduslikke võimalusi alates kalapüügist, laevandusest ja vesiviljelusest kuni tooraineni, avamereenergiani ja merebiotehnoloogiani välja, tuleb hoolt kanda selle eest, et nende kasutamine oleks ühildatav mere ja ranniku ökosüsteemide säilitamise ja säästva majandamisega. Mereruumi säästev planeerimine ja rannikualade tervikmajandamine liikmesriikides ja nende vahel võivad koos omada tulemuslikku rolli merede ja rannikualade säästva kasutamise koordineerimisel, kui eri valdkondlike tegevuste juhtimise suhtes nimetatud aladel rakendatakse ökosüsteemipõhist käsitust. Merekeskkond ei ole piisavalt kaitstud, mis osaliselt on tingitud Natura 2000 võrgustiku ajakavast mahajäämisest, ja nõuab liikmesriikidelt suuremaid pingutusi. Ka kaitstavaid merealasid tuleb hallata tõhusamalt. |
| --- | --- |

21.

Liidul on maailma suurim mereterritoorium ja seetõttu märkimisväärne vastutus merekeskkonna kaitse tagamisel. Merekeskkonna puhul, kus merendussektor pakub majanduslikke võimalusi alates kalapüügist, laevandusest ja vesiviljelusest kuni tooraineni, avamereenergiani ja merebiotehnoloogiani välja, tuleb hoolt kanda selle eest, et nende kasutamine oleks ühildatav mere ja ranniku ökosüsteemide säilitamise ja säästva majandamisega. Mereruumi säästev planeerimine ja rannikualade tervikmajandamine liikmesriikides ja nende vahel võivad koos omada tulemuslikku rolli merede ja rannikualade säästva kasutamise koordineerimisel, kui eri valdkondlike tegevuste juhtimise suhtes nimetatud aladel rakendatakse ökosüsteemipõhist käsitust. Merekeskkond ei ole piisavalt kaitstud, mis osaliselt on tingitud Natura 2000 võrgustiku ajakavast mahajäämisest, ja nõuab liikmesriikidelt suuremaid pingutusi. Ka kaitstavaid merealasid tuleb hallata tõhusamalt.

| 22. | Ökosüsteemipõhist käsitust kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise suhtes, millest on kasu ka elurikkusel ja muude ökosüsteemiteenuste tagamisel, tuleks kasutada liidu kliimamuutuse poliitika osana laiemalt, ning muid keskkonnaeesmärke, nagu elurikkuse säilitamine ning mulla ja vee kaitsmine, tuleks võtta täielikult arvesse taastuvenergia kohta otsuste tegemisel. Lisaks sellele on vaja võtta transpordiga seotud õhusaaste ja CO2-heitega seotud meetmeid (25). |
| --- | --- |

22.

Ökosüsteemipõhist käsitust kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise suhtes, millest on kasu ka elurikkusel ja muude ökosüsteemiteenuste tagamisel, tuleks kasutada liidu kliimamuutuse poliitika osana laiemalt, ning muid keskkonnaeesmärke, nagu elurikkuse säilitamine ning mulla ja vee kaitsmine, tuleks võtta täielikult arvesse taastuvenergia kohta otsuste tegemisel. Lisaks sellele on vaja võtta transpordiga seotud õhusaaste ja CO2-heitega seotud meetmeid (25).

| 23. | Maa degradeerumine, killustumine ja jätkusuutmatu kasutus liidus kahjustab mitmete peamiste ökosüsteemiteenuste tagamist, ohustab elurikkust ja suurendab Euroopa haavatavust kliimamuutuse ja looduskatastroofide ees. Samuti soodustab see mulla degradeerumist ja kõrbestumist. Enam kui 25 % liidu territooriumist mõjutab mulla vee-erosioon, mis kahjustab mulla funktsioone ja mõjutab magevee kvaliteeti. Mulla saastumine ja katmine on samuti püsivad probleemid. Arvatakse, et saastatud kohti on kogu liidus üle poole miljoni, ja kuni neid pole tuvastatud ega hinnatud, on nad jätkuvalt tõsise keskkonna-, majandus-, sotsiaalsete ja terviseriskide lähtepunktid. Igal aastal hõivavad elamusektor, tööstus, transpordisektor ja vabaajasektor üle 1 000 km2 maad. Sellist pikaajalist muutust on raske või kulukas tagasi pöörata ning peaaegu alati tuleb siis leida kompromiss mitmesuguste ühiskondlike, majanduslike ja keskkonnavajaduste vahel. Keskkonnakaalutlused, sh veekaitse ja elurikkuse säilitamine, tuleks rohkem lõimida maakasutusega seotud planeerimisotsustesse, nii et need oleksid jätkusuutlikumad, pidades silmas 2050. aastaks seatud eesmärki mitte hõivata allesjäänud maad. |
| --- | --- |

23.

Maa degradeerumine, killustumine ja jätkusuutmatu kasutus liidus kahjustab mitmete peamiste ökosüsteemiteenuste tagamist, ohustab elurikkust ja suurendab Euroopa haavatavust kliimamuutuse ja looduskatastroofide ees. Samuti soodustab see mulla degradeerumist ja kõrbestumist. Enam kui 25 % liidu territooriumist mõjutab mulla vee-erosioon, mis kahjustab mulla funktsioone ja mõjutab magevee kvaliteeti. Mulla saastumine ja katmine on samuti püsivad probleemid. Arvatakse, et saastatud kohti on kogu liidus üle poole miljoni, ja kuni neid pole tuvastatud ega hinnatud, on nad jätkuvalt tõsise keskkonna-, majandus-, sotsiaalsete ja terviseriskide lähtepunktid. Igal aastal hõivavad elamusektor, tööstus, transpordisektor ja vabaajasektor üle 1 000 km2 maad. Sellist pikaajalist muutust on raske või kulukas tagasi pöörata ning peaaegu alati tuleb siis leida kompromiss mitmesuguste ühiskondlike, majanduslike ja keskkonnavajaduste vahel. Keskkonnakaalutlused, sh veekaitse ja elurikkuse säilitamine, tuleks rohkem lõimida maakasutusega seotud planeerimisotsustesse, nii et need oleksid jätkusuutlikumad, pidades silmas 2050. aastaks seatud eesmärki mitte hõivata allesjäänud maad.

| 24. | Liikmesriikide edusammud mulla kaitsmisel, sh saastatud alade tuvastamisel, teadlikkuse tõstmisel, teadusuuringutes ja seiresüsteemide väljatöötamisel on olnud erinevad. Samas on edu riskipõhistes ja muudes heastamispüüdlustes olnud ebaühtlane ning tulemused ja aruandlus liidu tasandil on piiratud. Selliste probleemide kohta nagu kahjulik mõju looduslikule veeringele on komisjon välja töötanud mulla katmist käsitlevad suunised (26). Mulla paremale kaitsmisele saavad kaasa aidata ka edasised pingutused reguleerimise tugevdamisel, võrgustike arendamisel, teadmiste jagamisel, suuniste väljatöötamisel ja parimate tavade kindlakstegemisel. Komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (27). |
| --- | --- |

24.

Liikmesriikide edusammud mulla kaitsmisel, sh saastatud alade tuvastamisel, teadlikkuse tõstmisel, teadusuuringutes ja seiresüsteemide väljatöötamisel on olnud erinevad. Samas on edu riskipõhistes ja muudes heastamispüüdlustes olnud ebaühtlane ning tulemused ja aruandlus liidu tasandil on piiratud. Selliste probleemide kohta nagu kahjulik mõju looduslikule veeringele on komisjon välja töötanud mulla katmist käsitlevad suunised (26). Mulla paremale kaitsmisele saavad kaasa aidata ka edasised pingutused reguleerimise tugevdamisel, võrgustike arendamisel, teadmiste jagamisel, suuniste väljatöötamisel ja parimate tavade kindlakstegemisel. Komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (27).

| 25. | Selleks et vähendada Euroopas peamisi inimtegevusest põhjustatud survetegureid maale, mullale ja muudele ökosüsteemidele, võetakse meetmeid selle tagamiseks, et maakasutusega seotud otsuste tegemisel kõigil asjakohastel tasanditel võetakse nõuetekohaselt arvesse nii keskkonnale kui ka ühiskonnale ja majandusele avalduvat mõju. Rio+20 lõppdokumendis, milles tunnistati maa hea majandamise majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust, esitati üleskutse saavutada maailmas olukord, kus maa degradeerumine ei suurene. Liit ja selle liikmesriigid peaksid mõtlema, kuidas seda kohustust oma pädevuse piires kõige paremini ellu viia. Liit ja selle liikmesriigid peaksid ka võimalikult kiiresti kaaluma, kuidas käsitleda mulla kvaliteedi küsimusi, kasutades siduvas õigusraamistikus sihipärast ja proportsionaalset riskipõhist lähenemisviisi. Samuti tuleks püstitada säästva maa- ja mullakasutuse eesmärgid. |
| --- | --- |

25.

Selleks et vähendada Euroopas peamisi inimtegevusest põhjustatud survetegureid maale, mullale ja muudele ökosüsteemidele, võetakse meetmeid selle tagamiseks, et maakasutusega seotud otsuste tegemisel kõigil asjakohastel tasanditel võetakse nõuetekohaselt arvesse nii keskkonnale kui ka ühiskonnale ja majandusele avalduvat mõju. Rio+20 lõppdokumendis, milles tunnistati maa hea majandamise majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust, esitati üleskutse saavutada maailmas olukord, kus maa degradeerumine ei suurene. Liit ja selle liikmesriigid peaksid mõtlema, kuidas seda kohustust oma pädevuse piires kõige paremini ellu viia. Liit ja selle liikmesriigid peaksid ka võimalikult kiiresti kaaluma, kuidas käsitleda mulla kvaliteedi küsimusi, kasutades siduvas õigusraamistikus sihipärast ja proportsionaalset riskipõhist lähenemisviisi. Samuti tuleks püstitada säästva maa- ja mullakasutuse eesmärgid.

| 26. | Kuigi lämmastiku ja fosfori keskkonda viimine on liidus viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud, mõjutavad keskkonda vabanevad ülemäärased toitained õhu ja vee kvaliteeti ja avaldavad kahjulikku mõju ökosüsteemidele, tekitades inimestele tõsiseid terviseprobleeme. Eelkõige väetiste ebatõhusa kasutamise tulemusel keskkonda vabanev ammoniaak ja ebapiisav reoveepuhastus vajavad kiiret lahendamist, et toitainete vabanemist jätkuvalt olulisel määral vähendada. On vaja jätkuvalt tegutseda selle nimel, et majandada toitainete ringlust kulutõhusamalt, säästvamalt ja ressursitõhusamalt ning parandada väetiste kasutamise tõhusust. Sellised pingutused nõuavad investeeringuid teadusuuringutesse ning paremat liidu keskkonnaalaste õigusaktide sidusust ja rakendamist nende probleemide lahendamiseks ning vajaduse korral standardite muutmist rangemaks ning toitainete ringluse käsitlemist osana terviklikust lähenemisest, mis seob ja lõimib omavahel liidu olemasolevaid valdkondlikke poliitikaid, mis on olulised eutrofeerumise ja keskkonda vabanevate ülemääraste toitainete probleemiga tegelemiseks ning hoiavad ära olukorra, kus toitainete heited levivad ühest keskkonnaosast teise. |
| --- | --- |

26.

Kuigi lämmastiku ja fosfori keskkonda viimine on liidus viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud, mõjutavad keskkonda vabanevad ülemäärased toitained õhu ja vee kvaliteeti ja avaldavad kahjulikku mõju ökosüsteemidele, tekitades inimestele tõsiseid terviseprobleeme. Eelkõige väetiste ebatõhusa kasutamise tulemusel keskkonda vabanev ammoniaak ja ebapiisav reoveepuhastus vajavad kiiret lahendamist, et toitainete vabanemist jätkuvalt olulisel määral vähendada. On vaja jätkuvalt tegutseda selle nimel, et majandada toitainete ringlust kulutõhusamalt, säästvamalt ja ressursitõhusamalt ning parandada väetiste kasutamise tõhusust. Sellised pingutused nõuavad investeeringuid teadusuuringutesse ning paremat liidu keskkonnaalaste õigusaktide sidusust ja rakendamist nende probleemide lahendamiseks ning vajaduse korral standardite muutmist rangemaks ning toitainete ringluse käsitlemist osana terviklikust lähenemisest, mis seob ja lõimib omavahel liidu olemasolevaid valdkondlikke poliitikaid, mis on olulised eutrofeerumise ja keskkonda vabanevate ülemääraste toitainete probleemiga tegelemiseks ning hoiavad ära olukorra, kus toitainete heited levivad ühest keskkonnaosast teise.

| 27. | ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia meede, mille eesmärk on taastada vähemalt 15 % liidu kahjustatud ökosüsteemidest ja laiendada rohelise taristu (ökoloogilise, majandusliku ja sotsiaalse kasu tagamise vahend looduslike lahenduste kaudu, sh rohealad, veeökosüsteemid ja muud füüsilised lahendused maismaa- ja merealadel) kasutamist, aitab maade killustumist vähendada. Selline meede suurendab koos linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi täieliku rakendamisega (mida toetavad esmatähtsad tegevusraamistikud) jätkuvalt looduskapitali ja tõstab ökosüsteemide vastupidavust ning võib pakkuda kulutõhusaid võimalusi kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks ning katastroofiriski juhtimiseks. Samal ajal aitavad liikmesriikide pingutused ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamisel ja hindamisel parandada andmete kättesaadavust ning koos 2015. aastaks planeeritud elurikkuse summaarse vähenemise ärahoidmise algatusega alal hoida igas mõõtmes looduskapitali varusid. Ökosüsteemiteenuste majandusliku väärtuse lõimimine liidu ja rahvusvahelistesse raamatupidamis- ja aruandlussüsteemidesse 2020. aastaks võimaldab liidu looduskapitali paremini majandada. |
| --- | --- |

27.

ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia meede, mille eesmärk on taastada vähemalt 15 % liidu kahjustatud ökosüsteemidest ja laiendada rohelise taristu (ökoloogilise, majandusliku ja sotsiaalse kasu tagamise vahend looduslike lahenduste kaudu, sh rohealad, veeökosüsteemid ja muud füüsilised lahendused maismaa- ja merealadel) kasutamist, aitab maade killustumist vähendada. Selline meede suurendab koos linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi täieliku rakendamisega (mida toetavad esmatähtsad tegevusraamistikud) jätkuvalt looduskapitali ja tõstab ökosüsteemide vastupidavust ning võib pakkuda kulutõhusaid võimalusi kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks ning katastroofiriski juhtimiseks. Samal ajal aitavad liikmesriikide pingutused ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamisel ja hindamisel parandada andmete kättesaadavust ning koos 2015. aastaks planeeritud elurikkuse summaarse vähenemise ärahoidmise algatusega alal hoida igas mõõtmes looduskapitali varusid. Ökosüsteemiteenuste majandusliku väärtuse lõimimine liidu ja rahvusvahelistesse raamatupidamis- ja aruandlussüsteemidesse 2020. aastaks võimaldab liidu looduskapitali paremini majandada.

| 28. | Liidu looduskapitali kaitsmiseks, säilitamiseks ja suurendamiseks tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | elurikkuse vähenemine ja ökosüsteemiteenuste (sh tolmeldamine) kahjustumine on peatatud, ökosüsteemid ja nende teenused on alles ning vähemalt 15 % degradeerunud ökosüsteemidest on taastatud; |
| --- | --- | --- |

28.

Liidu looduskapitali kaitsmiseks, säilitamiseks ja suurendamiseks tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

elurikkuse vähenemine ja ökosüsteemiteenuste (sh tolmeldamine) kahjustumine on peatatud, ökosüsteemid ja nende teenused on alles ning vähemalt 15 % degradeerunud ökosüsteemidest on taastatud;

| b) | survetegurite mõju siirde-, ranniku- ja mageveele (sh pinna- ja põhjavesi) on märkimisväärselt vähendatud, et saavutada vee raamdirektiivis määratletud hea seisund või seda säilitada või suurendada; |
| --- | --- |

b)

survetegurite mõju siirde-, ranniku- ja mageveele (sh pinna- ja põhjavesi) on märkimisväärselt vähendatud, et saavutada vee raamdirektiivis määratletud hea seisund või seda säilitada või suurendada;

| c) | survetegurite mõju mereveele on vähendatud, et saavutada merestrateegia raamdirektiivis nõutud hea keskkonnaseisund või seda säilitada, ning rannikualasid majandatakse säästvalt; |
| --- | --- |

c)

survetegurite mõju mereveele on vähendatud, et saavutada merestrateegia raamdirektiivis nõutud hea keskkonnaseisund või seda säilitada, ning rannikualasid majandatakse säästvalt;

| d) | õhusaaste ja selle mõju ökosüsteemidele ja elurikkusele on märkimisväärselt vähendatud, võttes pikaajaliseks eesmärgiks mitte ületada kriitilist koormust ja taset; |
| --- | --- |

d)

õhusaaste ja selle mõju ökosüsteemidele ja elurikkusele on märkimisväärselt vähendatud, võttes pikaajaliseks eesmärgiks mitte ületada kriitilist koormust ja taset;

| e) | liidus majandatakse maad jätkusuutlikult, muld on piisavalt kaitstud ja saastatud kohtade parandamine toimib edukalt; |
| --- | --- |

e)

liidus majandatakse maad jätkusuutlikult, muld on piisavalt kaitstud ja saastatud kohtade parandamine toimib edukalt;

| f) | toitainete ringlust (lämmastik ja fosfor) majandatakse jätkusuutlikumalt ja ressursitõhusamalt; |
| --- | --- |

f)

toitainete ringlust (lämmastik ja fosfor) majandatakse jätkusuutlikumalt ja ressursitõhusamalt;

| g) | metsade majandamine on jätkusuutlik ning metsad, nende elurikkus ja nende pakutavad teenused on kaitstud ja võimalikult palju edendatud ning metsade vastupanuvõime kliimamuutusele, tulekahjudele, tormidele, kahjuritele ja haigustele on paranenud. |
| --- | --- |

g)

metsade majandamine on jätkusuutlik ning metsad, nende elurikkus ja nende pakutavad teenused on kaitstud ja võimalikult palju edendatud ning metsade vastupanuvõime kliimamuutusele, tulekahjudele, tormidele, kahjuritele ja haigustele on paranenud.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | kiirendada viivitamata ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamist, et saavutada selle eesmärgid; |
| --- | --- |

i)

kiirendada viivitamata ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamist, et saavutada selle eesmärgid;

| ii) | täielikult rakendada Euroopa veevarude kaitsmise kava, (28) võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide eriolukordi ja tagades, et allikapõhised poliitikameetmed toetavad veekvaliteedi eesmärke piisavalt; |
| --- | --- |

ii)

täielikult rakendada Euroopa veevarude kaitsmise kava, (28) võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide eriolukordi ja tagades, et allikapõhised poliitikameetmed toetavad veekvaliteedi eesmärke piisavalt;

| iii) | kiiremas korras teha pingutusi muu hulgas selleks, et hiljemalt 2020. aastaks tagada kalavarude hea seisund kooskõlas ühise kalanduspoliitika, merestrateegia raamdirektiivi ja rahvusvaheliste kohustustega. Võidelda reostamise vastu ja võtta kasutusele kogu liitu hõlmav mereprahi koguste vähendamise peamine eesmärk, mida toetavad allikapõhised meetmed ja milles võetakse arvesse liikmesriikide kehtestatud merestrateegiaid. Viia lõpule Natura 2000 merekaitsealade võrgustiku loomine ja tagada rannikualade säästev majandamine; |
| --- | --- |

iii)

kiiremas korras teha pingutusi muu hulgas selleks, et hiljemalt 2020. aastaks tagada kalavarude hea seisund kooskõlas ühise kalanduspoliitika, merestrateegia raamdirektiivi ja rahvusvaheliste kohustustega. Võidelda reostamise vastu ja võtta kasutusele kogu liitu hõlmav mereprahi koguste vähendamise peamine eesmärk, mida toetavad allikapõhised meetmed ja milles võetakse arvesse liikmesriikide kehtestatud merestrateegiaid. Viia lõpule Natura 2000 merekaitsealade võrgustiku loomine ja tagada rannikualade säästev majandamine;

| iv) | leppida kokku ja rakendada kliimamuutustega kohanemist käsitlevat ELi strateegiat, (29) sealhulgas integreerida kliimamuutusega kohanemise küsimused peamistesse liidu poliitikaalgatustesse ja sektoritesse; |
| --- | --- |

iv)

leppida kokku ja rakendada kliimamuutustega kohanemist käsitlevat ELi strateegiat, (29) sealhulgas integreerida kliimamuutusega kohanemise küsimused peamistesse liidu poliitikaalgatustesse ja sektoritesse;

| v) | pingutada rohkem selle nimel, et saavutada liidu õhukvaliteedi alaste õigusaktide nõuete täielik täitmine ning määratleda strateegilised eesmärgid ja tegevus 2020. aasta järgseks ajaks; |
| --- | --- |

v)

pingutada rohkem selle nimel, et saavutada liidu õhukvaliteedi alaste õigusaktide nõuete täielik täitmine ning määratleda strateegilised eesmärgid ja tegevus 2020. aasta järgseks ajaks;

| vi) | pingutada rohkem, et vähendada mulla erosiooni ja suurendada mulla orgaanilise aine sisaldust, parandada saastatud kohad ja suurendada maakasutuse aspektide lõimimist koordineeritud otsustusmenetlusse, millesse on kaasatud kõik valitsemistasandid ja mida toetab eesmärkide vastuvõtmine mulla ja maa kui ressursside kohta ning maakasutuse planeerimise kohta; |
| --- | --- |

vi)

pingutada rohkem, et vähendada mulla erosiooni ja suurendada mulla orgaanilise aine sisaldust, parandada saastatud kohad ja suurendada maakasutuse aspektide lõimimist koordineeritud otsustusmenetlusse, millesse on kaasatud kõik valitsemistasandid ja mida toetab eesmärkide vastuvõtmine mulla ja maa kui ressursside kohta ning maakasutuse planeerimise kohta;

| vii) | astuda edasisi samme muu hulgas linna- ja tööstusreoveest pärineva ning väetiste kasutamisest põhjustatud lämmastiku- ja fosforiheite vähendamiseks, sh parema saasteallikate kontrolli kaudu, ja fosforijääkide kogumiseks; |
| --- | --- |

vii)

astuda edasisi samme muu hulgas linna- ja tööstusreoveest pärineva ning väetiste kasutamisest põhjustatud lämmastiku- ja fosforiheite vähendamiseks, sh parema saasteallikate kontrolli kaudu, ja fosforijääkide kogumiseks;

| viii) | välja töötada ja rakendada uuendatud liidu metsastrateegia, milles käsitletakse mitmetahulist nõudlust metsade suhtes ja metsadest saadavat kasu ning moodustab strateegilisema lähenemise metsade kaitsmisele ja suurendamisele, sh metsade säästva majandamise kaudu; |
| --- | --- |

viii)

välja töötada ja rakendada uuendatud liidu metsastrateegia, milles käsitletakse mitmetahulist nõudlust metsade suhtes ja metsadest saadavat kasu ning moodustab strateegilisema lähenemise metsade kaitsmisele ja suurendamisele, sh metsade säästva majandamise kaudu;

| ix) | edendada liidu avalikkuse teavitamist ning avalikkuse keskkonnapoliitika alast teadlikkust ja -haridust. |
| --- | --- |

ix)

edendada liidu avalikkuse teavitamist ning avalikkuse keskkonnapoliitika alast teadlikkust ja -haridust.

Esmatähtis eesmärk nr 2:   muuta liidu majandus ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks

| 29. | Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on edendada jätkusuutlikku majanduskasvu konkurentsivõimelisema vähese CO2-heitega majanduse arendamise kaudu, kus ressursse kasutatakse tõhusalt ja säästvalt. Selle juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” eesmärk on toetada üleminekut majandusele, milles kõiki ressursse kasutatakse tõhusalt, majanduskasv on täielikult lahutatud ressursi- ja energiakasutusest ning nende keskkonnamõjust, vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet, suurendatakse konkurentsivõimet tõhususe ja innovatsiooni kaudu ning edendatakse paremat energia ja ressurssidega varustatust, sh ressursikasutuse üldise vähendamise kaudu. Juhtalgatuse tugitaladeks on „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” ja „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava”, (30) mis moodustavad raamistiku tulevasele tegevusele kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja mida liikmesriigid peaksid toetama parimate tavade jagamise abil. Lisaks annab liidu, selle liikmesriikide ja tööstuse vaheline partnerlus tervikliku tööstuspoliitika kaudu vahendid investeeringute ja innovatsiooni elavdamiseks kuuel keskkonnahoidliku majandusega seotud kasvaval turul (31). |
| --- | --- |

29.

Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on edendada jätkusuutlikku majanduskasvu konkurentsivõimelisema vähese CO2-heitega majanduse arendamise kaudu, kus ressursse kasutatakse tõhusalt ja säästvalt. Selle juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” eesmärk on toetada üleminekut majandusele, milles kõiki ressursse kasutatakse tõhusalt, majanduskasv on täielikult lahutatud ressursi- ja energiakasutusest ning nende keskkonnamõjust, vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet, suurendatakse konkurentsivõimet tõhususe ja innovatsiooni kaudu ning edendatakse paremat energia ja ressurssidega varustatust, sh ressursikasutuse üldise vähendamise kaudu. Juhtalgatuse tugitaladeks on „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” ja „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava”, (30) mis moodustavad raamistiku tulevasele tegevusele kõnealuste eesmärkide saavutamiseks ja mida liikmesriigid peaksid toetama parimate tavade jagamise abil. Lisaks annab liidu, selle liikmesriikide ja tööstuse vaheline partnerlus tervikliku tööstuspoliitika kaudu vahendid investeeringute ja innovatsiooni elavdamiseks kuuel keskkonnahoidliku majandusega seotud kasvaval turul (31).

| 30. | Innovatsioon on ressursitõhususe parandamiseks vajalik kõikides majandussektorites, et parandada konkurentsivõimet ressursside hinnatõusu ja nappuse, toorainete piiratud pakkumise ja impordist sõltuvuse olukorras. Ettevõtlussektor on innovatsiooni ja sealhulgas ökoinnovatsiooni peamine käivitaja. Kuid ainuüksi turud ei anna tulemusi ja nende keskkonnatoime parandamiseks on eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) vaja uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks konkreetset abi, sh jäätmeid käsitlevate teadusuuringute ja innovatsioonipartnerluste näol (32). Väga on vaja liidu ja liikmesriikide tasandi valitsemissektori tegevust, et tagada investeeringutele ja ökoinnovatsioonile õiged raamtingimused, millega stimuleeritakse jätkusuutlike ettevõtlus- või tehnoloogialahenduste väljatöötamist keskkonnaprobleemide lahendamiseks ja edendatakse säästvaid ressursikasutusviise (33). |
| --- | --- |

30.

Innovatsioon on ressursitõhususe parandamiseks vajalik kõikides majandussektorites, et parandada konkurentsivõimet ressursside hinnatõusu ja nappuse, toorainete piiratud pakkumise ja impordist sõltuvuse olukorras. Ettevõtlussektor on innovatsiooni ja sealhulgas ökoinnovatsiooni peamine käivitaja. Kuid ainuüksi turud ei anna tulemusi ja nende keskkonnatoime parandamiseks on eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) vaja uute tehnoloogiate kasutuselevõtuks konkreetset abi, sh jäätmeid käsitlevate teadusuuringute ja innovatsioonipartnerluste näol (32). Väga on vaja liidu ja liikmesriikide tasandi valitsemissektori tegevust, et tagada investeeringutele ja ökoinnovatsioonile õiged raamtingimused, millega stimuleeritakse jätkusuutlike ettevõtlus- või tehnoloogialahenduste väljatöötamist keskkonnaprobleemide lahendamiseks ja edendatakse säästvaid ressursikasutusviise (33).

| 31. | Kõnealuse keskkonnaprobleemide lahendamiseks vajaliku olulise nõude täitmisega kaasneb ka suur ühiskondlik ja majanduslik kasu ning see võib suurendada konkurentsivõimet. Võimalik töökohtade arvu suurenemine, mis on tingitud üleminekust vähese CO2-heitega, ressursitõhusale, ohutule ja säästvale majandusele, on keskse tähtsusega strateegia „Euroopa 2020” tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel (34). Liidu keskkonnatehnoloogia ja keskkonnateenuste sektori tööhõive on viimaste aastate jooksul kasvanud umbes 3 % aastas (35). Ökotööstuse maailmaturg on hinnanguliselt väärt vähemalt üks triljon eurot (36) ja järgmise 10 aasta jooksul prognoositakse selle peaaegu kahekordistumist. Euroopa ettevõtjad on juba maailmas juhtpositsioonil ringlussevõtu ja energiatõhususe poolest ning neid tuleks õhutada kasu saama sellest ülemaailmse nõudluse kasvust, mida toetab ka ökoinnovatsiooni tegevuskava (37). Näiteks oodatakse ainuüksi Euroopa taastuvenergiasektoris enam kui 400 000 uue töökoha loomist 2020. aastaks (38). Jätkusuutlik biomajandus võib ka aidata kaasa arukale ja keskkonnahoidlikule majanduskasvule Euroopas ja saab samas kasu parandatud ressursitõhususest. |
| --- | --- |

31.

Kõnealuse keskkonnaprobleemide lahendamiseks vajaliku olulise nõude täitmisega kaasneb ka suur ühiskondlik ja majanduslik kasu ning see võib suurendada konkurentsivõimet. Võimalik töökohtade arvu suurenemine, mis on tingitud üleminekust vähese CO2-heitega, ressursitõhusale, ohutule ja säästvale majandusele, on keskse tähtsusega strateegia „Euroopa 2020” tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel (34). Liidu keskkonnatehnoloogia ja keskkonnateenuste sektori tööhõive on viimaste aastate jooksul kasvanud umbes 3 % aastas (35). Ökotööstuse maailmaturg on hinnanguliselt väärt vähemalt üks triljon eurot (36) ja järgmise 10 aasta jooksul prognoositakse selle peaaegu kahekordistumist. Euroopa ettevõtjad on juba maailmas juhtpositsioonil ringlussevõtu ja energiatõhususe poolest ning neid tuleks õhutada kasu saama sellest ülemaailmse nõudluse kasvust, mida toetab ka ökoinnovatsiooni tegevuskava (37). Näiteks oodatakse ainuüksi Euroopa taastuvenergiasektoris enam kui 400 000 uue töökoha loomist 2020. aastaks (38). Jätkusuutlik biomajandus võib ka aidata kaasa arukale ja keskkonnahoidlikule majanduskasvule Euroopas ja saab samas kasu parandatud ressursitõhususest.

| 32. | Liidu kliima- ja energiapaketi täielik rakendamine on tähtis, et saavutada 2020. aastaks kindlaksmääratud vahe-eesmärgid ja 2050. aastaks üles ehitada konkurentsivõimeline, ohutu ja säästev ja vähese CO2-heitega majandus. Liit püsib praegu ajakavas oma kasvuhoonegaaside heite vähendamisel 20 % võrra 1990. aasta tasemest aastaks 2020, kuid 20 % energiatõhususe sihtmärk nõuab palju kiiremat tõhususe parandamist ja käitumise muutmist. Oodatakse, et energiatõhususe direktiiv (39) aitab sellele märkimisväärselt kaasa, ja seda tuleks täiendada kõikide liidu turule viidavate toodete energiakasutuse tõhususnõuetega. Jätkusuutliku biomassivaru kättesaadavuse igakülgne hindamine on tähtis ka praeguses olukorras, kus energianõudlus suureneb pidevalt ja jätkuvalt arutletakse selle üle, kas kasutada maad toidu või bioenergia tootmiseks. Samuti on ülisuure tähtsusega tagada, et igal kujul biomassi toodetaks ja kasutataks säästvalt ja tõhusalt kogu olelusringi jooksul, et vähendada ja vältida kahjulikku mõju keskkonnale ja kliimale, ning et biomassi kui ressursi eri kasutusalade majanduskonteksti arvestatakse nõuetekohaselt. See aitaks kaasa madala CO2-heitega majanduse ülesehitamisele. |
| --- | --- |

32.

Liidu kliima- ja energiapaketi täielik rakendamine on tähtis, et saavutada 2020. aastaks kindlaksmääratud vahe-eesmärgid ja 2050. aastaks üles ehitada konkurentsivõimeline, ohutu ja säästev ja vähese CO2-heitega majandus. Liit püsib praegu ajakavas oma kasvuhoonegaaside heite vähendamisel 20 % võrra 1990. aasta tasemest aastaks 2020, kuid 20 % energiatõhususe sihtmärk nõuab palju kiiremat tõhususe parandamist ja käitumise muutmist. Oodatakse, et energiatõhususe direktiiv (39) aitab sellele märkimisväärselt kaasa, ja seda tuleks täiendada kõikide liidu turule viidavate toodete energiakasutuse tõhususnõuetega. Jätkusuutliku biomassivaru kättesaadavuse igakülgne hindamine on tähtis ka praeguses olukorras, kus energianõudlus suureneb pidevalt ja jätkuvalt arutletakse selle üle, kas kasutada maad toidu või bioenergia tootmiseks. Samuti on ülisuure tähtsusega tagada, et igal kujul biomassi toodetaks ja kasutataks säästvalt ja tõhusalt kogu olelusringi jooksul, et vähendada ja vältida kahjulikku mõju keskkonnale ja kliimale, ning et biomassi kui ressursi eri kasutusalade majanduskonteksti arvestatakse nõuetekohaselt. See aitaks kaasa madala CO2-heitega majanduse ülesehitamisele.

| 33. | Kõikidel majandussektoritel tuleb aidata vähendada kasvuhoonegaaside heidet, et liik suudaks anda oma õiglase osa, kui kogu maailm pingutab. Liidus tuleb kokku leppida järgmised sammud 2020. aasta järgseks kliima- ja energiaraamistikuks, et valmistuda rahvusvahelisteks läbirääkimisteks uue õiguslikult siduva lepingu sõlmimiseks, kuid ka selleks, et anda liikmesriikidele, tööstusele ja muudele valdkondadele selge ja õiguslikult siduv raamistik ja siht (sihid) heite vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgil vajaminevate keskpikkade ja pikaajaliste investeeringute tegemiseks. Seetõttu on liidul vaja kaaluda poliitikavõimalusi, kuidas minna väikese CO2-heitega majandusele üle järkjärgulisel ja kulutasuval viisil, võttes arvesse esialgseid vahe-eesmärke, mis on sätestatud vähese CO2-heitega majanduse edenemiskavas kuni aastani 2050 ja peaksid olema aluseks edasisele tööle. Roheline raamat „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030” (40) on selles suunas astutud oluline samm. Aastani 2050 vastuvõetud energia tegevuskava ja transpordi valget raamatut peavad toetama tugevad poliitikaraamistikud. Lisaks sellele tuleb liikmesriikidel välja töötada ja kehtestada pikaajalise kulutõhusa vähese CO2-heitega arengu strateegiad, et saavutada liidu eesmärk vähendada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on osa ülemaailmsest püüdest hoida keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse ajajärgu tasemega, ja on seotud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esitatud tõendite kohaselt arenenud riikide kui terviku poolsete vajalike vähendamistega. Liidu heitkogustega kauplemise süsteem on jätkuvalt liidu 2020. aasta järgse kliimapoliitika tugisammas ning selle struktuur tuleks ümber korraldada, et luua stiimulid investeerimiseks vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. Vastavalt oma rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustele peaks liit koos muude ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistega toetama arenguriike nende püüdlustes leevendada kliimamuutuse mõju, suurendades selleks nende suutlikkust, andes rahalist abi ja võimaldades tehnosiiret. |
| --- | --- |

33.

Kõikidel majandussektoritel tuleb aidata vähendada kasvuhoonegaaside heidet, et liik suudaks anda oma õiglase osa, kui kogu maailm pingutab. Liidus tuleb kokku leppida järgmised sammud 2020. aasta järgseks kliima- ja energiaraamistikuks, et valmistuda rahvusvahelisteks läbirääkimisteks uue õiguslikult siduva lepingu sõlmimiseks, kuid ka selleks, et anda liikmesriikidele, tööstusele ja muudele valdkondadele selge ja õiguslikult siduv raamistik ja siht (sihid) heite vähendamise, energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgil vajaminevate keskpikkade ja pikaajaliste investeeringute tegemiseks. Seetõttu on liidul vaja kaaluda poliitikavõimalusi, kuidas minna väikese CO2-heitega majandusele üle järkjärgulisel ja kulutasuval viisil, võttes arvesse esialgseid vahe-eesmärke, mis on sätestatud vähese CO2-heitega majanduse edenemiskavas kuni aastani 2050 ja peaksid olema aluseks edasisele tööle. Roheline raamat „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030” (40) on selles suunas astutud oluline samm. Aastani 2050 vastuvõetud energia tegevuskava ja transpordi valget raamatut peavad toetama tugevad poliitikaraamistikud. Lisaks sellele tuleb liikmesriikidel välja töötada ja kehtestada pikaajalise kulutõhusa vähese CO2-heitega arengu strateegiad, et saavutada liidu eesmärk vähendada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on osa ülemaailmsest püüdest hoida keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse ajajärgu tasemega, ja on seotud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esitatud tõendite kohaselt arenenud riikide kui terviku poolsete vajalike vähendamistega. Liidu heitkogustega kauplemise süsteem on jätkuvalt liidu 2020. aasta järgse kliimapoliitika tugisammas ning selle struktuur tuleks ümber korraldada, et luua stiimulid investeerimiseks vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse. Vastavalt oma rahvusvahelisel tasandil võetud kohustustele peaks liit koos muude ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistega toetama arenguriike nende püüdlustes leevendada kliimamuutuse mõju, suurendades selleks nende suutlikkust, andes rahalist abi ja võimaldades tehnosiiret.

| 34. | Kui tööstus võtab kasutusele tööstusheidete direktiivi (41) kohased parimad võimalikud tehnikad, toob see kaasa enam kui 50 000 liidu suure tööstuskäitise paremad ressursikasutusharjumused ja vähenenud heitkogused, mis omakorda annab suure panuse innovatiivsete tootmismeetodite arengu stimuleerimisse, mis pikaajalises perspektiivis muudab majanduse keskkonnahoidlikuks ja vähendab tööstuse kulusid. Tööstus saaks seda muutust veelgi tugevdada keskkonnajuhtimissüsteemide, nt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS), (42) rakendamisega. |
| --- | --- |

34.

Kui tööstus võtab kasutusele tööstusheidete direktiivi (41) kohased parimad võimalikud tehnikad, toob see kaasa enam kui 50 000 liidu suure tööstuskäitise paremad ressursikasutusharjumused ja vähenenud heitkogused, mis omakorda annab suure panuse innovatiivsete tootmismeetodite arengu stimuleerimisse, mis pikaajalises perspektiivis muudab majanduse keskkonnahoidlikuks ja vähendab tööstuse kulusid. Tööstus saaks seda muutust veelgi tugevdada keskkonnajuhtimissüsteemide, nt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS), (42) rakendamisega.

| 35. | Mõned olemasolevad tootmise ja tarbimisega seotud poliitikavahendid on piiratud ulatusega. On vaja raamistikku, mis annaks tootjatele ja tarbijatele ressursitõhususe ja suletud tsükliga majanduse edendamiseks asjakohaseid signaale. Võetakse meetmeid selleks, et jätkuvalt parandada liidu turul pakutavate kaupade ja teenuste keskkonnatoimet kogu nende olelusringi jooksul, sealhulgas suurendatakse keskkonnahoidlike toodete tarnimist ja stimuleeritakse suuremat üleminekut tarbijanõudluses selliste toodete järele. See saavutatakse tasakaalustatud kombinatsiooni abil, milles osalevad tarbijatele ja ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele mõeldud stiimulid, turupõhised instrumendid ja eeskirjad, millega vähendatakse tööoperatsioonide ja toodete keskkonnamõju. Tarbijad peaksid saama ostetavate toodete kohta selge ja arusaadava märgistuse kaudu täpset, kergesti mõistetavat ja usaldusväärset teavet, sh keskkonnaalaste väidete osas. Keskkonnamõju vähendamiseks tuleks muuta pakendid optimaalsemaks, samuti tuleks toetada ressursitõhusaid ärimudeleid, nt tootehooldussüsteeme, kaasa arvatud toodete liisimist. Tooteid käsitlevad kehtivad õigusaktid nagu ökodisaini ja energiamärgise direktiiv (43) ning ökomärgise määrus (44) vaadatakse läbi, et parandada toodete keskkonnatoimet ja ressursitõhusust kogu olelusringi vältel ning tegeleda ühtsema poliitika- ja õigusraamistiku abil säästvat tootmist ja tarbimist liidus käsitlevate kehtivate õigusnormidega (45). Nimetatud õigusraamistik, mida toetaksid olelustsükli näitajad, peaks aitama kõrvaldada säästva tarbimise ja tootmise praegu kehtiva õigustiku puudujääke, mis on seotud killustatusega ja reguleerimisala piiratusega, samuti vajaduse korral puudujääke poliitikas, stiimulites ja õigusaktides, et tagada miinimumnõuded toodete ja teenuste keskkonnanäitajate osas. |
| --- | --- |

35.

Mõned olemasolevad tootmise ja tarbimisega seotud poliitikavahendid on piiratud ulatusega. On vaja raamistikku, mis annaks tootjatele ja tarbijatele ressursitõhususe ja suletud tsükliga majanduse edendamiseks asjakohaseid signaale. Võetakse meetmeid selleks, et jätkuvalt parandada liidu turul pakutavate kaupade ja teenuste keskkonnatoimet kogu nende olelusringi jooksul, sealhulgas suurendatakse keskkonnahoidlike toodete tarnimist ja stimuleeritakse suuremat üleminekut tarbijanõudluses selliste toodete järele. See saavutatakse tasakaalustatud kombinatsiooni abil, milles osalevad tarbijatele ja ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele mõeldud stiimulid, turupõhised instrumendid ja eeskirjad, millega vähendatakse tööoperatsioonide ja toodete keskkonnamõju. Tarbijad peaksid saama ostetavate toodete kohta selge ja arusaadava märgistuse kaudu täpset, kergesti mõistetavat ja usaldusväärset teavet, sh keskkonnaalaste väidete osas. Keskkonnamõju vähendamiseks tuleks muuta pakendid optimaalsemaks, samuti tuleks toetada ressursitõhusaid ärimudeleid, nt tootehooldussüsteeme, kaasa arvatud toodete liisimist. Tooteid käsitlevad kehtivad õigusaktid nagu ökodisaini ja energiamärgise direktiiv (43) ning ökomärgise määrus (44) vaadatakse läbi, et parandada toodete keskkonnatoimet ja ressursitõhusust kogu olelusringi vältel ning tegeleda ühtsema poliitika- ja õigusraamistiku abil säästvat tootmist ja tarbimist liidus käsitlevate kehtivate õigusnormidega (45). Nimetatud õigusraamistik, mida toetaksid olelustsükli näitajad, peaks aitama kõrvaldada säästva tarbimise ja tootmise praegu kehtiva õigustiku puudujääke, mis on seotud killustatusega ja reguleerimisala piiratusega, samuti vajaduse korral puudujääke poliitikas, stiimulites ja õigusaktides, et tagada miinimumnõuded toodete ja teenuste keskkonnanäitajate osas.

| 36. | Kuna 80 % toote kogu toote olelusringi keskkonnamõjust tuleneb toote väljatöötamise etapist, tuleks liidu poliitikaraamistikuga tagada, et liidu turule lastavad esmatähtsad tooted on ökodisainitud eesmärgiga optimeerida ressursside ja materjali tõhusat kasutust. Selle raames tuleks muu hulgas käsitleda toote vastupidavust, parandatavust, taaskasutatavust, ringlussevõtu võimalust, ringlussevõetavat sisu ja toote olelusringi. Tooted tuleks toota säästvaid allikaid kasutades ning nad peaksid olema ette nähtud taaskasutuseks või täielikult ringlussevõetavad. Kõnealused nõuded peavad olema rakendatavad ja täitmisele pööratavad. Tuleb tõhustada jõupingutusi liidu ja liikmesriikide tasandil, et kõrvaldada tõkked ökoinnovatsiooni teelt (46) ja vabastada Euroopa ökotööstuse täispotentsiaal ning tuua sellega kasu roheliste töökohtade loomisele ja majanduskasvule. |
| --- | --- |

36.

Kuna 80 % toote kogu toote olelusringi keskkonnamõjust tuleneb toote väljatöötamise etapist, tuleks liidu poliitikaraamistikuga tagada, et liidu turule lastavad esmatähtsad tooted on ökodisainitud eesmärgiga optimeerida ressursside ja materjali tõhusat kasutust. Selle raames tuleks muu hulgas käsitleda toote vastupidavust, parandatavust, taaskasutatavust, ringlussevõtu võimalust, ringlussevõetavat sisu ja toote olelusringi. Tooted tuleks toota säästvaid allikaid kasutades ning nad peaksid olema ette nähtud taaskasutuseks või täielikult ringlussevõetavad. Kõnealused nõuded peavad olema rakendatavad ja täitmisele pööratavad. Tuleb tõhustada jõupingutusi liidu ja liikmesriikide tasandil, et kõrvaldada tõkked ökoinnovatsiooni teelt (46) ja vabastada Euroopa ökotööstuse täispotentsiaal ning tuua sellega kasu roheliste töökohtade loomisele ja majanduskasvule.

| 37. | Selleks et luua raamistik tegevusele, millega parandatakse muid ressursitõhususe aspekte peale kasvuhoonegaaside heite ja energiakasutuse, kehtestatakse eesmärgid tarbimise kogu olelusringi hõlmava üldise keskkonnamõju vähendamiseks eelkõige toidu- ja elamusektoris ning liikuvuse valdkonnas (47). Need sektorid üheskoos vastutavad peaaegu 80 % tarbimise keskkonnamõju eest. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ka maa, vee, materjalide ja CO2-jalajäljega seotud näitajaid ja eesmärke ning nende rolli Euroopa poolaastas. Rio+20 lõppdokumendis tunnistati vajadust tugevalt vähendada saagikoristusjärgset ja muud toidukadu ja raiskamist kogu toidutarneahelas. Komisjon peaks esitama põhjaliku strateegia, kuidas võidelda toidu tarbetu raiskamisega, ja tegema aktiivset koostööd liikmesriikidega võitluses massilise jäätmetekke vastu. Selles suhtes oleks kasu vastavalt vajadusele nii kompostimise suurendamisest kui ka äravisatud toidu anaeroobsest kääritamisest. |
| --- | --- |

37.

Selleks et luua raamistik tegevusele, millega parandatakse muid ressursitõhususe aspekte peale kasvuhoonegaaside heite ja energiakasutuse, kehtestatakse eesmärgid tarbimise kogu olelusringi hõlmava üldise keskkonnamõju vähendamiseks eelkõige toidu- ja elamusektoris ning liikuvuse valdkonnas (47). Need sektorid üheskoos vastutavad peaaegu 80 % tarbimise keskkonnamõju eest. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ka maa, vee, materjalide ja CO2-jalajäljega seotud näitajaid ja eesmärke ning nende rolli Euroopa poolaastas. Rio+20 lõppdokumendis tunnistati vajadust tugevalt vähendada saagikoristusjärgset ja muud toidukadu ja raiskamist kogu toidutarneahelas. Komisjon peaks esitama põhjaliku strateegia, kuidas võidelda toidu tarbetu raiskamisega, ja tegema aktiivset koostööd liikmesriikidega võitluses massilise jäätmetekke vastu. Selles suhtes oleks kasu vastavalt vajadusele nii kompostimise suurendamisest kui ka äravisatud toidu anaeroobsest kääritamisest.

| 38. | Lisaks kohustuslikele keskkonnahoidlike riigihangete nõuetele teatavate tootekategooriate puhul (48) on liikmesriigid vastu võtnud vabatahtlikud tegevuskavad ja paljud on teatavate tooterühmade suhtes kehtestanud eesmärgid. Siiski on kõikide tasandite avaliku halduse asutustel veel palju võimalusi vähendada oma keskkonnamõju ostuotsuste kaudu. Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid võtma edasisi meetmeid, et jõuda sihtmärgini kohaldada keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriume vähemalt 50 % hangete puhul. Komisjon kaalub võimalust teha ettepanekuid uute sektorispetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmiseks, et kehtestada kohustuslikud keskkonnahoidlike riigihangete nõuded täiendavate tootekategooriate suhtes ja reguleerimisala liikmesriikide edusammude korrapäraseks kontrollimiseks liikmesriikide asjakohaste andmete alusel, võttes samas arvesse vajadust vähendada halduskoormuse taset. Tuleks arendada keskkonnahoidlike tellijate vabatahtlikke võrgustikke. |
| --- | --- |

38.

Lisaks kohustuslikele keskkonnahoidlike riigihangete nõuetele teatavate tootekategooriate puhul (48) on liikmesriigid vastu võtnud vabatahtlikud tegevuskavad ja paljud on teatavate tooterühmade suhtes kehtestanud eesmärgid. Siiski on kõikide tasandite avaliku halduse asutustel veel palju võimalusi vähendada oma keskkonnamõju ostuotsuste kaudu. Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid võtma edasisi meetmeid, et jõuda sihtmärgini kohaldada keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriume vähemalt 50 % hangete puhul. Komisjon kaalub võimalust teha ettepanekuid uute sektorispetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmiseks, et kehtestada kohustuslikud keskkonnahoidlike riigihangete nõuded täiendavate tootekategooriate suhtes ja reguleerimisala liikmesriikide edusammude korrapäraseks kontrollimiseks liikmesriikide asjakohaste andmete alusel, võttes samas arvesse vajadust vähendada halduskoormuse taset. Tuleks arendada keskkonnahoidlike tellijate vabatahtlikke võrgustikke.

| 39. | Samuti on tohutult võimalusi parandada jäätmetekke vältimist ja jäätmekäitlust liidus, et paremini kasutada ressursse, avada uusi turge, luua uusi töökohti ja vähendada sõltuvust tooraine impordist, vähendades samal ajal keskkonnamõju (49). Igal aastal toodetakse liidus 2,7 miljardit tonni jäätmeid, millest 98 miljonit tonni (4 %) on ohtlikud jäätmed. Aastal 2011 tekitati kogu liidus olmejäätmeid 503 kg inimese kohta, kuid liikmesriigiti olid need kogused 298 kuni 718 kg. Keskmiselt valmistatakse ette korduskasutuseks või võetakse ringlusse üksnes 40 % tahkeid jäätmeid, kuid mõnes liikmesriigis on saavutatud määr 70 % ja see näitab, kuidas jäätmeid võib kasutada kui üht liidu peamist ressurssi. Samal ajal ladestavad paljud liikmesriigid üle 75 % olmejäätmetest prügilasse (50). |
| --- | --- |

39.

Samuti on tohutult võimalusi parandada jäätmetekke vältimist ja jäätmekäitlust liidus, et paremini kasutada ressursse, avada uusi turge, luua uusi töökohti ja vähendada sõltuvust tooraine impordist, vähendades samal ajal keskkonnamõju (49). Igal aastal toodetakse liidus 2,7 miljardit tonni jäätmeid, millest 98 miljonit tonni (4 %) on ohtlikud jäätmed. Aastal 2011 tekitati kogu liidus olmejäätmeid 503 kg inimese kohta, kuid liikmesriigiti olid need kogused 298 kuni 718 kg. Keskmiselt valmistatakse ette korduskasutuseks või võetakse ringlusse üksnes 40 % tahkeid jäätmeid, kuid mõnes liikmesriigis on saavutatud määr 70 % ja see näitab, kuidas jäätmeid võib kasutada kui üht liidu peamist ressurssi. Samal ajal ladestavad paljud liikmesriigid üle 75 % olmejäätmetest prügilasse (50).

| 40. | Jäätmete muutmine ressursiks, nagu on üles kutsutud ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas, nõuab liidu jäätmealaste õigusaktide täielikku rakendamist kogu liidus, kusjuures aluseks tuleb võtta jäätmehierarhia range kohaldamine ja hõlmata jäätmete eri liike (51). On vaja veelgi pingutada, et vähendada jäätmeteket isiku kohta ja jäätmete teket absoluutarvudes. Ressursitõhususe eesmärkide saavutamiseks on vaja ka kasutada energia tootmiseks üksnes ringlusse mittevõetavaid materjale, (52) lõpetada järkjärgult ringlussevõetavate ja taaskasutatavate jäätmete (53) prügilasse ladustamine, tagada ringlussevõtu kõrge kvaliteet, kui ringlussevõetava materjali kasutamine ei oma üldist kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, ning arendada sekundaarsete toorainete turgu. Ohtlikke jäätmeid tuleb käidelda nii, et väheneks märkimisväärne kahjulik mõju inimtervisele ja keskkonnale, nagu Rio+20 konverentsil kokku lepiti. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleks kogu liidus palju süstemaatilisemalt rakendada turupõhiseid vahendeid ja muid meetmeid, millega eelistatakse jäätmetekke vältimist, ringlussevõttu ja korduskasutust, sh tootja laiendatud vastutust, ning ühtlasi tuleks toetada mittetoksiliste materjalitsüklite väljatöötamist. Liidu siseturul ringlussevõttu segavad tõkked tuleks kõrvaldada ja olemasolevad jäätmetekke vältimise, korduskasutuse, ringlussevõtu, taaskasutuse ja vähem prügilas ladestamise eesmärgid läbi vaadata, et liikuda edasi olelusringil põhineva ringmajanduse suunas, kus toimub astmeline ressursside kasutamine ja järelejäävate jäätmete kogused on nullilähedased. |
| --- | --- |

40.

Jäätmete muutmine ressursiks, nagu on üles kutsutud ressursitõhusa Euroopa tegevuskavas, nõuab liidu jäätmealaste õigusaktide täielikku rakendamist kogu liidus, kusjuures aluseks tuleb võtta jäätmehierarhia range kohaldamine ja hõlmata jäätmete eri liike (51). On vaja veelgi pingutada, et vähendada jäätmeteket isiku kohta ja jäätmete teket absoluutarvudes. Ressursitõhususe eesmärkide saavutamiseks on vaja ka kasutada energia tootmiseks üksnes ringlusse mittevõetavaid materjale, (52) lõpetada järkjärgult ringlussevõetavate ja taaskasutatavate jäätmete (53) prügilasse ladustamine, tagada ringlussevõtu kõrge kvaliteet, kui ringlussevõetava materjali kasutamine ei oma üldist kahjulikku mõju keskkonnale ja inimeste tervisele, ning arendada sekundaarsete toorainete turgu. Ohtlikke jäätmeid tuleb käidelda nii, et väheneks märkimisväärne kahjulik mõju inimtervisele ja keskkonnale, nagu Rio+20 konverentsil kokku lepiti. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleks kogu liidus palju süstemaatilisemalt rakendada turupõhiseid vahendeid ja muid meetmeid, millega eelistatakse jäätmetekke vältimist, ringlussevõttu ja korduskasutust, sh tootja laiendatud vastutust, ning ühtlasi tuleks toetada mittetoksiliste materjalitsüklite väljatöötamist. Liidu siseturul ringlussevõttu segavad tõkked tuleks kõrvaldada ja olemasolevad jäätmetekke vältimise, korduskasutuse, ringlussevõtu, taaskasutuse ja vähem prügilas ladestamise eesmärgid läbi vaadata, et liikuda edasi olelusringil põhineva ringmajanduse suunas, kus toimub astmeline ressursside kasutamine ja järelejäävate jäätmete kogused on nullilähedased.

| 41. | Veesektori ressursitõhusust käsitletakse samuti prioriteedina, et saavutada vee hea seisund. Kuigi põuad ja veenappus mõjutavad üha suuremaid Euroopa alasid, raisatakse Euroopas ikka veel 20–40 % vett näiteks jaotusvõrgu lekete kaudu või tõhusat veekasutust võimaldavate tehnoloogiate ebapiisava kasutuselevõtu tõttu. Modelleerimise põhjal võib otsustada, et liidus on tõhusaks veekasutuse tõhususe parandamiseks veel päris palju võimalusi. Peale selle on kasvava veenõudluse ja kliimamuutuse mõju tõttu oodata Euroopa veevarudele avalduva surve olulist suurenemist. Selle taustal peaksid liit ja selle liikmesriigid tegutsema, et 2020. aastaks oleks kodanikel puhas vesi kättesaadav ja toimuks veevõtmine taastuvate veevarude piires, et säilitada, saavutada või parandada vee head seisundit vastavalt vee raamdirektiivile, ning parandama veekasutuse tõhusust selliste turumehhanismide abil nagu vee tegelikku väärtust kajastava veehinna määramine, kuid ka muude vahenditega, näiteks haridus ja teadlikkuse tõstmine (54). Suurimaid tarbimissektoreid, nagu energeetika ja põllumajandus, tuleks ergutada, et nad kasutaksid kõige ressursitõhusamat vee kasutamise meetodit. Edasiminekut hõlbustab innovatiivsete tehnoloogiate, süsteemide ja ärimudelite kiirem esitlemine ja kasutuselevõtt, mis rajaneb Euroopa veealase innovatsioonipartnerluse strateegilise rakendamise kaval. |
| --- | --- |

41.

Veesektori ressursitõhusust käsitletakse samuti prioriteedina, et saavutada vee hea seisund. Kuigi põuad ja veenappus mõjutavad üha suuremaid Euroopa alasid, raisatakse Euroopas ikka veel 20–40 % vett näiteks jaotusvõrgu lekete kaudu või tõhusat veekasutust võimaldavate tehnoloogiate ebapiisava kasutuselevõtu tõttu. Modelleerimise põhjal võib otsustada, et liidus on tõhusaks veekasutuse tõhususe parandamiseks veel päris palju võimalusi. Peale selle on kasvava veenõudluse ja kliimamuutuse mõju tõttu oodata Euroopa veevarudele avalduva surve olulist suurenemist. Selle taustal peaksid liit ja selle liikmesriigid tegutsema, et 2020. aastaks oleks kodanikel puhas vesi kättesaadav ja toimuks veevõtmine taastuvate veevarude piires, et säilitada, saavutada või parandada vee head seisundit vastavalt vee raamdirektiivile, ning parandama veekasutuse tõhusust selliste turumehhanismide abil nagu vee tegelikku väärtust kajastava veehinna määramine, kuid ka muude vahenditega, näiteks haridus ja teadlikkuse tõstmine (54). Suurimaid tarbimissektoreid, nagu energeetika ja põllumajandus, tuleks ergutada, et nad kasutaksid kõige ressursitõhusamat vee kasutamise meetodit. Edasiminekut hõlbustab innovatiivsete tehnoloogiate, süsteemide ja ärimudelite kiirem esitlemine ja kasutuselevõtt, mis rajaneb Euroopa veealase innovatsioonipartnerluse strateegilise rakendamise kaval.

| 42. | Kõigi nimetatud valdkondade pikaajaline ja prognoositav poliitikaraamistik aitab stimuleerida investeeringute ja tegevuse taset, mis on vajalik keskkonnahoidlikumate tehnoloogiate turu täielikuks väljaarendamiseks ja jätkusuutlike ettevõtluslahenduste edendamiseks. Ressursitõhususe näitajad ja sihid, mis põhinevad laialdasel andmete kogumisel, on vajalikud selleks, et tagada avaliku ja erasektori otsustajatele vajalikud juhised majanduse ümberkujundamiseks. Sellistest näitajatest ja sihtidest saavad seismenda keskkonnaprogrammi lahutamatud osad, kui neis liidu tasandil kokkuleppele jõutakse. Selle protsessi toetuseks tuleks 2015. aastaks töötada välja meetodid, mis võimaldavad mõõta vee, maa, materjalide ja süsiniku kasutamise ressursitõhusust. |
| --- | --- |

42.

Kõigi nimetatud valdkondade pikaajaline ja prognoositav poliitikaraamistik aitab stimuleerida investeeringute ja tegevuse taset, mis on vajalik keskkonnahoidlikumate tehnoloogiate turu täielikuks väljaarendamiseks ja jätkusuutlike ettevõtluslahenduste edendamiseks. Ressursitõhususe näitajad ja sihid, mis põhinevad laialdasel andmete kogumisel, on vajalikud selleks, et tagada avaliku ja erasektori otsustajatele vajalikud juhised majanduse ümberkujundamiseks. Sellistest näitajatest ja sihtidest saavad seismenda keskkonnaprogrammi lahutamatud osad, kui neis liidu tasandil kokkuleppele jõutakse. Selle protsessi toetuseks tuleks 2015. aastaks töötada välja meetodid, mis võimaldavad mõõta vee, maa, materjalide ja süsiniku kasutamise ressursitõhusust.

| 43. | Selleks et muuta liit ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | liit on täitnud 2020. aasta kliima- ja energiaeesmärgid ning töötab selle nimel, et 2050. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on osa ülemaailmsest püüdest hoida keskmise temperatuuri tõusu alla 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse ajajärgu tasemega, ning kliima- ja energiaraamistiku kokkulepe aastani 2030 on selles protsessis peamine samm; |
| --- | --- | --- |

43.

Selleks et muuta liit ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

liit on täitnud 2020. aasta kliima- ja energiaeesmärgid ning töötab selle nimel, et 2050. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega, mis on osa ülemaailmsest püüdest hoida keskmise temperatuuri tõusu alla 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse ajajärgu tasemega, ning kliima- ja energiaraamistiku kokkulepe aastani 2030 on selles protsessis peamine samm;

| b) | liidu majanduse kõigi peamiste sektorite kogu keskkonnamõju on oluliselt vähendatud, ressursitõhusust on suurendatud ning kehtestatud on võrdlus- ja mõõtmismeetodid. Kehtestatud on turu- ja poliitikastiimulid, millega edendatakse äriinvesteeringuid ressursitõhususse, ning keskkonnahoidlikku majanduskasvu stimuleeritakse innovatsiooni edendavate meetmete kaudu; |
| --- | --- |

b)

liidu majanduse kõigi peamiste sektorite kogu keskkonnamõju on oluliselt vähendatud, ressursitõhusust on suurendatud ning kehtestatud on võrdlus- ja mõõtmismeetodid. Kehtestatud on turu- ja poliitikastiimulid, millega edendatakse äriinvesteeringuid ressursitõhususse, ning keskkonnahoidlikku majanduskasvu stimuleeritakse innovatsiooni edendavate meetmete kaudu;

| c) | struktuurimuutused tootmise, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas, samuti tarbimisharjumustes ja elustiilis on vähendanud tootmise ja tarbimise kogu keskkonnamõju, eriti toidu- ja elamusektoris ning liikuvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

struktuurimuutused tootmise, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas, samuti tarbimisharjumustes ja elustiilis on vähendanud tootmise ja tarbimise kogu keskkonnamõju, eriti toidu- ja elamusektoris ning liikuvuse valdkonnas;

| d) | jäätmeid käsitletakse turvaliselt ressursina ning selleks, et vältida kahju tervisele ja keskkonnale, on jäätmeteke absoluutarvudes ja jäätmeteke isiku kohta vähenenud ning prügilasse ladestamine on piiratud jäätmejääkidega (st ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega), võttes arvesse prügilaid käsitleva direktiivi (55) artikli 5 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisi ja energiat lubatakse toota ainult ringlusse mittevõetavatest materjalidest, võttes arvesse jäätmete raamdirektiivi (56) artikli 4 lõiget 2; |
| --- | --- |

d)

jäätmeid käsitletakse turvaliselt ressursina ning selleks, et vältida kahju tervisele ja keskkonnale, on jäätmeteke absoluutarvudes ja jäätmeteke isiku kohta vähenenud ning prügilasse ladestamine on piiratud jäätmejääkidega (st ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega), võttes arvesse prügilaid käsitleva direktiivi (55) artikli 5 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisi ja energiat lubatakse toota ainult ringlusse mittevõetavatest materjalidest, võttes arvesse jäätmete raamdirektiivi (56) artikli 4 lõiget 2;

| e) | liidu veevarudele avaldatav surve on ära hoitud või märksa väiksem. |
| --- | --- |

e)

liidu veevarudele avaldatav surve on ära hoitud või märksa väiksem.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | täielikult rakendada kliima- ja energiapaketti ning kiiremas korras kokku leppida liidu kliima- ja energiapoliitika raamistikus ajavahemikuks pärast 2030. aastat, võttes nõuetekohaselt arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kõige hilisemat hindamisaruannet, vähese CO2-heitega majanduse edenemiskavas sätestatud esialgseid vahe-eesmärke ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ja muudes asjakohastes protsessides toimunud muutusi; |
| --- | --- |

i)

täielikult rakendada kliima- ja energiapaketti ning kiiremas korras kokku leppida liidu kliima- ja energiapoliitika raamistikus ajavahemikuks pärast 2030. aastat, võttes nõuetekohaselt arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kõige hilisemat hindamisaruannet, vähese CO2-heitega majanduse edenemiskavas sätestatud esialgseid vahe-eesmärke ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ja muudes asjakohastes protsessides toimunud muutusi;

| ii) | üldistada parimate võimalike tehnikate kohaldamist tööstusheidete direktiivi raames ja rohkem pingutada selleks, et võetaks kasutusele tärkavad uuenduslikud tehnoloogiad, protsessid ja teenused; |
| --- | --- |

ii)

üldistada parimate võimalike tehnikate kohaldamist tööstusheidete direktiivi raames ja rohkem pingutada selleks, et võetaks kasutusele tärkavad uuenduslikud tehnoloogiad, protsessid ja teenused;

| iii) | anda hoogu avaliku ja erasektori teadus- ja innovatsioonipingutustele, mida on vaja innovatiivsete tehnoloogiate, süsteemide ja ärimudelite kasutuselevõtuks, millega kiirendatakse üleminekut vähese CO2-heitega ressursitõhusale, ohutule ja säästvale majandusele ja vähendatakse üleminekukulu. Arendada edasi ökoinnovatsiooni tegevuskavas esitatud käsitust, teha kindlaks innovatsiooni hoogustamise ja süsteemi muutmise prioriteedid, edendada keskkonnahoidlike tehnoloogiate turuosa liidus ja suurendada Euroopa ökomajanduse konkurentsivõimet. Kehtestada näitajad ning realistlikud ja saavutatavad ressursitõhususe eesmärgid; |
| --- | --- |

iii)

anda hoogu avaliku ja erasektori teadus- ja innovatsioonipingutustele, mida on vaja innovatiivsete tehnoloogiate, süsteemide ja ärimudelite kasutuselevõtuks, millega kiirendatakse üleminekut vähese CO2-heitega ressursitõhusale, ohutule ja säästvale majandusele ja vähendatakse üleminekukulu. Arendada edasi ökoinnovatsiooni tegevuskavas esitatud käsitust, teha kindlaks innovatsiooni hoogustamise ja süsteemi muutmise prioriteedid, edendada keskkonnahoidlike tehnoloogiate turuosa liidus ja suurendada Euroopa ökomajanduse konkurentsivõimet. Kehtestada näitajad ning realistlikud ja saavutatavad ressursitõhususe eesmärgid;

| iv) | töötada 2015. aastaks välja mõõtmis- ja võrdlusmetoodikad maa, süsiniku, vee ja materjalide ressursitõhusa kasutuse kohta ning hinnata põhinäitaja ja -eesmärgi Euroopa poolaastaprotsessi lisamise asjakohasust; |
| --- | --- |

iv)

töötada 2015. aastaks välja mõõtmis- ja võrdlusmetoodikad maa, süsiniku, vee ja materjalide ressursitõhusa kasutuse kohta ning hinnata põhinäitaja ja -eesmärgi Euroopa poolaastaprotsessi lisamise asjakohasust;

| v) | rajada säästvale tootmisele ja tarbimisele ühtsem poliitikaraamistik, koondades vajaduse korral kehtivad õigusaktid sidusasse õigusraamistikku. Vaadata läbi tooteid käsitlevad õigusaktid, et parandada toodete keskkonnatoimet ja ressursitõhusust kogu nende olelusringi jooksul. Ergutada tarbijate nõudlust keskkonnahoidlike toodete ja teenuste järele poliitika kaudu, mis edendab nende kättesaadavust, taskukohasust, funktsionaalsust ja atraktiivsust. Kehtestada näitajad ning seada realistlikud ja saavutatavad sihtmärgid tarbimise kogumõju vähendamiseks; |
| --- | --- |

v)

rajada säästvale tootmisele ja tarbimisele ühtsem poliitikaraamistik, koondades vajaduse korral kehtivad õigusaktid sidusasse õigusraamistikku. Vaadata läbi tooteid käsitlevad õigusaktid, et parandada toodete keskkonnatoimet ja ressursitõhusust kogu nende olelusringi jooksul. Ergutada tarbijate nõudlust keskkonnahoidlike toodete ja teenuste järele poliitika kaudu, mis edendab nende kättesaadavust, taskukohasust, funktsionaalsust ja atraktiivsust. Kehtestada näitajad ning seada realistlikud ja saavutatavad sihtmärgid tarbimise kogumõju vähendamiseks;

| vi) | töötada välja keskkonnahoidlikele töökohtadele suunatud koolitusprogrammid; |
| --- | --- |

vi)

töötada välja keskkonnahoidlikele töökohtadele suunatud koolitusprogrammid;

| vii) | suurendada pingutusi olemasolevate eesmärkide saavutamiseks ja vaadata läbi keskkonnahoidliku riigihanke käsitus, sh selle reguleerimisala, et suurendada selle tulemuslikkust. Luua liidu ettevõtjate jaoks keskkonnahoidlike tellijate võrgustik; |
| --- | --- |

vii)

suurendada pingutusi olemasolevate eesmärkide saavutamiseks ja vaadata läbi keskkonnahoidliku riigihanke käsitus, sh selle reguleerimisala, et suurendada selle tulemuslikkust. Luua liidu ettevõtjate jaoks keskkonnahoidlike tellijate võrgustik;

| viii) | rakendada täielikult liidu jäätmealaseid õigusakte. Selline rakendamine hõlmab jäätmehierarhia kohaldamist vastavalt jäätmete raamdirektiivile ja turupõhiste instrumentide ja muude meetmete tõhusat kasutamist selle tagamiseks, et: 1) prügilasse ladestamine on piiratud jäätmejääkidega (st ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega), võttes arvesse prügilaid käsitleva direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisi; 2) tagada, et jäätmetest energia tootmist lubatakse ainult ringlusse mittevõetavatest materjalidest, võttes arvesse jäätmete raamdirektiivi artikli 4 lõiget 2; 3) ringlussevõetud jäätmeid kasutatakse liidus tooraine peamise ja usaldusväärse allikana, töötades välja mittetoksilised materjalitsüklid; 4) ohtlikke jäätmeid käideldakse turvaliselt ja nende teket vähendatakse; 5) ebaseaduslik jäätmevedu juuritakse tänu rangele kontrollile välja ja 6) toidujäätmeid vähendatakse. Kehtivad toote- ja jäätmealased õigusaktid vaadatakse läbi, sh asjakohaste jäätmedirektiivide põhieesmärgid ressursitõhusa Euroopa tegevuskava valguses, et liikuda ringmajanduse poole; ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu tõkked liidu turul kõrvaldatakse. Teadlikkuse tõstmiseks ja jäätmepoliitika mõistmiseks ning käitumise muutmiseks on vaja teabekampaaniaid avalikkusele; |
| --- | --- |

viii)

rakendada täielikult liidu jäätmealaseid õigusakte. Selline rakendamine hõlmab jäätmehierarhia kohaldamist vastavalt jäätmete raamdirektiivile ja turupõhiste instrumentide ja muude meetmete tõhusat kasutamist selle tagamiseks, et: 1) prügilasse ladestamine on piiratud jäätmejääkidega (st ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmetega), võttes arvesse prügilaid käsitleva direktiivi artikli 5 lõikes 2 sätestatud edasilükkamisi; 2) tagada, et jäätmetest energia tootmist lubatakse ainult ringlusse mittevõetavatest materjalidest, võttes arvesse jäätmete raamdirektiivi artikli 4 lõiget 2; 3) ringlussevõetud jäätmeid kasutatakse liidus tooraine peamise ja usaldusväärse allikana, töötades välja mittetoksilised materjalitsüklid; 4) ohtlikke jäätmeid käideldakse turvaliselt ja nende teket vähendatakse; 5) ebaseaduslik jäätmevedu juuritakse tänu rangele kontrollile välja ja 6) toidujäätmeid vähendatakse. Kehtivad toote- ja jäätmealased õigusaktid vaadatakse läbi, sh asjakohaste jäätmedirektiivide põhieesmärgid ressursitõhusa Euroopa tegevuskava valguses, et liikuda ringmajanduse poole; ja keskkonnahoidliku ringlussevõtu tõkked liidu turul kõrvaldatakse. Teadlikkuse tõstmiseks ja jäätmepoliitika mõistmiseks ning käitumise muutmiseks on vaja teabekampaaniaid avalikkusele;

| ix) | parandada veekasutuse tõhusust, seades ja jälgides eesmärke valgala tasandil ühise rakendusstrateegia protsessi raames väljatöötatava veetõhususe eesmärkide ühise metoodika alusel, kasutades selliseid turumehhanisme nagu veehinna määramine, mis on sätestatud vee raamdirektiivi artiklis 9 ja, kui see on asjakohane, muid turumeetmeid. Töötada välja käsitused puhastatud reovee kasutamise kohta. |
| --- | --- |

ix)

parandada veekasutuse tõhusust, seades ja jälgides eesmärke valgala tasandil ühise rakendusstrateegia protsessi raames väljatöötatava veetõhususe eesmärkide ühise metoodika alusel, kasutades selliseid turumehhanisme nagu veehinna määramine, mis on sätestatud vee raamdirektiivi artiklis 9 ja, kui see on asjakohane, muid turumeetmeid. Töötada välja käsitused puhastatud reovee kasutamise kohta.

Esmatähtis eesmärk nr 3:   kaitsta liidu kodanikke keskkonnaga seotud surve ning nende tervisele ja heaolule avalduvate riskide eest

| 44. | Liidu keskkonnaalased õigusaktid on toonud märkimisväärset kasu rahvatervisele ja heaolule. Veereostus, õhusaaste ja kemikaalid jäävad liidus siiski peamisteks üldisteks keskkonnaprobleemideks (57). Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustavad keskkonnastressorid 53 Euroopa riigis 15–20 % kõikidest surmajuhtumitest (58). OECD sõnul on linnaõhusaaste 2050. aastaks peamine keskkonnast tingitud surmapõhjus maailmas. |
| --- | --- |

44.

Liidu keskkonnaalased õigusaktid on toonud märkimisväärset kasu rahvatervisele ja heaolule. Veereostus, õhusaaste ja kemikaalid jäävad liidus siiski peamisteks üldisteks keskkonnaprobleemideks (57). Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul põhjustavad keskkonnastressorid 53 Euroopa riigis 15–20 % kõikidest surmajuhtumitest (58). OECD sõnul on linnaõhusaaste 2050. aastaks peamine keskkonnast tingitud surmapõhjus maailmas.

| 45. | Suur osa liidu rahvastikust puutub kokku õhusaaste, sh siseruumide õhu saaste tasemetega, mis ületavad WHO soovitatud piirväärtusi (59). Näiteks on kohalikud kivisöel töötavad küttesüsteemid ning sisepõlemismootorid ja rajatised mutageensete ja kantserogeensete polüaromaatsete süsivesinike ning tahkete osakeste (PM 10, PM2.5 ja PM1) ohtlike heidete oluliseks allikaks. Meetmeid on vaja eelkõige piirkondades, nt linnades, kus inimesed, eriti tundlikud ja vähekindlustatud ühiskonnarühmad, ning ökosüsteemid puutuvad kokku kõrgete saastetasemetega. Kõigile tervisliku keskkonna tagamiseks tuleks kohalikke meetmeid täiendada asjakohase poliitikaga nii riiklikul kui ka liidu tasandil. |
| --- | --- |

45.

Suur osa liidu rahvastikust puutub kokku õhusaaste, sh siseruumide õhu saaste tasemetega, mis ületavad WHO soovitatud piirväärtusi (59). Näiteks on kohalikud kivisöel töötavad küttesüsteemid ning sisepõlemismootorid ja rajatised mutageensete ja kantserogeensete polüaromaatsete süsivesinike ning tahkete osakeste (PM 10, PM2.5 ja PM1) ohtlike heidete oluliseks allikaks. Meetmeid on vaja eelkõige piirkondades, nt linnades, kus inimesed, eriti tundlikud ja vähekindlustatud ühiskonnarühmad, ning ökosüsteemid puutuvad kokku kõrgete saastetasemetega. Kõigile tervisliku keskkonna tagamiseks tuleks kohalikke meetmeid täiendada asjakohase poliitikaga nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

| 46. | Rahuldava kvaliteediga vee kättesaadavus on jätkuvalt probleemne mitmes liidu maapiirkonnas. Samas toob Euroopa suplusvee hea kvaliteedi tagamine kasu nii inimeste tervisele kui ka liidu turismitööstusele. Üha sagedamini esinevate üleujutuste ja põudade kahjulikud tagajärjed inimeste tervisele ja majandustegevusele on osaliselt tingitud muutustest veeringes ja maakasutuses. |
| --- | --- |

46.

Rahuldava kvaliteediga vee kättesaadavus on jätkuvalt probleemne mitmes liidu maapiirkonnas. Samas toob Euroopa suplusvee hea kvaliteedi tagamine kasu nii inimeste tervisele kui ka liidu turismitööstusele. Üha sagedamini esinevate üleujutuste ja põudade kahjulikud tagajärjed inimeste tervisele ja majandustegevusele on osaliselt tingitud muutustest veeringes ja maakasutuses.

| 47. | Kehtiva poliitika täies mahus rakendamise ebaõnnestumine takistab liitu täitmast piisavaid õhu ja vee kvaliteedistandardeid. Liit ajakohastab eesmärgid kooskõlas viimaste teaduslike saavutustega ning püüab aktiivsemalt tagada sünergiat muude poliitikaeesmärkidega sellistes valdkondades nagu kliimamuutus, liikuvus ja transport, elurikkus ning mere- ja maismaakeskkond. Näiteks teatavate õhusaasteainete, sealhulgas lühiealiste kliimamõjuga saasteainete vähendamine võib aidata suuresti kaasa kliimamuutuse leevendamisele. Edasisest tööst selles suunas antakse teada liidu õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ulatusliku läbivaatamise kaudu ja Euroopa veevarude kaitsmise kava rakendamisega. |
| --- | --- |

47.

Kehtiva poliitika täies mahus rakendamise ebaõnnestumine takistab liitu täitmast piisavaid õhu ja vee kvaliteedistandardeid. Liit ajakohastab eesmärgid kooskõlas viimaste teaduslike saavutustega ning püüab aktiivsemalt tagada sünergiat muude poliitikaeesmärkidega sellistes valdkondades nagu kliimamuutus, liikuvus ja transport, elurikkus ning mere- ja maismaakeskkond. Näiteks teatavate õhusaasteainete, sealhulgas lühiealiste kliimamõjuga saasteainete vähendamine võib aidata suuresti kaasa kliimamuutuse leevendamisele. Edasisest tööst selles suunas antakse teada liidu õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ulatusliku läbivaatamise kaudu ja Euroopa veevarude kaitsmise kava rakendamisega.

| 48. | Prioriteediks jääb saasteprobleemiga tegelemine selle tekkekohal ning tööstusheidete direktiivi rakendamine vähendab veelgi peamistest tööstussektoritest tulenevaid heiteid. Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskavas kehtestatud sihtide saavutamine toob kaasa säästvama liikuvuse liidus, tegeledes seega põhilise müra- ja kohaliku õhusaaste allikaga. |
| --- | --- |

48.

Prioriteediks jääb saasteprobleemiga tegelemine selle tekkekohal ning tööstusheidete direktiivi rakendamine vähendab veelgi peamistest tööstussektoritest tulenevaid heiteid. Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskavas kehtestatud sihtide saavutamine toob kaasa säästvama liikuvuse liidus, tegeledes seega põhilise müra- ja kohaliku õhusaaste allikaga.

| 49. | Olemasolevatest andmetest pikaajalise keskmise kokkupuute kohta nähtub, et 65 % Euroopa suurlinnapiirkondade elanikest puutub kokku kõrge müratasemega (60) ja enam kui 20 % puutub kokku sellisel tasemel öise müraga, millega seoses ilmneb sageli negatiivne mõju tervisele. |
| --- | --- |

49.

Olemasolevatest andmetest pikaajalise keskmise kokkupuute kohta nähtub, et 65 % Euroopa suurlinnapiirkondade elanikest puutub kokku kõrge müratasemega (60) ja enam kui 20 % puutub kokku sellisel tasemel öise müraga, millega seoses ilmneb sageli negatiivne mõju tervisele.

| 50. | Kemikaale käsitlevate horisontaalsete õigusaktidega (REACH (61) ning klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrused), (62) samuti biotsiide (63) ja taimekaitsevahendeid (64) käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud alused inimtervise ja keskkonna kaitseks, nendega tagatakse ettevõtjate jaoks stabiilsus ja prognoositavus ning edendatakse loomkatsetele alternatiivsete katsemeetodite arendamist. Siiani on siiski ebaselge, millist kogumõju avaldavad inimtervisele ja keskkonnale eri kemikaalide kombinatsioonid (segud), nanomaterjalid, sisesekretsioonisüsteemi ehk hormoonsüsteemi kahjustavad kemikaalid (sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad) ning toodetes kasutatavad kemikaalid. Uuringutest nähtub, et mõningatel kemikaalidel on selline sisesekretsioonisüsteemi kahjustav mõju, et isegi nende väga väikesed kogused võivad kahjustada inimtervist ja keskkonda, sealhulgas näiteks laste arengut, mistõttu tuleks selliste mõjude puhul kaaluda ennetusmeetmete rakendamist.
  Seda arvestades tuleks teha rohkem pingutusi selle tagamiseks, et aastaks 2020 kantaks kõik asjaomased väga ohtlikud ained, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad ained REACHi kandidaatainete loetellu. Nende probleemidega tuleb tegeleda, eriti kui liit tahab saavutada 2002. aastal maailma säästva arengu tippkohtumisel kokku lepitud, Rio+20 konverentsil taaskinnitatud ja ka kemikaalide rahvusvahelise käitlemise strateegilise lähenemisviisi eesmärkidena kinnitatud eesmärke, et 2020. aastaks oleksid kemikaalide olulised kahjulikud mõjud inimtervisele ja keskkonnale viidud miinimumini ning et tegeleda uute ja esilekerkivate küsimuste ja probleemidega tulemuslikul, tõhusal, ühtsel ja kooskõlastatud viisil.
  Liit arendab edasi ja rakendab käsitlusi, mis võimaldavad käsitleda kõigis asjaomastes liidu õigusaktides kemikaalide kombineeritud mõjuga ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega seotud ohutusküsimusi. Eelkõige töötab liit välja ühtlustatud ohupõhised kriteeriumid sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratlemiseks. Lisaks töötab liit välja tervikliku lähenemisviisi ohtlike ainete, sealhulgas toodetes kasutatavate kemikaalidega kokkupuutumise viimiseks miinimumini. Nanomaterjalide ja samalaadsete omadustega materjalide ohutut ja säästvat kasutamist käsitletakse osana ulatuslikust lähenemisviisist, mis hõlmab riskihindamist ja -juhtimist, teavet ja seiret. Muret tekitab ka selliste materjalide võimalik mõju inimtervisele ja keskkonnale, mis sisaldavad sellise suurusega osakesi, mis ei kuulu nanomaterjalide mõiste alla, kuid millel võivad olla nanomaterjalidega sarnased omadused. Seda küsimust tuleks lähemalt käsitleda komisjoni 2014. aastaks kavandatud nanomaterjalide mõiste läbivaatamise käigus, hinnates seniseid kogemusi ning teaduse ja tehnika arengut. Kõigi nende lähenemisviisidega suurendatakse teadmusbaasi kemikaalidest ning luuakse prognoositav raamistik, millega edendatakse säästvamate lahenduste arendamist. |
| --- | --- |

50.

Kemikaale käsitlevate horisontaalsete õigusaktidega (REACH (61) ning klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrused), (62) samuti biotsiide (63) ja taimekaitsevahendeid (64) käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud alused inimtervise ja keskkonna kaitseks, nendega tagatakse ettevõtjate jaoks stabiilsus ja prognoositavus ning edendatakse loomkatsetele alternatiivsete katsemeetodite arendamist. Siiani on siiski ebaselge, millist kogumõju avaldavad inimtervisele ja keskkonnale eri kemikaalide kombinatsioonid (segud), nanomaterjalid, sisesekretsioonisüsteemi ehk hormoonsüsteemi kahjustavad kemikaalid (sisesekretsioonisüsteemi kahjustajad) ning toodetes kasutatavad kemikaalid. Uuringutest nähtub, et mõningatel kemikaalidel on selline sisesekretsioonisüsteemi kahjustav mõju, et isegi nende väga väikesed kogused võivad kahjustada inimtervist ja keskkonda, sealhulgas näiteks laste arengut, mistõttu tuleks selliste mõjude puhul kaaluda ennetusmeetmete rakendamist.

Seda arvestades tuleks teha rohkem pingutusi selle tagamiseks, et aastaks 2020 kantaks kõik asjaomased väga ohtlikud ained, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad ained REACHi kandidaatainete loetellu. Nende probleemidega tuleb tegeleda, eriti kui liit tahab saavutada 2002. aastal maailma säästva arengu tippkohtumisel kokku lepitud, Rio+20 konverentsil taaskinnitatud ja ka kemikaalide rahvusvahelise käitlemise strateegilise lähenemisviisi eesmärkidena kinnitatud eesmärke, et 2020. aastaks oleksid kemikaalide olulised kahjulikud mõjud inimtervisele ja keskkonnale viidud miinimumini ning et tegeleda uute ja esilekerkivate küsimuste ja probleemidega tulemuslikul, tõhusal, ühtsel ja kooskõlastatud viisil.

Liit arendab edasi ja rakendab käsitlusi, mis võimaldavad käsitleda kõigis asjaomastes liidu õigusaktides kemikaalide kombineeritud mõjuga ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega seotud ohutusküsimusi. Eelkõige töötab liit välja ühtlustatud ohupõhised kriteeriumid sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate määratlemiseks. Lisaks töötab liit välja tervikliku lähenemisviisi ohtlike ainete, sealhulgas toodetes kasutatavate kemikaalidega kokkupuutumise viimiseks miinimumini. Nanomaterjalide ja samalaadsete omadustega materjalide ohutut ja säästvat kasutamist käsitletakse osana ulatuslikust lähenemisviisist, mis hõlmab riskihindamist ja -juhtimist, teavet ja seiret. Muret tekitab ka selliste materjalide võimalik mõju inimtervisele ja keskkonnale, mis sisaldavad sellise suurusega osakesi, mis ei kuulu nanomaterjalide mõiste alla, kuid millel võivad olla nanomaterjalidega sarnased omadused. Seda küsimust tuleks lähemalt käsitleda komisjoni 2014. aastaks kavandatud nanomaterjalide mõiste läbivaatamise käigus, hinnates seniseid kogemusi ning teaduse ja tehnika arengut. Kõigi nende lähenemisviisidega suurendatakse teadmusbaasi kemikaalidest ning luuakse prognoositav raamistik, millega edendatakse säästvamate lahenduste arendamist.

| 51. | Samas võib biotoorainetel põhinevate toodete, kemikaalide ja materjalide kasvav turg pakkuda eeliseid, nagu väiksem kasvuhoonegaaside heide ning uued turuvõimalused, kuid tuleb jälgida, et nende toodete terve olelusring oleks säästev ega hoogustaks konkurentsi maa ja vee pärast ega suurendaks heitetasemeid. |
| --- | --- |

51.

Samas võib biotoorainetel põhinevate toodete, kemikaalide ja materjalide kasvav turg pakkuda eeliseid, nagu väiksem kasvuhoonegaaside heide ning uued turuvõimalused, kuid tuleb jälgida, et nende toodete terve olelusring oleks säästev ega hoogustaks konkurentsi maa ja vee pärast ega suurendaks heitetasemeid.

| 52. | Kliimamuutus süvendab veelgi keskkonnaprobleeme, põhjustades pikaajalisi põuaperioode ja kuumalaineid, üleujutusi, torme, metsatulekahjusid, pinnase- ja rannikuerosiooni ning uusi ja virulentsemaid haigusi inimestel, samuti looma- või taimehaigusi. Vaja on sihipäraseid meetmeid, et tagada liidu piisav ettevalmistus, et tegeleda survetegurite ja muutustega, mis tulenevad kliimamuutusest, ning tugevdada keskkonna, majanduse ja ühiskonna vastupidavust. Kuna kliimamuutus mõjutab mitmeid sektoreid ja seda üha enam, tuleb kohanemise ja katastroofiriski juhtimise küsimused suuremal määral integreerida liidu poliitikavaldkondadesse. |
| --- | --- |

52.

Kliimamuutus süvendab veelgi keskkonnaprobleeme, põhjustades pikaajalisi põuaperioode ja kuumalaineid, üleujutusi, torme, metsatulekahjusid, pinnase- ja rannikuerosiooni ning uusi ja virulentsemaid haigusi inimestel, samuti looma- või taimehaigusi. Vaja on sihipäraseid meetmeid, et tagada liidu piisav ettevalmistus, et tegeleda survetegurite ja muutustega, mis tulenevad kliimamuutusest, ning tugevdada keskkonna, majanduse ja ühiskonna vastupidavust. Kuna kliimamuutus mõjutab mitmeid sektoreid ja seda üha enam, tuleb kohanemise ja katastroofiriski juhtimise küsimused suuremal määral integreerida liidu poliitikavaldkondadesse.

| 53. | Lisaks võivad ökoloogilist ja klimaatilist vastupanuvõimet suurendavad meetmed, nt ökosüsteemi taastamine ja keskkonnahoidlik taristu, tuua suurt sotsiaalmajanduslikku kasu, sealhulgas rahvatervisele. Sünergiaid ja võimalikke kompromisse kliima- ja muude keskkonnaeesmärkide (nt õhukvaliteet) vahel on vaja piisavalt juhtida. Näiteks üleminek madalama CO2-heitega kütustele kliima- või varustuskindluse kaalutlustel võib oluliselt suurendada tahkete osakeste ja ohtlike ainete heitkoguseid, eriti kui puuduvad sobivad puhastustehnoloogiad. |
| --- | --- |

53.

Lisaks võivad ökoloogilist ja klimaatilist vastupanuvõimet suurendavad meetmed, nt ökosüsteemi taastamine ja keskkonnahoidlik taristu, tuua suurt sotsiaalmajanduslikku kasu, sealhulgas rahvatervisele. Sünergiaid ja võimalikke kompromisse kliima- ja muude keskkonnaeesmärkide (nt õhukvaliteet) vahel on vaja piisavalt juhtida. Näiteks üleminek madalama CO2-heitega kütustele kliima- või varustuskindluse kaalutlustel võib oluliselt suurendada tahkete osakeste ja ohtlike ainete heitkoguseid, eriti kui puuduvad sobivad puhastustehnoloogiad.

| 54. | Selleks et kaitsta liidu kodanikke keskkonnaga seotud surve ning nende tervist ja heaolu ähvardavate riskide eest, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | välisõhu kvaliteet on liidus märkimisväärselt paranenud ning läheneb WHO soovitatud näitajatele; samal ajal on asjaomastele WHO suunistele tuginedes parandatud ka siseruumide õhu kvaliteeti; |
| --- | --- | --- |

54.

Selleks et kaitsta liidu kodanikke keskkonnaga seotud surve ning nende tervist ja heaolu ähvardavate riskide eest, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

välisõhu kvaliteet on liidus märkimisväärselt paranenud ning läheneb WHO soovitatud näitajatele; samal ajal on asjaomastele WHO suunistele tuginedes parandatud ka siseruumide õhu kvaliteeti;

| b) | mürasaaste on liidus märkimisväärselt vähenenud ning läheneb WHO soovitatud näitajatele; |
| --- | --- |

b)

mürasaaste on liidus märkimisväärselt vähenenud ning läheneb WHO soovitatud näitajatele;

| c) | tänu kõrgetele standarditele on kõikjal liidus puhas joogi- ja suplusvesi; |
| --- | --- |

c)

tänu kõrgetele standarditele on kõikjal liidus puhas joogi- ja suplusvesi;

| d) | kõigis asjakohastes liidu õigusaktides käsitletakse tõhusalt kemikaalide kombineeritud mõju ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega seotud ohuprobleeme ning hinnatakse ja vähendatakse keskkonna- ja terviseriske, eriti kui see puudutab lapsi, seoses ohtlike ainete, sealhulgas kemikaalide kasutamisega toodetes. Määratakse kindlaks pikaajalised meetmed mittetoksilise keskkonna eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

d)

kõigis asjakohastes liidu õigusaktides käsitletakse tõhusalt kemikaalide kombineeritud mõju ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega seotud ohuprobleeme ning hinnatakse ja vähendatakse keskkonna- ja terviseriske, eriti kui see puudutab lapsi, seoses ohtlike ainete, sealhulgas kemikaalide kasutamisega toodetes. Määratakse kindlaks pikaajalised meetmed mittetoksilise keskkonna eesmärgi saavutamiseks;

| e) | taimekaitsevahendite kasutamine ei kahjusta inimeste tervist ega avalda keskkonnale soovimatut mõju, ning neid kasutatakse säästvalt; |
| --- | --- |

e)

taimekaitsevahendite kasutamine ei kahjusta inimeste tervist ega avalda keskkonnale soovimatut mõju, ning neid kasutatakse säästvalt;

| f) | nanomaterjalide ja nendega sarnaste omadustega materjalidega seotud ohutusküsimustega tegeletakse tõhusalt erinevates õigusvaldkondades ühtsel viisil; |
| --- | --- |

f)

nanomaterjalide ja nendega sarnaste omadustega materjalidega seotud ohutusküsimustega tegeletakse tõhusalt erinevates õigusvaldkondades ühtsel viisil;

| g) | on toimunud otsustav edasiminek kliimamuutuse mõjudega kohanemisel. |
| --- | --- |

g)

on toimunud otsustav edasiminek kliimamuutuse mõjudega kohanemisel.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | rakendada ajakohastatud liidu õhukvaliteedipoliitikat, mis on viidud vastavusse värskeimate teaduslike andmetega, ning välja töötada ja rakendada meetmeid õhusaaste vähendamiseks tekkekohas, võttes arvesse välis- ja siseõhu saasteallikate erinevusi; |
| --- | --- |

i)

rakendada ajakohastatud liidu õhukvaliteedipoliitikat, mis on viidud vastavusse värskeimate teaduslike andmetega, ning välja töötada ja rakendada meetmeid õhusaaste vähendamiseks tekkekohas, võttes arvesse välis- ja siseõhu saasteallikate erinevusi;

| ii) | rakendada ajakohastatud liidu mürapoliitikat, mis on viidud vastavusse värskeimate teaduslike andmetega, ning meetmeid müra vähendamiseks tekkekohas, sealhulgas linnaplaneerimist parandades; |
| --- | --- |

ii)

rakendada ajakohastatud liidu mürapoliitikat, mis on viidud vastavusse värskeimate teaduslike andmetega, ning meetmeid müra vähendamiseks tekkekohas, sealhulgas linnaplaneerimist parandades;

| iii) | suurendada jõupingutusi vee raamdirektiivi, suplusvee direktiivi (65) ja joogiveedirektiivi (66) rakendamiseks, eriti väikeste joogiveevarude korral; |
| --- | --- |

iii)

suurendada jõupingutusi vee raamdirektiivi, suplusvee direktiivi (65) ja joogiveedirektiivi (66) rakendamiseks, eriti väikeste joogiveevarude korral;

| iv) | jätkata REACHi rakendamist, et tagada inimtervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning kemikaalide vaba ringlus siseturul, ning tugevdada seejuures innovatsiooni ja konkurentsivõimet, pidades silmas VKEde erivajadusi. Töötada 2018. aastaks välja liidu mittetoksilise keskkonna strateegia, mis soosib innovatsiooni ja säästvate asendusainete, sealhulgas kemikaalivabade lahenduste väljatöötamist, tuginedes 2015. aastal võetavatele horisontaalsetele meetmetele, et tagada: 1) toodetavate nanomaterjalide ja nendega sarnaste omadustega materjalide ohutus; 2) minimaalne kokkupuude sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega; 3) asjakohased reguleerimisviisid, et tegeleda kemikaalide kombineeritud mõjuga, ning 4) toodetes (sh importtoodetes) kasutatavate kemikaalidega kokkupuute vähendamine, et edendada mittetoksilisi materjalitsükleid ja vähendada kahjulike ainetega kokkupuudet siseruumides; |
| --- | --- |

iv)

jätkata REACHi rakendamist, et tagada inimtervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning kemikaalide vaba ringlus siseturul, ning tugevdada seejuures innovatsiooni ja konkurentsivõimet, pidades silmas VKEde erivajadusi. Töötada 2018. aastaks välja liidu mittetoksilise keskkonna strateegia, mis soosib innovatsiooni ja säästvate asendusainete, sealhulgas kemikaalivabade lahenduste väljatöötamist, tuginedes 2015. aastal võetavatele horisontaalsetele meetmetele, et tagada: 1) toodetavate nanomaterjalide ja nendega sarnaste omadustega materjalide ohutus; 2) minimaalne kokkupuude sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega; 3) asjakohased reguleerimisviisid, et tegeleda kemikaalide kombineeritud mõjuga, ning 4) toodetes (sh importtoodetes) kasutatavate kemikaalidega kokkupuute vähendamine, et edendada mittetoksilisi materjalitsükleid ja vähendada kahjulike ainetega kokkupuudet siseruumides;

| v) | jälgida biotsiidide ja taimekaitsevahendite säästvat kasutamist reguleerivate liidu õigusaktide rakendamist ning vajaduse korral nende sätted läbi vaadata ja ajakohastada vastavalt värskeimatele teadussaavutustele; |
| --- | --- |

v)

jälgida biotsiidide ja taimekaitsevahendite säästvat kasutamist reguleerivate liidu õigusaktide rakendamist ning vajaduse korral nende sätted läbi vaadata ja ajakohastada vastavalt värskeimatele teadussaavutustele;

| vi) | leppida kokku ja rakendada kliimamuutustega kohanemist käsitlevat ELi strateegiat, sealhulgas integreerida kliimamuutusega kohanemise ja katastroofiriski juhtimise küsimused peamistesse liidu poliitikaalgatustesse ja sektoritesse. |
| --- | --- |

vi)

leppida kokku ja rakendada kliimamuutustega kohanemist käsitlevat ELi strateegiat, sealhulgas integreerida kliimamuutusega kohanemise ja katastroofiriski juhtimise küsimused peamistesse liidu poliitikaalgatustesse ja sektoritesse.

TUGIRAAMISTIK

| 55. | Ülaltoodud esmatähtsate temaatiliste eesmärkide saavutamiseks on vaja tugiraamistikku, mis toetaks tõhusat tegevust. Meetmeid võetakse käesoleva tugiraamistiku nelja põhisamba tugevdamiseks: et parandada kõikides valdkondades liidu keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist; parandada keskkonnapoliitika aluseks olevaid teaduslikke teadmisi ja tõendusbaasi; tagada investeeringud ja luua õiged stiimulid keskkonnakaitseks; ning parandada keskkonna integreerimist ja poliitilist ühtsust nii keskkonnapoliitika raames kui keskkonnapoliitika ja muude valdkondade poliitika vahel. Nimetatud horisontaalsed meetmed toovad liidu keskkonnapoliitikale kasu väljaspool seitsmenda keskkonnaprogrammi kohaldamisala ja ajakava. |
| --- | --- |

55.

Ülaltoodud esmatähtsate temaatiliste eesmärkide saavutamiseks on vaja tugiraamistikku, mis toetaks tõhusat tegevust. Meetmeid võetakse käesoleva tugiraamistiku nelja põhisamba tugevdamiseks: et parandada kõikides valdkondades liidu keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist; parandada keskkonnapoliitika aluseks olevaid teaduslikke teadmisi ja tõendusbaasi; tagada investeeringud ja luua õiged stiimulid keskkonnakaitseks; ning parandada keskkonna integreerimist ja poliitilist ühtsust nii keskkonnapoliitika raames kui keskkonnapoliitika ja muude valdkondade poliitika vahel. Nimetatud horisontaalsed meetmed toovad liidu keskkonnapoliitikale kasu väljaspool seitsmenda keskkonnaprogrammi kohaldamisala ja ajakava.

Esmatähtis eesmärk nr 4:   saada maksimaalset kasu liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tänu nende paremale rakendamisele

| 56. | Peale olulise kasu inimtervisele ja keskkonnale on praegu rakendatavatest liidus keskkonnaalastest õigusaktidest saadav kasu kolmekordne: luuakse võrdsed võimalused siseturul tegutsevatele ettevõtjatele, soodustatakse innovatsiooni ning edendatakse mitmes sektoris esimese tegutseja eeliseid Euroopa ettevõtjate jaoks. Seevastu on õigusaktide rakendamata jätmise kulud, sealhulgas rikkumismenetlustega seotud kulud suured ja neid hinnatakse laias laastus ligikaudu 50 miljardile eurole aastas (67). Ainuüksi 2009. aastal oli pooleli 451 liidus keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise menetlust ning 2011. aastal teatati 299 menetlusest, millele lisaks algatati veel 114 uut menetlust, (68) nii et keskkonnaõigustik on liidu õiguse valdkond, kus rikkumismenetluste arv on suurim. Komisjon saab ka otse liidus kodanikelt arvukalt kaebusi, millest paljud oleks tulnud adresseerida liikmesriikidele või esitada kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

56.

Peale olulise kasu inimtervisele ja keskkonnale on praegu rakendatavatest liidus keskkonnaalastest õigusaktidest saadav kasu kolmekordne: luuakse võrdsed võimalused siseturul tegutsevatele ettevõtjatele, soodustatakse innovatsiooni ning edendatakse mitmes sektoris esimese tegutseja eeliseid Euroopa ettevõtjate jaoks. Seevastu on õigusaktide rakendamata jätmise kulud, sealhulgas rikkumismenetlustega seotud kulud suured ja neid hinnatakse laias laastus ligikaudu 50 miljardile eurole aastas (67). Ainuüksi 2009. aastal oli pooleli 451 liidus keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise menetlust ning 2011. aastal teatati 299 menetlusest, millele lisaks algatati veel 114 uut menetlust, (68) nii et keskkonnaõigustik on liidu õiguse valdkond, kus rikkumismenetluste arv on suurim. Komisjon saab ka otse liidus kodanikelt arvukalt kaebusi, millest paljud oleks tulnud adresseerida liikmesriikidele või esitada kohalikul tasandil.

| 57. | Seepärast on lähiaastatel esmatähtsal kohal liidu keskkonnaõigustiku rakendamise parandamine liikmesriikides. Rakendamises esineb liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi. Liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega seotud osalisi on vaja varustada teadmiste, vahendite ja oskustega selle kohta, kuidas õigusaktidest tulenev kasu oleks suurem, ning parandada tuleb täitmise tagamise protsessi juhtimist. |
| --- | --- |

57.

Seepärast on lähiaastatel esmatähtsal kohal liidu keskkonnaõigustiku rakendamise parandamine liikmesriikides. Rakendamises esineb liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi. Liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega seotud osalisi on vaja varustada teadmiste, vahendite ja oskustega selle kohta, kuidas õigusaktidest tulenev kasu oleks suurem, ning parandada tuleb täitmise tagamise protsessi juhtimist.

| 58. | Keskkonnavaldkonnaga seotud rikkumiste, kaebuste ja petitsioonide suur arv näitab, et vaja on tõhusat ja toimivat kontrollisüsteemi ning tasakaalu riiklikul tasandil, et aidata teha kindlaks ja lahendada rakendamisel esinevad probleemid ja samal ajal võtta meetmeid, et selliseid probleeme üldse tekkida ei saakski – näiteks peaksid poliitika kujundamise etapil eksperdid tegema koostööd asjaomaste rakendusasutustega. Sellega seoses keskendutakse kuni 2020. aastani jõupingutustele, mida tehakse neljas olulises valdkonnas. |
| --- | --- |

58.

Keskkonnavaldkonnaga seotud rikkumiste, kaebuste ja petitsioonide suur arv näitab, et vaja on tõhusat ja toimivat kontrollisüsteemi ning tasakaalu riiklikul tasandil, et aidata teha kindlaks ja lahendada rakendamisel esinevad probleemid ja samal ajal võtta meetmeid, et selliseid probleeme üldse tekkida ei saakski – näiteks peaksid poliitika kujundamise etapil eksperdid tegema koostööd asjaomaste rakendusasutustega. Sellega seoses keskendutakse kuni 2020. aastani jõupingutustele, mida tehakse neljas olulises valdkonnas.

| 59. | Esiteks parandatakse rakendamisega seotud teabe kogumist ja levitamist, et üldsus ja keskkonnaspetsialistid mõistaksid täielikult liidus keskkonnaalaste õigusaktide eesmärki ja neist saadavat kasu ning seda, kuidas riiklikud ja kohalikud asutused viivad ellu liidu kohustusi (69). Selle eesmärgi täitmisel võib olla abi veebipõhiste abivahendite õigest kasutamisest. Sarnaselt Euroopa poolaasta protsessis järgitud kohandatud lähenemisviisile lahendatakse rakendamisega seotud konkreetseid probleeme vastavalt iga liikmesriigi olukorrale. Näiteks koostatakse komisjoni ja iga üksiku liikmesriigi vahel rakendamise partnerluslepingud, et lahendada küsimusi, milles käsitletakse näiteks rakendamiseks vajalikku rahalist toetust või tõhusamat teabesüsteemi edusammude jälgimiseks. Sellise lähenemisviisi maksimaalse tulemuslikkuse huvides peaksid liikmesriigid vajaduse korral ja oma halduskorraldust järgides soodustama piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemist. Regioonide Komitee ja komisjoni rakendatud keskkonnakoostöö tehniline platvorm lihtsustab dialoogi ja teabe vahendamist, et parandada õigusaktide kohapealset rakendamist. |
| --- | --- |

59.

Esiteks parandatakse rakendamisega seotud teabe kogumist ja levitamist, et üldsus ja keskkonnaspetsialistid mõistaksid täielikult liidus keskkonnaalaste õigusaktide eesmärki ja neist saadavat kasu ning seda, kuidas riiklikud ja kohalikud asutused viivad ellu liidu kohustusi (69). Selle eesmärgi täitmisel võib olla abi veebipõhiste abivahendite õigest kasutamisest. Sarnaselt Euroopa poolaasta protsessis järgitud kohandatud lähenemisviisile lahendatakse rakendamisega seotud konkreetseid probleeme vastavalt iga liikmesriigi olukorrale. Näiteks koostatakse komisjoni ja iga üksiku liikmesriigi vahel rakendamise partnerluslepingud, et lahendada küsimusi, milles käsitletakse näiteks rakendamiseks vajalikku rahalist toetust või tõhusamat teabesüsteemi edusammude jälgimiseks. Sellise lähenemisviisi maksimaalse tulemuslikkuse huvides peaksid liikmesriigid vajaduse korral ja oma halduskorraldust järgides soodustama piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osalemist. Regioonide Komitee ja komisjoni rakendatud keskkonnakoostöö tehniline platvorm lihtsustab dialoogi ja teabe vahendamist, et parandada õigusaktide kohapealset rakendamist.

| 60. | Teiseks laiendab liit kontrollimise ja järelevalvenõudeid suuremale hulgale liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiustab toimivatele struktuuridele tuginedes ja muu hulgas liikmesriikide abipalvetele reageerides kontrolli toetamise võimekust liidu tasandil, et lahendada põhjendatud kahtlust tekitavaid olukordi ja lihtsustada kogu liitu hõlmavat koostööd. Toetada tuleb süvendatud vastastikust eksperthindamist, kogemustevahetust ja kokkuleppeid ühiskontrollide korraldamiseks liikmesriikides nende taotluse korral. |
| --- | --- |

60.

Teiseks laiendab liit kontrollimise ja järelevalvenõudeid suuremale hulgale liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ning täiustab toimivatele struktuuridele tuginedes ja muu hulgas liikmesriikide abipalvetele reageerides kontrolli toetamise võimekust liidu tasandil, et lahendada põhjendatud kahtlust tekitavaid olukordi ja lihtsustada kogu liitu hõlmavat koostööd. Toetada tuleb süvendatud vastastikust eksperthindamist, kogemustevahetust ja kokkuleppeid ühiskontrollide korraldamiseks liikmesriikides nende taotluse korral.

| 61. | Kolmandaks parandatakse vajaduse korral liidu keskkonnaõiguse rakendamise suhtes tehtud kaebuste menetlemist ja puuduste heastamist riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

61.

Kolmandaks parandatakse vajaduse korral liidu keskkonnaõiguse rakendamise suhtes tehtud kaebuste menetlemist ja puuduste heastamist riiklikul tasandil.

| 62. | Neljandaks saavad liidu kodanikud tegeliku juurdepääsu keskkonnaga seotud kohtuasjadele ning tõhusa õiguskaitse kooskõlas Århusi konventsiooni, Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevate muudatuste ja Euroopa Liidu Kohtu hiljutise kohtupraktikaga. Samuti soodustatakse kohtuvaidluste alternatiivina vaidluste kohtuvälist lahendamist. |
| --- | --- |

62.

Neljandaks saavad liidu kodanikud tegeliku juurdepääsu keskkonnaga seotud kohtuasjadele ning tõhusa õiguskaitse kooskõlas Århusi konventsiooni, Lissaboni lepingu jõustumisest tulenevate muudatuste ja Euroopa Liidu Kohtu hiljutise kohtupraktikaga. Samuti soodustatakse kohtuvaidluste alternatiivina vaidluste kohtuvälist lahendamist.

| 63. | Parandatakse veelgi keskkonnajuhtimise üldist standardit kogu liidus, suurendades koostööd liidu ja rahvusvahelisel tasandil keskkonnakaitsespetsialistide, sh riigi heaks töötavate advokaatide, prokuröride. ombudsmanide, kohtunike ja inspektorite vahel, nagu see näiteks toimub keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikus, ning innustatakse neid kogemusi vahetama. |
| --- | --- |

63.

Parandatakse veelgi keskkonnajuhtimise üldist standardit kogu liidus, suurendades koostööd liidu ja rahvusvahelisel tasandil keskkonnakaitsespetsialistide, sh riigi heaks töötavate advokaatide, prokuröride. ombudsmanide, kohtunike ja inspektorite vahel, nagu see näiteks toimub keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustikus, ning innustatakse neid kogemusi vahetama.

| 64. | Lisaks liikmesriikide abistamisele nõuetele vastavuse järgmiseks (70) tegutseb komisjon jätkuvalt selle tagamiseks, et õigusaktid kajastaksid viimaseid teaduse saavutusi, võtaksid arvesse liikmesriikide kogemusi liidu poolt võetud kohustuste täitmisel ning oleksid sidusad ja eesmärgipärased. Kui õiguslikult siduvad kohustused on piisavalt selged ja täpsed, ja kui kõige tulemuslikumaks liidu eesmärkide saavutamise viisiks loetakse ühtlustatud kohaldamist kõigis liikmesriikides, sätestatakse kõnealused õiguslikult siduvad kohustused määrustes, millel on otsene ja mõõdetav mõju ja mis tekitavad rakendamisel vähem vastuolusid. Komisjon hakkab rohkem kasutama tulemustabelit ja muid avalikkuse teavitamise vahendeid, et jälgida liikmesriikide edusamme konkreetsete õigusaktide rakendamisel. |
| --- | --- |

64.

Lisaks liikmesriikide abistamisele nõuetele vastavuse järgmiseks (70) tegutseb komisjon jätkuvalt selle tagamiseks, et õigusaktid kajastaksid viimaseid teaduse saavutusi, võtaksid arvesse liikmesriikide kogemusi liidu poolt võetud kohustuste täitmisel ning oleksid sidusad ja eesmärgipärased. Kui õiguslikult siduvad kohustused on piisavalt selged ja täpsed, ja kui kõige tulemuslikumaks liidu eesmärkide saavutamise viisiks loetakse ühtlustatud kohaldamist kõigis liikmesriikides, sätestatakse kõnealused õiguslikult siduvad kohustused määrustes, millel on otsene ja mõõdetav mõju ja mis tekitavad rakendamisel vähem vastuolusid. Komisjon hakkab rohkem kasutama tulemustabelit ja muid avalikkuse teavitamise vahendeid, et jälgida liikmesriikide edusamme konkreetsete õigusaktide rakendamisel.

| 65. | Selleks et saada liidu keskkonnaalaste õigusaktide täitmise parandamisega neist võimalikult suurt kasu, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | üldsus saab selget teavet selle kohta, kuidas rakendatakse liidu keskkonnaõigust kooskõlas Århusi konventsiooniga; |
| --- | --- | --- |

65.

Selleks et saada liidu keskkonnaalaste õigusaktide täitmise parandamisega neist võimalikult suurt kasu, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

üldsus saab selget teavet selle kohta, kuidas rakendatakse liidu keskkonnaõigust kooskõlas Århusi konventsiooniga;

| b) | keskkonnalaste eriõigusaktide järgimine on paranenud; |
| --- | --- |

b)

keskkonnalaste eriõigusaktide järgimine on paranenud;

| c) | liidu keskkonnaõigust jõustatakse kõigil haldustasanditel ning tagatakse võrdsed võimalused siseturul; |
| --- | --- |

c)

liidu keskkonnaõigust jõustatakse kõigil haldustasanditel ning tagatakse võrdsed võimalused siseturul;

| d) | suurendatakse kodanike usaldust liidu keskkonnaõiguse ja selle jõustamise vastu; |
| --- | --- |

d)

suurendatakse kodanike usaldust liidu keskkonnaõiguse ja selle jõustamise vastu;

| e) | lihtsustatakse tõhusa õiguskaitse põhimõtte kohaldamist kodanike ja nende organisatsioonide jaoks. |
| --- | --- |

e)

lihtsustatakse tõhusa õiguskaitse põhimõtte kohaldamist kodanike ja nende organisatsioonide jaoks.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | tagada riiklikul tasandil süsteemid, et aktiivselt levitada teavet selle kohta, kuidas liidu keskkonnaalaseid õigusakte rakendatakse ja täiendada kõnealust teavet liidu tasandi ülevaatega üksikute liikmesriikide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

i)

tagada riiklikul tasandil süsteemid, et aktiivselt levitada teavet selle kohta, kuidas liidu keskkonnaalaseid õigusakte rakendatakse ja täiendada kõnealust teavet liidu tasandi ülevaatega üksikute liikmesriikide tulemuste kohta;

| ii) | sõlmida vabatahtlikud rakendamise partnerluslepingud liikmesriikide ja komisjoni vahel, kaasates vajaduse korral piirkondliku ja kohaliku tasandi; |
| --- | --- |

ii)

sõlmida vabatahtlikud rakendamise partnerluslepingud liikmesriikide ja komisjoni vahel, kaasates vajaduse korral piirkondliku ja kohaliku tasandi;

| iii) | laiendada siduvaid kriteeriume liikmesriikide tõhusaks kontrollimiseks ja järelevalveks enamatele liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ning arendada olemasolevatele struktuuridele tuginedes edasi kontrolli toetamise võimekust liidu tasandil, tuginedes sellistele spetsialistide võrgustikele nagu keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustik, ning toetada vastastikuste eksperthinnangute andmist ja kogemustevahetust, et kontrolle tõhusamaks ja tulemuslikumaks muuta; |
| --- | --- |

iii)

laiendada siduvaid kriteeriume liikmesriikide tõhusaks kontrollimiseks ja järelevalveks enamatele liidu keskkonnaalastele õigusaktidele ning arendada olemasolevatele struktuuridele tuginedes edasi kontrolli toetamise võimekust liidu tasandil, tuginedes sellistele spetsialistide võrgustikele nagu keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustik, ning toetada vastastikuste eksperthinnangute andmist ja kogemustevahetust, et kontrolle tõhusamaks ja tulemuslikumaks muuta;

| iv) | tagada riiklikul tasandil järjepidev ja tõhus mehhanism liidu keskkonnaõiguse rakendamisega seotud kaebuste käsitlemiseks; |
| --- | --- |

iv)

tagada riiklikul tasandil järjepidev ja tõhus mehhanism liidu keskkonnaõiguse rakendamisega seotud kaebuste käsitlemiseks;

| v) | tagada, et õiguskaitsele juurdepääsu käsitlevad riiklikud õigusaktid kajastaksid Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat. Edendada vaidluste kohtuvälist lahendamist, et keskkonnaalaseid vaidlusi rahumeelselt ja tulemuslikult lahendada. |
| --- | --- |

v)

tagada, et õiguskaitsele juurdepääsu käsitlevad riiklikud õigusaktid kajastaksid Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat. Edendada vaidluste kohtuvälist lahendamist, et keskkonnaalaseid vaidlusi rahumeelselt ja tulemuslikult lahendada.

Esmatähtis eesmärk nr 5:   parandada liidu keskkonnapoliitika aluseks olevat teadmus- ja tõendusbaasi

| 66. | Liidu keskkonnapoliitika aluseks on keskkonnaseire, andmed, liidu õigusaktide rakendamisega seotud näitajad ja hindamised ning ametlikud teadusuuringud ja kodanike teadusalgatused. On tehtud märkimisväärseid edusamme kõnealuse teadmusbaasi suurendamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks ning suurendatud on poliitikakujundajate ja üldsuse usku poliitika, sealhulgas ettevaatusprintsiipi järgiva poliitika aluseks olevatesse tõendusmaterjalidesse. See on aidanud keerukaid keskkonna- ja ühiskonnaprobleeme paremini mõista. |
| --- | --- |

66.

Liidu keskkonnapoliitika aluseks on keskkonnaseire, andmed, liidu õigusaktide rakendamisega seotud näitajad ja hindamised ning ametlikud teadusuuringud ja kodanike teadusalgatused. On tehtud märkimisväärseid edusamme kõnealuse teadmusbaasi suurendamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks ning suurendatud on poliitikakujundajate ja üldsuse usku poliitika, sealhulgas ettevaatusprintsiipi järgiva poliitika aluseks olevatesse tõendusmaterjalidesse. See on aidanud keerukaid keskkonna- ja ühiskonnaprobleeme paremini mõista.

| 67. | Liidu ja rahvusvahelisel tasandil tuleks võtta meetmeid, et veelgi tugevdada ja parandada teaduse ja poliitika koostoimet ja kodanike kaasamist keskkonna huvides, nt teadusuuringute peanõuniku määramise kaudu, nagu seda on juba teinud komisjon ja mõned liikmesriigid, või siis paremini ära kasutades selliseid teaduslike teadmiste avalikku poliitikasse ülekandmisele spetsialiseerunud asutusi või institutsioone nagu liikmesriikide keskkonnaametid, Euroopa Keskkonnaamet ning Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk. |
| --- | --- |

67.

Liidu ja rahvusvahelisel tasandil tuleks võtta meetmeid, et veelgi tugevdada ja parandada teaduse ja poliitika koostoimet ja kodanike kaasamist keskkonna huvides, nt teadusuuringute peanõuniku määramise kaudu, nagu seda on juba teinud komisjon ja mõned liikmesriigid, või siis paremini ära kasutades selliseid teaduslike teadmiste avalikku poliitikasse ülekandmisele spetsialiseerunud asutusi või institutsioone nagu liikmesriikide keskkonnaametid, Euroopa Keskkonnaamet ning Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk.

| 68. | Siiski nõuavad praegused arengusuunad ja ebakindlus seoses tulevikusuundumustega edasisi samme kõnealuse teadmus- ja tõendusbaasi säilitamiseks ja tugevdamiseks, et liidu poliitika tugineks ka edaspidi keskkonna seisundi heale mõistmisele, võimalikele reageerimisvõimalustele ning nende tagajärgedele. |
| --- | --- |

68.

Siiski nõuavad praegused arengusuunad ja ebakindlus seoses tulevikusuundumustega edasisi samme kõnealuse teadmus- ja tõendusbaasi säilitamiseks ja tugevdamiseks, et liidu poliitika tugineks ka edaspidi keskkonna seisundi heale mõistmisele, võimalikele reageerimisvõimalustele ning nende tagajärgedele.

| 69. | Viimaste aastakümnete jooksul on nii liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka üleilmselt paranenud keskkonnateabe ja statistika kogumine ja kasutamine. Siiski on andmekogumise ja kvaliteedi tase erinev ning allikate rohkus muudab nende kasutamise raskeks. Seepärast on vaja jätkuvalt investeeringuid, et tagada usaldusväärsete, võrreldavate ja kvaliteetsete andmete ja näitajate olemasolu ning kättesaadavus neile, kes tegelevad poliitika määratlemise ja rakendamisega. Keskkonnateabesüsteemid tuleb luua selliselt, et need võimaldaksid esilekerkivate teemadega seotud uut teavet hõlpsasti lisada. Edasiarendamist vajaks kogu liitu hõlmav elektrooniline andmevahetus, mis peab olema küllalt paindlik uute valdkondade hõlmamiseks. |
| --- | --- |

69.

Viimaste aastakümnete jooksul on nii liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka üleilmselt paranenud keskkonnateabe ja statistika kogumine ja kasutamine. Siiski on andmekogumise ja kvaliteedi tase erinev ning allikate rohkus muudab nende kasutamise raskeks. Seepärast on vaja jätkuvalt investeeringuid, et tagada usaldusväärsete, võrreldavate ja kvaliteetsete andmete ja näitajate olemasolu ning kättesaadavus neile, kes tegelevad poliitika määratlemise ja rakendamisega. Keskkonnateabesüsteemid tuleb luua selliselt, et need võimaldaksid esilekerkivate teemadega seotud uut teavet hõlpsasti lisada. Edasiarendamist vajaks kogu liitu hõlmav elektrooniline andmevahetus, mis peab olema küllalt paindlik uute valdkondade hõlmamiseks.

| 70. | Ühise keskkonnateabesüsteemi (71) põhimõtte „tooda üks kord, kasuta sageli” ning INSPIRE (72) ja Kopernikuse (73) süsteemide, samuti teiste Euroopa keskkonnateabesüsteemide (nagu Bioloogilise mitmekesisuse Euroopa infosüsteem (BISE) ja Euroopa veeteabesüsteem (WISE) kaudu saadavate järjepidevate ruumiandmete kogumisel kasutatavate ühiste käsituste ja standardite edasine rakendamine, samuti püüded ühtlustada erinevate asjaomaste õigusaktide alusel nõutavaid aruandluskohustusi, aitavad vältida tegevuse dubleerimist ja ametiasutuste mõttetut halduskoormust. Lisaks tuleks püüda parandada statistiliste, sealhulgas jäätmeid käsitlevate andmete kättesaadavust ja ühtlustamist. Liikmesriigid peaksid muutma kavade, programmide ja projektide keskkonnamõju hindamiseks (keskkonnamõju ja keskkonnamõju strateegilise hinnangute kaudu) kogutud teabe üldsusele rohkem kättesaadavaks. |
| --- | --- |

70.

Ühise keskkonnateabesüsteemi (71) põhimõtte „tooda üks kord, kasuta sageli” ning INSPIRE (72) ja Kopernikuse (73) süsteemide, samuti teiste Euroopa keskkonnateabesüsteemide (nagu Bioloogilise mitmekesisuse Euroopa infosüsteem (BISE) ja Euroopa veeteabesüsteem (WISE) kaudu saadavate järjepidevate ruumiandmete kogumisel kasutatavate ühiste käsituste ja standardite edasine rakendamine, samuti püüded ühtlustada erinevate asjaomaste õigusaktide alusel nõutavaid aruandluskohustusi, aitavad vältida tegevuse dubleerimist ja ametiasutuste mõttetut halduskoormust. Lisaks tuleks püüda parandada statistiliste, sealhulgas jäätmeid käsitlevate andmete kättesaadavust ja ühtlustamist. Liikmesriigid peaksid muutma kavade, programmide ja projektide keskkonnamõju hindamiseks (keskkonnamõju ja keskkonnamõju strateegilise hinnangute kaudu) kogutud teabe üldsusele rohkem kättesaadavaks.

| 71. | Ikka veel esineb märkimisväärseid teadmistelünki, millest mõned on seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide seisukohalt olulised. Seepärast on kõnealuste lünkade täitmiseks vaja investeerida edasisse andmekogumisse ja teadustegevusse, et tagada ametiasutustele ja ettevõtetele kindel alus otsuste tegemiseks, mis kajastaksid täielikult sotsiaalseid, majanduslikke või keskkonnaalaseid hüvesid ja kulusid. Tähelepanu tuleks eriti pöörata järgmisele viiele lüngale:






  1) | vaja on kõrgetasemelisi uuringuid andmetes ja teadmistes esinevate lünkade täitmiseks, et paremini mõista keerukaid probleeme seoses muutustega keskkonnas, nagu näiteks kliimamuutuse ja katastroofide mõjud, liikide kadumisega seotud mõjud ökosüsteemiteenustele, keskkonnaalased piirmäärad ning ökoloogilised murdepunktid. Kui olemasolevad tõendid nõuavad täielikult ennetavaid meetmeid nendes valdkondades, siis edasised teadusuuringud seoses maakera taluvuspiiride, süsteemsete riskide ja meie ühiskonna suutlikkusega nendega hakkama saada toetavad kõige sobivamate lahenduste väljatöötamist. See peaks hõlmama investeerimist, et täita andmetes ja teadmistes esinevad lüngad, kaardistada ja hinnata ökosüsteemiteenuseid ning mõista elurikkuse tähtsust selliste teenuste alusena, samuti mõista, kuidas elurikkus kohaneb kliimamuutusega ja kuidas elurikkuse vähenemine mõjutab inimeste tervist; |
| --- | --- | --- |

71.

Ikka veel esineb märkimisväärseid teadmistelünki, millest mõned on seitsmenda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide seisukohalt olulised. Seepärast on kõnealuste lünkade täitmiseks vaja investeerida edasisse andmekogumisse ja teadustegevusse, et tagada ametiasutustele ja ettevõtetele kindel alus otsuste tegemiseks, mis kajastaksid täielikult sotsiaalseid, majanduslikke või keskkonnaalaseid hüvesid ja kulusid. Tähelepanu tuleks eriti pöörata järgmisele viiele lüngale:

1)

vaja on kõrgetasemelisi uuringuid andmetes ja teadmistes esinevate lünkade täitmiseks, et paremini mõista keerukaid probleeme seoses muutustega keskkonnas, nagu näiteks kliimamuutuse ja katastroofide mõjud, liikide kadumisega seotud mõjud ökosüsteemiteenustele, keskkonnaalased piirmäärad ning ökoloogilised murdepunktid. Kui olemasolevad tõendid nõuavad täielikult ennetavaid meetmeid nendes valdkondades, siis edasised teadusuuringud seoses maakera taluvuspiiride, süsteemsete riskide ja meie ühiskonna suutlikkusega nendega hakkama saada toetavad kõige sobivamate lahenduste väljatöötamist. See peaks hõlmama investeerimist, et täita andmetes ja teadmistes esinevad lüngad, kaardistada ja hinnata ökosüsteemiteenuseid ning mõista elurikkuse tähtsust selliste teenuste alusena, samuti mõista, kuidas elurikkus kohaneb kliimamuutusega ja kuidas elurikkuse vähenemine mõjutab inimeste tervist;

| 2) | üleminek kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele nõuab sotsiaalmajanduslike ja keskkonnategurite vahelise vastasmõju põhjalikku kaalumist. Parandades meie arusaamist sellest, millised on säästvad tarbimis- ja tootmismudelid ning kuidas tegevusega seotud kulusid ja kasu ja tegevusetusega seotud kulusid täpsemalt arvestada, kuidas muutused üksikisiku ja ühiskonna käitumises aitavad kaasa keskkonnatulemustele ning kuidas üleilmsed megatrendid mõjutavad Euroopa keskkonda, aitab see paremini poliitikaalgatusi suunata, et suurendada ressursitõhusust ja leevendada keskkonnale avalduvat survet; |
| --- | --- |

2)

üleminek kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele nõuab sotsiaalmajanduslike ja keskkonnategurite vahelise vastasmõju põhjalikku kaalumist. Parandades meie arusaamist sellest, millised on säästvad tarbimis- ja tootmismudelid ning kuidas tegevusega seotud kulusid ja kasu ja tegevusetusega seotud kulusid täpsemalt arvestada, kuidas muutused üksikisiku ja ühiskonna käitumises aitavad kaasa keskkonnatulemustele ning kuidas üleilmsed megatrendid mõjutavad Euroopa keskkonda, aitab see paremini poliitikaalgatusi suunata, et suurendada ressursitõhusust ja leevendada keskkonnale avalduvat survet;

| 3) | valitseb ebakindlus seoses sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate, kemikaalide kombineeritud mõju, toodetes kasutatavate teatavate kemikaalide ja nanomaterjalide mõjuga inimtervisele ja keskkonnale. Praeguste teadmuslünkade täitmine kiirendab otsuste tegemist ning võimaldab kemikaale käsitlevate õigusaktide edasist väljaarendamist, et tõhusamalt tegeleda probleemsete valdkondadega ning stimuleerida samas kemikaalide kasutamise säästvamat käsitust. Nanomaterjalide läbipaistvuse ja regulatiivse järelevalve parandamiseks tuleks kaaluda kogu liitu hõlmava andmebaasi loomist. Inimtervist ja keskkonda mõjutavate keskkonnategurite ja kokkupuute tasemete parem mõistmine võimaldaks võtta ennetavaid poliitikameetmeid. Kui konkreetsete probleemide esinemine seda õigustab, võib elanikkonna sihtotstarbeline bioseire anda ametivõimudele parema pildi elanike, eriti tundlikumate rahvastikurühmade, näiteks laste tegelikust kokkupuutest saasteainetega, ning tagada paremaid andmeid sobivate vastumeetmete kavandamiseks; |
| --- | --- |

3)

valitseb ebakindlus seoses sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate, kemikaalide kombineeritud mõju, toodetes kasutatavate teatavate kemikaalide ja nanomaterjalide mõjuga inimtervisele ja keskkonnale. Praeguste teadmuslünkade täitmine kiirendab otsuste tegemist ning võimaldab kemikaale käsitlevate õigusaktide edasist väljaarendamist, et tõhusamalt tegeleda probleemsete valdkondadega ning stimuleerida samas kemikaalide kasutamise säästvamat käsitust. Nanomaterjalide läbipaistvuse ja regulatiivse järelevalve parandamiseks tuleks kaaluda kogu liitu hõlmava andmebaasi loomist. Inimtervist ja keskkonda mõjutavate keskkonnategurite ja kokkupuute tasemete parem mõistmine võimaldaks võtta ennetavaid poliitikameetmeid. Kui konkreetsete probleemide esinemine seda õigustab, võib elanikkonna sihtotstarbeline bioseire anda ametivõimudele parema pildi elanike, eriti tundlikumate rahvastikurühmade, näiteks laste tegelikust kokkupuutest saasteainetega, ning tagada paremaid andmeid sobivate vastumeetmete kavandamiseks;

| 4) | et töötada välja terviklik lähenemisviis eelkõige kergestikahjustatavate elanikerühmade, sealhulgas laste ja rasedate ohtlike ainetega kokkupuutumise vähendamiseks, luuakse kemikaalidega kokkupuute ja toksilisuse teadmusbaas. See koos katsemeetodeid ja riskide hindamise metoodikaid käsitlevate suunisdokumentide koostamisega kiirendab nõuetekohast ja tõhusat otsustusprotsessi, mis soodustab innovatsiooni ja säästvate asendusvariantide, sealhulgas kemikaale vältivate lahenduste väljatöötamist; |
| --- | --- |

4)

et töötada välja terviklik lähenemisviis eelkõige kergestikahjustatavate elanikerühmade, sealhulgas laste ja rasedate ohtlike ainetega kokkupuutumise vähendamiseks, luuakse kemikaalidega kokkupuute ja toksilisuse teadmusbaas. See koos katsemeetodeid ja riskide hindamise metoodikaid käsitlevate suunisdokumentide koostamisega kiirendab nõuetekohast ja tõhusat otsustusprotsessi, mis soodustab innovatsiooni ja säästvate asendusvariantide, sealhulgas kemikaale vältivate lahenduste väljatöötamist;

| 5) | selleks et tagada kõigi sektorite panus jõupingutustesse võitluses kliimamuutusega, on vaja selget ülevaadet kasvuhoonegaaside mõõtmisest, seirest ja andmekogumisest. mis praegu ei ole peamistes sektorites täielik. |
| --- | --- |

5)

selleks et tagada kõigi sektorite panus jõupingutustesse võitluses kliimamuutusega, on vaja selget ülevaadet kasvuhoonegaaside mõõtmisest, seirest ja andmekogumisest. mis praegu ei ole peamistes sektorites täielik.

Tänu raamprogrammile Horisont 2020 on võimalik keskenduda uurimisalastele jõupingutustele ning kasutada Euroopa innovatsioonipotentsiaali, koondades ressursid ja teadmised eri aladel ja teadusvaldkondades liidus ja rahvusvaheliselt.

| 72. | Kiirest tehnoloogilisest arengust, mis edestab poliitikat, tulenevad uued ja esilekerkivad probleemid, nt nanomaterjalid ja sarnaste omadustega materjalid, ebatraditsioonilised energiaallikad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning elektromagnetlained, tekitavad küsimusi seoses riskjuhtimisega ning põhjustavad konfliktseid huve, vajadusi ja ootusi. See omakorda suurendab üldsuse muret ja võimalikku vaenulikkust uute tehnoloogiate suhtes. Seepärast on vaja tagada laiem, selgesõnaline ühiskondlik arutelu keskkonnariskide ja võimalike kompromisside üle, millega nõustuda, kuigi mõnikord puudub täielik või kindel teave tekkivate riskide ning selle kohta, kuidas neid tuleks käsitleda. Süstemaatiline keskkonnariskide juhtimise käsitus parandaks liidu suutlikkust tegutseda tehnoloogilist arengut arvesse võttes õigeaegselt ning tagada samas üldsuse kindlustunne. |
| --- | --- |

72.

Kiirest tehnoloogilisest arengust, mis edestab poliitikat, tulenevad uued ja esilekerkivad probleemid, nt nanomaterjalid ja sarnaste omadustega materjalid, ebatraditsioonilised energiaallikad, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning elektromagnetlained, tekitavad küsimusi seoses riskjuhtimisega ning põhjustavad konfliktseid huve, vajadusi ja ootusi. See omakorda suurendab üldsuse muret ja võimalikku vaenulikkust uute tehnoloogiate suhtes. Seepärast on vaja tagada laiem, selgesõnaline ühiskondlik arutelu keskkonnariskide ja võimalike kompromisside üle, millega nõustuda, kuigi mõnikord puudub täielik või kindel teave tekkivate riskide ning selle kohta, kuidas neid tuleks käsitleda. Süstemaatiline keskkonnariskide juhtimise käsitus parandaks liidu suutlikkust tegutseda tehnoloogilist arengut arvesse võttes õigeaegselt ning tagada samas üldsuse kindlustunne.

| 73. | Selleks et parandada liidu keskkonnapoliitika aluseks olevat teadmus- ja tõendusbaasi, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | poliitikakujundajatel ja sidusrühmadel on põhjalikumale teabele tuginev alus, mille põhjal töötada välja ja rakendada keskkonna- ja kliimapoliitikat, sealhulgas mõista inimtegevuse keskkonnamõjusid ning mõõta tegevusest tingitud kulusid ja kasu ja tegevusetusega kaasnevaid kulusid; |
| --- | --- | --- |

73.

Selleks et parandada liidu keskkonnapoliitika aluseks olevat teadmus- ja tõendusbaasi, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

poliitikakujundajatel ja sidusrühmadel on põhjalikumale teabele tuginev alus, mille põhjal töötada välja ja rakendada keskkonna- ja kliimapoliitikat, sealhulgas mõista inimtegevuse keskkonnamõjusid ning mõõta tegevusest tingitud kulusid ja kasu ja tegevusetusega kaasnevaid kulusid;

| b) | parandatakse suuresti meie arusaama ja suutlikkust hinnata ja juhtida tekkivaid keskkonna- ja kliimariske; |
| --- | --- |

b)

parandatakse suuresti meie arusaama ja suutlikkust hinnata ja juhtida tekkivaid keskkonna- ja kliimariske;

| c) | tugevdatakse keskkonnaalase teaduspoliitika koostoimet, sealhulgas andmete kodanikele kättesaadavust ja kodanike panust teadusse; |
| --- | --- |

c)

tugevdatakse keskkonnaalase teaduspoliitika koostoimet, sealhulgas andmete kodanikele kättesaadavust ja kodanike panust teadusse;

| d) | rahvusvahelise keskkonnapoliitika teadmusbaasi täiustamiseks tugevdatakse liidu ja selle liikmesriikide mõju rahvusvahelistel teaduspoliitika foorumitel. |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelise keskkonnapoliitika teadmusbaasi täiustamiseks tugevdatakse liidu ja selle liikmesriikide mõju rahvusvahelistel teaduspoliitika foorumitel.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | kooskõlastada, üksteisega jagada ja edendada uurimisalaseid jõupingutusi liidu ja liikmesriikide tasandil ning suunata neid kõrvaldama peamisi keskkonnaalastes teadmistes esinevaid lünki, sealhulgas keskkonnariskide murdepunktide ja maakera taluvuspiiride ületamise ohu; |
| --- | --- |

i)

kooskõlastada, üksteisega jagada ja edendada uurimisalaseid jõupingutusi liidu ja liikmesriikide tasandil ning suunata neid kõrvaldama peamisi keskkonnaalastes teadmistes esinevaid lünki, sealhulgas keskkonnariskide murdepunktide ja maakera taluvuspiiride ületamise ohu;

| ii) | võtta vastu süstemaatiline ja terviklik lähenemisviis riskijuhtimisele, eriti seoses uute ja tekkivate poliitikavaldkondade ning nendega seotud riskide hindamise ja juhtimisega ning regulatiivsete vastumeetmete piisavuse ja sidususega. See võib aidata stimuleerida täiendavad uuringuid uute toodete, protsesside ja tehnoloogiatega seotud ohtude kohta; |
| --- | --- |

ii)

võtta vastu süstemaatiline ja terviklik lähenemisviis riskijuhtimisele, eriti seoses uute ja tekkivate poliitikavaldkondade ning nendega seotud riskide hindamise ja juhtimisega ning regulatiivsete vastumeetmete piisavuse ja sidususega. See võib aidata stimuleerida täiendavad uuringuid uute toodete, protsesside ja tehnoloogiatega seotud ohtude kohta;

| iii) | lihtsustada, ühtlustada ja ajakohastada keskkonda ja kliimamuutust käsitlevate andmete ja teabe kogumist, haldamist, jagamist ja taaskasutamist, sealhulgas ühise keskkonnateabesüsteemi (Shared Environmental Information System) arendamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

iii)

lihtsustada, ühtlustada ja ajakohastada keskkonda ja kliimamuutust käsitlevate andmete ja teabe kogumist, haldamist, jagamist ja taaskasutamist, sealhulgas ühise keskkonnateabesüsteemi (Shared Environmental Information System) arendamist ja rakendamist;

| iv) | töötada välja põhjalik kemikaalide toksilisuse ja nendega kokkupuute teadmusbaas, tuginedes võimalust mööda ilma loomkatseteta saadud andmetele. Jätkata liidu inimeste ja keskkonna bioseire kooskõlastatud käsitust, mis hõlmab vajaduse korral uurimiskavade ja hindamiskriteeriumide standardimist; |
| --- | --- |

iv)

töötada välja põhjalik kemikaalide toksilisuse ja nendega kokkupuute teadmusbaas, tuginedes võimalust mööda ilma loomkatseteta saadud andmetele. Jätkata liidu inimeste ja keskkonna bioseire kooskõlastatud käsitust, mis hõlmab vajaduse korral uurimiskavade ja hindamiskriteeriumide standardimist;

| v) | intensiivistada rahvusvahelisel, liidu ja liikmesriikide tasandil koostööd keskkonnateaduse ja -poliitika kokkuviimise küsimustes. |
| --- | --- |

v)

intensiivistada rahvusvahelisel, liidu ja liikmesriikide tasandil koostööd keskkonnateaduse ja -poliitika kokkuviimise küsimustes.

Esmatähtis eesmärk nr 6:   kindlustada keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringud ja tegeleda keskkonnaalaste välismõjudega

| 74. | Seitsmendas keskkonnaprogrammis nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud jõupingutused nõuavad piisavaid investeeringuid avaliku ja erasektori rahalistest vahenditest. Samal ajal kui mitmed riigid püüavad tulla toime majandus- ja finantskriisiga, pakub vajadus majandusreformide ja valitsemissektori võla vähendamise järele uusi võimalusi kiireks edasiminekuks ressursitõhusa, ohutu, säästva ja vähese CO2-heitega majanduse suunas. |
| --- | --- |

74.

Seitsmendas keskkonnaprogrammis nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud jõupingutused nõuavad piisavaid investeeringuid avaliku ja erasektori rahalistest vahenditest. Samal ajal kui mitmed riigid püüavad tulla toime majandus- ja finantskriisiga, pakub vajadus majandusreformide ja valitsemissektori võla vähendamise järele uusi võimalusi kiireks edasiminekuks ressursitõhusa, ohutu, säästva ja vähese CO2-heitega majanduse suunas.

| 75. | Praegu on mõnes valdkonnas raske investeeringuid ligi meelitada, eelkõige sellepärast, et turu hinnasignaalid puuduvad või on moonutatud, mis on tingitud keskkonnakulude puudulikust arvestamisest või keskkonnakahjulikuks tegevuseks ettenähtud riiklikest toetustest. |
| --- | --- |

75.

Praegu on mõnes valdkonnas raske investeeringuid ligi meelitada, eelkõige sellepärast, et turu hinnasignaalid puuduvad või on moonutatud, mis on tingitud keskkonnakulude puudulikust arvestamisest või keskkonnakahjulikuks tegevuseks ettenähtud riiklikest toetustest.

| 76. | Liit ja selle liikmesriigid peavad kehtestama õiged tingimused, et tagada, et keskkonnaalaste välismõjudega tegeletaks piisavalt, sealhulgas tagataks õigete turusignaalide andmine erasektorile, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju. See hõlmab põhimõtte „saastaja maksab” süstemaatilisemat kohaldamist, eelkõige keskkonnale kahjulike toetuste järkjärgulise kaotamisega liidu ja liikmesriikide tasandil, mida suunab komisjon meetmepõhist lähenemisviisi, muu hulgas Euroopa poolaasta protsessi kasutades, ning kaaludes säästvat ressursikasutust toetavate rahanduslike meetmete, näiteks tööjõu maksustamiselt saastamise maksustamisele ülemineku kasutuselevõtmist. Kuna loodusvarad muutuvad aina napimaks, võivad suureneda nende omamise või ainukasutamisega seotud majandusrent ja kasum. Riiklik sekkumine, mille eesmärk on tagada, et selline majandusrent ei oleks liiga suur ning et võetaks arvesse välismõju, toob kaasa kõnealuste varade tõhusama kasutamise ning see aitab vältida turumoonutusi ning tekitada riigile tulu. Keskkonna ja kliimaga seotud prioriteete, sealhulgas põhinäitajaid järgitakse Euroopa poolaasta raames, kui kõnealused prioriteedid on tähtsal kohal üksikute liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadetes, mille kohta on esitatud riigipõhised soovitused. Muid turupõhiseid vahendeid, nt tasu ökosüsteemiteenuste eest, tuleks kasutada liidu ja riiklikul tasandil laialdasemalt, et soodustada erasektori kaasatust ja edendada looduskapitali säästvat majandamist. |
| --- | --- |

76.

Liit ja selle liikmesriigid peavad kehtestama õiged tingimused, et tagada, et keskkonnaalaste välismõjudega tegeletaks piisavalt, sealhulgas tagataks õigete turusignaalide andmine erasektorile, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju. See hõlmab põhimõtte „saastaja maksab” süstemaatilisemat kohaldamist, eelkõige keskkonnale kahjulike toetuste järkjärgulise kaotamisega liidu ja liikmesriikide tasandil, mida suunab komisjon meetmepõhist lähenemisviisi, muu hulgas Euroopa poolaasta protsessi kasutades, ning kaaludes säästvat ressursikasutust toetavate rahanduslike meetmete, näiteks tööjõu maksustamiselt saastamise maksustamisele ülemineku kasutuselevõtmist. Kuna loodusvarad muutuvad aina napimaks, võivad suureneda nende omamise või ainukasutamisega seotud majandusrent ja kasum. Riiklik sekkumine, mille eesmärk on tagada, et selline majandusrent ei oleks liiga suur ning et võetaks arvesse välismõju, toob kaasa kõnealuste varade tõhusama kasutamise ning see aitab vältida turumoonutusi ning tekitada riigile tulu. Keskkonna ja kliimaga seotud prioriteete, sealhulgas põhinäitajaid järgitakse Euroopa poolaasta raames, kui kõnealused prioriteedid on tähtsal kohal üksikute liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadetes, mille kohta on esitatud riigipõhised soovitused. Muid turupõhiseid vahendeid, nt tasu ökosüsteemiteenuste eest, tuleks kasutada liidu ja riiklikul tasandil laialdasemalt, et soodustada erasektori kaasatust ja edendada looduskapitali säästvat majandamist.

| 77. | Erasektorit tuleks ka julgustada kasutama uue liidu finantsraamistiku alusel pakutavaid võimalusi, et suurendada nende, eriti VKEde kaasatust keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisse, eelkõige seoses ökoinnovatsiooniga ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga. Ökoinnovatsiooniga seotud avaliku ja erasektori algatusi tuleks edendada Euroopa innovatsioonipartnerluste, nt veealase innovatsioonipartnerluse (74) raames. Uue innovaatiliste rahastamisvahendite raamistiku (75) kaudu tuleks lihtsustada erasektori juurdepääsu finantsvahenditele investeeringute jaoks keskkonda, eelkõige elurikkusesse ja kliimamuutustesse. Euroopa ettevõtjaid tuleks ergutada oma finantsaruandluse osana avaldama keskkonnateavet suuremas ulatuses, kui seda nõutakse liidu kehtivate õigusaktide alusel (76). |
| --- | --- |

77.

Erasektorit tuleks ka julgustada kasutama uue liidu finantsraamistiku alusel pakutavaid võimalusi, et suurendada nende, eriti VKEde kaasatust keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisse, eelkõige seoses ökoinnovatsiooniga ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga. Ökoinnovatsiooniga seotud avaliku ja erasektori algatusi tuleks edendada Euroopa innovatsioonipartnerluste, nt veealase innovatsioonipartnerluse (74) raames. Uue innovaatiliste rahastamisvahendite raamistiku (75) kaudu tuleks lihtsustada erasektori juurdepääsu finantsvahenditele investeeringute jaoks keskkonda, eelkõige elurikkusesse ja kliimamuutustesse. Euroopa ettevõtjaid tuleks ergutada oma finantsaruandluse osana avaldama keskkonnateavet suuremas ulatuses, kui seda nõutakse liidu kehtivate õigusaktide alusel (76).

| 78. | Liidu mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevates ettepanekutes on komisjon parandanud keskkonna- ja kliimaeesmärkide arvessevõtmist kõigis liidu rahastamisvahendites, et pakkuda liikmesriikidele võimalusi seonduvate eesmärkide saavutamiseks. Selles on tehtud ka ettepanek suurendada kliimaga seotud kulutusi vähemalt 20 % võrra kogueelarvest. Peamistes poliitikavaldkondades, nt põllumajanduses, maaelu arengus ja ühtekuuluvuspoliitikas, tuleks suurendada stiimuleid keskkonnale kasulike avalike hüvede ja teenuste pakkumiseks ning siduda rahastamine, sealhulgas nn kõrvalmeetmete toetamine keskkonnanõuetele vastavusega. See peaks tagama rahaliste vahendite kasutamise tulemuslikumalt ning kooskõlas keskkonna- ja kliimaeesmärkidega. Kõnealustes ettepanekutes nähakse ette liidu poliitikavaldkondade sidumine nende rakendamiseks ette nähtud ühtsete rahaliste vahenditega ning keskkonna ja kliimamuutuse jaoks täiendavad rahalised vahendid, mis tooksid kohapeal tulemuslikult ühtset ja konkreetset kasu. |
| --- | --- |

78.

Liidu mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitlevates ettepanekutes on komisjon parandanud keskkonna- ja kliimaeesmärkide arvessevõtmist kõigis liidu rahastamisvahendites, et pakkuda liikmesriikidele võimalusi seonduvate eesmärkide saavutamiseks. Selles on tehtud ka ettepanek suurendada kliimaga seotud kulutusi vähemalt 20 % võrra kogueelarvest. Peamistes poliitikavaldkondades, nt põllumajanduses, maaelu arengus ja ühtekuuluvuspoliitikas, tuleks suurendada stiimuleid keskkonnale kasulike avalike hüvede ja teenuste pakkumiseks ning siduda rahastamine, sealhulgas nn kõrvalmeetmete toetamine keskkonnanõuetele vastavusega. See peaks tagama rahaliste vahendite kasutamise tulemuslikumalt ning kooskõlas keskkonna- ja kliimaeesmärkidega. Kõnealustes ettepanekutes nähakse ette liidu poliitikavaldkondade sidumine nende rakendamiseks ette nähtud ühtsete rahaliste vahenditega ning keskkonna ja kliimamuutuse jaoks täiendavad rahalised vahendid, mis tooksid kohapeal tulemuslikult ühtset ja konkreetset kasu.

| 79. | Lisaks sellisele eesmärkide arvessevõtmisele võimaldab LIFE-programm (77) rahalisi vahendeid strateegilisemal ja kulutõhusamal moel kombineerida ja viia paremini vastavusse poliitika prioriteetidega, et toetada keskkonna- ja kliimameetmeid terve rea projektide, sealhulgas on ka nn integreeritud projektidega. |
| --- | --- |

79.

Lisaks sellisele eesmärkide arvessevõtmisele võimaldab LIFE-programm (77) rahalisi vahendeid strateegilisemal ja kulutõhusamal moel kombineerida ja viia paremini vastavusse poliitika prioriteetidega, et toetada keskkonna- ja kliimameetmeid terve rea projektide, sealhulgas on ka nn integreeritud projektidega.

| 80. | Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamine 2012. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe raames on täiendavaks investeerimisallikaks, (78) mille vahendeid tuleks kasutada kooskõlas liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkidega. |
| --- | --- |

80.

Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamine 2012. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe raames on täiendavaks investeerimisallikaks, (78) mille vahendeid tuleks kasutada kooskõlas liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkidega.

| 81. | Programmiperioodi 2007–2013 jooksul saadud kogemused näitavad, et kuigi keskkonnameetmete puhul on kättesaadavad märkimisväärsed rahalised vahendid, on nende kasutuselevõtt kõigil tasanditel olnud varasematel aastatel väga ebaühtlane, mis seab ohtu kokkulepitud sihtide ja eesmärkide saavutamise. Et sellest kogemusest õppida, peaksid liikmesriigid keskkonna- ja kliimaeesmärgid integreerima oma majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ning maaelu arengu ja merenduspoliitika rahastamisstrateegiatesse ja -programmidesse ning seadma prioriteediks rahaliste vahendite varasema kasutuselevõtu keskkonna- ja kliimamuutuse puhul ning tugevdama rakendusasutuste suutlikkust teha kulutõhusaid ja jätkusuutlikke investeeringud, et tagada piisav ja vajalik rahaline toetus investeeringuteks nendes valdkondades. |
| --- | --- |

81.

Programmiperioodi 2007–2013 jooksul saadud kogemused näitavad, et kuigi keskkonnameetmete puhul on kättesaadavad märkimisväärsed rahalised vahendid, on nende kasutuselevõtt kõigil tasanditel olnud varasematel aastatel väga ebaühtlane, mis seab ohtu kokkulepitud sihtide ja eesmärkide saavutamise. Et sellest kogemusest õppida, peaksid liikmesriigid keskkonna- ja kliimaeesmärgid integreerima oma majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika ning maaelu arengu ja merenduspoliitika rahastamisstrateegiatesse ja -programmidesse ning seadma prioriteediks rahaliste vahendite varasema kasutuselevõtu keskkonna- ja kliimamuutuse puhul ning tugevdama rakendusasutuste suutlikkust teha kulutõhusaid ja jätkusuutlikke investeeringud, et tagada piisav ja vajalik rahaline toetus investeeringuteks nendes valdkondades.

| 82. | Lisaks on olnud raske jälgida elurikkuse ja kliimaga seotud kulutusi. Selleks et hinnata kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme, tuleks liidu ja liikmesriikide tasandil luua jälgimis- ja aruandlussüsteem. Sellise süsteemi loomine on oluline liidu üldise tegevuse jaoks, mis on seotud kliimamuutust ja elurikkust käsitlevate mitmepoolsete lepingutega. Sellega seoses aitab liit kaasa Rio+20 konverentsil käivitatud valitsustevahelisele protsessile, et hinnata rahastamisvajadusi ja teha ettepanekuid säästva arengu rahastamise strateegia väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

82.

Lisaks on olnud raske jälgida elurikkuse ja kliimaga seotud kulutusi. Selleks et hinnata kõnealuste eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme, tuleks liidu ja liikmesriikide tasandil luua jälgimis- ja aruandlussüsteem. Sellise süsteemi loomine on oluline liidu üldise tegevuse jaoks, mis on seotud kliimamuutust ja elurikkust käsitlevate mitmepoolsete lepingutega. Sellega seoses aitab liit kaasa Rio+20 konverentsil käivitatud valitsustevahelisele protsessile, et hinnata rahastamisvajadusi ja teha ettepanekuid säästva arengu rahastamise strateegia väljatöötamiseks.

| 83. | Tuleks jätkata majandusliku arengu jälgimise näitajate väljatöötamist, mis täiendavad sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja lähevad sellest kaugemale. Läbipaistvate ja jätkusuutlike investeeringute tagamine sõltub keskkonnakaupade õigest väärtustamisest. Informeeritud poliitika- ja investeerimisotsuste tegemiseks on vaja rohkem mõõta ökosüsteemide väärtust ja nende kahanemise kulusid ning kehtestada vastavad stiimulid. Tuleb kiirendada tööd, et arendada välja keskkonnaalase arvepidamise süsteem, sealhulgas looduskapitali ja ökosüsteemi teenuste arvepidamise süsteem naturaalühikutes ja rahalises väärtuses. Sellega toetatakse Rio+20 lõppdokumenti, milles tunnistatakse vajadust laiemate meetmete järele, et mõõta heaolu ja säästlikkuse alaseid edusamme SKP täiendamiseks. |
| --- | --- |

83.

Tuleks jätkata majandusliku arengu jälgimise näitajate väljatöötamist, mis täiendavad sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja lähevad sellest kaugemale. Läbipaistvate ja jätkusuutlike investeeringute tagamine sõltub keskkonnakaupade õigest väärtustamisest. Informeeritud poliitika- ja investeerimisotsuste tegemiseks on vaja rohkem mõõta ökosüsteemide väärtust ja nende kahanemise kulusid ning kehtestada vastavad stiimulid. Tuleb kiirendada tööd, et arendada välja keskkonnaalase arvepidamise süsteem, sealhulgas looduskapitali ja ökosüsteemi teenuste arvepidamise süsteem naturaalühikutes ja rahalises väärtuses. Sellega toetatakse Rio+20 lõppdokumenti, milles tunnistatakse vajadust laiemate meetmete järele, et mõõta heaolu ja säästlikkuse alaseid edusamme SKP täiendamiseks.

| 84. | Selleks et kindlustada keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringud ning tegeleda keskkonnale avalduvate välismõjudega, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | keskkonna- ja kliimapoliitika eesmärgid saavutatakse kulutõhusal viisil ning neile nähakse ette piisav rahaline toetus; |
| --- | --- | --- |

84.

Selleks et kindlustada keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud investeeringud ning tegeleda keskkonnale avalduvate välismõjudega, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

keskkonna- ja kliimapoliitika eesmärgid saavutatakse kulutõhusal viisil ning neile nähakse ette piisav rahaline toetus;

| b) | keskkonna- ja kliimakulutuste rahastamiseks leitakse rohkem avaliku ja erasektori vahendeid; |
| --- | --- |

b)

keskkonna- ja kliimakulutuste rahastamiseks leitakse rohkem avaliku ja erasektori vahendeid;

| c) | looduskapitali ja ökosüsteemiteenuste väärtust ning nende vaesumisest tingitud kulusid hinnatakse nõuetekohaselt ning võetakse arvesse poliitikakujundamisel ja investeeringute tegemisel. |
| --- | --- |

c)

looduskapitali ja ökosüsteemiteenuste väärtust ning nende vaesumisest tingitud kulusid hinnatakse nõuetekohaselt ning võetakse arvesse poliitikakujundamisel ja investeeringute tegemisel.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | lõpetada viivitamatult liidu ja liikmesriikide tasandil antavad keskkonnale kahjulikud toetused ning anda saavutatust aru riiklike reformikavade kaudu; suurendada selliste turupõhiste vahendite nagu liikmesriikide maksupoliitika, hinnakujunduse ja tasude kasutamist ning laiendada keskkonnakaupade ja -teenuste turgu, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju ja kasutades meetmepõhist lähenemist, mida toetab ja mille seiret teostab komisjon muu hulgas Euroopa poolaasta protsessi kaudu; |
| --- | --- |

i)

lõpetada viivitamatult liidu ja liikmesriikide tasandil antavad keskkonnale kahjulikud toetused ning anda saavutatust aru riiklike reformikavade kaudu; suurendada selliste turupõhiste vahendite nagu liikmesriikide maksupoliitika, hinnakujunduse ja tasude kasutamist ning laiendada keskkonnakaupade ja -teenuste turgu, võttes nõuetekohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju ja kasutades meetmepõhist lähenemist, mida toetab ja mille seiret teostab komisjon muu hulgas Euroopa poolaasta protsessi kaudu;

| ii) | lihtsustada uuenduslike finantsvahendite väljatöötamist ja kättesaadavust ja rahastada ökoinnovatsiooni; |
| --- | --- |

ii)

lihtsustada uuenduslike finantsvahendite väljatöötamist ja kättesaadavust ja rahastada ökoinnovatsiooni;

| iii) | kajastada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavates meetmetes piisavalt keskkonna ja kliimaga seotud prioriteete ja rahastamisstrateegiaid; |
| --- | --- |

iii)

kajastada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust toetavates meetmetes piisavalt keskkonna ja kliimaga seotud prioriteete ja rahastamisstrateegiaid;

| iv) | teha sihipäraseid jõupingutusi, et tagada liidu pakutava rahalise toetuse täielik ja tõhus kasutamine keskkonnategevuse jaoks, sealjuures võtta see liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel oluliselt varem kasutusele ning eraldada 20 % eelarvest kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks, võttes kliimameetmeid arvesse muudes valdkondades ja sidudes rahalise toetuse selgete näitajate, eesmärkide, seire ja aruandlusega; |
| --- | --- |

iv)

teha sihipäraseid jõupingutusi, et tagada liidu pakutava rahalise toetuse täielik ja tõhus kasutamine keskkonnategevuse jaoks, sealjuures võtta see liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel oluliselt varem kasutusele ning eraldada 20 % eelarvest kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemiseks, võttes kliimameetmeid arvesse muudes valdkondades ja sidudes rahalise toetuse selgete näitajate, eesmärkide, seire ja aruandlusega;

| v) | luua 2014. aastaks süsteem keskkonnaga, eelkõige kliimamuutuse ja elurikkusega seotud liidu eelarvekulutuste aruandluseks ja jälgimiseks ning seda rakendada; |
| --- | --- |

v)

luua 2014. aastaks süsteem keskkonnaga, eelkõige kliimamuutuse ja elurikkusega seotud liidu eelarvekulutuste aruandluseks ja jälgimiseks ning seda rakendada;

| vi) | integreerida keskkonna- ja kliimaalased kaalutlused Euroopa poolaasta protsessi seal, kus see on tähtis üksikute liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadete seisukohast ning asjakohane konkreetsele riigile mõeldud soovituste jaoks; |
| --- | --- |

vi)

integreerida keskkonna- ja kliimaalased kaalutlused Euroopa poolaasta protsessi seal, kus see on tähtis üksikute liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu väljavaadete seisukohast ning asjakohane konkreetsele riigile mõeldud soovituste jaoks;

| vii) | töötada välja SKPd täiendavad ja sellest kaugemale ulatuvad alternatiivsed näitajad, et nende põhjal jälgida saavutatu jätkusuutlikkust ning kohaldada neid näitajaid; jätkata tööd majandusnäitajate integreerimiseks keskkonna- ja kliimanäitajatega, sealhulgas looduskapitali arvestusega; |
| --- | --- |

vii)

töötada välja SKPd täiendavad ja sellest kaugemale ulatuvad alternatiivsed näitajad, et nende põhjal jälgida saavutatu jätkusuutlikkust ning kohaldada neid näitajaid; jätkata tööd majandusnäitajate integreerimiseks keskkonna- ja kliimanäitajatega, sealhulgas looduskapitali arvestusega;

| viii) | edasi arendada ja soodustada ökosüsteemiteenuste korra kohaselt teostatavaid makseid; |
| --- | --- |

viii)

edasi arendada ja soodustada ökosüsteemiteenuste korra kohaselt teostatavaid makseid;

| ix) | võtta kasutusele stiimulid ja metoodikad, mis suunavad ettevõtteid mõõtma oma äritegevusest tingitud keskkonnakulusid ja keskkonnateenuste kasutamisest saadud kasumit ning avalikustama oma aastaaruannetes keskkonnateavet. Õhutada ettevõtteid ilmutama nõuetekohast hoolsust, seda ka oma tarneahela ulatuses. |
| --- | --- |

ix)

võtta kasutusele stiimulid ja metoodikad, mis suunavad ettevõtteid mõõtma oma äritegevusest tingitud keskkonnakulusid ja keskkonnateenuste kasutamisest saadud kasumit ning avalikustama oma aastaaruannetes keskkonnateavet. Õhutada ettevõtteid ilmutama nõuetekohast hoolsust, seda ka oma tarneahela ulatuses.

Esmatähtis eesmärk nr 7:   parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust

| 85. | Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude liidu poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks. Seitsmenda keskkonnaprogrammi mitme esmatähtsa eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu. See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt. Asjaomaste eesmärkide täitmise tagamiseks tuleks õigeaegselt välja töötada vajalikud meetmed. Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv (79) ja keskkonnamõju hindamise direktiiv (80) on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, millega tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse. |
| --- | --- |

85.

Kuigi keskkonnakaitseküsimuste integreerimine muude liidu poliitikate ja meetmetega on alates 1997. aastast olnud aluslepingust tulenev nõue, näitab Euroopa keskkonna üldine seisund, et senised edusammud, mis mõnes valdkonnas on siiski kiiduväärsed, ei ole olnud piisavad kõigi negatiivsete arengusuundade tagasipööramiseks. Seitsmenda keskkonnaprogrammi mitme esmatähtsa eesmärgi saavutamine nõuab veelgi tõhusamat keskkonna- ja kliimakaalutluste integreerimist muude valdkondade poliitikasse, samuti on vaja sidusamat ja ühist poliitikakäsitlust, millest oleks mitmekülgset kasu. See peaks aitama tagada, et keeruliste kompromissidega tegeletaks varem, mitte alles rakendamisetapis, ning et vältimatuid mõjusid leevendataks tõhusamalt. Asjaomaste eesmärkide täitmise tagamiseks tuleks õigeaegselt välja töötada vajalikud meetmed. Keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiiv (79) ja keskkonnamõju hindamise direktiiv (80) on nende nõuetekohase rakendamise korral tõhusad vahendid, millega tagada keskkonnakaitsenõuete integreerimine kavadesse, programmidesse ning projektidesse.

| 86. | Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuse mõjudele ja looduskatastroofidele. |
| --- | --- |

86.

Kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel, kes tavaliselt vastutavad maa- ja merealade kasutamist käsitlevate otsuste tegemise eest, on eriti otsustav roll keskkonnamõjude hindamisel ning looduskapitali kaitsmisel, säilitamisel ja suurendamisel, samuti selles, et saavutada suurem vastupanuvõime kliimamuutuse mõjudele ja looduskatastroofidele.

| 87. | Energia- ja transpordivõrkude, sealhulgas avamerele rajatud taristu kavandatud laiendamine peab olema vastavuses looduskaitsega ning kliimamuutusega kohanemise vajaduse ja kliimakohustustega. Rohelise taristu kaasamine asjaomastesse kavadesse ja programmidesse aitab kaotada elupaikade killustatust ning säilitada või taastada ökoloogilist ühenduvust, suurendada ökosüsteemi vastupanuvõimet, tagades seejuures ökosüsteemiteenuste, sealhulgas süsinikdioksiidi sidumise ja kliimamuutusega kohanemise jätkumise, ning pakkudes samas inimestele tervemat keskkonda ja looduslikke puhkekohti. |
| --- | --- |

87.

Energia- ja transpordivõrkude, sealhulgas avamerele rajatud taristu kavandatud laiendamine peab olema vastavuses looduskaitsega ning kliimamuutusega kohanemise vajaduse ja kliimakohustustega. Rohelise taristu kaasamine asjaomastesse kavadesse ja programmidesse aitab kaotada elupaikade killustatust ning säilitada või taastada ökoloogilist ühenduvust, suurendada ökosüsteemi vastupanuvõimet, tagades seejuures ökosüsteemiteenuste, sealhulgas süsinikdioksiidi sidumise ja kliimamuutusega kohanemise jätkumise, ning pakkudes samas inimestele tervemat keskkonda ja looduslikke puhkekohti.

| 88. | Seitsmes keskkonnaprogramm hõlmab mitut esmatähtsat eesmärki keskkonnaküsimuste integreerimise suurendamiseks. Komisjon on lisanud ühist põllumajanduspoliitikat, ühist kalanduspoliitikat, üleeuroopalisi võrke ja ühtekuuluvuspoliitika reforme käsitlevatesse ettepanekutesse meetmed, millega toetatakse jätkuvalt keskkonnaküsimuste integreerimist ja säästvust. Seitsmenda keskkonnaprogrammi õnnestumiseks peaksid need poliitikavaldkonnad edaspidigi aitama kaasa keskkonnaga seotud sihtide ja eesmärkide saavutamisele. Sarnaselt peaks algselt keskkonnategevuse parandamise saavutamiseks kavandatavate jõupingutuste eesmärk olema võimaluse korral mitmekülgse kasu toomine muudele poliitikavaldkondadele. Näiteks ökosüsteemide taastamise eesmärk võib olla suunatud elupaikadele ja liikidele kasu toomisele ning süsinikdioksiidi sidumisele, parandades samas paljude majandussektorite jaoks oluliste ökosüsteemiteenuste osutamist, nt tolmeldamine või vee puhastamine põllumajanduse jaoks, ning luues rohelisi töökohti. |
| --- | --- |

88.

Seitsmes keskkonnaprogramm hõlmab mitut esmatähtsat eesmärki keskkonnaküsimuste integreerimise suurendamiseks. Komisjon on lisanud ühist põllumajanduspoliitikat, ühist kalanduspoliitikat, üleeuroopalisi võrke ja ühtekuuluvuspoliitika reforme käsitlevatesse ettepanekutesse meetmed, millega toetatakse jätkuvalt keskkonnaküsimuste integreerimist ja säästvust. Seitsmenda keskkonnaprogrammi õnnestumiseks peaksid need poliitikavaldkonnad edaspidigi aitama kaasa keskkonnaga seotud sihtide ja eesmärkide saavutamisele. Sarnaselt peaks algselt keskkonnategevuse parandamise saavutamiseks kavandatavate jõupingutuste eesmärk olema võimaluse korral mitmekülgse kasu toomine muudele poliitikavaldkondadele. Näiteks ökosüsteemide taastamise eesmärk võib olla suunatud elupaikadele ja liikidele kasu toomisele ning süsinikdioksiidi sidumisele, parandades samas paljude majandussektorite jaoks oluliste ökosüsteemiteenuste osutamist, nt tolmeldamine või vee puhastamine põllumajanduse jaoks, ning luues rohelisi töökohti.

| 89. | Selleks et parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | valdkondlikud poliitikad töötatakse välja ja neid rakendatakse liidu ja liikmesriikide tasandil selliselt, et need toetavad asjaomaseid keskkonna- ja kliimaalaseid sihte ja eesmärke. |
| --- | --- | --- |

89.

Selleks et parandada keskkonna lõimimist ja poliitika sidusust, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

valdkondlikud poliitikad töötatakse välja ja neid rakendatakse liidu ja liikmesriikide tasandil selliselt, et need toetavad asjaomaseid keskkonna- ja kliimaalaseid sihte ja eesmärke.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | integreerida keskkonna- ja kliimanõuetele vastavus ja sellealased stiimulid poliitilistesse algatustesse, sealhulgas kehtiva poliitika läbivaatamisesse ja reformimisse, samuti uutesse algatustesse liidu ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

i)

integreerida keskkonna- ja kliimanõuetele vastavus ja sellealased stiimulid poliitilistesse algatustesse, sealhulgas kehtiva poliitika läbivaatamisesse ja reformimisse, samuti uutesse algatustesse liidu ja liikmesriikide tasandil;

| ii) | korraldada poliitiliste algatuste sidususe ja tõhususe tagamiseks nende keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju eelhindamist asjakohasel liidu ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

ii)

korraldada poliitiliste algatuste sidususe ja tõhususe tagamiseks nende keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju eelhindamist asjakohasel liidu ja liikmesriikide tasandil;

| iii) | rakendada täielikult teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise direktiivi ning teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise direktiivi; |
| --- | --- |

iii)

rakendada täielikult teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise direktiivi ning teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise direktiivi;

| iv) | suurendada liidu keskkonnaõigustiku sidusust ja järjepidevust selle rakendamise kogemustega seotud teabe järelhindamise kaudu; |
| --- | --- |

iv)

suurendada liidu keskkonnaõigustiku sidusust ja järjepidevust selle rakendamise kogemustega seotud teabe järelhindamise kaudu;

| v) | tegeleda eri poliitikavaldkondade vaheliste võimalike kompromisside küsimusega, et suurendada valdkondadevahelist koostoimet ning vältida, vähendada ja võimaluse korral parandada keskkonnale tekitatavat kahju. |
| --- | --- |

v)

tegeleda eri poliitikavaldkondade vaheliste võimalike kompromisside küsimusega, et suurendada valdkondadevahelist koostoimet ning vältida, vähendada ja võimaluse korral parandada keskkonnale tekitatavat kahju.

KOHALIKE, PIIRKONDLIKE JA ÜLEILMSETE PROBLEEMIDE LAHENDAMINE

Esmatähtis eesmärk nr 8:   muuta liidu linnad säästvamaks

| 90. | Liit on tihedalt asustatud ning 2020. aastaks elab tõenäoliselt 80 % liidu rahvastikust linnades või linnalähedastes piirkondades. Linnakeskkonna seisund mõjutab otseselt elukvaliteeti. Linnade keskkonnamõju levib ka nende füüsilistest piiridest kaugemale, sest nad sõltuvad suuresti linnalähedastest ja maapiirkondadest, mis rahuldavad nende nõudlust toidu, energia, ruumi, ressursside ja jäätmekäitluse järele. |
| --- | --- |

90.

Liit on tihedalt asustatud ning 2020. aastaks elab tõenäoliselt 80 % liidu rahvastikust linnades või linnalähedastes piirkondades. Linnakeskkonna seisund mõjutab otseselt elukvaliteeti. Linnade keskkonnamõju levib ka nende füüsilistest piiridest kaugemale, sest nad sõltuvad suuresti linnalähedastest ja maapiirkondadest, mis rahuldavad nende nõudlust toidu, energia, ruumi, ressursside ja jäätmekäitluse järele.

| 91. | Paljud linnad seisavad silmitsi selliste ühiste keskkonnaalaste põhiprobleemidega nagu probleemid õhukvaliteediga, kõrge müratase, liiklusummikud, kasvuhoonegaaside heited, elurikkuse vähenemine ja kahjustumine, veenappus, üleujutused ja tormid, rohealade kahanemine, saastatud alad, mahajäetud tööstusalad ning sobimatu jäätmekäitlus ja energiahaldus. Samas on liidu linnad säästva linnaarengu seisukohalt standardite kehtestajad ning sageli teerajajad keskkonnaprobleemidele uuenduslike lahenduste leidmisel, (81) mille näiteks on strateegias „Euroopa 2020” sisalduvad ressursitõhususe ja keskkonnahoidliku majanduse algatused. Üha rohkem Euroopa linnu seavad keskkonnasäästlikkuse oma linnade arengustrateegiates kesksele kohale. |
| --- | --- |

91.

Paljud linnad seisavad silmitsi selliste ühiste keskkonnaalaste põhiprobleemidega nagu probleemid õhukvaliteediga, kõrge müratase, liiklusummikud, kasvuhoonegaaside heited, elurikkuse vähenemine ja kahjustumine, veenappus, üleujutused ja tormid, rohealade kahanemine, saastatud alad, mahajäetud tööstusalad ning sobimatu jäätmekäitlus ja energiahaldus. Samas on liidu linnad säästva linnaarengu seisukohalt standardite kehtestajad ning sageli teerajajad keskkonnaprobleemidele uuenduslike lahenduste leidmisel, (81) mille näiteks on strateegias „Euroopa 2020” sisalduvad ressursitõhususe ja keskkonnahoidliku majanduse algatused. Üha rohkem Euroopa linnu seavad keskkonnasäästlikkuse oma linnade arengustrateegiates kesksele kohale.

| 92. | Liidu kasvav linnastumine on suurendanud teadlikkust loodusalade tähtsusest linnakeskkonnas. Üha rohkem on näiteid elurikkuse kaitsest selliste meetmete kaudu nagu loodusliku mõõtme linnakeskkonda tagasitoomine ja linnamaastiku planeerimine. Elurikkuse alal Euroopa linnades saadud tulemusi tuleb hinnata ja parandada. Kõnealuseks hindamiseks võib kasutada spetsiaalset linnade elurikkuse indeksit, nt Singapuri indeksit, mida tutvustati 2010. aastal Nagoyas toimunud ÜRO elurikkuse teemalisel konverentsil. |
| --- | --- |

92.

Liidu kasvav linnastumine on suurendanud teadlikkust loodusalade tähtsusest linnakeskkonnas. Üha rohkem on näiteid elurikkuse kaitsest selliste meetmete kaudu nagu loodusliku mõõtme linnakeskkonda tagasitoomine ja linnamaastiku planeerimine. Elurikkuse alal Euroopa linnades saadud tulemusi tuleb hinnata ja parandada. Kõnealuseks hindamiseks võib kasutada spetsiaalset linnade elurikkuse indeksit, nt Singapuri indeksit, mida tutvustati 2010. aastal Nagoyas toimunud ÜRO elurikkuse teemalisel konverentsil.

| 93. | Liidu kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest liidu poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Selline säästev areng vajab aga tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlike ja kohalike asutuste süstemaatilist kaasamist linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguvõrgustiku loomine, (82) samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused saaksid samuti kasu, kui arendataks edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist ning tehtaks pingutusi keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (83). See on kooskõlas Rio+20 konverentsil võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud linna ja ruumilise planeerimise käsitus, mille juures võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade jätkusuutlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervisliku elu- ja töökeskkonnana. |
| --- | --- |

93.

Liidu kodanikud nii linnas kui ka maal saavad kasu mitmesugustest liidu poliitikatest ja algatustest, millega toetatakse linnaalade säästvat arengut. Selline säästev areng vajab aga tulemuslikku ja tõhusat kooskõlastust eri haldustasandite vahel ja halduspiiride üleselt ning piirkondlike ja kohalike asutuste süstemaatilist kaasamist linnakeskkonna kvaliteeti mõjutava poliitika kavandamisse, sõnastamisse ja arendamisse. Seda aitaksid tagada järgmise rahastamisperioodi ühise strateegilise raamistiku alusel kavandatud riikliku ja piirkondliku tasandi kooskõlastusmehhanismid ning linnade arenguvõrgustiku loomine, (82) samuti sidusrühmade ja üldsuse suurem kaasatus neid mõjutavate otsuste tegemisse. Kohalikud ja piirkondlikud asutused saaksid samuti kasu, kui arendataks edasi vahendeid, millega ühtlustatakse keskkonnaandmete kogumist ja haldamist, lihtsustatakse teabe ja parimate tavade vahetamist ning tehtaks pingutusi keskkonnaõiguse paremaks rakendamiseks liidu, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (83). See on kooskõlas Rio+20 konverentsil võetud kohustusega edendada integreeritud lähenemisviisi säästvate linnade ja linnaasulate planeerimisel, ehitamisel ja haldamisel. Integreeritud linna ja ruumilise planeerimise käsitus, mille juures võetakse täielikult arvesse pikaajalisi keskkonnakaalutlusi kõrvuti majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete probleemidega, on tähtis selleks, et tagada linnapiirkondade jätkusuutlikkus ja tõhusus ning nende kõlblikkus tervisliku elu- ja töökeskkonnana.

| 94. | Liit peaks täiendavalt edendama ja vajaduse korral laiendama olemasolevaid algatusi, millega toetatakse linnades innovatsiooni ja parimaid tavasid, suhtlust ja vahetusi ning motiveeritakse linnu olema eeskujuks linnade säästvas arengus (84). Liidu institutsioonid ja liikmesriigid peaksid lihtsustama ja soodustama ühtekuuluvuspoliitika alusel ettenähtud liidu rahaliste vahendite ja muude rahaliste vahendite kasutuselevõttu, et toetada linnasid nende jõupingutustes edendada linnade säästvat arengut, tõsta teadlikkust ning edendada kohalike osaliste kaasatust (85). Linnade jaoks säästvuskriteeriumide väljatöötamine, lähtudes konsultatsioonidest liikmesriikide ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, ja neis kokkuleppimine annaks selliste algatuse jaoks võrdlusaluse ning edendaks sidusat ja integreeritud lähenemist linnade säästvale arengule (86). |
| --- | --- |

94.

Liit peaks täiendavalt edendama ja vajaduse korral laiendama olemasolevaid algatusi, millega toetatakse linnades innovatsiooni ja parimaid tavasid, suhtlust ja vahetusi ning motiveeritakse linnu olema eeskujuks linnade säästvas arengus (84). Liidu institutsioonid ja liikmesriigid peaksid lihtsustama ja soodustama ühtekuuluvuspoliitika alusel ettenähtud liidu rahaliste vahendite ja muude rahaliste vahendite kasutuselevõttu, et toetada linnasid nende jõupingutustes edendada linnade säästvat arengut, tõsta teadlikkust ning edendada kohalike osaliste kaasatust (85). Linnade jaoks säästvuskriteeriumide väljatöötamine, lähtudes konsultatsioonidest liikmesriikide ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, ja neis kokkuleppimine annaks selliste algatuse jaoks võrdlusaluse ning edendaks sidusat ja integreeritud lähenemist linnade säästvale arengule (86).

| 95. | Selleks et muuta liidu linnu säästvamaks, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | enamik liidu linnadest rakendab säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise poliitikat, mis hõlmab uuenduslikku lähenemist ühistranspordile ja liikuvusele linnades, säästlikke hooneid, energiatõhusust ning linnade elurikkuse kaitset; |
| --- | --- | --- |

95.

Selleks et muuta liidu linnu säästvamaks, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

enamik liidu linnadest rakendab säästva linnaplaneerimise ja projekteerimise poliitikat, mis hõlmab uuenduslikku lähenemist ühistranspordile ja liikuvusele linnades, säästlikke hooneid, energiatõhusust ning linnade elurikkuse kaitset;

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist.

| i) | leppida kokku kriteeriumid, millega hinnata linnade keskkonnatoimet, võttes arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset mõju; |
| --- | --- |

i)

leppida kokku kriteeriumid, millega hinnata linnade keskkonnatoimet, võttes arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset mõju;

| ii) | tagada linnadele teave säästva linnaarengu edendamise meetmete rahastamisvõimaluste kohta ja rahastamise parem kättesaadavus; |
| --- | --- |

ii)

tagada linnadele teave säästva linnaarengu edendamise meetmete rahastamisvõimaluste kohta ja rahastamise parem kättesaadavus;

| iii) | jagada liidu ja rahvusvahelisel tasandil linnade vahel kogemusi linnade innovaatilise ja jätkusuutliku arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

iii)

jagada liidu ja rahvusvahelisel tasandil linnade vahel kogemusi linnade innovaatilise ja jätkusuutliku arengu valdkonnas;

| iv) | praegusi liidu algatusi ja võrgustikke arvestades arendada ja edendada ühtset arusaamist sellest, kuidas panustada linnakeskkonna parandamisse seeläbi, et keskendutakse linnaplaneerimise ühendamisele eesmärkidega, mis seostuvad ressursitõhususe, uuendusliku, ohutu, säästva ja vähese CO2-heitega majanduse, linnamaa säästva kasutamise, säästva liikuvuse, linnade elurikkuse kaitse ja juhtimise, ökosüsteemide vastupanuvõime, veemajanduse, inimeste tervise, üldsuse otsuste tegemisel osalemise ning keskkonnahariduse ja -teadlikkusega. |
| --- | --- |

iv)

praegusi liidu algatusi ja võrgustikke arvestades arendada ja edendada ühtset arusaamist sellest, kuidas panustada linnakeskkonna parandamisse seeläbi, et keskendutakse linnaplaneerimise ühendamisele eesmärkidega, mis seostuvad ressursitõhususe, uuendusliku, ohutu, säästva ja vähese CO2-heitega majanduse, linnamaa säästva kasutamise, säästva liikuvuse, linnade elurikkuse kaitse ja juhtimise, ökosüsteemide vastupanuvõime, veemajanduse, inimeste tervise, üldsuse otsuste tegemisel osalemise ning keskkonnahariduse ja -teadlikkusega.

Esmatähtis eesmärk nr 9:   suurendada liidu tulemuslikkust rahvusvaheliste keskkonna- ja kliimaprobleemide käsitlemisel

| 96. | Ressursside jätkusuutliku kasutuse tagamine on üks tänapäeva maailma kõige pakilisemaid probleeme, millel on keskne tähtsus vaesuse kaotamisel ning maailmale jätkusuutliku tuleviku tagamisel (87). Rio+20 konverentsil uuendasid maailma juhtivad riigid oma kohustust toetada säästvat arengut ning tagada maakera majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt säästva tuleviku edendamine nii praeguste kui ka tulevaste põlvkondade jaoks. Nad tunnustasid ka kaasava keskkonnasäästliku majanduse tähtsust säästva arengu saavutamisel. Rio+20 konverentsil toonitati, et rahvastiku kasvu ja maailma suurenevat linnastumist arvestades nõuavad sellised väljakutsed rahvusvahelisi meetmeid paljudes valdkondades (näiteks vesi, ookeanid, maa ja ökosüsteemid, ressursitõhusus (eelkõige jäätmete probleem), mõistlik kemikaalide majandamine, säästev energeetika ja kliimamuutus). Täiendavaid meetmeid on vaja ka keskkonnakahjulike toetuste, sealhulgas fossiilkütuste toetamise järkjärguliseks kaotamiseks. Lisaks kõnealuste kohustuste elluviimisele kohalikul, riiklikul ja liidu tasandil osaleb liit aktiivselt rahvusvahelistes jõupingutustes, et leida lahendused, mida on vaja üleilmselt säästva arengu tagamiseks. |
| --- | --- |

96.

Ressursside jätkusuutliku kasutuse tagamine on üks tänapäeva maailma kõige pakilisemaid probleeme, millel on keskne tähtsus vaesuse kaotamisel ning maailmale jätkusuutliku tuleviku tagamisel (87). Rio+20 konverentsil uuendasid maailma juhtivad riigid oma kohustust toetada säästvat arengut ning tagada maakera majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt säästva tuleviku edendamine nii praeguste kui ka tulevaste põlvkondade jaoks. Nad tunnustasid ka kaasava keskkonnasäästliku majanduse tähtsust säästva arengu saavutamisel. Rio+20 konverentsil toonitati, et rahvastiku kasvu ja maailma suurenevat linnastumist arvestades nõuavad sellised väljakutsed rahvusvahelisi meetmeid paljudes valdkondades (näiteks vesi, ookeanid, maa ja ökosüsteemid, ressursitõhusus (eelkõige jäätmete probleem), mõistlik kemikaalide majandamine, säästev energeetika ja kliimamuutus). Täiendavaid meetmeid on vaja ka keskkonnakahjulike toetuste, sealhulgas fossiilkütuste toetamise järkjärguliseks kaotamiseks. Lisaks kõnealuste kohustuste elluviimisele kohalikul, riiklikul ja liidu tasandil osaleb liit aktiivselt rahvusvahelistes jõupingutustes, et leida lahendused, mida on vaja üleilmselt säästva arengu tagamiseks.

| 97. | Rio+20 konverentsil otsustati asendada ÜRO säästva arengu komisjon kõrgetasemelise poliitilise foorumiga, mis aitab intensiivistada säästva arengu kolme mõõtme integreerimist ning jälgib Rio+20 lõppdokumendi ja teiste ÜRO konverentside ja tippkohtumiste asjaomaste tulemuste ellurakendamist, aidates nõnda kaasa säästva arengu eesmärkide kui 2015. aasta järgse üldraamistiku ühe osa elluviimisele. |
| --- | --- |

97.

Rio+20 konverentsil otsustati asendada ÜRO säästva arengu komisjon kõrgetasemelise poliitilise foorumiga, mis aitab intensiivistada säästva arengu kolme mõõtme integreerimist ning jälgib Rio+20 lõppdokumendi ja teiste ÜRO konverentside ja tippkohtumiste asjaomaste tulemuste ellurakendamist, aidates nõnda kaasa säästva arengu eesmärkide kui 2015. aasta järgse üldraamistiku ühe osa elluviimisele.

| 98. | Mitmeid seitsmendas keskkonnaprogrammis kehtestatud esmatähtsaid eesmärke saab täielikult saavutada üksnes üleilmse lähenemisviisi osana ja koostöös partnerriikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega. Seepärast peaksid liit ja liikmesriigid osalema asjaomastes rahvusvahelistes, piirkondlikes ja kahepoolsetes protsessides tugeval, suunatud, ühtsel ja sidusal viisil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata Musta mere piirkonnale ja Arktika piirkonnale, kus uute ühiste keskkonnaprobleemide lahendamiseks on vaja tõhusamat koostööd ja liidu suuremat sekkumist, sealhulgas Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsiooni osalisena ning alalise vaatleja staatuse saamisega Arktika Nõukogus. Liit ja selle liikmesriigid peaksid jätkama tõhusa, eeskirjadel põhineva üleilmse keskkonnapoliitika raamistiku edendamist, mida täiendab tõhusam strateegiline lähenemisviis, milles kahepoolsed ja piirkondlikud poliitilised dialoogid ja koostöö lähtuksid liidu strateegilistest partneritest, kandidaat- ja naaberriikidest ning arenguriikidest ja mida toetatakse piisavate rahaliste vahenditega. |
| --- | --- |

98.

Mitmeid seitsmendas keskkonnaprogrammis kehtestatud esmatähtsaid eesmärke saab täielikult saavutada üksnes üleilmse lähenemisviisi osana ja koostöös partnerriikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega. Seepärast peaksid liit ja liikmesriigid osalema asjaomastes rahvusvahelistes, piirkondlikes ja kahepoolsetes protsessides tugeval, suunatud, ühtsel ja sidusal viisil. Erilist tähelepanu tuleks pöörata Musta mere piirkonnale ja Arktika piirkonnale, kus uute ühiste keskkonnaprobleemide lahendamiseks on vaja tõhusamat koostööd ja liidu suuremat sekkumist, sealhulgas Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsiooni osalisena ning alalise vaatleja staatuse saamisega Arktika Nõukogus. Liit ja selle liikmesriigid peaksid jätkama tõhusa, eeskirjadel põhineva üleilmse keskkonnapoliitika raamistiku edendamist, mida täiendab tõhusam strateegiline lähenemisviis, milles kahepoolsed ja piirkondlikud poliitilised dialoogid ja koostöö lähtuksid liidu strateegilistest partneritest, kandidaat- ja naaberriikidest ning arenguriikidest ja mida toetatakse piisavate rahaliste vahenditega.

| 99. | Seitsmenda keskkonnaprogrammiga hõlmatud ajavahemik vastab rahvusvahelise poliitika põhietappidele kliima, elurikkuse ja kemikaalide valdkonnas. Selleks et jääda 2 °C ülemmäära piiresse, on vaja üleilmset kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2050. aastaks vähemalt 50 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kuid riikide siiani võetud kohustuste täitmisega vähendataks kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõige rohkem vaid kolmandiku võrra sellest, mida on 2020. aastaks tarvis (88). Ilma resoluutsemate üleilmsete meetmeteta ei saa tõenäoliselt kliimamuutust leevendada. Isegi kõige paremal juhul tuleb riikidel varasemate kasvuhoonegaaside heite tõttu üha enam seista silmitsi kliimamuutuse vältimatute mõjudega ning nad peavad töötama välja kliimamuutusega kohanemise strateegiad. Aastaks 2015 tuleb vastu võtta Durbani tõhustatud meetmete platvormi alusel kõigile osalistele kohaldatav kõikehõlmav ja tugev kokkulepe, mida rakendatakse alates 2020. aastast. Liidu osaleb aktiivselt selles protsessis, sealhulgas aruteludes, kuidas kaotada arenenud ja arenguriikide vaheline lõhe heite vähendamisel, ning meetmete üle, mida on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma värskeimate andmete kohaselt vaja selleks, et jõuda 2 °C eesmärgini. Rio+20 lõppdokumendi ellurakendamine peab ka tagama sidususe ja täiendavuse eelnimetatud protsessiga, nii et nad teineteist vastastikku tugevdaksid. Rio+20 järelmeetmed peaksid samuti aitama kasvuhoonegaaside heidet vähendada ja toetama seega võitlust kliimamuutuse vastu. Samal ajal peaks liit püüdma veelgi tõhustada kliimamuutuse alast partnerlust strateegiliste partneritega ning võtma täiendavaid meetmeid keskkonna- ja kliimakaalutluste ühtlustamiseks oma kaubandus- ja arengupoliitikas, pidades silmas vastastikust kasu ja kohustusi. |
| --- | --- |

99.

Seitsmenda keskkonnaprogrammiga hõlmatud ajavahemik vastab rahvusvahelise poliitika põhietappidele kliima, elurikkuse ja kemikaalide valdkonnas. Selleks et jääda 2 °C ülemmäära piiresse, on vaja üleilmset kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2050. aastaks vähemalt 50 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Kuid riikide siiani võetud kohustuste täitmisega vähendataks kasvuhoonegaaside heitkoguseid kõige rohkem vaid kolmandiku võrra sellest, mida on 2020. aastaks tarvis (88). Ilma resoluutsemate üleilmsete meetmeteta ei saa tõenäoliselt kliimamuutust leevendada. Isegi kõige paremal juhul tuleb riikidel varasemate kasvuhoonegaaside heite tõttu üha enam seista silmitsi kliimamuutuse vältimatute mõjudega ning nad peavad töötama välja kliimamuutusega kohanemise strateegiad. Aastaks 2015 tuleb vastu võtta Durbani tõhustatud meetmete platvormi alusel kõigile osalistele kohaldatav kõikehõlmav ja tugev kokkulepe, mida rakendatakse alates 2020. aastast. Liidu osaleb aktiivselt selles protsessis, sealhulgas aruteludes, kuidas kaotada arenenud ja arenguriikide vaheline lõhe heite vähendamisel, ning meetmete üle, mida on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma värskeimate andmete kohaselt vaja selleks, et jõuda 2 °C eesmärgini. Rio+20 lõppdokumendi ellurakendamine peab ka tagama sidususe ja täiendavuse eelnimetatud protsessiga, nii et nad teineteist vastastikku tugevdaksid. Rio+20 järelmeetmed peaksid samuti aitama kasvuhoonegaaside heidet vähendada ja toetama seega võitlust kliimamuutuse vastu. Samal ajal peaks liit püüdma veelgi tõhustada kliimamuutuse alast partnerlust strateegiliste partneritega ning võtma täiendavaid meetmeid keskkonna- ja kliimakaalutluste ühtlustamiseks oma kaubandus- ja arengupoliitikas, pidades silmas vastastikust kasu ja kohustusi.

| 100. | Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud üleilmsed elurikkuse (bioloogilise mitmekesisuse) eesmärgid (89) tuleb saavutada 2020. aastaks ning need on aluseks elurikkuse vähenemise peatamisele ja selle võimalikule tagasipööramisele kogu maailmas. Liit annab oma õiglase panuse nendesse jõupingutustesse, et sealhulgas saavutada eesmärk kahekordistada elurikkusega seotud rahvusvaheline rahaline toetus arenguriikidele 2015. aastaks ja vähemalt säilitada sellisel tasemel 2020. aastani, nagu märgitakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vahendite kasutuselevõtu strateegiaga seoses kokku lepitud esialgsetes eesmärkides (90). Tähtis on ka, et liit valitsustevahelise elurikkust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) täisliikmeks saades tegutseks seal aktiivsel elurikkuse juhtimise kohaliku, piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi ühendamise nimel. Liit toetab ka edaspidi kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooni rakendamist, võttes eelkõige meetmeid, et täita Rio+20 konverentsil kokku lepitud eesmärk saavutada maailmas olukord, kus maa degradeerumine ei suurene. Ta suurendab ka jõupingutusi, et saavutada Rio+20 konverentsil kinnitatud eesmärk, mis seisneb kemikaalide ja ohtlike jäätmete ohutus käitlemises kogu nende olelusringi jooksul, ning toetada sellega seotud konventsioone. Liidul on jätkuvalt aktiivne ja konstruktiivne roll aidata kõnealuste protsesside eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

100.

Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis sätestatud üleilmsed elurikkuse (bioloogilise mitmekesisuse) eesmärgid (89) tuleb saavutada 2020. aastaks ning need on aluseks elurikkuse vähenemise peatamisele ja selle võimalikule tagasipööramisele kogu maailmas. Liit annab oma õiglase panuse nendesse jõupingutustesse, et sealhulgas saavutada eesmärk kahekordistada elurikkusega seotud rahvusvaheline rahaline toetus arenguriikidele 2015. aastaks ja vähemalt säilitada sellisel tasemel 2020. aastani, nagu märgitakse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni vahendite kasutuselevõtu strateegiaga seoses kokku lepitud esialgsetes eesmärkides (90). Tähtis on ka, et liit valitsustevahelise elurikkust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) täisliikmeks saades tegutseks seal aktiivsel elurikkuse juhtimise kohaliku, piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi ühendamise nimel. Liit toetab ka edaspidi kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooni rakendamist, võttes eelkõige meetmeid, et täita Rio+20 konverentsil kokku lepitud eesmärk saavutada maailmas olukord, kus maa degradeerumine ei suurene. Ta suurendab ka jõupingutusi, et saavutada Rio+20 konverentsil kinnitatud eesmärk, mis seisneb kemikaalide ja ohtlike jäätmete ohutus käitlemises kogu nende olelusringi jooksul, ning toetada sellega seotud konventsioone. Liidul on jätkuvalt aktiivne ja konstruktiivne roll aidata kõnealuste protsesside eesmärke saavutada.

| 101. | Liidu tulemused mitmepoolsete keskkonnalepingute liikmesuse seisukohalt on head, kuigi mõned liikmesriigid ei ole peamisi lepinguid veel ratifitseerinud. See ohustab liidu usaldusväärsust asjaomastel läbirääkimistel. Liikmesriigid ja liit peaksid tagama vastavalt kõigi selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute õigeaegse ratifitseerimise ja heakskiidu, millele nad on alla kirjutanud. |
| --- | --- |

101.

Liidu tulemused mitmepoolsete keskkonnalepingute liikmesuse seisukohalt on head, kuigi mõned liikmesriigid ei ole peamisi lepinguid veel ratifitseerinud. See ohustab liidu usaldusväärsust asjaomastel läbirääkimistel. Liikmesriigid ja liit peaksid tagama vastavalt kõigi selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute õigeaegse ratifitseerimise ja heakskiidu, millele nad on alla kirjutanud.

| 102. | Liit ja selle liikmesriigid peaksid ennetavalt osalema uusi ja tekkivaid probleeme käsitlevatel rahvusvahelistel läbirääkimistel, eriti neil, mida peetakse uute konventsioonide, lepingute ja hinnangute teemal, ning sellest tulenevalt taas kinnitama oma otsustavust jätkata pingutusi, et käivitada niipea kui võimalik ÜRO Peaassamblee egiidi all ja ÜRO mereõiguse konventsiooni raames läbirääkimised riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade mere elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist käsitleva rakenduskokkuleppe sõlmimiseks ning toetada maailma esimese ookeanide hindamise lõpuleviimist. |
| --- | --- |

102.

Liit ja selle liikmesriigid peaksid ennetavalt osalema uusi ja tekkivaid probleeme käsitlevatel rahvusvahelistel läbirääkimistel, eriti neil, mida peetakse uute konventsioonide, lepingute ja hinnangute teemal, ning sellest tulenevalt taas kinnitama oma otsustavust jätkata pingutusi, et käivitada niipea kui võimalik ÜRO Peaassamblee egiidi all ja ÜRO mereõiguse konventsiooni raames läbirääkimised riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävate piirkondade mere elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist käsitleva rakenduskokkuleppe sõlmimiseks ning toetada maailma esimese ookeanide hindamise lõpuleviimist.

| 103. | Liit peaks tugevdama oma positsiooni maailma ühe suurima turuna, et edendada poliitikat ja strateegiaid üleilmsetele loodusvaradele avalduva surve vähendamiseks. Seda saab teha tarbimis- ja tootmismudelite muutmisega, näiteks astudes vajalikke samme säästva ressursikasutuse edendamiseks rahvusvahelisel tasandil ning säästva tootmise ja tarbimise 10-aastaste raamprogrammide elluviimiseks, samuti tagades, et kaubandus- ja siseturupoliitika toetaks keskkonna- ja kliimaeesmärke ning pakuks keskkonnadumpingu vältimiseks teistele riikidele stiimuleid ajakohastada ja tugevdada oma keskkonnalast reguleerivat raamistikku ja standardeid. Liit jätkab säästva arengu edendamist sellega, et arutab ja rakendab oma rahvusvaheliste kaubanduslepingute konkreetseid sätteid ning metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse kahepoolseid vabatahtlikke partnerluslepinguid, millega tagatakse, et partnerriikidest tuleb liidu turule üksnes seaduslikult ülestöötatud puit. Euroopa Liidu puidumäärus (91) on õiguslik alus, mille abil saab liit oma puidu ja puidutoodete nõudluse kaudu reageerida ülemaailmsele ebaseaduslike raiete probleemile. Uuritakse ka muid poliitikavalikuid, mille abil vähendada liidu tarbimise mõju maailma keskkonnale, sealhulgas metsaraadamisele ja metsade seisundi halvenemisele. |
| --- | --- |

103.

Liit peaks tugevdama oma positsiooni maailma ühe suurima turuna, et edendada poliitikat ja strateegiaid üleilmsetele loodusvaradele avalduva surve vähendamiseks. Seda saab teha tarbimis- ja tootmismudelite muutmisega, näiteks astudes vajalikke samme säästva ressursikasutuse edendamiseks rahvusvahelisel tasandil ning säästva tootmise ja tarbimise 10-aastaste raamprogrammide elluviimiseks, samuti tagades, et kaubandus- ja siseturupoliitika toetaks keskkonna- ja kliimaeesmärke ning pakuks keskkonnadumpingu vältimiseks teistele riikidele stiimuleid ajakohastada ja tugevdada oma keskkonnalast reguleerivat raamistikku ja standardeid. Liit jätkab säästva arengu edendamist sellega, et arutab ja rakendab oma rahvusvaheliste kaubanduslepingute konkreetseid sätteid ning metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse kahepoolseid vabatahtlikke partnerluslepinguid, millega tagatakse, et partnerriikidest tuleb liidu turule üksnes seaduslikult ülestöötatud puit. Euroopa Liidu puidumäärus (91) on õiguslik alus, mille abil saab liit oma puidu ja puidutoodete nõudluse kaudu reageerida ülemaailmsele ebaseaduslike raiete probleemile. Uuritakse ka muid poliitikavalikuid, mille abil vähendada liidu tarbimise mõju maailma keskkonnale, sealhulgas metsaraadamisele ja metsade seisundi halvenemisele.

| 104. | Liit peaks kooskõlas oma sisepoliitikaga veelgi suurendama ka oma panust algatustesse, millega hõlbustatakse rahvusvahelisel tasandil üleminekut kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele, mille näiteks on asjakohaste eeltingimuste edendamine ning SKPd täiendavate turupõhiste vahendite ja näitajate väljatöötamine. |
| --- | --- |

104.

Liit peaks kooskõlas oma sisepoliitikaga veelgi suurendama ka oma panust algatustesse, millega hõlbustatakse rahvusvahelisel tasandil üleminekut kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele, mille näiteks on asjakohaste eeltingimuste edendamine ning SKPd täiendavate turupõhiste vahendite ja näitajate väljatöötamine.

| 105. | Liit peaks jätkuvalt edendama keskkonnaalaselt vastutustundlikke äritavasid. Liidu vastutustundliku äritegevuse algatuse (92) raames võetud uued kohustused mäetööstuse ja ürgmetsade raiega tegelevate ettevõtjate jaoks avalikustada valitsemissektorile tehtud maksed toovad suurema läbipaistvuse ja arvepidamise selle kohta, kuidas loodusvarasid kasutatakse. Keskkonnakaupade ja -teenuste peamise pakkujana peaks liit edendama üleilmseid rohelisi standardeid, keskkonnakaupade ja teenuste vabakaubandust, keskkonna- ja kliimasäästlike tehnoloogiate suuremat kasutamist, investeeringute ja intellektuaalomandi õiguste kaitset ning parimate tavade vahetamist rahvusvaheliselt. |
| --- | --- |

105.

Liit peaks jätkuvalt edendama keskkonnaalaselt vastutustundlikke äritavasid. Liidu vastutustundliku äritegevuse algatuse (92) raames võetud uued kohustused mäetööstuse ja ürgmetsade raiega tegelevate ettevõtjate jaoks avalikustada valitsemissektorile tehtud maksed toovad suurema läbipaistvuse ja arvepidamise selle kohta, kuidas loodusvarasid kasutatakse. Keskkonnakaupade ja -teenuste peamise pakkujana peaks liit edendama üleilmseid rohelisi standardeid, keskkonnakaupade ja teenuste vabakaubandust, keskkonna- ja kliimasäästlike tehnoloogiate suuremat kasutamist, investeeringute ja intellektuaalomandi õiguste kaitset ning parimate tavade vahetamist rahvusvaheliselt.

| 106. | Selleks et suurendada liidu tulemuslikkust rahvusvaheliste keskkonnaprobleemide käsitlemisel, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:






  a) | Rio+20 lõppdokument on täielikult integreeritud liidu sise- ja välispoliitikasse ning liit aitab tõhusalt kaasa üleilmsetele jõupingutustele eesmärgiga rakendada kokkulepitud kohustusi, sealhulgas Rio konventsioonidest tulenevaid kohustusi ning algatusi, millega edendatakse kogu maailmas üleminekut kaasavale ja keskkonnahoidlikule majandusele säästva arengu ja vaesusele lõpu tegemise kontekstis; |
| --- | --- | --- |

106.

Selleks et suurendada liidu tulemuslikkust rahvusvaheliste keskkonnaprobleemide käsitlemisel, tagatakse seitsmenda keskkonnaprogrammiga 2020. aastaks järgmist:

a)

Rio+20 lõppdokument on täielikult integreeritud liidu sise- ja välispoliitikasse ning liit aitab tõhusalt kaasa üleilmsetele jõupingutustele eesmärgiga rakendada kokkulepitud kohustusi, sealhulgas Rio konventsioonidest tulenevaid kohustusi ning algatusi, millega edendatakse kogu maailmas üleminekut kaasavale ja keskkonnahoidlikule majandusele säästva arengu ja vaesusele lõpu tegemise kontekstis;

| b) | liit toetab tõhusalt riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi jõupingutusi keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemiseks ning säästva arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

b)

liit toetab tõhusalt riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi jõupingutusi keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemiseks ning säästva arengu tagamiseks;

| c) | liidus toimuva tarbimise mõju keskkonnale väljaspool liidu piire on vähenenud. |
| --- | --- |

c)

liidus toimuva tarbimise mõju keskkonnale väljaspool liidu piire on vähenenud.

Selleks tuleb eelkõige teha järgmist:

| i) | ühe osana 2015. aasta järgsest ühtsest ja põhjalikust lähenemisest sellistele üldistele probleemidele nagu vaesuse kaotamine ja säästev areng, ja tegutseda kaasava koostööprotsessi raames selle nimel, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid,






  — | mis on kooskõlas praeguseks rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärkide ja sihtidega muu hulgas elurikkuse, kliimamuutuse, sotsiaalse kaasamise ja minimaalse sotsiaalkaitse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

i)

ühe osana 2015. aasta järgsest ühtsest ja põhjalikust lähenemisest sellistele üldistele probleemidele nagu vaesuse kaotamine ja säästev areng, ja tegutseda kaasava koostööprotsessi raames selle nimel, et võtta vastu säästva arengu eesmärgid,

—

mis on kooskõlas praeguseks rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärkide ja sihtidega muu hulgas elurikkuse, kliimamuutuse, sotsiaalse kaasamise ja minimaalse sotsiaalkaitse valdkonnas;

| — | milles käsitletakse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil selliseid prioriteete nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava; |
| --- | --- |

—

milles käsitletakse riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil selliseid prioriteete nagu energia, vesi, toiduga kindlustatus, ookeanid, säästev tarbimine ja tootmine, inimväärne töö, õigusriik ja hea valitsemistava;

| — | mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme mõõdet; |
| --- | --- |

—

mis on üldkohaldatavad ja hõlmavad säästva arengu kolme mõõdet;

| — | mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal ning eri riikide eripära, suutlikkust ja arengutaset arvestades; |
| --- | --- |

—

mida hinnatakse nendega kaasnevate eesmärkide ja näitajate põhjal ning eri riikide eripära, suutlikkust ja arengutaset arvestades;

| — | mis on sidusad teiste rahvusvaheliste kohustustega näiteks kliimamuutuse ja elurikkuse valdkonnas ja toetavad neid; |
| --- | --- |

—

mis on sidusad teiste rahvusvaheliste kohustustega näiteks kliimamuutuse ja elurikkuse valdkonnas ja toetavad neid;

| ii) | teha tööd tõhusama ÜRO säästva arengu struktuuri ja eelkõige selle keskkonnamõõtme nimel, tehes selleks järgmist:






  — | ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) edasine tugevdamine kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, tuginedes ÜRO Peaassamblee otsusele nimetada UNEPi nõukogu ümber ÜRO juures tegutsevaks UNEPi keskkonnaküsimuste assambleeks (93) ning jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks spetsialiseeritud asutuse tasemele; |
| --- | --- | --- |

ii)

teha tööd tõhusama ÜRO säästva arengu struktuuri ja eelkõige selle keskkonnamõõtme nimel, tehes selleks järgmist:

—

ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) edasine tugevdamine kooskõlas Rio+20 lõppdokumendiga, tuginedes ÜRO Peaassamblee otsusele nimetada UNEPi nõukogu ümber ÜRO juures tegutsevaks UNEPi keskkonnaküsimuste assambleeks (93) ning jätkates samas püüdlusi ÜRO Keskkonnaprogrammi staatuse tõstmiseks spetsialiseeritud asutuse tasemele;

| — | toetada pingutusi mitmepoolsete keskkonnalepingute vahelise koostoime suurendamiseks, eelkõige kemikaalide ja jäätmete klastris ning elurikkuse klastris ning |
| --- | --- |

—

toetada pingutusi mitmepoolsete keskkonnalepingute vahelise koostoime suurendamiseks, eelkõige kemikaalide ja jäätmete klastris ning elurikkuse klastris ning

| — | aidata tagada, et kõrgetasemeline poliitiline foorum saab oma töös keskkonnaküsimustes mõjusalt oma arvamust avaldada; |
| --- | --- |

—

aidata tagada, et kõrgetasemeline poliitiline foorum saab oma töös keskkonnaküsimustes mõjusalt oma arvamust avaldada;

| iii) | tugevdada mitmesuguste rahastamisallikate (maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued partnerlused ja innovaatilised rahastamisallikad) mõju ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii säästva arengu rahastamise strateegia kui ka liidu poliitikate, sealhulgas kliima ja elurikkuse valdkonna rahastamisega seotud rahvusvaheliste kohustuste raames; |
| --- | --- |

iii)

tugevdada mitmesuguste rahastamisallikate (maksustamine ja riigisiseste ressursside mobiliseerimine, erainvesteeringud, uued partnerlused ja innovaatilised rahastamisallikad) mõju ning luua võimalused arenguabi kasutamiseks, et võimendada kõnealuseid muid rahastamisallikaid nii säästva arengu rahastamise strateegia kui ka liidu poliitikate, sealhulgas kliima ja elurikkuse valdkonna rahastamisega seotud rahvusvaheliste kohustuste raames;

| iv) | teha strateegilisemat koostööd partnerriikidega ja keskenduda selles järgmisele:






  — | koostöö strateegiliste partneritega parimate tavade edendamiseks liidu keskkonnapoliitika ja õigusaktide raames ning lähenemiseks mitmepoolsetel keskkonnaalastel läbirääkimistel; |
| --- | --- | --- |

iv)

teha strateegilisemat koostööd partnerriikidega ja keskenduda selles järgmisele:

—

koostöö strateegiliste partneritega parimate tavade edendamiseks liidu keskkonnapoliitika ja õigusaktide raames ning lähenemiseks mitmepoolsetel keskkonnaalastel läbirääkimistel;

| — | koostöö Euroopa naabruspoliitika riikidega, et järk-järgult ühtlustada nendega liidu põhilist keskkonna- ja kliimapoliitikat ja õigusakte ning tugevdada koostööd piirkondlike keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemisel; |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa naabruspoliitika riikidega, et järk-järgult ühtlustada nendega liidu põhilist keskkonna- ja kliimapoliitikat ja õigusakte ning tugevdada koostööd piirkondlike keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemisel;

| — | koostöö arenguriikidega, et toetada nende jõupingutusi kaitsta loodust, võidelda kliimamuutusega, vähendada looduskatastroofe ning täita rahvusvahelisi keskkonnaalaseid kohustusi, millega aidatakse kaasa vaesuse vähendamisele ja säästvale arengule; |
| --- | --- |

—

koostöö arenguriikidega, et toetada nende jõupingutusi kaitsta loodust, võidelda kliimamuutusega, vähendada looduskatastroofe ning täita rahvusvahelisi keskkonnaalaseid kohustusi, millega aidatakse kaasa vaesuse vähendamisele ja säästvale arengule;

| v) | osaleda järjepidevamalt, ennetavamalt ja tõhusamalt senistes ja uutes mitmepoolsetes keskkonnaalastes ja muudes asjaomastes protsessides, sealhulgas alustades õigeaegselt koostööd kolmandate riikide ja teiste sidusrühmadega, et tagada 2020. aastaks võetud kohustuste täitmine liidus ja edendamine üleilmsel tasandil, leppida kokku pärast 2020. aastat võetavates rahvusvahelistes meetmetes ning ratifitseerida kõik peamised mitmepoolsed keskkonnalepped aegsasti enne 2020. aastat ja intensiivistada pingutusi nende ellurakendamiseks. Rakendada ellu säästva tarbimise ja tootmise raamprogrammide kümneaastane raamistik; |
| --- | --- |

v)

osaleda järjepidevamalt, ennetavamalt ja tõhusamalt senistes ja uutes mitmepoolsetes keskkonnaalastes ja muudes asjaomastes protsessides, sealhulgas alustades õigeaegselt koostööd kolmandate riikide ja teiste sidusrühmadega, et tagada 2020. aastaks võetud kohustuste täitmine liidus ja edendamine üleilmsel tasandil, leppida kokku pärast 2020. aastat võetavates rahvusvahelistes meetmetes ning ratifitseerida kõik peamised mitmepoolsed keskkonnalepped aegsasti enne 2020. aastat ja intensiivistada pingutusi nende ellurakendamiseks. Rakendada ellu säästva tarbimise ja tootmise raamprogrammide kümneaastane raamistik;

| vi) | hinnata üleilmses kontekstis liidu toidu- ja muude kaupade tarbimise keskkonnamõju ning vajaduse korral koostada selliste hindamiste tulemuste põhjal poliitilised ettepanekud; kaaluda liidu metsaraadamise ja metsade seisundi halvenemise alase tegevuskava koostamist; |
| --- | --- |

vi)

hinnata üleilmses kontekstis liidu toidu- ja muude kaupade tarbimise keskkonnamõju ning vajaduse korral koostada selliste hindamiste tulemuste põhjal poliitilised ettepanekud; kaaluda liidu metsaraadamise ja metsade seisundi halvenemise alase tegevuskava koostamist;

| vii) | edendada kogu maailmas saastekvootidega kauplemise süsteemide edasist väljatöötamist ja kasutuselevõtmist ning hõlbustada selliste süsteemide vahelist sidepidamist; |
| --- | --- |

vii)

edendada kogu maailmas saastekvootidega kauplemise süsteemide edasist väljatöötamist ja kasutuselevõtmist ning hõlbustada selliste süsteemide vahelist sidepidamist;

| viii) | tagada majanduslik ja sotsiaalne progress ilma maakera taluvuspiire ületamata ja suurendada arusaamist nendest piiridest, muu hulgas inimkonna pikaajalise heaolu ja jõukuse tagamise kava väljatöötamisel 2015. aasta järgseks ajaks. |
| --- | --- |

viii)

tagada majanduslik ja sotsiaalne progress ilma maakera taluvuspiire ületamata ja suurendada arusaamist nendest piiridest, muu hulgas inimkonna pikaajalise heaolu ja jõukuse tagamise kava väljatöötamisel 2015. aasta järgseks ajaks.

---

(1)  Keskkonnapoliitika majanduslik kasu (The economic benefits of environmental policy) (IES, Vrije Universiteit Amsterdam, 2009); COM(2012) 173; ELi õigusaktide rakendamine keskkonnasäästliku majanduskasvu saavutamiseks (Implementing EU legislation for Green Growth) (BIO Intelligence Service 2011).

(2)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(3)  SEC(2011)1067; Euroopa keskkond – olukord ja väljavaated 2010. aastal: globaalsete megatrendide hindamine(SOER 2010).

(4)  ÜRO peasekretäri loodud kõrgetasemelise ülemaailmse säästva arengu rühma aruanne „Resilient People, Resilient Planet: A future worth choosing” (Vastupidavad inimesed, vastupidav maakera: tulevik, mille kasuks otsustada), 2012.

(5)  On kindlaks määratud üheksa maakera taluvuspiiridega seostatud künnist, ja kui need kord ületatakse, on tagajärjeks pöördumatud muutused, millel võivad inimeste jaoks olla katastroofilised tagajärjed; nende hulgas on kliimamuutus, elurikkuse vähemine, ülemaailmne magevee kasutus, ookeanide hapestumine, lämmastiku- ja fosforiringlus ning maakasutuse muutus (Ecology and Society, 14. aastakäik, nr 2, 2009).

(6)  Vastavalt Sterni ülevaatele kliimamuutuse majandustegurite kohta on kliimamuutuse üldkulud, kui selle vastu meetmeid ei võeta, võrdsed vähemalt 5 % maailma sisemajanduse koguproduktist (SKP) aastas. Kui lisada sellele veel laiemad ohud ja mõju, võib see kasvada kuni 20 %-ni SKPst.

(7)  OECD keskkonnaalased väljavaated aastaks 2050: Tegevusetuse tagajärjed (raport, 2012).

(8)  KOM(2011) 244.

(9)  KOM(2011) 571.

(10)  KOM(2011) 112.

(11)  KOM(2011) 885.

(12)  KOM(2011) 144.

(13)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/Res/66/288.

(14)  Direktiiv 2000/60/EÜ.

(15)  Direktiiv 2008/56/EÜ.

(16)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

(17)  Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (ELT L 288, 6.11.2007, lk 27).

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas ning millega muudetakse nõukogu direktiive 82/176/EMÜ, 83/513/EMÜ, 84/156/EMÜ, 84/491/EMÜ, 86/280/EMÜ ja tunnistatakse need seejärel kehtetuks ning muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ (ELT L 348, 24.12.2008, lk 84).

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivid 2008/50/EÜ ja 2004/107/EÜ arseeni, kaadmiumi, elavhõ- beda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus (ELT L 23, 26.1.2005, lk 3).

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7) ja direktiiv 92/43/EMÜ.

(22)  Euroopa Keskkonnaagentuuri tehniline aruanne 12/2010.

(23)  Euroopa Ülemkogu 26. märtsi 2010. aasta järelduste (EUCO 7/10) punktis 14 märgitakse: „Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemide kahjustumise jätkuvatele suundumustele tuleb anda kiire tagasikäik. Euroopa Ülemkogu on pühendunud bioloogilise mitmekesisuse 2050. aasta pikaajalise visiooni ning nõukogu 15. märtsi 2010. aasta järeldustes esitatud 2020. aasta eesmärgi saavutamisele.”

(24)  COM(2012) 673.

(25)  KOM(2011) 144.

(26)  SWD(2012) 101.

(27)  KOM(2006) 232.

(28)  COM(2012) 673.

(29)  COM(2013) 216.

(30)  KOM(2011) 112.

(31)  COM(2012) 582 „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”.

(32)  Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” IX põhimõttes esitatakse meetmeid, mis võimaldaksid VKEdel muuta keskkonnaalased väljakutsed võimalusteks (KOM(2008) 394).

(33)  Fostering Innovation for Green Growth (Innovatsiooni soodustamine keskkonnasäästliku majanduskasvu saavutamiseks) (OECD 2011) ja The Eco-Innovation Gap: An economic opportunity for business (Lünk ökoinnovatsioonis on ettevõtja majanduslik võimalus) (EIO 2012).

(34)  COM(2012) 173.

(35)  ELi ökotööstussektoris töötas 2008. aastal ligikaudu 2,7 miljonit inimest ja 2012. aastaks võiks nende arv olla umbes 3,4 miljonit. (Ecorys, 2012).

(36)  Keskkonna ja ressursitõhususe paranemisest sõltuvate töökohtade arv (ECORYS 2012).

(37)  KOM(2011) 899.

(38)  Taastuvenergiapoliitika mõju ELi majanduskasvule ja tööhõivele (Employ-RES 2009).

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

(40)  COM(2013) 169.

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(42)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).

(43)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 285, 31.10.2009, lk 10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2009. aasta direktiiv 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (ELT L 153, 18.6.2010, lk 1).

(44)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (ELT L 27, 30.1.2010, lk 1).

(45)  Ökodisaini, energiamärgist, ökomärgist, keskkonnajuhtimist ja auditeerimissüsteemi (EMAS) ja ebaausaid kaubandustavu puudutad õigusaktid vaadatakse läbi enne 2015. aastat.

(46)  KOM(2011) 899.

(47)  Aastas tekib liidus toidujäätmeid umbes 89 miljonit tonni, mis teeb 179 kg isiku kohta (BIO Intelligence Service 2010). Elamusektori ja taristu koondmõju moodustab 15–30 % kõikidest tarbimisega seotud keskkonnaalastest surveteguritest Euroopas ja tekitab aastas ligikaudu 2,5 CO2-ekvivalenttonni isiku kohta (SEC(2011)1067).

(48)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 39, 13.2.2008, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5), ja energiatõhususe direktiiv.

(49)  Näiteks hoitaks liidu jäätmekäitlusalaste õigusaktide täieliku rakendamisega kokku 72 miljardit eurot aastas, suurendataks liidu jäätmekäitlus- ja ringlussevõtusektori aastakäivet 42 miljardi euro võrra ja loodaks 2020. aastaks üle 400 000 töökoha.

(50)  Eurostat Stat 13/33 Municipal Waste 2011.

(51)  Direktiiv 2008/98/EÜ.

(52)  Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17 on „ringlussevõtt” määratletud kui „taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnete täitmiseks;”.

(53)  Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 15 on „taaskasutamine” määratletud kui mis tahes toimingud, mille peamiseks tulemuseks on jäätmete kasutamine kasulikul otstarbel selliselt, et nad asendavad teisi materjale, mida muidu oleks kasutatud teatava funktsiooni täitmiseks, või jäätmete ettevalmistamine selle funktsiooni täitmiseks kas tootmises või majanduses laiemalt. [...];”.

(54)  COM(2012) 673.

(55)  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(56)  Direktiiv 2008/98/EÜ.

(57)  Eurobaromeetri eriuuring nr 365 (2011).

(58)  SOER 2010.

(59)  SOER 2010.

(60)  Kõrgeks loetakse päevane müratase üle 55dB L ja öine müratase üle 50dB L.

(61)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(62)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(63)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

(64)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(65)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (ELT L 64, 4.3.2006, lk 37).

(66)  Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32).

(67)  Keskkonnaalase ühenduse õigustiku rakendamata jätmise kulud (COWI, 2011).

(68)  29. aastaaruanne ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2011) (COM(2012) 714).

(69)  COM(2012) 95.

(70)  KOM(2008) 773.

(71)  KOM(2008) 46.

(72)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

(73)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1) ning ettepanek COM(2013) 312 võtta vastu määrus, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010.

(74)  COM(2012) 216.

(75)  KOM(2011) 662.

(76)  KOM(2011) 681.

(77)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (KOM(2011) 874, 2011/ 0428 (COD)).

(78)  Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldused (EUCO 76/12).

(79)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

(80)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

(81)  Vt nt aruanne „Homsed linnad” (Euroopa Komisjon, 2011) ja SWD(2012) 101.

(82)  KOM(2011) 615.

(83)  Näiteks Euroopa veeteabesüsteem (WISE), Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteem (BISE) ning kliimamuutustega kohanemist käsitlev Euroopa veebisait (CLIMATE-ADAPT).

(84)  Näiteks võib tuua arukaid linnu ja kogukondi ühendava Euroopa innovatsioonipartnerluse COM(2012) 4701, Euroopa rohelise pealinna auhinna ning teadusuuringute ühise kavandamise algatuse „Linnastunud Euroopa”.

(85)  Komisjon on teinud ettepaneku eraldada igas liikmesriigis vähemalt 5 % Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) linnade integreeritud säästva arengu rahastamiseks.

(86)  Sellise lähenemise korral tuleks tugineda niisugustele varasematele algatustele nagu Agenda 21 kohalik programm ja teistele parimatele tavadele.

(87)  Inimarengu aruanne (UNDP, 2011).

(88)  ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2012. aasta nn heitkoguste lõhet käsitlevas aruandes märgitakse, et tingimusteta võetud kohustuste täitmisega vähendataks heitkoguseid ligikaudu 4 GtCO2e võrra, kuid selleks, et temperatuuri tõus jääks alla 2 °C, tuleb neid mediaanhinnangu kohaselt vähendada 14 GtCO2e võrra.

(89)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegiline kava (2011–2020).

(90)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni otsus XI/4.

(91)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (ELT L 295, 12.11.2010, lk 23).

(92)  Ettepanekud läbipaistvusdirektiivi KOM(2011) 683, 2011/0307(COD) ja raamatupidamisdirektiivi KOM(2011) 684, 2011/0308(COD) läbivaatamiseks.

(93)  ÜRO Peaassamblee 7. märtsi 2013. aasta otsus A/67/784 UNEPi nõukogu soovituse kohta.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/201 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/201

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1387/2013,

17. detsember 2013,

millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1344/2011

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu teatavate I lisas loetletud põllumajandus- ja tööstustoodete toodang on praegu ebapiisav või ei toodeta neid üldse ning seepärast ei suudeta rahuldada asjaomaseid tooteid kasutavate liidu tööstusharude vajadusi. |
| --- | --- |

(1)

Liidu teatavate I lisas loetletud põllumajandus- ja tööstustoodete toodang on praegu ebapiisav või ei toodeta neid üldse ning seepärast ei suudeta rahuldada asjaomaseid tooteid kasutavate liidu tööstusharude vajadusi.

| (2) | Seetõttu on liidu huvides osaliselt või täielikult peatada ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine nimetatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on liidu huvides osaliselt või täielikult peatada ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine nimetatud toodete suhtes.

| (3) | Nõukogu määrust (EL) nr 1344/2011 (1) on muudetud palju kordi. Lisaks jäeti pärast nõukogu määrusega (EL) nr 1220/2012 (2) tehtud muudatust kalandustooted määruse (EL) nr 1344/2011 reguleerimisalast välja. Seetõttu tuleks määrus (EL) nr 1344/2011 läbipaistvuse huvides tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrust (EL) nr 1344/2011 (1) on muudetud palju kordi. Lisaks jäeti pärast nõukogu määrusega (EL) nr 1220/2012 (2) tehtud muudatust kalandustooted määruse (EL) nr 1344/2011 reguleerimisalast välja. Seetõttu tuleks määrus (EL) nr 1344/2011 läbipaistvuse huvides tervikuna asendada.

| (4) | Määrustega, millega peatatakse teatavatele tööstus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine, on varasemaid meetmeid suures osas uuendatud. Seepärast on vastavate meetmete rakendamise huvides otstarbekas käesoleva määruse kehtivusaega mitte piirata, sest nõukogu määrusega saab selle reguleerimisala kohandada ning tooteid käesoleva määruse I lisasse lisada või sealt välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Määrustega, millega peatatakse teatavatele tööstus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine, on varasemaid meetmeid suures osas uuendatud. Seepärast on vastavate meetmete rakendamise huvides otstarbekas käesoleva määruse kehtivusaega mitte piirata, sest nõukogu määrusega saab selle reguleerimisala kohandada ning tooteid käesoleva määruse I lisasse lisada või sealt välja jätta.

| (5) | Võttes arvesse peatamiste ajutist iseloomu, tuleks käesoleva määruse I lisas loetletud peatamised süstemaatiliselt läbi vaadata hiljemalt viis aastat pärast nende kohaldamist või pikendamist. Lisaks võib tekkida igal ajal vajadus teatavad peatamised komisjoni ettepanekul lõpetada kas komisjoni initsiatiivil tehtud läbivaatamise põhjal või ühe või mitme liikmesriigi taotlusel, kui peatamise jätkamine ei ole enam liidu huvides või kui selleks annavad põhjust tehnilised tootearendused, muutunud tingimused või turusuundumused. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse peatamiste ajutist iseloomu, tuleks käesoleva määruse I lisas loetletud peatamised süstemaatiliselt läbi vaadata hiljemalt viis aastat pärast nende kohaldamist või pikendamist. Lisaks võib tekkida igal ajal vajadus teatavad peatamised komisjoni ettepanekul lõpetada kas komisjoni initsiatiivil tehtud läbivaatamise põhjal või ühe või mitme liikmesriigi taotlusel, kui peatamise jätkamine ei ole enam liidu huvides või kui selleks annavad põhjust tehnilised tootearendused, muutunud tingimused või turusuundumused.

| (6) | Käesoleva määruse I lisas loetletud teatavate toodete statistilisi näitajaid väljendatakse sageli tükkides, ruutmeetrites (m2) või muudes mõõtühikutes kui kaaluühikutes. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole siiski selliseid täiendavaid mõõtühikuid (3). Seepärast on vaja sätestada, et kilogrammides või tonnides mõõdetud kaalu kõrval esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis vaatlusaluse toote impordi puhul ka asjaomane täiendav mõõtühik. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse I lisas loetletud teatavate toodete statistilisi näitajaid väljendatakse sageli tükkides, ruutmeetrites (m2) või muudes mõõtühikutes kui kaaluühikutes. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole siiski selliseid täiendavaid mõõtühikuid (3). Seepärast on vaja sätestada, et kilogrammides või tonnides mõõdetud kaalu kõrval esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis vaatlusaluse toote impordi puhul ka asjaomane täiendav mõõtühik.

| (7) | Kuna käesolevas määruses sätestatud peatamised peavad jõustuma 1. jaanuaril 2014, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesolevas määruses sätestatud peatamised peavad jõustuma 1. jaanuaril 2014, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2014.

| (8) | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ja käesoleva määruse põhieesmärkide saavutamiseks (st parandada liidu tööstuse konkurentsivõimet, mis võimaldab tööstusel säilitada või luua töökohti, ajakohastada struktuuri jne) on vajalik ja otstarbekas kehtestada eeskirjad ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamiseks teatavate I lisas loetletud toodete puhul. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ja käesoleva määruse põhieesmärkide saavutamiseks (st parandada liidu tööstuse konkurentsivõimet, mis võimaldab tööstusel säilitada või luua töökohti, ajakohastada struktuuri jne) on vajalik ja otstarbekas kehtestada eeskirjad ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamiseks teatavate I lisas loetletud toodete puhul. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

I lisas loetletud põllumajandus-, kalandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt lisas sätestatule.

Artikkel 2

1.   Komisjon võib igal ajal läbi vaadata I lisas sätestatud toodete tollimaksu peatamise kohaldamise järgmistel juhtudel:

| a) | omal algatusel; |
| --- | --- |

a)

omal algatusel;

| b) | liikmesriikide taotluse korral. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide taotluse korral.

2.   Komisjon vaatab peatamised läbi lisas märgitud aastal.

Artikkel 3

Kui vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon esitatakse toodete kohta, mis kuuluvad II lisas loetletud CN-koodide või TARICi koodide alla, kantakse kõnealuses lisas sätestatud täiendav mõõtühik deklaratsiooni asjaomasele väljale.

Artikkel 4

Määrus (EL) nr 1344/2011 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määrus (EÜ) nr 1344/2011, millega peatatakse teatavatele põllumajandus-, kalandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1255/96 (ELT L 349, 31.12.2011, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1220/2012, mis käsitleb kaubandusega seotud meetmeid, et tagada liidu töötlejate varustamine teatavate kalandustoodetega aastatel 2013–2015, ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 104/2000 ja (EL) nr 1344/2011 (ELT L 349, 19.12.2012, lk 4).

2

(3)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

3

---

I LISA

| CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0710 21 00 | 10 | Kaunades herned liigi Pisum sativum sordist Hortense axiphium, külmutatud, läbimõõduga kuni 6 mm, kasutatakse, koos kaunadega, toiduainete tootmisel (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0710 80 95 | 50 | Bambusevõrsed, külmutatud, jaemüügiks pakendamata | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0711 59 00 | 11 | Seened, välja arvatud liikidest Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum ja Tricholoma, lühiajaliseks säilitamiseks soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, konservitööstusele (1) | 0 % | 31.12.2016 |
| ex 0712 32 00
  ex 0712 33 00
  ex 0712 39 00 | 10
  10
  31 | Seened, välja arvatud liigist Agaricus, kuivatatud tervelt, viilutatult või tükeldatult, muuks töötluseks kui lihtsalt jaemüügiks ümberpakendamiseks (1)
   (2) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0804 10 00 | 30 | Värsked või kuivatatud datlid, joogi- või toiduainetetööstuse toodete valmistamiseks (v.a pakkimine) (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0810 40 50 | 10 | Värsked jõhvikad liigist Vaccinium macrocarpon, joogi- või toiduainetetööstuse toodete valmistamiseks (v.a pakkimine) (1) | 0 % | 31.12.2018 |
| 0811 90 50
  0811 90 70
  ex 0811 90 95 | 70 | Perekonna Vaccinium külmutatud viljad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandita | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 20 | Külmutatud vamplid, suhkruta, jaemüügiks pakendamata | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 30 | Ananass (Ananas comosus), tükkidena, külmutatud | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 0811 90 95 | 40 | Külmutatud kibuvitsamarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandita | 0 % | 31.12.2018 |
| ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 10
  10
  10
  10
  10
  10 | Palmi-, kookospähkli- (kopra-) ja palmituumaõli valmistamiseks:






  — | alamrubriigi 3823 19 10 tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped, |

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

ex 0710 21 00

10

Kaunades herned liigi Pisum sativum sordist Hortense axiphium, külmutatud, läbimõõduga kuni 6 mm, kasutatakse, koos kaunadega, toiduainete tootmisel (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0710 80 95

50

Bambusevõrsed, külmutatud, jaemüügiks pakendamata

0 %

31.12.2018

ex 0711 59 00

11

Seened, välja arvatud liikidest Agaricus, Calocybe, Clitocybe, Lepista, Leucoagaricus, Leucopaxillus, Lyophyllum ja Tricholoma, lühiajaliseks säilitamiseks soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud, konservitööstusele (1)

0 %

31.12.2016

ex 0712 32 00

ex 0712 33 00

ex 0712 39 00

10

10

31

Seened, välja arvatud liigist Agaricus, kuivatatud tervelt, viilutatult või tükeldatult, muuks töötluseks kui lihtsalt jaemüügiks ümberpakendamiseks (1)
   (2)

0 %

31.12.2018

ex 0804 10 00

30

Värsked või kuivatatud datlid, joogi- või toiduainetetööstuse toodete valmistamiseks (v.a pakkimine) (1)

0 %

31.12.2018

ex 0810 40 50

10

Värsked jõhvikad liigist Vaccinium macrocarpon, joogi- või toiduainetetööstuse toodete valmistamiseks (v.a pakkimine) (1)

0 %

31.12.2018

0811 90 50

0811 90 70

ex 0811 90 95

70

Perekonna Vaccinium külmutatud viljad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandita

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

20

Külmutatud vamplid, suhkruta, jaemüügiks pakendamata

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

30

Ananass (Ananas comosus), tükkidena, külmutatud

0 %

31.12.2018

ex 0811 90 95

40

Külmutatud kibuvitsamarjad, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandita

0 %

31.12.2018

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

10

10

10

10

10

10

Palmi-, kookospähkli- (kopra-) ja palmituumaõli valmistamiseks:

—

alamrubriigi 3823 19 10 tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped,

| — | rubriigi 2915 või 2916 rasvhapete metüülestrid, |
| --- | --- |

—

rubriigi 2915 või 2916 rasvhapete metüülestrid,

| — | alamrubriikide 2905 17, 2905 19 ja 3823 70 rasvalkoholid kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks, |
| --- | --- |

—

alamrubriikide 2905 17, 2905 19 ja 3823 70 rasvalkoholid kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks,

| — | alamrubriigi 2905 16 rasvalkoholid, puhtad või segatud, kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks, |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2905 16 rasvalkoholid, puhtad või segatud, kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks,

| — | alamrubriigi 3823 11 00 stearhape või |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 3823 11 00 stearhape või

| — | rubriigi 3401 kaubad (1) |
| --- | --- |

—

rubriigi 3401 kaubad (1)

0 %

31.12.2018

ex 1515 90 99

92

Taimeõlid, rafineeritud, mis sisaldavad arahhidoonhapet vähemalt 35 %, kuid mitte üle 50 % massist või dokosaheksaeenhapet vähemalt 35 %, kuid mitte üle 50 % massist

0 %

31.12.2018

ex 1516 20 96

20

Jojoobiõli, hüdrogeenitud ja esterdatud, kuid keemiliselt täiendavalt modifitseerimata ja tekstureerimata

0 %

31.12.2014

ex 1517 90 99

10

Taimeõli, rafineeritud, mis sisaldab arahhidoonhapet vähemalt 25 massi %, kuid mitte üle 50 massi %, või dokosaheksaeenhapet vähemalt 12 massi %, kuid mitte üle 50 massi %, ning mis on standarditud kõrge oleiinhappe sisaldusega päevalilleõliga (HOSO)

0 %

31.12.2016

ex 1902 30 10

ex 1903 00 00

10

20

Läbipaistvad nuudlid, tükkideks lõigatud, ubadest (Vigna radiata (L.) Wilczek) valmistatud, jaemüügiks pakendamata

0 %

31.12.2018

ex 2005 91 00

10

Bambusevõrsed, toiduks valmistatud või konserveeritud, kontaktpakendites netomassiga üle 5 kg

0 %

31.12.2018

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

81

91

Malpiigiapüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel:

| — | perekonda Malpighia spp. kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonda Malpighia spp. kuuluvate taimede viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

9 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

82

92

Hapestatud banaanipüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel:

| — | perekonda Musa cavendish kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonda Musa cavendish kuuluvate taimede viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

11,5 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

ex 2007 99 93

83

93

10

Mangopüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel

| — | perekonna Mangifera spp. viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonna Mangifera spp. viljadest,

| — | suhkrusisaldusega kuni 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega kuni 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

84

94

Papaiapüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel:

| — | perekonda Carica spp. kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonda Carica spp. kuuluvate taimede viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

7,8 % (3)

31.12.2017

ex 2007 99 50

ex 2007 99 50

85

95

Guajaavipüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel:

| — | perekonda Psidium spp kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonda Psidium spp kuuluvate taimede viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

6 % (3)

31.12.2017

ex 2008 93 91

20

Magustatud kuivatatud jõhvikad toiduainetööstuse toodete valmistamiseks, kusjuures ainult pakkimist ei loeta töötlemiseks (4)

0 %

31.12.2017

ex 2008 99 48

94

Mangopüree:

| — | ei ole valmistatud kontsentraadist, |
| --- | --- |

—

ei ole valmistatud kontsentraadist,

| — | valmistatud perekonda Malpighia kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

valmistatud perekonda Malpighia kuuluvate taimede viljadest,

| — | Brixi arvuga 14 kuni 20, |
| --- | --- |

—

Brixi arvuga 14 kuni 20,

kasutatakse joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

6 %

31.12.2015

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Piirituselisandita seemneteta vamplipüree, suhkrulisandiga või ilma

0 %

31.12.2014

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

70

11

Blanšeeritud viinapuulehed (sort Karakišmiš), soolvees, mis sisaldavad (massiprotsentides):

| — | üle 6 % soola, |
| --- | --- |

—

üle 6 % soola,

| — | 0,1–1,4 % happeid, väljendatuna sidrunhappe monohüdraadina, ja |
| --- | --- |

—

0,1–1,4 % happeid, väljendatuna sidrunhappe monohüdraadina, ja

| — | võivad sisaldada kuni 2 000 mg/kg naatriumbensoaati vastavalt CODEX STAN 192-1995-le |
| --- | --- |

—

võivad sisaldada kuni 2 000 mg/kg naatriumbensoaati vastavalt CODEX STAN 192-1995-le

ning mida kasutatakse riisiga täidetud viinapuuleherullide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananassimahl:

| — | ei ole valmistatud kontsentraadist, |
| --- | --- |

—

ei ole valmistatud kontsentraadist,

| — | valmistatud perekonda Ananas kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

valmistatud perekonda Ananas kuuluvate taimede viljadest,

| — | Brixi arvuga 11 kuni 16, |
| --- | --- |

—

Brixi arvuga 11 kuni 16,

kasutatakse joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

8 %

31.12.2015

ex 2009 49 30

91

Ananassimahl, muu kui pulbriline:

| — | Brixi arvuga üle 20 kuni 67, |
| --- | --- |

—

Brixi arvuga üle 20 kuni 67,

| — | 100 kg netomassi väärtusega üle 30 EUR, |
| --- | --- |

—

100 kg netomassi väärtusega üle 30 EUR,

| — | suhkrulisandiga, |
| --- | --- |

—

suhkrulisandiga,

ning mida kasutatakse riisiga täidetud viinapuulehtede valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 2009 81 31

10

Jõhvikamahla kontsentraat:

| — | Brixi arvuga 40 kuni 66, |
| --- | --- |

—

Brixi arvuga 40 kuni 66,

| — | vähemalt 50-liitristes kontaktpakendites |
| --- | --- |

—

vähemalt 50-liitristes kontaktpakendites

0 %

31.12.2014

ex 2009 89 79

20

Vamplimahla külmutatud kontsentraat Brixi arvuga vähemalt 61, kuid mitte rohkem kui 67, kontaktpakendis mahuga vähemalt 50 l

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 79

30

Külmutatud malpiigiamahla kontsentraat:

| — | Brixi arvuga üle 48 ja kuni 67, |
| --- | --- |

—

Brixi arvuga üle 48 ja kuni 67,

| — | vähemalt 50-liitristes kontaktpakendites |
| --- | --- |

—

vähemalt 50-liitristes kontaktpakendites

0 %

31.12.2018

ex 2009 89 79

85

Salat-euterpepalmi marja (assai) mahla kontsentraat:

| — | valmistatud liiki Euterpe oleracea kuuluvate taimede viljadest, |
| --- | --- |

—

valmistatud liiki Euterpe oleracea kuuluvate taimede viljadest,

| — | külmutatud, |
| --- | --- |

—

külmutatud,

| — | magustamata, |
| --- | --- |

—

magustamata,

| — | muu kui pulbriline, |
| --- | --- |

—

muu kui pulbriline,

| — | Brixi arvuga 23 kuni 32, |
| --- | --- |

—

Brixi arvuga 23 kuni 32,

kontaktpakendites netomassiga vähemalt 10 kg

0 %

31.12.2016

ex 2009 89 99

93

Töötlemata külmutatud kookosmahl, kontaktpakendis mahuga vähemalt 50 l

0 %

31.12.2016

ex 2106 10 20

10

Sojavalgu isolaat, mis sisaldab kaltsiumfosfaati vähemalt 6,6 %, kuid mitte üle 8,6 % massist

0 %

31.12.2018

ex 2106 90 92

45

Valmistis, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 30–35 % lagritsa-magusjuure ekstrakti, |
| --- | --- |

—

30–35 % lagritsa-magusjuure ekstrakti,

| — | 65–70 % trikaprüliini (glütserooltrioktanaat), |
| --- | --- |

—

65–70 % trikaprüliini (glütserooltrioktanaat),

glabridiini sisaldus on viidud vahemikku 3–4 massiprotsenti

0 %

31.12.2016

ex 2519 90 10

10

Sulatatud magneesia puhtusega vähemalt 97 % massist

0 %

31.12.2016

ex 2804 50 90

10

Telluur puhtusastmega 99,99 kuni 99,999 massiprotsenti (CAS RN 13494-80-9)

0 %

31.12.2018

2804 70 00

Fosfor

0 %

31.12.2018

ex 2805 19 90

10

Metalne liitium puhtusega vähemalt 99,7 massiprotsenti (CAS RN 7439-93-2)

0 %

31.12.2017

ex 2805 30 10

10

Tseeriumi ja muude haruldaste muldmetallide sulam, tseeriumisisaldusega vähemalt 47 % massist

0 %

31.12.2018

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

ex 2805 30 90

45

55

65

Haruldased muldmetallid skandium ja ütrium, puhtusega vähemalt 95 massiprotsenti

0 %

31.12.2015

ex 2811 19 80

10

Sulfamiidhape (CAS RN 5329-14-6)

0 %

31.12.2018

ex 2811 19 80

20

Vesinikjodiid (CAS RN 10034-85-2)

0 %

31.12.2016

ex 2811 19 80

30

Fosforhape (CAS RN 10294-56-1) / fosfoonhape (CAS RN 13598-36-2), mida kasutatakse polüvinüülkloriidi tööstusharu lisaainete tootmise koostisainena (1)

0 %

31.12.2017

ex 2811 22 00

10

Ränidioksiid (CAS RN 7631-86-9) pulbrina, kasutamiseks kõrgsurvevedelikkromatograafia (HPLC) kolonnide ja proovide ettevalmistuspadrunite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 2811 22 00

30

Poorse valge ränidioksiidi vähemalt 1 μm suurused kuulikesed, mida kasutatakse kosmeetikatoodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 2812 90 00

10

Lämmastiktrifluoriid (CAS RN 7783-54-2)

0 %

31.12.2018

ex 2816 40 00

10

Baariumhüdroksiid (CAS RN 17194-00-2)

0 %

31.12.2017

ex 2818 10 91

10

Mikrokristalse struktuuriga paagutatud korund, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | α-Al2O3 (CASRN1344-28-1)94-98,5 %, |
| --- | --- |

—

α-Al2O3 (CASRN1344-28-1)94-98,5 %,

| — | magneesiumspinelli (CASRN1309-48-4) 2 %(± 1,5 %), |
| --- | --- |

—

magneesiumspinelli (CASRN1309-48-4) 2 %(± 1,5 %),

| — | ütriumoksiidi (CASRN1314-36-9) 1 %(± 0,6 %) |
| --- | --- |

—

ütriumoksiidi (CASRN1314-36-9) 1 %(± 0,6 %)

ning

| — | lantaanoksiidi (CASRN1312-81-8) 2 %(± 1,2 %) või |
| --- | --- |

—

lantaanoksiidi (CASRN1312-81-8) 2 %(± 1,2 %) või

| — | lantaanoksiidi (CASRN1312-81-8) ja neodüümoksiidi (CASRN1313-97-9) kumbagi 2 %(± 1,2 %), |
| --- | --- |

—

lantaanoksiidi (CASRN1312-81-8) ja neodüümoksiidi (CASRN1313-97-9) kumbagi 2 %(± 1,2 %),

milles üle 10 mm läbimõõduga osakesed moodustavad kogumassist alla 50 %

0 %

31.12.2015

ex 2818 20 00

10

Aktiveeritud alumiiniumoksiid eripinnaga vähemalt 350 m2/g

0 %

31.12.2014

ex 2818 30 00

10

Alumiiniumhüdroksiidoksiid pseudobömiidi kujul

4 %

31.12.2018

2819 10 00

Kroomtrioksiid (CAS RN 1333-82-0)

0 %

31.12.2016

ex 2819 90 90

10

Dikroomtrioksiid metallurgias kasutamiseks (CAS RN 1308-38-9) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2823 00 00

10

Titaandioksiid (CAS RN 13463-67-7)

| — | puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti,

| — | keskmise terasuurusega 1,2–1,8 μm, |
| --- | --- |

—

keskmise terasuurusega 1,2–1,8 μm,

| — | eripinnaga 5,0–7,5 m2/g |
| --- | --- |

—

eripinnaga 5,0–7,5 m2/g

0 %

31.12.2017

ex 2823 00 00

20

Titaandioksiid (CAS RN 13463-67-7) puhtusega vähemalt 99,7 massiprotsenti, mis sisaldab (massiprotsentides):

| — | kokku vähem kui 0,005 % kaaliumi ja naatriumi (väljendatuna elementaarse naatriumi ja kaaliumina), |
| --- | --- |

—

kokku vähem kui 0,005 % kaaliumi ja naatriumi (väljendatuna elementaarse naatriumi ja kaaliumina),

| — | vähem kui 0,01 massiprotsenti fosforit (väljendatuna elementaarse fosforina), |
| --- | --- |

—

vähem kui 0,01 massiprotsenti fosforit (väljendatuna elementaarse fosforina),

metallurgias kasutamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 10 00

10

Hüdroksüülammooniumkloriid (CAS RN 5470-11-1)

0 %

31.12.2017

ex 2825 50 00

20

Vask(I või II)oksiid, vasesisaldusega vähemalt 78 % massist ja kloriidisisaldusega kuni 0,03 % massist

0 %

31.12.2018

ex 2825 60 00

10

Tsirkooniumdioksiid (CAS RN 1314-23-4)

0 %

31.12.2017

ex 2826 19 90

10

Volframheksafluoriid puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti (CAS RN 7783-82-6)

0 %

31.12.2015

ex 2826 90 80

15

Liitiumheksafluorofosfaat (CAS RN 21324-40-3)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

10

Vaskmonokloriid, puhtusega vähemalt 96 %, kuid mitte üle 99 % massist (CAS RN 7758-89-6)

0 %

31.12.2018

ex 2827 39 85

20

Antimonpentakloriid, puhtusega vähemalt 99 % massist (CAS RN 7647-18-9)

0 %

31.12.2016

ex 2827 39 85

30

Mangaandikloriid (CAS RN 7773-01-5)

0 %

31.12.2014

ex 2827 49 90

10

Hüdrateeritud tsirkooniumdikloriidoksiid

0 %

31.12.2018

ex 2830 10 00

10

Dinaatriumtetrasulfiid naatriumisisaldusega kuni 38 % kuivaine massist

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

20

Mangaansulfaatmonohüdraat (CAS RN 10034-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2833 29 80

30

Tsirkooniumsulfaat (CAS RN 14644-61-2)

0 %

31.12.2015

ex 2835 10 00

10

Naatriumhüpofosfiti monohüdraat (CAS RN 10039-56-2)

0 %

31.12.2017

ex 2836 91 00

20

Liitiumkarbonaat, mis sisaldab ühte või mitut järgmist lisandit märgitud kontsentratsioonis:

| — | vähemalt 2 mg/kg arseeni, |
| --- | --- |

—

vähemalt 2 mg/kg arseeni,

| — | vähemalt 200 mg/kg kaltsiumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 200 mg/kg kaltsiumi,

| — | vähemalt 200 mg/kg kloriide, |
| --- | --- |

—

vähemalt 200 mg/kg kloriide,

| — | vähemalt 20 mg/kg rauda, |
| --- | --- |

—

vähemalt 20 mg/kg rauda,

| — | vähemalt 150 mg/kg magneesiumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 150 mg/kg magneesiumi,

| — | vähemalt 20 mg/kg raskmetalle, |
| --- | --- |

—

vähemalt 20 mg/kg raskmetalle,

| — | vähemalt 300 mg/kg kaaliumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 300 mg/kg kaaliumi,

| — | vähemalt 300 mg/kg naatriumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 300 mg/kg naatriumi,

| — | vähemalt 200 mg/kg sulfaate |
| --- | --- |

—

vähemalt 200 mg/kg sulfaate

määratud vastavalt Euroopa farmakopöas esitatud meetoditele

0 %

31.12.2018

ex 2836 99 17

20

Tsirkoonium(IV)hüdroksiidkarbonaat (CAS RN 15667-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2837 19 00

20

Vasktsüaniid (CAS RN 544-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2837 20 00

10

Tetranaatriumheksatsüanoferraat (II) (CAS RN 13601-19-9)

0 %

31.12.2016

ex 2837 20 00

20

Ammooniumraud(III)heksatsüanoferraat (II) (CAS RN 25869-00-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 19 00

10

Dinaatriumdisilikaat (CAS RN 13870-28-5)

0 %

31.12.2017

ex 2839 90 00

20

Kaltsiumsilikaat (CAS RN 1344-95-2)

0 %

31.12.2018

2841 30 00

Naatriumdikromaat (CAS RN 10588-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2841 80 00

10

Diammooniumvolframaat (ammooniumparavolframaat) (CAS RN 11120-25-5)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

10

Liitium-koobalt(III)oksiid koobaltisisaldusega vähemalt 59 % (CAS RN 12190-79-3)

0 %

31.12.2017

ex 2841 90 85

20

Kaaliumtitaanoksiidi pulber puhtusastmega vähemalt 99 % (CAS RN 12056-51-8)

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

10

Sünteetilise beeta-tseoliidi pulber

0 %

31.12.2018

ex 2842 10 00

20

Sünteetilise kabasiittseoliidi pulber

0 %

31.12.2014

ex 2842 90 10

10

Naatriumselenaat (CAS RN 13410-01-0)

0 %

31.12.2014

ex 2843 29 00

10

Hõbeoksiid, nitraadi- ja karbonaadivaba, hõbedasisaldusega vähemalt 99,99 massi % metalli massist, hõbeoksiidakude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

2845 10 00

Raske vesi (deuteeriumoksiid)(Euratom) (CAS RN 7789-20-0)

0 %

31.12.2018

2845 90 10

Deuteerium ja selle ühendid; deuteeriumiga rikastatud vesinik ja selle ühendid; neid aineid sisaldavad segud ja lahused (Euratom)

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

10

Heelium-3 (CAS RN 14762-55-1)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

20

Hapnik-18 ga vähemalt 95 %-liselt rikastatud vesi (CAS RN 14314-42-2)

0 %

31.12.2018

ex 2845 90 90

30

(13C)Süsinikmonooksiid (CAS RN 1641-69-6)

0 %

31.12.2016

ex 2845 90 90

40

Raudboriid boor-10 rikastusastmega üle 95 massiprotsendi (CAS RN 200513-39-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

ex 3824 90 97

10

48

Haruldaste muldmetallite kontsentraat, mis sisaldab haruldaste muldmetallide oksiidide vähemalt 60 %, kuid mitte üle 95 % massist ja tsirkooniumoksiidi, alumiiniumoksiidi või raudoksiidi igaühte mitte üle 1 % massist ja mille põletuskadu on vähemalt 5 % massist

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

20

Ditseeriumtrikarbonaat, hüdraaditud või mitte (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

30

Tseeriumlantaankarbonaat, hüdraaditud või mitte

0 %

31.12.2018

ex 2846 10 00

40

Tseeriumlantaanneodüümpraseodüümkarbonaat, hüdraaditud või mitte

0 %

31.12.2014

2846 90 00

Haruldaste muldmetallide, ütriumi ja skandiumi või nende metallide segude anorgaanilised või orgaanilised ühendid, v.a alamrubriiki 2846 10 00 kuuluvad ühendid

0 %

31.12.2018

ex 2848 00 00

10

Fosfaan (CAS RN 7803-51-2)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

10

Silaan (CAS RN 7803-62-5)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

20

Arsaan (CAS RN 7784-42-1)

0 %

31.12.2018

ex 2850 00 20

30

Titaannitriid osakeste suurusega kuni 250 nm (CAS RN 25583-20-4)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 20

40

Germaaniumtetrahüdriid (CAS RN 7782-65-2)

0 %

31.12.2016

ex 2850 00 20

50

Naatriumtetrahüdroboraat (CAS RN 16940-66-2)

| — | puhtusega vähemalt 98 % massist ning |
| --- | --- |

—

puhtusega vähemalt 98 % massist ning

| — | rauasisaldusega kuni 10 ppm, |
| --- | --- |

—

rauasisaldusega kuni 10 ppm,

kasutatakse lisaainena hapnikubarjäärina toimivate polümeertoodete tootmisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 2850 00 60

10

Naatriumasiid (CAS RN 26628-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2853 00 90

10

Klorosulfonüülisotsüanaat (CAS RN 1189-71-5)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

10

Süsiniktetrafluoriid (tetrafluorometaan) (CAS RN 75-73-0)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

15

Perfluoro(4-metüül-2-penteen) (CAS RN 84650-68-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

25

2,3,3,3-Tetrafluoroprop-1-een (CAS RN 754-12-1)

0 %

31.12.2017

ex 2903 39 90

30

Perfluoroetaan (CAS RN 76-16-4)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

40

1,1-difluoroetaan (CAS RN 75-37-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

50

1,1,1,3,3-Pentafluoropropaan (CAS RN 460-73-1)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

70

1,1,1,2-Tetrafluoroetaan, lõhnatu, mis sisaldab maksimaalselt:

| — | 600 ppm massist 1,1,2,2-tetrafluoroetaani |
| --- | --- |

—

600 ppm massist 1,1,2,2-tetrafluoroetaani

| — | 2 ppm massist pentafluoroetaani |
| --- | --- |

—

2 ppm massist pentafluoroetaani

| — | 2 ppm massist klorodifluorometaani |
| --- | --- |

—

2 ppm massist klorodifluorometaani

| — | 2 ppm massist kloropentafluoroetaani |
| --- | --- |

—

2 ppm massist kloropentafluoroetaani

| — | 2 ppm massist diklorodifluorometaani |
| --- | --- |

—

2 ppm massist diklorodifluorometaani

surveainete tootmiseks meditsiiniliste dosaatorinhalaatorite valmistamiseks (CAS RN 811-97-2) (1)

0 %

31.12.2016

ex 2903 39 90

75

Trans-1,3,3,3-tetrafluoroprop-1-een (CAS RN 1645-83-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

80

Heksafluoropropeen (CAS RN 116-15-4)

0 %

31.12.2016

ex 2903 77 30

10

1,1,1-Triklorotrifluoroetaan (CAS RN 354-58-5)

0 %

31.12.2018

ex 2903 77 90

10

Klorotrifluoroetüleen (CAS RN 79-38-9)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

10

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-dodekakloropentatsüklo[12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dieen (CAS RN 13560-89-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 89 90

30

Oktafluorotsüklopenteen (CAS RN 559-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

40

Heksabromotsüklododekaan

0 %

31.12.2016

ex 2903 89 90

50

Klorotsüklopentaan (CAS RN 930-28-9)

0 %

31.12.2017

ex 2903 99 90

20

1,2-bis(pentabromofenüül)etaan (CAS RN 84852-53-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

40

2,6-diklorotolueen puhtusega vähemalt 99 % massist, sisaldab:

| — | kuni 0,001 mg/kg tetraklorodibensodioksiine, |
| --- | --- |

—

kuni 0,001 mg/kg tetraklorodibensodioksiine,

| — | kuni 0,001 mg/kg tetraklorodibensofuraane, |
| --- | --- |

—

kuni 0,001 mg/kg tetraklorodibensofuraane,

| — | kuni 0,2 mg/kg tetraklorobifenüüle |
| --- | --- |

—

kuni 0,2 mg/kg tetraklorobifenüüle

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

50

Fluorobenseen (CAS RN 462-06-6)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

70

α,α,α′,α′-Tetrakloro-o-ksüleen (CAS RN 25641-99-0)

0 %

31.12.2015

ex 2903 99 90

80

1-Bromo-3,4,5-trifluorobenseen (CAS RN 138526-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2903 99 90

85

2-Bromo-9H-fluoreen(CAS RN 1133-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2904 10 00

30

Naatrium-p-stüreensulfonaat (CAS RN 2695-37-6)

0 %

31.12.2014

ex 2904 10 00

50

Naatrium-2-metüülprop-2-een-1-sulfonaat (CAS RN 1561-92-8)

0 %

31.12.2014

ex 2904 20 00

10

Nitrometaan (CAS RN 75-52-5)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

20

Nitroetaan (CAS RN 79-24-3)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

30

1-nitropropaan (CAS RN 108-03-2)

0 %

31.12.2015

ex 2904 20 00

40

2-nitropropaan (CAS RN 79-46-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 40

10

Trikloronitrometaan alamrubriigi 3808 92 kaupade valmistamiseks (CAS RN 76-06-2) (1)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

20

1-Kloro-2,4-dinitrobenseen (CAS RN 97-00-7)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

30

Tosüülkloriid (CAS RN 98-59-9)

0 %

31.12.2014

ex 2904 90 95

40

4-Klorobenseensulfonüülkloriid (CAS RN 98-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2904 90 95

50

Etaansulfonüülkloriid (CAS RN 594-44-5)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

11

Kaalium-tert-butanolaat (CAS RN 865-47-4), võib kombineeritud nomenklatuuri grupi 29 märkuse 1e kohaselt olla lahustatud tetrahüdrofuraanis

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

30

2,6-dimetüülheptaan-4-ool (CAS RN 108-82-7)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

40

2,6-Dimetüülheptaan-2-ool (CAS RN 13254-34-7)

0 %

31.12.2014

ex 2905 19 00

70

titaantetrabutanolaat (CAS RN 5593-70-4)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

80

Titaantetraisopropoksiid (CAS RN 546-68-9)

0 %

31.12.2017

ex 2905 19 00

85

Titaantetraetanolaat (CAS RN 3087-36-3)

0 %

31.12.2018

ex 2905 29 90

10

3,5-Dimetüülheks-1-üün-3-ool (CAS RN 107-54-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

20

Dets-9-een-1-ool (CAS RN 13019-22-2)

0 %

31.12.2014

ex 2905 29 90

30

Dodeka-8,10-dieen-1-ool (CAS RN 33956-49-9)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

10

Propaan-1,3-diool (CAS RN 504-63-2)

0 %

31.12.2015

ex 2905 39 95

20

Butaan-1,2-diool (CAS RN 584-03-2)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

30

2,4,7,9-Tetrametüül-4,7-dekaandiool (CAS RN 17913-76-7)

0 %

31.12.2016

ex 2905 39 95

40

Dekaan-1,10-diool (CAS RN 112-47-0)

0 %

31.12.2017

ex 2905 39 95

50

2-Metüül-2-propüülpropaan-1,3-diool (CAS RN 78-26-2)

0 %

31.12.2018

ex 2905 49 00

10

Etüülidüüntrimetanool (CAS RN 77-85-0)

0 %

31.12.2014

ex 2905 59 98

20

2,2,2-Trifluoroetanool (CAS RN 75-89-8)

0 %

31.12.2014

2906 11 00

Mentool (CAS RN 1490-04-6)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

10

Tsükloheks-1,4-üleendimetanool (CAS RN 105-08-8)

0 %

31.12.2018

ex 2906 19 00

20

4,4′-isopropülideenditsükloheksanool (CAS RN 80-04-6)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

10

2,2′-(m-fenüleen)dipropaan-2-ool (CAS RN 1999-85-5)

0 %

31.12.2014

ex 2906 29 00

20

1-Hüdroksümetüül-4-metüül-2,3,5,6-tetrafluorobenseen (CAS RN 79538-03-7)

0 %

31.12.2018

ex 2906 29 00

30

2-Fenüületanool (CAS RN 60-12-8)

0 %

31.12.2017

ex 2907 15 90

10

2-Naftool (CAS RN 135-19-3)

0 %

31.12.2016

ex 2907 19 90

10

2,3,5-Trimetüülfenool (CAS RN 697-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2907 19 90

20

Bifenüül-4-ool (CAS RN 92-69-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 21 00

10

Resortsinool (CAS RN 108-46-3)

0 %

31.12.2018

ex 2907 23 00

10

4,4′-Isopropülideendifenool (CAS RN 80-05-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

15

6,6′-Di-tert-butüül-4,4′-butülideen-di-m-kresool (CAS RN 85-60-9)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

20

4,4′-(3,3,5-trimetüültsükloheksülideen) difenool (CAS RN 129188-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

30

4,4′,4′′-etülidüüntrifenool (CAS RN 27955-94-8)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

35

4-[2-(4-Hüdroksü-3-prop-2-enüülfenüül)propaan-2-üül]-2-prop-2-enüülfenool (CAS RN 1745-89-7)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

40

2,3,5-Trimetüülhüdrokinoon (CAS RN 700-13-0)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

45

2-Metüülhüdrokinoon (CAS RN 95-71-6)

0 %

31.12.2016

ex 2907 29 00

50

6,6′,6′′-tritsükloheksüül-4,4′,4′′-butaan-1,1,3-triüültri(-m-kresool) (CAS RN 111850-25-0)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

55

Bifenüül-2,2′-diool (CAS RN 1806-29-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

70

2,2′,2′′,6,6′,6′′-Heksa-tert-butüül-α,α′,α′′-(mesitüleen-2,4,6-triüül)tri-p-kresool (CAS RN 1709-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2907 29 00

85

Fluoroglütsinool, hüdraaditud või mitte

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

10

Pentafluorofenool (CAS RN 771-61-9)

0 %

31.12.2018

ex 2908 19 00

20

4,4′-(Perfluoroisopropülideen)difenool (CAS RN 1478-61-1)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

30

4-Nitrofenool (CAS RN 100-02-7)

0 %

31.12.2018

ex 2908 99 00

40

4,5′-Dihüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape (CAS RN 148-25-4)

0 %

31.12.2017

ex 2909 19 90

20

Bis(2-kloroetüül)eeter (CAS RN 111-44-4)

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

30

Nonafluorobutüülmetüüleetri või nonafluorobutüületüüleetri isomeeride segu, puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

31.12.2018

ex 2909 19 90

50

3-Etoksü-perfluoro-2-metüülheksaan (CAS RN 297730-93-9)

0 %

31.12.2016

ex 2909 19 90

60

1-Metoksüheptafluoropropaan (CAS RN 375-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2909 20 00

10

8-Metoksütsedraan (CAS RN 19870-74-7)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 38

10

Bis(pentabromofenüül)eeter (CAS RN 1163-19-5)

0 %

31.12.2018

ex 2909 30 38

20

1,1′-Propaan-2,2-diüülbis[3,5-dibromo-4-(2,3-dibromopropoksü)benseen] (CAS RN 21850-44-2)

0 %

31.12.2016

ex 2909 30 90

10

2-(fenüülmetoksü)naftaleen (CAS RN 613-62-7)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

20

1,2-Bis(3-metüül-fenoksü)etaan (CAS RN 54914-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksütolueen (CAS RN 6443-69-2)

0 %

31.12.2015

ex 2909 50 00

10

4-(2-Metoksüetüül)fenool (CAS RN 56718-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2909 50 00

20

Ubikinool (CAS RN 992-78-9)

0 %

31.12.2015

ex 2909 60 00

10

Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid (CAS RN 80-43-3)

0 %

31.12.2018

ex 2909 60 00

20

1,4-Di(2-tert-butüülperoksüisopropüül)benseen (CAS RN 25155-25-3)

0 %

31.12.2016

ex 2910 90 00

15

1,2-Epoksütsükloheksaan (CAS RN 286-20-4)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

30

2,3-Epoksüpropaan-1-ool (glütsidool) (CAS RN 556-52-5)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

80

Allüülglütsidüüleeter (CASi nr 106-92-3)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

40

(2E,4E,6E,8E,10E,12E)-2,7,11-Trimetüül-13-(2,6,6-trimetüül-1-tsüklohekseen-1-üül)-2,4,6,8,10,12-tridekaheksaenaal (CAS RN 1638-05-7)

0 %

31.12.2016

ex 2912 29 00

50

4-Isobutüülbensaldehüüd (CAS RN 40150-98-9)

0 %

31.12.2017

ex 2912 29 00

60

3,4-Dimetyylibentsaldehydi (CAS RN 5973-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

10

3-fenoksübensaldehüüd (CAS RN 39515-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2912 49 00

20

4-Hüdroksübensaldehüüd (CAS RN 123-08-0)

0 %

31.12.2017

ex 2912 49 00

30

Salitsüülaldehüüd (CAS RN 90-02-8)

0 %

31.12.2015

ex 2914 19 90

20

Heptaan-2-oon (CAS RN 110-43-0)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

30

3-Metüülbutanoon (CAS RN 563-80-4)

0 %

31.12.2017

ex 2914 19 90

40

Pentaan-2-oon (CAS RN 107-87-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 29 00

20

Tsükloheksadets-8-enoon (CAS RN 3100-36–5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-dieen-2-oon (CAS RN 6485-40-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 29 00

40

Kamper

0 %

31.12.2018

ex 2914 29 00

50

trans-β-Damaskoon (CAS RN 23726-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 39 00

30

Bensofenoon (CAS RN 119-61-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

50

4-Fenüülbensofenoon (CAS RN 2128-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

60

4-Metüülbensofenoon (CAS RN 134-84-9)

0 %

31.12.2018

ex 2914 39 00

70

Bensiil (CAS RN 134-81-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 39 00

80

4′-Metüülatsetofenoon (CAS RN 122-00-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

20

3′-Hüdroksüatsetofenoon (CAS RN 121-71-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 50 00

25

4′-Metoksüatsetofenoon (CAS RN 100-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

30

2′-Hüdroksüatsetofenoon (CAS RN 118-93-4)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

36

2,7-Dihüdroksü-9-fluorenoon (CAS RN 42523-29-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

40

4-(4-Hüdroksüfenüül)butaan-2-oon (CAS RN 5471-51-2)

0 %

31.12.2016

ex 2914 50 00

45

3,4-Dihüdroksübensofenoon (CAS RN 10425-11-3)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

60

2,2-Dimetoksü-2-fenüülatsetofenoon (CAS RN 24650-42-8)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

70

16α,17α-Epoksü-3β-hüdroksüpregn-5-een-20-oon (CAS RN 974-23-2)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

80

2′,6′-Dihüdroksüatsetofenoon (CAS RN 699-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

10

2-Etüülantrakinoon (CAS RN 84-51-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

20

2-Pentüülantrakinoon (CAS RN 13936-21-5)

0 %

31.12.2014

ex 2914 69 90

30

1,4-Dihüdroksüantrakinoon (CAS RN 81-64-1)

0 %

31.12.2018

ex 2914 69 90

40

p-Bensokinoon (CAS RN 106-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2914 70 00

20

2,4′-Difluorobensofenoon (CAS RN 342-25-6)

0 %

31.12.2017

ex 2914 70 00

40

Perfluoro(2-metüülpentaan-3-oon) (CAS RN 756-13-8)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

50

3′-Kloropropiofenoon (CAS RN 34841-35-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

60

4′-tert-Butüül-2′,6′-dimetüül-3′,5′-dinitroatsetofenoon (CAS RN 81-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2914 70 00

70

4-Kloro-4′-hüdroksübensofenoon (CAS RN 42019-78-3)

0 %

31.12.2016

ex 2915 29 00

10

Antimontriatsetaat (CAS RN 6923-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

20

Isopentüülatsetaat (CAS RN 123-92-2)

0 %

31.12.2017

ex 2915 39 00

40

tert-Butüülatsetaat (CAS RN 540-88-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

50

3-atsetüülfenüülatsetaat (CAS RN 2454-35-5)

0 %

31.12.2014

ex 2915 39 00

60

Dodets-8-enüülatsetaat (CAS RN 28079-04-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienüülatsetaat (CAS RN 54364-62-4)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

70

Dodets-9-enüülatsetaat (CAS RN 16974-11-1)

0 %

31.12.2015

ex 2915 39 00

75

Isobornüülatsetaat (CAS RN 125-12-2)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

80

1-Fenüületüülatsetaat (CAS RN 93-92-5)

0 %

31.12.2016

ex 2915 39 00

85

2-tert-Butüültsükloheksüül-atsetaat (CAS RN 88-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2915 60 19

10

Etüülbutüraat (CAS RN 105-54-4)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

30

3,3-Dimetüülbutürüülkloriid (CAS RN 7065-46-5)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

40

Nonaanhape (pelargoonhape) (CAS RN 112-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

50

Allüülheptanaat (CAS RN 142-19-8)

0 %

31.12.2014

ex 2915 90 70

55

Trietüülortoformiaat (CAS RN 122-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2915 90 70

60

Etüül-6,8-diklorooktanaat (CAS RN 1070-64-0)

0 %

31.12.2015

ex 2915 90 70

70

Koobalti boraat-neodekanaatkompleksid puhtusega vähemalt 92 massiprotsenti (CAS RN 68457-13-6)

0 %

31.12.2016

ex 2915 90 70

75

2,2-Dimetüülbutürüülkloriid (CAS RN 5856-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

80

Etüüldifluoroatsetaat (CAS RN 454-31-9)

0 %

31.12.2016

ex 2916 12 00

10

2-tert-butüül-6-(3-tert-butüül-2-hüdroksü-5-metüülbensüül)-4metüülfenüülakrülaat (CAS RN 61167-58-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

40

2,4-Di-tert-pentüül-6-[1-(3,5-di-tert-pentüül-2-hüdroksüfenüül)etüül]fenüülakrülaat (CAS RN 123968-25-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 12 00

70

2-(2-Vinüüloksüetoksü)etüülakrülaat (CAS RN 86273-46-3)

0 %

31.12.2017

ex 2916 13 00

10

Hüdroksütsinkmetakrülaadi pulber (CAS RN 63451-47-8)

0 %

31.12.2014

ex 2916 13 00

20

Tsinkdimetakrülaat pulbrina (CAS RN 13189-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 14 00

10

2,3-Epoksüpropüülmetakrülaat (CAS RN 106-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

20

Metüül-3,3-dimetüülpent-4-enaat (CAS RN 63721-05-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 19 95

40

Sorbiinhape loomasööda valmistamiseks (CAS RN 110-44-1) (1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

50

Etüül-2,2-dimetüül-3-(2-metüülpropenüül)tsüklopropaankarboksülaat (CAS RN 97-41-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 20 00

60

3-Tsükloheksüülpropioonhape (CAS RN 701-97-3)

0 %

31.12.2015

ex 2916 31 00

10

Bensüülbensoaat (CAS RN 120-51-4)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

10

2,3,4,5-Tetrafluorobensoehape (CAS RN 1201-31-6)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

15

2-Kloro-5-nitrobensoehape (CAS RN 2516-96-3)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

20

3,5-Diklorobensoüülkloriid (CAS RN 2905-62-6)

3,6 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

25

2-Metüül-3-(4-fluorofenüül)-propionüülkloriid (CAS RN 1017183-70-8)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetüülbensoüülkloriid (CAS RN 938-18-1)

0 %

31.12.2015

ex 2916 39 90

35

Metüül-4-tert-butüülbensoaat (CAS RN 26537-19-9)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

38

6-Bromonaftaleen-2-karboksüülhape (CAS RN 5773-80-8)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

45

2-Klorobensoehape (CAS RN 118-91-2)

0 %

31.12.2016

ex 2916 39 90

50

3,5-Dimetüülbensoüülkloriid (CAS RN 6613-44-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

55

4-tert-Butüülbensoehape (CAS RN 98-73-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

60

4-Etüülbensoüülkloriid (CAS RN 16331-45-6)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

70

Ibuprofeen (INN) (CAS RN 15687-27-1)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

75

m-Toluüülhape (CAS RN 99-04-7)

0 %

31.12.2017

ex 2916 39 90

85

(2,4,5-trifluorofenüül)äädikhape (CAS RN 209995-38-0)

0 %

31.12.2017

ex 2917 11 00

20

Bis(p-metüülbensüül)oksalaat (CAS RN 18241-31-1)

0 %

31.12.2018

ex 2917 11 00

30

Koobaltoksalaat (CAS RN 814-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

10

Dimetüülmalonaat (CAS RN 108-59-8)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 10

20

Dimetüülmalonaat (CAS RN 105-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2917 19 90

20

Naatrium-1,2-bis(tsükloheksüüloksükarbonüül)etaansulfonaat (CAS RN 23386-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 19 90

30

Etüleenbrassülaat (CAS RN 105-95-3)

0 %

31.12.2014

ex 2917 19 90

50

Tetradekaandihape (CAS RN 821-38-5)

0 %

31.12.2015

ex 2917 19 90

70

Itakoonhape (CAS RN 97-65-4)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

30

1,4,5,6,7,7-Heksakloro-8,9,10-trinorborn-5-een-2,3-dikarboksüülanhüdriid (CAS RN 115-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2917 20 00

40

3-Metüül-1,2,3,6-tetrahüdroftaalanhüdriid (CAS RN 5333-84-6)

0 %

31.12.2018

ex 2917 34 00

10

Diallüülftalaat (CAS RN 131-17-9)

0 %

31.12.2018

ex 2917 39 95

20

Dibutüül-1,4-benseendikarboksülaat (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2015

ex 2917 39 95

30

Benseen-1,2:4,5-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 89-32-7)

0 %

31.12.2015

ex 2918 16 00

20

Kaltsiumdiglükonaatmonohüdraat (CAS RN 66905-23-5) kaltsiumglükonaatlaktaadi (CAS RN 11116-97-5) valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 2918 19 98

20

L-õunhape (CAS RN 97-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

10

Monohüdroksünaftohape

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

35

Propüül-3,4,5,-trihüdroksübensoaat (CAS RN 121-79-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 29 00

50

Heksametüleen-bis[3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat (CAS RN 35074-77-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 29 00

60

4-Hüdroksübensoehappe metüül-, etüül-, propüül- või butüülestrid või nende naatriumsoolad (CAS RN 35285-68-8, 99-76-3, 5026-62-0, 94-26-8, 94-13-3, 35285-69-9, 120-47-8, 36457-20-2 or 4247-02-3)

0 %

31.12.2016

ex 2918 30 00

30

Metüül-2-bensoüülbensoaat (CAS RN 606-28-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 30 00

50

Etüülatsetoatsetaat (CAS RN 141-97-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

10

3,4-Epoksütsükloheksüülmetüül-3,4-epoksütsükloheksaankarboksülaat (CAS RN 2386-87-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

15

Etüül 2,3-epoksü-3-fenüülbutüraat (CAS RN 77-83-8)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

20

Metüül-3-metoksüakrülaat (CAS RN 5788-17-0)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

30

Metüül-2-(4-hüdroksüfenoksü)propionaat (CAS RN 96562-58-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

40

trans-4-Hüdroksü-3-metoksükaneelhape (CAS RN 1135-24-6)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

50

Metüül-3,4,5-trimetoksübensoaat (CAS RN 1916-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

60

3,4,5-Trimetoksübensoehape (CAS RN 118-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

70

Allüül-(3-metüülbutoksü)atsetaat (CAS RN 67634-00-8)

0 %

31.12.2014

ex 2918 99 90

80

Naatrium-5-[2-kloro-4-(trifluorometüül)fenoksü]-2-nitrobensoaat (CAS RN 62476-59-9)

0 %

31.12.2016

ex 2919 90 00

10

2,2′-Metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)fosfaat, mononaatriumsool (CAS RN 85209-91-2)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

30

Alumiinium hüdroksübis[2,2′-metüleenbis(4,6-di-tert-butüülfenüül)fosfaat] (CAS RN 151841-65-5)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

40

Tri-n-heksüülfosfaat (CAS RN 2528-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

50

Trietüülfosfaat (CAS RN 78-40-0)

0 %

31.12.2016

ex 2920 19 00

10

Fenitrotioon (ISO) (CAS RN 122-14-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 19 00

20

Metüültolklofoss (ISO) (CAS RN 57018-04-9)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

10

Dietüülsulfaat (CAS RN 64-67-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

20

Diallüül-2,2′-oksüdietüüldikarbonaat (CAS RN 142-22-3)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

40

Dimetüülkarbonaat (CAS RN 616-38-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

50

Di-tert-butüüldikarbonaat (CAS RN 24424-99-5)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 10

60

2,4-Di-tert-butüül-5-nitrofenüülmetüülkarbonaat (CAS RN 873055-55-1)

0 %

31.12.2017

2920 90 30

Trimetüülfosfit (trimetoksüfosfiin) (CAS RN 121-45-9)

0 %

31.12.2018

2920 90 40

Trietüülfosfit (CAS RN 122-52-1)

0 %

31.12.2016

ex 2920 90 85

10

O,O′-Dioktadetsüülpentaerütritoolbis(fosfit) (CAS RN 3806-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

20

Tris(metüülfenüül)fosfit (CAS RN 25586-42-9)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

30

2,2′-[[3,3′,5,5′-Tetrakis(1,1-dimetüületüül)[1,1′-bifenüül]-2,2′-diüül]bis(oksü)]bis[bifenüül-1,3,2-dioksafosfepiin], (CAS RN 138776-88-2)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

40

Bis(2,4-dikumüülfenool)pentaerütritooldifosfit (CAS RN 154862-43-8)

0 %

31.12.2015

ex 2920 90 85

50

Fosetüülalumiinium (CAS RN 39148-24-8)

0 %

31.12.2018

ex 2920 90 85

60

Bis(neopentüülglükolato)diboor (CAS RN 201733-56-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 50

ex 2929 90 00

10

20

Dietüülamino-trietoksüsilaan (CAS RN 35077-00-0)

0 %

31.12.2014

ex 2921 19 60

10

2-(N,N-dietüülamino)etüülkloriidi vesinikkloriid (CAS RN 869-24-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 19 99

20

Etüül(2-metüülallüül)amiin (CAS RN 18328-90-0)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

30

Allüülamiin (CAS RN 107-11-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

60

Tetrakis(etüülmetüülamino)tsirkoonium (IV), (CAS RN 175923-04-3)

0 %

31.12.2018

ex 2921 19 99

70

N,N-Dimetüüloktüülamiin-boortrikloriid(1/1) (CAS RN 34762-90-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 29 00

20

Tris[3-(dimetüülamino)propüül]amiin (CAS RN 33329-35-0)

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

30

Bis[3-(dimetüülamino)propüül]metüülamiin (CAS RN 3855-32-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 29 00

40

Dekametüleendiamiin (CAS RN 646-25-3)

0 %

31.12.2015

ex 2921 29 00

50

N′-[3-(Dimetüülamino)propüül]-N,N-dimetüülpropaan-1,3-diamiin, (CAS RN 6711-48-4)

0 %

31.12.2016

ex 2921 30 99

30

1,3-Tsükloheksaandimetaanamiin (CAS RN 2579-20-6)

0 %

31.12.2015

ex 2921 30 99

40

Tsüklopropüülamiin (CAS RN 765-30-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

15

4-amino-3-nitrobenseensulfoonhape (CAS RN 616-84-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

20

3-Kloroaniliin (CAS RN 108-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

25

Naatriumvesinik-2-aminobenseen-1,4-disulfonaat (CAS RN 24605-36-5)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

35

2-Nitroaniliin (CAS RN 88-74-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

45

2,4,5-Trikloroaniliin (CAS RN 636-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

50

3-Aminobenseensulfoonhape (CAS RN 121-47-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

70

2-aminobenseen-1,4-disulfoonhape (CAS RN 98-44-2)

0 %

31.12.2014

ex 2921 42 00

80

4-kloro-2-nitroaniliin (CAS RN 89-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

82

2-Kloro-4-nitroaniliin (CAS RN 121-87-9)

0 %

31.12.2015

ex 2921 42 00

85

3,5-Dikloroaniliin (CAS RN 626-43-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

86

2,5-Dikloroaniliin puhtusega vähemalt 99,5 massiprotsenti (CAS RN95-82-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

87

N-Metüülaniliin (CAS RN 100-61-8)

0 %

31.12.2017

ex 2921 42 00

88

3,4-Dikloroaniliin-6-sulfoonhape (CAS RN 6331-96-0)

0 %

31.12.2017

ex 2921 43 00

20

4-Amino-6-klorotolueen-3-sulfoonhape (CAS RN 88-51-7)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

30

3-Nitro-p-toluidiin (CAS RN 119-32-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

40

4-Aminotolueen-3-sulfoonhape (CAS RN 88-44-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 43 00

50

4-Aminobensotrifluoriid (CAS RN 455-14-1)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

60

3-Aminobensotrifluoriid (CAS RN 98-16-8)

0 %

31.12.2015

ex 2921 43 00

70

N-Etüül-m-toluidiin (CAS RN 102-27-2)

0 %

31.12.2016

ex 2921 43 00

80

6-Kloro-α,α,α-trifluoro-m-toluidiin (CAS RN 121-50-6)

0 %

31.12.2017

ex 2921 44 00

20

Difenüülamiin (CAS RN 122-39-4)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

10

Naatriumhüdrogeen-3-aminonaftaleen-1,5-disulfonaat (CAS RN 4681-22-5)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

20

2-Aminonaftaleen-1,5-disulfoonhape (CAS RN 117-62-4) või üks selle naatriumsooladest (CAS RN 19532-03-7) või (CAS RN 62203-79-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 45 00

40

1-Naftüülamiin (CAS RN 134-32-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 45 00

50

7-Aminonaftaleen-1,3,6-trisulfoonhape (CAS RN 118-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

20

Pendimetaliin (ISO) (CAS RN 40487-42-1)

3,5 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

40

N-1-Naftüülaniliin (CAS RN 90-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2921 49 00

60

N-Bensüül-N-etüülaniliin (CAS RN 92-59-1)

0 %

31.12.2014

ex 2921 49 00

70

2-Klorobensüülamiin (CAS RN 89-97-4)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

80

4-Heptafluoroisopropüül-2-metüülaniliin (CAS RN 238098-26-5)

0 %

31.12.2015

ex 2921 49 00

85

4-Isopropüülaniliin (CAS RN 99-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2921 51 19

20

Tolueendiamiin (TDA), mis sisaldab vähemalt 78 massiprotsenti, kuid mitte rohkem kui 82 massiprotsenti metüül-m-fenüleendiamiini ja vähemalt 18 massiprotsenti, kuid mitte rohkem kui 22 massiprotsenti 2-metüül-m-fenüleendiamiini ja milles tõrva jääksisaldus on kuni 0,23 massiprotsenti

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

30

2-Metüül-p-fenüleendiamiinsulfaat (CAS RN 615-50-9)

0 %

31.12.2018

ex 2921 51 19

40

p-Fenüleendiamiin (CAS RN 106-50-3)

0 %

31.12.2016

ex 2921 51 19

50

P-fenüleendiamiini ja p-diaminotolueeni mono- ja dikloroderivaadid

0 %

31.12.2014

ex 2921 51 19

60

2,4-Diaminobenseensulfoonhape (CAS RN 88-63-1)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

10

3,5-Dietüültolueendiamiini isomeeride segu

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

30

3,3′-Diklorobensidiindihüdrokloriid (CAS RN 612-83-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 59 90

40

4,4′-Diaminostilbeen-2,2′-disulfoonhape (CAS RN 81-11-8)

0 %

31.12.2018

ex 2921 59 90

50

N-Etüül-N′,N′-dimetüül-N-fenüül-etüleen-1,2-diamiin (CAS RN 27692-91-7)

0 %

31.12.2014

ex 2921 59 90

60

(2R,5R)-1,6-Difenüülheksaan-2,5-diamiini divesinikkloriid (CAS RN 1247119-31-8)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

20

2-(2-Metoksüfenoksü)etüülamiin hüdrokloriid (CAS RN 64464-07-9)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

25

Titaan bis(trietanoolamiin)diisopropoksiid (CAS RN 36673-16-2)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

30

N,N,N′,N′-tetrametüül-2,2′-oksübis(etüülamiin) (CAS RN 3033-62-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

40

2-(Dimetüülamino)etüülbensoaat (CAS RN 2208-05-1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

45

2-[2-Hüdroksüetüül(oktadetsüül)amino]etanool (CAS RN 10213-78-2)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

50

2-(2-metoksüfenoksü)etüülamiin (CAS RN 1836-62-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

60

N,N,N′-Trimetüül-N′-(2-hüdroksoetüül)-2,2′-oksübis(etüülamiin), (CAS RN 83016-70-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

65

trans-4-Aminotsükloheksanool(CAS RN 27489-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

70

D-(-)-treo-2-amino-1-(p-nitrofenüül)propaan-1,3-diol (CAS RN 716-61-0)

0 %

31.12.2016

ex 2922 19 85

75

2-Etoksüetüülamiin (CAS RN 110-76-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 19 85

80

N-[2-[2-(Dimetüülamino)etoksü]etüül]-N-metüül-1,3-propaandiamiin, (CAS RN 189253-72-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 19 85

85

(1S,4R)-cis-4-Amino-2-tsüklopenteen-1-metanool-D-tartraat (CAS RN 229177-52-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

10

2-Amino-5-hüdroksünaftaleen-1,7-disulfoonhape (CAS RN 6535-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

30

6-Amino-4-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape (CAS RN 90-51-7)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

40

7-Amino-4-hüdroksünaftaleen-2-sulfoonhape (CAS RN 87-02-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 21 00

50

Naatriumvesinik-4-amino-5-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfonaat, (CAS RN 5460-09-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 21 00

60

4-Amino-5-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfoonhape puhtusega vähemalt 80 massiprotsenti (CAS RN 90-20-0)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

20

3-Aminofenool (CAS RN 591-27-5)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

25

5-Amino-o-kresool (CAS RN 2835-95-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

45

Anisidiinid

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

55

3-Amino-4-hüdroksübenseensulfoonhape (CAS RN 98-37-3)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

65

4-Trifluorometoksüaniliin (CAS RN 461-82-5)

0 %

31.12.2014

ex 2922 29 00

70

4-Nitro-o-anisidiin (CAS RN 97-52-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetüül)fenool (CAS RN 51-67-2)

0 %

31.12.2015

ex 2922 29 00

80

3-Dietüülaminofenool (CAS RN 91-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2922 29 00

85

4-Bensüüloksüaniliin-hüdrokloriid (CAS RN 51388-20-6)

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

10

1-Amino-4-bromo-9,10-dioksoantratseen-2-sulfoonhape ja selle soolad

0 %

31.12.2018

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klorobensofenoon (CAS RN 719-59-5)

0 %

31.12.2015

ex 2922 39 00

70

p-[(2-Kloroetüül)etüülamino]bensaldehüüd (CAS RN 2643-07-4)

0 %

31.12.2016

ex 2922 43 00

10

Antraniilhape (CAS RN 118-92-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

10

Ornitiinaspartaat (INNM) (CAS RN 3230-94-2)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

15

DL-asparagiinhape, mida kasutatakse toidulisandite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

20

3-Amino-4-klorobensoehape (CAS RN 2840-28-0)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

40

Norvaliin

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

45

Glütsiin (CAS RN 56-40-6)

0 %

31.12.2015

ex 2922 49 85

50

D-(-)-Dihüdrofenüülglütsiin (CAS RN 26774-88-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 49 85

60

Etüül-4-dimetüülaminobensoaat (CAS RN 10287-53-3)

0 %

31.12.2017

ex 2922 49 85

70

2-Etüülheksüül-4-dimetüülaminobensoaat (CAS RN 21245-02-3)

0 %

31.12.2018

ex 2922 50 00

20

1-[2-Amino-1-(4-metoksüfenüül)-etüül]-tsükloheksanoolvesinikkloriid, (CAS RN 130198-05-9)

0 %

31.12.2014

ex 2922 50 00

70

2-(1-Hüdroksütsükloheksüül)-2-(4-metoksüfenüül)etüülammooniumatsetaat

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

10

Tetrametüülammooniumhüdroksiid vesilahusena, mis sisaldab 25 ± 0,5 massiprotsenti tetrametüülammooniumhüdroksiidi

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

25

Tetrakis(dimetüülditetradetsüülammoonium)molübdaat, (CAS RN 117342-25-3)

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

45

Tetrabutüülammooniumhüdroksiid vesilahusena, mis sisaldab 55 ± 1 massiprotsenti tetrabutüülammooniumhüdroksiidi, (CAS RN 2052-49-5)

0 %

31.12.2014

ex 2923 90 00

70

Tetrapropüülammooniumhüdroksiid vesilahusena, mis sisaldab:

| — | tetrapropüülammooniumhüdroksiidi 40 % (± 2 %) massist, |
| --- | --- |

—

tetrapropüülammooniumhüdroksiidi 40 % (± 2 %) massist,

| — | kuni 0,3 % massist karbonaati, |
| --- | --- |

—

kuni 0,3 % massist karbonaati,

| — | kuni 0,1 % massist tripropüülamiini, |
| --- | --- |

—

kuni 0,1 % massist tripropüülamiini,

| — | kuni 500 mg/kg bromiidi ja |
| --- | --- |

—

kuni 500 mg/kg bromiidi ja

| — | kuni 25 mg/kg kaaliumi ja naatriumi kokku |
| --- | --- |

—

kuni 25 mg/kg kaaliumi ja naatriumi kokku

0 %

31.12.2018

ex 2923 90 00

75

Tetraetüülammooniumhüdroksiid vesilahusena, mis sisaldab:

| — | tetraetüülammooniumhüdroksiidi 35 % (± 0,5 %) massist, |
| --- | --- |

—

tetraetüülammooniumhüdroksiidi 35 % (± 0,5 %) massist,

| — | kuni 1 000 mg/kg kloriidi, |
| --- | --- |

—

kuni 1 000 mg/kg kloriidi,

| — | kuni 2 mg/kg rauda ja |
| --- | --- |

—

kuni 2 mg/kg rauda ja

| — | kuni 10 mg/kg kaaliumi |
| --- | --- |

—

kuni 10 mg/kg kaaliumi

0 %

31.12.2015

ex 2923 90 00

80

Diallüülmetüülammooniumkloriid, mis sisaldab diallüülmetüülammooniumkloriidi vähemalt 63 % massist, kuid mitte üle 67 % massist, vesilahusena, (CAS RN 7398-69-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

10

2-akrüülamido-2-metüülpropaansulfoonhape (CAS RN 15214-89-8) või selle naatriumsool (CAS RN 5165-97-9) või ammooniumsool (CAS RN 58374-69-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

30

Metüül-2-atseetamido-3-kloropropionaat (CAS RN 87333-22-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

40

N-(1,1-dimetüül-3-oksobutüül)akrüülamiid (CAS RN 2873-97-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

50

Akrüülamiid (CAS RN 79-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

60

N,N-Dimetüülakrüülamiid (CAS RN 2680-03-7)

0 %

31.12.2016

ex 2924 19 00

70

Metüülkarbamaat (CAS RN 598-55-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 19 00

80

Tetrabutüülkarbamiid (CAS RN 4559-86-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 21 00

10

4,4′-Dihüdroksü-7,7′-ureüleendi(naftaleen-2-sulfoonhape) ja selle naatriumsoolad

0 %

31.12.2018

ex 2924 21 00

20

(3-Aminofenüül)karbamiidvesinikkloriid (CAS RN 59690-88-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

10

Alakloor (ISO), (CAS RN 15972-60-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

12

4-(Atsetüülamino)-2-aminobenseensulfoonhape (CAS RN 88-64-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

15

Atsetokloor (ISO), (CAS RN 34256-82-1)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

20

2-Kloro-N-(2-etüül-6-metüülfenüül)-N-(propaan-2-üüloksümetüül)atseetamiid, (CAS RN 86763-47-5)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

27

2-Bromo-4-fluoroatseetaniliid (CAS RN 1009-22-9)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

40

N,N′-1,4-Fenüleenbis[3-oksobutüüramiid], (CAS RN 24731-73-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

45

Propoksuur (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

50

N,N′-(2,5-Dikloro-1,4-fenüleen)bis[3-oksobutüüramiid], (CAS RN 42487-09-2)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

51

Metüül-2-amino-4-[[(2,5-diklorofenüül)amino]karbonüül]bensoaat (CAS RN 59673-82-4)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

53

4-Amino-N-[4-(aminokarbonüül)fenüül]bensamiid (CAS RN 74441-06-8)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

55

N,N′-(2,5-Dimetüül-1,4-fenüleen)bis[3-oksobutüüramiid], (CAS RN 24304-50-5)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

60

N,N′-(2-Kloro-5-metüül-1,4-fenüleen)bis[3-oksobutüüramiid], (CAS RN 41131-65-1)

0 %

31.12.2015

ex 2924 29 98

63

N-Etüül-2-(isopropüül)-5-metüültsükloheksaankarboksamiid (CAS RN 39711-79-0)

0 %

31.12.2016

ex 2924 29 98

65

2-(4-Hüdroksüfenüül)atseetamiid (CAS RN 17194-82-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

75

3-Amino-p-anisaniliid (CAS RN 120-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

80

5′-Kloro-3-hüdroksü-2′,4′-dimetoksü-2-naftaniliid (CAS RN 92-72-8)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

85

p-Aminobensamiid (CAS RN 2835-68-9)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

86

Antraniilamiid, puhtusega vähemalt 99,5 % massist (CAS RN 88-68-6)

0 %

31.12.2017

ex 2924 29 98

87

Paratsetamool (INN) (CAS RN 103-90-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

88

5′-Kloro-3-hüdroksü-2′-metüül-2-naftaniliid (CAS RN 135-63-7)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

89

Flutolanil (ISO) (CAS RN 66332-96-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

91

3-Hüdroksü-2′-metoksü-2-naftaniliid (CAS RN 135-62-6)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

92

3-Hüdroksü-2-naftaniliid (CAS RN 92-77-3)

0 %

31.12.2014

ex 2924 29 98

93

3-Hüdroksü-2′-metüül-2-naftaniliid (CAS RN 135-61-5)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

94

2′-Etoksü-3-hüdroksü-2-naftaniliid (CAS RN 92-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

97

1,1-Tsükloheksaandietaanhappe monoamiid (CAS RN 99189-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2925 11 00

20

Sahhariin ja selle naatriumsool

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

10

N-Fenüülmaleiinimiid (CAS RN 941-69-5)

0 %

31.12.2018

ex 2925 19 95

20

4,5,6,7-Tetrahüdroisoindool-1,3-dioon (CAS RN 4720-86-9)

0 %

31.12.2017

ex 2925 19 95

30

N,N′-(m-Fenüleen)dimaleimiid (CASi nr 3006-93-7)

0 %

31.12.2017

ex 2925 29 00

10

Ditsükloheksüülkarbodiimiid (CAS RN 538-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 2925 29 00

20

N-[3-(dimetüülamino)propüül]-N′-etüülkarbodiimiidvesinikkloriid (CAS RN 25952-53-8)

0 %

01.01.2018

ex 2926 90 95

13

α-Bromo-o-toluonitriil (CAS RN 22115-41-9)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

20

2-(m-Bensoüülfenüül)propiononitriil (CAS RN 42872-30-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

25

2,2-Dibromo-3-nitrilopropioonamiid (CAS RN 10222-01-2)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

30

2-Amino-3-(3,4-dimetoksüfenüül)-2-metüülpropaannitriilvesinikkloriid, (CAS RN 2544-13-0)

0 %

31.12.2015

ex 2926 90 95

50

Tsüanoäädikhappe alküül- või alkoksüalküülestrid

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

55

Metüül-2-tsüano-2-fenüülbutüraat (CAS RN 24131-07-5)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

60

Tsüanoäädikhape kristallidena (CAS RN 372-09-8)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

61

m-(1-Tsüanoetüül)bensoehape (CAS RN 5537-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2926 90 95

63

1-(Tsüanoatsetüül)-3-etüülkarbamiid (CAS RN 41078-06-2)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

64

Esfenvaleraat puhtusega vähemalt 83 %, sama aine isomeeride segus (CAS RN 66230-04-4)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

65

Malononitriil (CAS RN 109-77-3)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

70

Metakrüülnitriil (CAS RN 126-98-7)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

74

Klorotaloniil (ISO) (CAS RN 1897-45-6)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

75

Etüül-2-tsüano-2-etüül-3-metüülheksanoaat (CAS RN 100453-11-0)

0 %

31.12.2014

ex 2926 90 95

80

Etüül-2-tsüano-2-fenüülbutüraat (CAS RN 718-71-8)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

86

Etüleendiamiintetraatsetonitriil (CAS RN 5766-67-6)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

89

Butüronitriil (CAS RN 109-74-0)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

10

2,2′-dimetüül-2,2′-asodipropioonamidiindihüdrokloriid

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

20

4-Anilino-2-metoksübenseendiasooniumvesiniksulfaat (CAS RN 36305-05-2)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

30

4′-Aminoasobenseen-4-sulfoonhape (CAS RN 104-23-4)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

70

Tetranaatrium-3,3′-[asoksübis[(2-metoksü-4,1-fenüleen)aso]]bis[4,5-dihüdroksünaftaleen-2,7-disulfonaat], (CAS RN 83968-64-3)

0 %

31.12.2014

ex 2927 00 00

80

4-[(2,5-Diklorofenüül)aso]-3-hüdroksü-2-naftohape (CAS RN 51867-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 2928 00 90

10

3,3′-Bis(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)-N,N′-bipropioonamiid (CAS RN 32687-78-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

25

Atseetaldehüüdoksiim vesilahuses (CAS RN 107-29-9)

0 %

31.12.2015

ex 2928 00 90

30

N-Isopropüülhüdroksüülamiin (CAS RN 5080-22-8)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

35

2-Kloro-N-metoksü-N-metüülatsetamiid (CAS RN 67442-07-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

40

O-Etüülhüdroksüülamiin vesilahusena (CAS RN 624-86-2)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

45

Tebufenotsiid (ISO) (CAS RN 112410-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

55

Aminoguanidiiniumvesinikkarbonaat (CAS RN 2582-30-1)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

60

Adipohüdratsiid (CAS RN 1071-93-8)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

70

Butanoonoksiim (CAS RN 96-29-7)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

75

Metaflumisoon (ISO) (CAS RN 139968-49-3)

0 %

31.12.2016

ex 2928 00 90

80

Tsüflufenamiid (ISO) (CAS RN 180409-60-3)

0 %

31.12.2018

ex 2928 00 90

85

Daminosiid (ISO) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti (CAS RN 1596-84-5)

0 %

31.12.2016

ex 2929 10 00

10

Metüleenditsükloheksüüldiisotsüanaadid (CAS RN 28605-81-4)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

15

3,3′-dimetüülbifenüül-4,4′-diüüldiisotsüanaat (CAS RN 91-97-4)

0 %

31.12.2014

ex 2929 10 00

20

Butüülisotsüanaat (CAS RN 111-36-4)

0 %

31.12.2017

ex 2929 10 00

40

m-Isopropenüül-α,α-dimetüülbensüülisotsüanaat (CAS RN 2094-99-7)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

50

m-Fenüleendiisopropülideendiisotsüanaat (CAS RN 2778-42-9)

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

55

2,5-(ja 2,6-)Bis(isotsüanatometüül)bitsüklo[2.2.1]heptaan (CAS RN 74091-64-8)

0 %

31.12.2015

ex 2929 10 00

60

Trimetüülheksametüleendiisotsüanaat, isomeeride segu

0 %

31.12.2018

ex 2929 10 00

80

1,3-Bis(isotsüanatometüül)benseen (CAS RN 3634-83-1)

0 %

31.12.2016

ex 2930 20 00

10

Prosulfocarb (ISO) (CAS RN 52888-80-9)

0 %

31.12.2017

ex 2930 20 00

20

2-Isopropüületüültiokarbamaat (CAS RN 141-98-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

10

2,3-Bis((2-merkaptoetüül)tio)-1-propaantiool (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

13

Merkaptamiinvesinikkloriid (CAS RN 156-57-0)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

14

4-(Metüültio)bensaldehüüd (CAS RN 3446-89-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

15

Etoprofoss (ISO) (CAS RN 13194-48-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

17

2-(3-Aminofenüülsulfonüül)etüülvesiniksulfaat (CAS RN 2494-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

18

1-Metüül-5-[3-metüül-4-[4-[(trifluorometüül)tio]fenoksü]fenüül]biureet (CAS RN 106310-17-2)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

20

2-Metoksü-N-[2-nitro-5-(fenüültio)fenüül]atseetamiid (CAS RN 63470-85-9)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

23

Dimetüül[(metüülsulfanüül)metülülideen]biskarbamaat (CAS RN 34840-23-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

25

Metüültiofanaat (ISO), (CAS RN 23564-05-8)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

30

4-(4-Isopropoksüfenüülsulfonüül)fenool (CAS RN 95235-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

35

Glutatioon (CAS RN 70-18-8)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

40

3,3′-Tiodi(propioonhape) (CAS RN 111-17-1)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

45

2-[(p-Aminofenüül)sulfonüül]etüülvesiniksulfaat (CAS RN 2494-89-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

50

[S-(R*,R*)]-2-Amino-1-[4-(metüültio)-fenüül]-1,3-propaandiool, (CAS RN 23150-35-8)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

55

Tiokarbamiid (CAS RN 62-56-6)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

60

Metüülfenüülsulfiid (CAS RN 100-68-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

62

Tsinkbis(benseensulfinaat) (CAS RN 24308-84-7)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

64

3-Kloro-2-metüülfenüülmetüülsulfiid (CAS RN 82961-52-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

65

Pentaerütritooltetrakis(3-merkaptopropionaat) (CAS RN 7575-23-7)

0 %

31.12.2015

ex 2930 90 99

66

Difenüülsulfiid (CAS RN 139-66-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

67

3-Bromometüül-2-kloro-4-(metüülsulfonüül)-bensoehape (CAS RN 120100-05-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

68

Clethodim (ISO) (CAS RN 99129-21-2)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

77

4-[4-(2-propenüüloksü)fenüülsulfonüül]fenool (CAS RN 97042-18-7)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

78

4-Merkaptometüül-3,6-ditia-1,8-oktaanditiool (CAS RN 131538-00-6)

0 %

31.12.2016

ex 2930 90 99

80

Kaptaan (ISO) (CAS RN 133-06-2)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

81

Dinaatriumheksametüleen-1,6-bistiosulfaatdihüdraat (CAS RN 5719-73-3)

3 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

83

Metüül-p-tolüülsulfoon (CAS RN 3185-99-7)

0 %

31.12.2017

ex 2930 90 99

84

2-Kloro-4-(metüülsulfonüül)bensoehape (CAS RN 53250-83-2)

0 %

31.12.2014

ex 2930 90 99

87

3-Sulfinobensoehape (CAS RN 15451-00-0)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

89

O-etüül-, O-isopropüül-, O-butüül-, O-isobutüül- või O-pentüülditiokarbonaatide kaalium- või naatriumsool

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

05

Butüületüülmagneesium (CAS RN 62202-86-2) lahusena heptaanis

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

10

Dietüülmetoksüboraan (CAS RN 7397-46-8), võib kombineeritud nomenklatuuri grupi 29 märkuse 1e kohaselt olla lahustatud tetrahüdrofuraanis

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

14

Naatriumdiisobutüülditiofosfinaat (CAS RN 13360-78-6) vesilahusena

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

15

Trietüülboraan (CAS RN 97-94-9)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

18

Trioktüülfosfiinoksiid (CAS RN 78-50-2)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

20

Metüültsüklopentadienüülmangaantrikarbonüül, mis sisaldab kuni 4,9 massiprotsenti tsüklopentadienüülmangaantrikarbonüüli, (CAS RN 12108-13-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

24

Metüül-tris(2-pentanoonoksiim)silaan (CAS RN 37859-55-5)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

30

Dietüülboraanisopropoksiid (CAS RN 74953-03-0)

0 %

31.12.2015

ex 2931 90 90

35

(Z)-Prop-1-een-1-üülfosfoonhape (CAS RN 25383-06-6)

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

40

N-(Fosfonometüül)iminodiäädikhape (CAS RN 5994-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

50

Bis(2,4,4-trimetüülpentüül)fosfaanhape (CAS RN 83411-71-6)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

55

Dimetüül[dimetüülsilüüldiindenüül]hafnium (CAS RN 220492-55-7)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

70

N,N-Dimetüülaniliintetrakis(pentafluorofenüül)boraat (CAS RN 118612-00-3)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

72

Fenüülfosfonoüüldikloriid (CAS RN 824-72-6)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

75

Tetrakis(hüdroksümetüül)fosfooniumkloriid (CAS RN 124-64-1)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

86

9-Ikosüül-9-fosfabitsüklo[3.3.1]nonaani ja 9-ikosüül-9-fosfabitsüklo[4.2.1]nonaani isomeeride segu

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

87

Tris(4-metüülpentaan-2-oksimino)metüülsilaan (CAS RN 37859-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

89

Tetrabutüülfosfooniumatsetaat, vesilahusena (CAS RN 30345-49-4)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

91

Trimetüülsilaan (CAS RN 993-07-7)

0 %

31.12.2016

ex 2931 90 90

92

Trimetüülboraan (CAS RN 593-90-8)

0 %

31.12.2014

ex 2931 90 90

96

3-(Hüdroksüfenüül-fosfinoüül)propioonhape (CAS RN 14657-64-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 13 00

10

Tetrahüdrofurfurüülalkohol (CAS RN 97-99-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

40

Furaan (CAS RN 110-00-9) puhtusega vähemalt 99 % massist

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

41

2,2-di(tetrahüdrofurüül)propaan (CAS RN 89686-69-1)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

45

1,6-Dikloro-1,6-didesoksü-β-D-fruktofuranosüül-4-kloro-4-desoksü-α-D-galaktopüranosiid, (CAS RN 56038-13-2)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

50

2-Metüülfuraan (CAS RN 534-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2932 19 00

70

Furfurüülamiin (CAS RN 617-89-0)

0 %

31.12.2014

ex 2932 19 00

75

Tetrahüdro-2-metüülfuraan (CAS RN 96-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2932 19 00

80

5-Nitrofurfurülideendi(atsetaat) (CAS RN 92-55-7)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

10

2′-Anilino-6′-[etüül(isopentüül)amino]-3′-metüülspiro[isobensofuraan-1(3H),9′-ksanteen]-3-oon (CAS RN 70516-41-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

15

Kumariin (CAS RN 91-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

20

Etüül-6′-(dietüülamino)-3-okso-3H-spiro[2-bensofuraan-1,9′-ksanteen]-2′-karboksülaat (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

35

6′-Dietüülamino-3′-metüül-2′-(2,4-ksülidino)spiro[isobensofuraan-1(3H),9′-ksanteen]-3-oon (CAS RN 36431-22-8)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

40

(S)-(-)-α-amino-γ-butürolaktoonvesinikbromiid (CAS RN 15295-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2932 20 90

55

6-Dimetüülamino-3,3-bis(4-dimetüülaminofenüül)ftaliid (CAS RN 1552-42-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

60

6′-(dietüülamino)-3′-metüül-2′-(fenüülamino)-spiro[isobensofuraan-1(3H),9′-[9H]ksanteen]-3-oon (CAS RN 29512-49-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

70

3′,6′-bis(etüülamino)-2′,7′-dimetüülspiro[isobensofuraan-1(3H),9′-[9H]-ksanteen]-3-oon, (CAS RN 41382-37-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

71

6′-(dibutüülamino)-3′-metüül-2′-(fenüülamino)-spiro[isobensofuraan-1(3H),9′-[9H]ksanteen]-3-oon (CAS RN 89331-94-2)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

72

2′-[bis(fenüülmetüül)amino]6′-(dietüülamino)-spiro[isobensofuraan-1(3H),9′-[9H]ksanteen]-3-oon (CAS RN 34372-72-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 20 90

80

Giberelliinhape puhtusega vähemalt 88 protsenti mahust (CAS RN 77-06-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

84

Dekahüdro-3a,6,6,9a-tetrametüülnaft[2,1-b]furaan-2(1H)-oon (CAS RN 564-20-5)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

10

Bendiokarb (ISO) (CAS RN 22781-23-3)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

15

1,3,4,6,7,8-Heksahüdro-4,6,6,7,8,8-heksametüülindeno[5,6-c]püraan (CAS RN 1222-05-5)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

20

Etüül-2-metüül-1,3-dioksolaan-2-atsetaat (CAS RN 6413-10-1)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

25

1-(2,2-Difluorobensoe[d][1,3]dioksool-5-üül)tsüklopropaankarboksüülhape (CAS RN 862574-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2932 99 00

35

1,2,3-Tridesoksü-4,6:5,7-bis-O-[(4-propüülfenüül)metüleen]-nonitool, (CAS RN 882073-43-0)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetüülbensülideen)-D-glütsitool (CAS RN 135861-56-2)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

45

2-Butüülbensofuraan (CAS RN 4265-27-4)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

50

7-Metüül-3,4-dihüdro-2H-1,5-bensodioksepiin-3-oon (CAS RN 28940-11-6)

0 %

31.12.2015

ex 2932 99 00

55

6-Fluoro-3,4-dihüdro-2H-1-bensopüraan-2-karboksüülhape (CAS RN 99199-60-7)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

70

1,3:2,4-bis-O-Bensülideen-D-glütsitool (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

75

3-(3,4-Metüleendioksüfenüül)-2-metüülpropanaal (CAS RN 1205-17-0)

0 %

31.12.2016

ex 2932 99 00

80

1,3:2,4-bis-O-(4-Metüülbensülideen)-D-glütsitool (CAS RN 32647-67-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 19 90

30

3-Metüül-1-p-tolüül-5-pürasoloon (CAS RN 86-92-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

40

Edaravoon (INN) (CAS RN 89-25-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

50

Feenpüroksimaat (ISO) (CAS RN 134098-61-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

60

Püraflufeen-etüül (ISO) (CAS RN 129630-19-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 19 90

70

4,5-Diamino-1-(2-hüdroksüetüül)-pürasoolsulfaat (CAS RN 155601-30-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 19 90

80

3-(4,5-Dihüdro-3-metüül-5-okso-1H-pürasool-1-üül)benseensulfoonhape (CAS RN 119-17-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 19 90

85

Allüül 5-amino-4-(2-metüülfenüül)-3-okso-2,3-dihüdro-1H-1-pürasoolkarbotiaat (CAS RN 473799-16-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 21 00

50

1-Bromo-3-kloro-5,5-dimetüülhüdantoiin (CAS RN 16079-88-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

60

DL-p-Hüdroksüfenüülhüdantoiin (CAS RN 2420-17-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

70

α-(4-metoksübensoüül)-α-(1-bensüül-5- etoksü-3-hüdantoinüül)-2-kloro-5- dodetsüüloksükarbonüülatseetaniliid, (CAS RN 70950-45-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetüülhüdantoiin (CAS RN 77-71-4)

0 %

31.12.2015

ex 2933 29 90

15

Etüül-4-(1-hüdroksü-1-metüületüül)-2-propüülimidasool-5-karboksülaat (CAS RN 144689-93-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

25

Prokloraas (ISO) (CAS RN 67747-09-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

35

1-Tritüül-4-formüülimidasool (CAS RN 33016-47-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

40

Triflumisool (ISO) (CAS RN 68694-11-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 29 90

45

Prokloraas-vaskkloriid (ISO) (CAS RN 156065-03-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

50

1,3-Dimetüülimidasolidiin-2-oon (CAS RN 80-73-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 29 90

60

1-Tsüano-2-metüül-1-[2-(5-metüülimidasool-4-üülmetüültio)etüül]isotiokarbamiid (CAS RN 52378-40-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

70

Tsüasofamiid (ISO) (CAS RN 120116-88-3)

0 %

31.12.2016

ex 2933 29 90

80

Imasaliil (ISO) (CAS RN 35554-44-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

12

2,3-Dikloropüridiin (CAS RN 2402-77-9)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

15

Püridiin-2,3-dikarboksüülhape (CAS RN 89-00-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

18

6-Kloro-3-nitropüridiin-2-ülamiin (CAS RN 27048-04-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

20

Vaskpüritiooni pulber (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

24

2-Klorometüül-4-metoksü-3,5-dimetüülpüridiinvesinikkloriid (CAS RN 86604-75-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

25

Imasetapüür (ISO) (CAS RN 81335-77-5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

30

Fluasinaam (ISO) (CAS RN 79622-59-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

32

2-Klorometüül-3,4-dimetoksüpüridiiniumkloriid (CAS RN 72830-09-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

35

Aminopüraliid (ISO) (CAS RN 150114-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

37

Püridiin-2-tiool-1-oksiidi naatriumsoola vesilahus (CAS RN 3811-73-2)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

40

2-Kloropüridiin (CAS RN 109-09-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

42

2,2,6,6-Tetrametüülpiperidiin (CAS RN 768-66-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

45

5-Difluorometoksü-2-[[(3,4-dimetoksü-2-püridüül)metüül]tio]-1H-bensimidasool, (CAS RN 102625-64-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

47

(-)-trans-4-(4′-Fluorofenüül)-3-hüdroksümetüül-N-metüülpiperidiin (CAS RN 105812-81-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

48

Flonikamiid (ISO) (CAS RN 158062-67-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

49

2-[[[3-Metüül-4-(2,2,2-Trifluoroetoksü)-2-püridinüül]metüül]tio]-1H-bensimidasool, (CAS RN 103577-40-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 39 99

50

N-Fluoro-2,6-dikloropüridiiniumtetrafluoroboraat (CAS RN 140623-89-8)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

53

3-Bromopüridiin (CAS RN 626-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

55

Püriproksüfeen (ISO) puhtusega vähemalt 97 massiprotsenti (CAS RN 95737-68-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 39 99

57

Tert-butüül 3-(6-amino-3-metüülpüridiin-2-üül)bensoaat (CAS RN 1083057-14-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

60

2-Fluoro-6-(trifluorometüül)püridiin (CAS RN 94239-04-0)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

63

2-Aminometüül-3-kloro-5-trifluorometüülpüridiin-hüdrokloriid (CAS RN 326476-49-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

65

Acetamiprid (ISO) (CAS RN 135410-20-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

67

(1R,3S,4S)-tert-butüül 3-(6-bromo-1H-benso[d]imidasool-2-üül)-2-asabitsüklo[2.2.1]heptaan-2-karboksülaat (CAS RN 1256387-74-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

70

2,3-Dikloro-5-trifluorometüülpüridiin (CAS RN 69045-84-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

72

5,6-Dimetoksü-2-[(4-piperidinüül)metüül]indaan-1-oon (CAS RN 120014-30-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

77

Imasamoks (ISO) (CAS RN 114311-32-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 39 99

85

2-Kloro-5-klorometüülpüridiin (CAS RN 70258-18-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 10

10

Kvinmerak (ISO) (CAS RN 90717-03-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

20

3-Hüdroksü-2-metüülkinoliin-4-karboksüülhape (CAS RN 117-57-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 10

30

Etüül 4-okso-1,4-dihüdrokinoliin-3-karboksülaat (CAS RN 52980-28-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 49 90

30

Kinoliin (CAS RN 91-22-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

40

Isokinoliin (CAS RN 119-65-3)

0 %

31.12.2015

ex 2933 49 90

60

5,6,7,8-Tetrahüdrokinoliin (CAS RN 10500-57-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 49 90

70

Kinoliin-8-ool (CAS RN 148-24-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 52 00

10

Malonüüluurea (barbituurhape) (CAS RN 67-52-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

15

Sitagliptiinfosfaatmonohüdraat (CAS RN 654671-77-9)

0 %

01.07.2014

ex 2933 59 95

17

N,N′-(4,6-dikloropürimidiin-2,5-diüül)diformamiid (CAS RN 116477-30-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

20

2,4-Diamino-6-kloropürimidiin (CAS RN 156-83-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

23

6-Kloro-3-metüüluratsiil (CAS RN 4318-56-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

27

2-[(2-amino-6-okso-1,6-dihüdro-9H-puriin-9-üül)metoksü]-3-hüdroksüpropüülatsetaat (CAS RN 88110-89-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

30

Mepanipüriim (ISO) (CAS RN 110235-47-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

45

1-[3-(Hüdroksümetüül)püridiin-2-üül]-4-metüül-2-fenüülpiperasiin (CAS RN 61337-89-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

50

2-(2-Piperasiin-1-üületoksü)etanool (CAS RN 13349-82-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

55

Tiopentaal (INNM) (CAS RN 76-75-5)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

60

2,6-Dikloro-4,8-dipiperidinopürimido[5,4-d]pürimidiin (CAS RN 7139-02-8)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

65

1-Klorometüül-4-fluoro-1,4-diasooniumbitsüklo[2.2.2]oktaanbis(tetrafluoroboraat), (CAS RN 140681-55-6)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

70

N-(4-Etüül-2,3-dioksopiperasiin-1-üülkarbonüül)-D-2-fenüülglütsiin (CAS RN 63422-71-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

72

Triatsetüülgantsükloviir (CAS RN 86357-14-4)

0 %

31.12.2016

ex 2933 59 95

75

(2R,3S/2S,3R)-3-(6-Kloro-5-fluoropürimidiin-4-üül)-2-(2,4-difluorofenüül)-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üül)butaan-2-ool-vesinikkloriid, (CAS RN 188416-20-8)

0 %

31.12.2014

ex 2933 59 95

77

3-(Trifluorometüül)-5,6,7,8-tetrahüdro[1,2,4]triasolo[4,3-a]pürasiinvesinikkloriid (1:1) (CASi nr 762240-92-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 69 80

25

1,3,5-Triasiin-2,4,6-triamiinmonofosfaat (CAS RN 20208-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

40

Naatriumtrokloseen (INNM) (CAS RN 2893-78-9)

0 %

31.12.2016

ex 2933 69 80

50

1,3,5-Tris(2,3-dibromopropüül)-1,3,5-triasinaan-2,4,6-trioon (CAS RN 52434-90-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 69 80

55

Terbutriin (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

60

Tsüanuurhape (CAS RN 108-80-5)

0 %

31.12.2015

ex 2933 69 80

80

Tris(2-hüdroksüetüül)-1,3,5-triasiintrioon (CAS RN 839-90-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

30

5-Vinüül-2-pürrolidoon (CAS RN 7529-16-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 79 00

50

6-Bromo-3-metüül-3H-dibens(f,ij)isokinoliin-2,7-dioon (CAS RN 81-85-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 79 00

60

3,3-pentametüleen-4-butürolaktaam (CAS RN 64744-50-9)

0 %

31.12.2014

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietüülamino)metüül]-α-etüül-2-okso-1-pürrolidiinatseetamiid-L-(+)-tartraat, (CAS RN 754186-36-2)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

10

2-(2H-Bensotriasool-2-üül)-4,6-di-tert-butüülfenool (CAS RN 3846-71-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

13

5-Difluorometoksü-2-merkapto-1-H-bensimidasool (CAS RN 97963-62-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

15

2-(2H-Bensotriasool-2-üül)-4,6-di-tert-pentüülfenool (CAS RN 25973-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

18

4,4′-[(9-Butüül-9H-karbasool-3-üül)metüleen]bis[N-metüül-N-fenüülaniliin] (CAS RN 67707-04-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

20

2-(2H-Bensotriasool-2-üül)-4,6-bis(1-metüül-1-fenüületüül)fenool (CAS RN 70321-86-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

22

(2S)-2-Bensüül-N,N-dimetüülasiridiin-1-sulfoonamiid (CAS RN 902146-43-4)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

24

1,3-Dihüdro-5,6-diamino-2H-bensimidasool-2-oon (CAS RN 55621-49-3)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

28

N-(2,3-Dihüdro-2-okso-1H-bensimidasool-5-üül)-3-hüdroksünaftaleen-2-karboksamiid (CAS RN 26848-40-8)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

30

Kvisalofop -P-etüül (ISO) (CAS RN 100646-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

32

5-[4′-(Bromometüül)bifenüül-2-üül]-2-tritüül-2H-tetrasool (CAS RN 133051-88-4)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

35

1,3,3-Trimetüül-2-metüleenindoliin (CAS RN 118-12-7)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

37

8-Kloro-5,10-dihüdro-11H-dibenso[b,e][1,4]diasepiin-11-oon (CAS RN 50892-62-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

40

trans-4-Hüdroksü-L-proliin (CAS RN 51-35-4)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

43

2,3-Dihüdro-1H-pürrool[3,2,1-ij]kinoliin (CAS RN 5840-01-7)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

45

Maleiinhüdrasiid (ISO) (CAS RN 123-33-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

47

Paklobutrasool (ISO) (CAS RN 76738-62-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

50

Metkonasool (ISO) (CAS RN 125116-23-6)

3,2 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

53

Kaalium-(S)-5-(tert-butoksükarbonüül)-5-asaspiro[2.4]heptaan-6-karboksülaat (CUS0133723-1) (5)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

55

Püridabeen (ISO) (CAS RN 96489-71-3)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

57

2-(5-Metoksüindool-3-üül)etüülamiin (CAS RN 608-07-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

62

1H-indool-6-karboksüülhape (CAS RN 1670-82-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

64

((3R)-1-{(1R,2R)-2-[2-(3,4-Dimetoksüfenüül)etoksü]tsükloheksüül}pürrolidiin-3-oolvesinikkloriid, (CAS RN 748810-28-8)

0 %

31.12.2015

ex 2933 99 80

67

Kandesartaanetüülester (INNM) (CAS RN 139481-58-6)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

71

10-Metoksüiminostilbeen (CAS RN 4698-11-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

72

1,4,7-trimetüül-1,4,7-triasatsüklononaan

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

74

Imidaso[1,2-b]püridasiinvesinikkloriid (CAS RN 18087-70-2)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

76

Mangaan(2+), bis(oktahüdro-1,4,7-trimetüül-1H-1,4,7-triasoniin-N1,N4,N7) tri-μ-oksodi-, atsetaat (1:2) (CAS RN 916075-10-0)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

78

3-Amino-3-asabitsüklo-(3.3.0)-oktaanvesinikkloriid (CAS RN 58108-05-7)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

81

1,2,3-Bensotriasool (CAS RN 95-14-7)

0 %

31.12.2016

ex 2933 99 80

82

Tolütriasool (CAS RN 29385-43-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

88

2,6-Diklorokinoksaliin (CAS RN 18671-97-1)

0 %

31.12.2014

ex 2933 99 80

89

Karbendasiim (ISO) (CAS RN 10605-21-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

10

Heksütiasoks (ISO) (CAS RN 78587-05-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

15

4-Nitrofenüültiasool-5-üülmetüülkarbonaat (CAS RN 144163-97-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

20

2-(4-Metüültiasool-5-üül)etanool (CAS RN 137-00-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

25

(S)-Etüül-2-(3-((2-isopropüültiasool-4-üül)metüül)-3-metüülureido)-4-morfolinobutanaatoksalaat (CAS RN 1247119-36-3)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

35

(2-Isopropüültiasool-4-üül)-N-metüülmetaanamiini divesinikkloriid (CAS RN 1185167-55-8)

0 %

31.12.2017

ex 2934 10 00

40

(Z)-2-(2-t-butoksükarbonüülaminotiasool-4-üül)-2-penteenhape (CAS RN 86978-24-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 10 00

60

Fostiasaat (ISO) (CAS RN 98886-44-3)

0 %

31.12.2014

ex 2934 10 00

70

2-(Formüülamino)-4-tiasoolatsetüülkloriid, vesinikkloriid (CAS RN 372092-18-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 10 00

80

3,4-Dikloro-5-karboksüisotiasool (CAS RN 18480-53-0)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

20

S-1,3-Bensotiasool-2-üül-(2Z)-(5-amino-1,2,4-tiadiasool-3-üül)(metoksüimino)etaantiaat (CAS RN 89604-91-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

30

2-[[(Z)-[1-(2-Amino-4-tiasolüül)-2-(2-bensotiasolüültio)-2-oksoetülideen]amino]oksü]-äädikhape, metüülester (CAS RN 246035-38-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 20 80

40

1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon (bensisotiasolinoon (BIT)) (CAS RN 2634-33-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 20 80

50

S-(1,3-Bensotiasool-2-üül)-(Z)-2-(2-aminotiasool-4-üül)-2-(atsetüüloksüimino)tioatsetaat, (CAS RN 104797-47-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 20 80

60

Bensotiasool-2-üül-(Z)-2-tritüüloksüimino-2-(2-aminotiasool-4-üül)-tioatsetaat (CAS RN 143183-03-3)

0 %

31.12.2015

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-bensotiasool-2-üülsulfanüül)-2-metüülpropaan-2-amiin (CAS RN 3741-80-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 30 90

10

2-Metüültiofenotiasiin (CAS RN 7643-08-5)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

11

Metüül-3-{1,4-dioksaspiro[4.5]dets-8-üül[(trans-4-metüültsükloheksüül)karbonüül]amino}-5-jodotiofeen-2-karboksülaat (CAS RN 1026785-65-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

12

Dimetomorf (ISO) (CAS RN 110488-70-5)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

13

Buprofesiin (ISO) puhtusega vähemalt 98,5 massiprotsenti (CAS RN 953030-84-7)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

14

Etüül-N-{[1-metüül-2-({[4-(5-okso-4,5-dihüdro-1,2,4-oksadiasool-3-üül)fenüül]amino}metüül)-1H-bensimidasool-5-üül]karbonüül}-N-püridiin-2-üül-b-alaninaat (CAS RN 872728-84-2)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

15

Karboksiin (ISO) (CAS RN 5234-68-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

17

Metüül(1,8-dietüül-1,3,4,9-tetrahüdropürano[3,4-b]indool-1-üül)atsetaat (CAS RN 122188-02-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

18

3,3-Bis(2-metüül-1-oktüül-1H-indool-3-üül)ftaliid (CAS RN 50292-95-0)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

20

Tiofeen (CAS RN 110-02-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

22

7-[4-(Dietüülamino)-2-etoksüfenüül]-7-(2-metüül-1-oktüül-1H-indol-3-üül) furo[3,4-b]püridiin-5(7H)-oon (CAS RN 87563-89-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

23

Bromukonasool (ISO) puhtusega vähemalt 96 massiprotsenti (CAS RN 116255-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietüül-9H-tioksanteen-9-oon (CAS RN 82799-44-8)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

28

11-(Piperasiin-1-üül)dibenso[b,f][1,4]tiasepiindivesinikkloriid (CAS RN 111974-74-4)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

30

Dibenso[b,f][1,4]tiasepiin-11(10H)-oon (CAS RN 3159-07-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

33

[2,2′-Tio-bis(4-tert-oktüülfenolato)]-n-butüülamiinnikkel (CAS RN 14516-71-3)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

35

Dimeteenamiid (ISO) (CAS RN 87674-68-8)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

37

4-Propaan-2-üülmorfoliin (CAS RN 1004-14-4)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

40

2-Tiofeenetüülamiin (CAS RN 30433-91-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

43

Klopidogreelhappe vesinikkloriid (CAS RN 144750-42-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

45

Tris(2,3-epoksüpropüül)-1,3,5-triasinaantrioon (CAS RN 2451-62-9)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

48

Propaan-2-ool – 2-metüül-4-(4-metüülpiperasiin-1-üül)-10H-tieno[2,3-b][1,5]bensodiasepiin (1:2), dihüdraat (CAS RN 864743-41-9)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

50

10-[1,1′-Bifenüül]-4-üül-2-(1-metüületüül)-9-okso-9H-tioksanteenium-heksafluorofosfaat, (CAS RN 591773-92-1)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

55

Olmesartaanmedoxomil (INN) (CAS RN 144689-63-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

60

DL-Homotsüsteiintiolaktoonhüdrokloriid (CAS RN 6038-19-3)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

66

Tetrahüdrotiofeen-1,1-dioksiid (CAS RN 126-33-0)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

72

1-[3-(5-Nitro-2-furüül)allüülideneamino]imidatsolidiin-2,4-tioon (CAS RN 1672-88-4)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

74

2-isopropüültioksantoon (CAS RN 5495-84-1)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

75

(4R-cis)-1,1-Dimetüületüül-6-[2[2-(4-fluorofenüül)-5-(1-isopropüül)-3-fenüül-4-[(fenüülamino)karbonüül]-1H-pürrool-1-üül]etüül]-2,2-dimetüül-1,3-dioksaan-4-atsetaat (CAS RN 125971-95-1)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

ex 3204 20 00

76

10

2,5-Tiofeendiüülbis(5-tert-butüül-1,3-bensoksasool) (CAS RN 7128-64-5)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

77

Kaalium-5-metüül-1,3,4-oksadiasool-2-karboksülaat (CAS RN 888504-28-7)

0 %

31.12.2016

ex 2934 99 90

79

Tiofeen-2-etanool (CAS RN 5402-55-1)

0 %

31.12.2018

ex 2934 99 90

83

Flumioksasiin (ISO) puhtusega vähemalt 96 % massist (CAS RN 103361-09-7)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

84

Etoksasool (ISO) puhtusega vähemalt 94,8 massiprotsenti (CAS RN 153233-91-1)

0 %

31.12.2014

ex 2934 99 90

85

N2-[1-(S)-Etoksükarbonüül-3-fenüülpropüül]-N6-trifluoroatsetüül-L-lüsüül-N2-karboksüanhüdriid (CAS RN 126586-91-2)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

86

Ditianoon (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

31.12.2015

ex 2934 99 90

87

2,2′-(1,4-Fenüleen)bis(4H-3,1-bensoksasiin-4-oon) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

15

Flupüürsulfuroonmetüülnaatrium (ISO) (CAS RN 144740-54-5)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

17

6-Metüül-4-okso-5,6-dihüdro-4H-tieno[2,3-b]tiopüraan-2-sulfoonamiid (CAS RN 120279-88-1)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

20

Tolueensulfoonamiidid

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

23

N-[4-(2-Kloroatsetüül)fenüül]metaansulfoonamiid (CAS RN 64488-52-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

25

Metüültriflusulfuroon (ISO) (CAS RN 126535-15-7)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

27

Metüül(3R,5S,6E)-7-{4-(4-fluorofenüül)-6-isopropüül-2-[metüül(metüülsulfonüül)amino]pürimidiin-5-üül}-3,5-dihüdroksühept-6-enaat (CAS RN 147118-40-9)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

28

N-fluorobenseensulfoonimiid (CAS RN 133745-75-2)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

30

N-Etüültolueen-2-sulfoonamiidi ja N-etüültolueen-4-sulfoonamiidi isomeeride segu

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

35

Klorosulfuroon (ISO) (CAS RN 64902-72-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

40

Imasosulfuroon (ISO) puhtusega vähemalt 98 massiprotsenti (CAS RN 122548-33-8)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

42

Penokssulaam (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

31.12.2015

ex 2935 00 90

45

Rimsulfuroon (ISO) (CAS RN 122931-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

48

(3R,5S,6E)-7-[4-(4-Fluorofenüül)-2-[metüül(metüülsulfonüül)amino]-6-(propaan-2-üül)pürimidiin-5-üül]-3,5-dihüdroksühept-6-eenhape – 1-[(R)-(4-klorofenüül)(fenüül)metüül]piperasiin (1:1) (CAS RN 1235588-99-4)

0 %

31.12.2016

ex 2935 00 90

50

4,4′-Oksüdi(benseensulfonohüdrasiid) (CAS RN 80-51-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

53

2,4-Dikloro-5-sulfamoüülbensoehape (CAS RN 2736-23-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

55

Metüültiofeensulfuroon (ISO) (CAS RN 79277-27-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

63

Nikosulfuroon (ISO) puhtusega vähemalt 91 massiprotsenti (CAS RN 111991-09-4)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

65

Metüültribenuroon (ISO) (CAS RN 101200-48-0)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

75

Metüülmetsulfuroon (ISO) (CAS RN 74223-64-6)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

77

[[4-[2-[[(3-Etüül-2,5-dihüdro-4-metüül-2-okso-1H-pürrool-1-üül)karbonüül]amino]etüül]fenüül]sulfonüül]-karbaamhappe etüülester, (CAS RN 318515-70-7)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

82

N-(5,7-dimetoksü[1,2,4]triasolo[1,5-a]pürimidiin-2-üül)-2-metoksü-4-(trifluorometüül)püridiin-3-sulfoonamiid, (CAS RN 422556-08-9)

0 %

31.12.2014

ex 2935 00 90

85

N-[4-(Isopropüülaminoatsetüül)fenüül]metaansulfoonamiidhüdrokloriid

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

88

N-(2-(4-Amino-N-etüül-m-toluidino)etüül)metaansulfoonamiidseskvisulfaatmonohüdraat, (CAS RN 25646-71-3)

0 %

31.12.2018

ex 2935 00 90

89

3-(3-Bromo-6-fluoro-2-metüülindool-1-üülsulfonüül)-N,N-dimetüül-1,2,4-triasool-1-sulfoonamiid (CAS RN 348635-87-0)

0 %

31.12.2016

ex 2938 90 30

10

Ammooniumglütsürrisaat (CAS RN 53956-04-0)

0 %

31.12.2015

ex 2938 90 90

10

Hesperidiin (CAS RN 520-26-3)

0 %

31.12.2018

ex 2938 90 90

20

Etüülvanilliin-β-D-glükopüranosiid (CAS RN 122397-96-0)

0 %

31.12.2018

ex 2941 20 30

10

Dihüdrostreptomütsiinsulfaat (CAS RN 5490-27-7)

0 %

31.12.2016

ex 3102 50 00

10

Looduslik naatriumnitraat

0 %

31.12.2017

3201 20 00

Austraalia akaatsia ekstrakt

0 %

31.12.2018

ex 3201 90 90

20

Gambiiri- ja mürobalaaniviljadest saadavad parkaineekstraktid

0 %

31.12.2018

ex 3204 11 00

20

Värvaine C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9), puhtusastmega vähemalt 97 %, mis on kindlaks määratud kõrgefektiivse vedelikkromatograafiaga

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

30

Dispersioonvärvivalmistis, mis sisaldab järgmisi värvaineid:

| — | C.I. Disperse Orange 61, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61,

| — | C.I. Disperse Blue 291:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1,

| — | C.I. Disperse Violet 93:1, |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1,

| — | C.I. Disperse Red 54 |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Red 54

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

40

Värvaine C.I. Disperse Red 60 (CAS RN 17418-58-5)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

50

Värvaine C.I. Disperse Blue 72 (CAS RN 81-48-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

60

Värvaine C.I. Disperse Blue 359 (CAS RN 213328-78-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 11 00

70

Värvaine C.I. Disperse Red 343 (CAS RN 99035-78-6)

0 %

31.12.2017

ex 3204 11 00

80

Värvainete baasil valmistis, mitte-ionogeenne, mis sisaldab järgmist:

| — | N-[5-(atsetüülamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenüül)aso]-2-metoksüfenüül]- 2-okso-2-(fenüülmetoksü)etüül-β-alaniini (CAS RN 159010-67-0), |
| --- | --- |

—

N-[5-(atsetüülamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenüül)aso]-2-metoksüfenüül]- 2-okso-2-(fenüülmetoksü)etüül-β-alaniini (CAS RN 159010-67-0),

| — | N-[4-[(2-tsüano-4-nitrofenüül)aso]fenüül]-N-metüül-2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etüül-β-alaniini (CAS RN 170222-39-6) ja |
| --- | --- |

—

N-[4-[(2-tsüano-4-nitrofenüül)aso]fenüül]-N-metüül-2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etüül-β-alaniini (CAS RN 170222-39-6) ja

| — | N-[2-kloro-4-[(4-nitrofenüül)aso]fenüül]-2-[2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etoksü]-2-oksoetüül-β-alaniini (CAS RN 371921-34-5) |
| --- | --- |

—

N-[2-kloro-4-[(4-nitrofenüül)aso]fenüül]-2-[2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etoksü]-2-oksoetüül-β-alaniini (CAS RN 371921-34-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

10

Värvaine C.I. Acid Blue 9 (CAS RN 3844-45-9)

0 %

31.12.2016

ex 3204 12 00

20

Värvainete baasil valmistis, anioonne, mis sisaldab vähemalt 75 massiprotsenti dinaatrium-7-((4-kloro-6-(dodetsüülamino)-1,3,5-triasiin-2-üül)amino)-4-hüdroksü-3-((4-((4-sulfofenüül)aso)fenüül)aso)-2-naftaleensulfonaati (CAS RN 145703-76-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

30

Värvainete baasil valmistis, anioonne, mis sisaldab järgmist:

| — | liitium-amino-4-(4-tert-butüülaniliino)antrakinoon-2-sulfonaat (CASRN 125328-86-1), |
| --- | --- |

—

liitium-amino-4-(4-tert-butüülaniliino)antrakinoon-2-sulfonaat (CASRN 125328-86-1),

| — | C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) ja |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) ja

| — | C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2) |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

40

Vedel värvainete baasil valmistis, mis sisaldab anioonset happelist värvainet C.I. Acid Blue 182 (CAS RN 12219-26-0)

0 %

31.12.2018

ex 3204 13 00

10

Värvaine C.I. Basic Red 1(CAS RN 989-38-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 13 00

20

(2,2′-(3,3′-Dioksidobifenüül-4,4′-diüüldiaso)bis(6-(4-(3-(dietüülamino)propüülamino)-6-(3-(dietüülammonio)propüülamino)-1,3,5-triasiin-2-üülamino)-3-sulfonato-1-naftolato))divask(II)atsetaatlaktaat (CAS RN 159604-94-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

30

Värvaine C.I. Basic Blue 7 (CAS RN 2390-60-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

40

Värvaine C.I. Basic Violet 1 (CAS RN 603-47-4)/(CAS RN 8004-87-3)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

10

Värvaine C.I. Vat Orange 7 (C.I. Pigment Orange 43) (CAS RN 4424-06-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 15 00

60

Värvaine C.I. Vat Blue 4 (CAS RN 81-77-6)

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

10

Värvaine C.I. Pigment Yellow 81 (CAS RN 22094-93-5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

15

Värvaine C.I. Pigment Green 7 (CAS RN 1328-53-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

20

Värvaine C.I. Pigment Blue 15:3 (CAS RN 147-14-8)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

25

Värvaine C.I. Pigment Yellow 14 (CAS RN 5468-75-7)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

30

Värvaine C.I. Pigment Yellow 97 (CAS RN 12225-18-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

35

Värvaine C.I. Pigment Red 202 (CAS RN 3089-17-6)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

40

Värvaine C.I. Pigment Yellow 120 (CAS RN 29920-31-8)

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

50

Värvaine C.I. Pigment Yellow 180 (CAS RN 77804-81-0)

0 %

31.12.2014

ex 3204 17 00

60

Värvaine C.I. Pigment Red 53:1 (CAS RN 5160-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

65

Värvaine C.I. Pigment Red 53 (CAS RN 2092-56-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

70

Värvaine C.I. Pigment Yellow 13 (CAS RN 5102-83-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

75

Värvaine C.I. Pigment Orange 5 (CAS RN 3468-63-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

80

Värvaine C.I. Pigment Red 207 (CAS RN 71819-77-7)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

85

Värvaine C.I. Pigment Blue 61(CAS RN 1324-76-1)

0 %

31.12.2017

ex 3204 17 00

88

Värvaine C.I. Pigment Violet 3 (CAS RN 1325-82-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

11

Fotokroomne värvaine 3-(4-butoksüfenüül-6,7-dimetoksü-3-(4-metoksüfenüül)-13,13-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-11-karbonitriil

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

21

Fotokroomne värvaine 4-(3-(4-butoksüfenüül)-6-metoksü-3-(4-metoksüfenüül)-13,13-dimetüül-11-(trifluorometüül)-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-7-üül)morfoliin (CAS RN 1021540-64-6)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

31

Fotokroomne värvaine N-heksüül-6,7-dimetoksü-3,3-bis(4-metoksüfenüül)-13,13-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-11-karboksamiid

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

41

Fotokroomne värvaine 4,4′-(13,13-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-3,3-diüül)difenool

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

43

Fotokroomne värvaine bis(2-(4-(7-metoksü-3-(4-metoksüfenüül)-11-fenüül-13, 13-dipropüül-3, 13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-3-üüll)fenoksü)etüül) dekaandioaat (CUS 0133724-2) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

47

Fotokroomne värvaine 4-(4-(13,13-dimetüül-3,11-difenüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-3-üül)fenüül)morfoliin (CUS 0133726-4) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

51

Fotokroomne värvaine 4-(4-(6,11-difluoro-13,13-dimetüül-3-fenüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f] kromeen-3-üül)fenüül)morfoliin(CAS RN 1360882-72-6)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

53

Fotokroomne värvaine 3-(4-butoksüfenüül)-3-(4-fluorofenüül)-6,7-dimetoksü-13,13-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-11-karbonitriil (CUS 0133725-3) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

55

Fotokroomne värvaine 4, 4′-(7-metoksü-11-fenüül-13, 13-dipropüül-3, 13-dihüdrobenso[h]indeno[2, 1-f]kromeen-3, 3-diüül)difenool (CUS 0133728-6) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

57

Fotokroomne värvaine bis(2-{4-[11-tsüano-3-(4-flourofenüül)-6,7-dimetoksü-13,13-dimetüül-3, 13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-3-üül]fenoksü}etüül)dekaandioaat (CUS 0133729-7) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

61

Fotokroomne värvaine 3-(4-butoksüfenüül)-6,7-dimetoksü-3-(4-metoksüfenüül)-13,13-dimetüül-11-(trifluorometüül)-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f] kromeen (CAS RN 1021540-61-3)

0 %

31.12.2014

ex 3204 19 00

63

Fotokroomne värvaine 1-{4-(6-metoksü-3-(4-metoksüfenüül)-13, 13-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-3-üül)fenüül}piperidiin (CUS 0133727-5) (5)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

70

Värvaine C.I. Solvent Red 49 (CAS RN 509-34-2)

0 %

31.12.2018

ex 3204 19 00

71

Värvaine C.I. Solvent Brown 53 (CAS RN 64696-98-6)

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

73

Värvaine C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6) puhtusastmega vähemalt 97 %, mis on kindlaks määratud kõrgefektiivse vedelikkromatograafiaga

0 %

31.12.2015

ex 3204 19 00

77

Värvaine C.I. Solvent Yellow 98 (CAS RN 27870-92-4)

0 %

31.12.2016

ex 3204 19 00

84

Värvaine C.I. Solvent Blue 67 (CAS RN 12226-78-7)

0 %

31.12.2017

ex 3204 19 00

85

Värvaine C.I. Solvent Red HPR

0 %

31.12.2017

ex 3204 20 00

20

Värvaine C.I. Fluorescent Brightener 71 (CAS RN 16090-02-1)

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

30

Värvaine C.I. Fluorescent Brightener 351 (CAS RN 38775-22-3)

0 %

31.12.2016

ex 3204 20 00

40

Dinaatrium-5-[[4-anilino-6-[2-hüdroksüetüül(metüül)amino]-1,3,5-triasiin-2-üül]amino]-2-[(E)-2-[4-[[4-anilino-6-[2-hüdroksüetüül(metüül)amino]-1,3,5-triasiin-2-üül]amino]-2-sulfonatofenüül]etenüül]benseensulfonaat (CAS RN 13863-31-5)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

10

Värvainest valmistatud alumiiniumlakid pigmentide valmistamiseks ravimitööstuses (1)

0 %

31.12.2018

ex 3205 00 00

20

Värvaine C.I. Carbon Black 7 Lake

0 %

31.12.2016

ex 3206 11 00

10

Titaandioksiid, mis on pinnatud isopropoksütitaantriisostearaadiga ja mis sisaldab isopropoksütitaantriisostearaati vähemalt 1,5 %, kuid mitte üle 2,5 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3206 19 00

10

Valmistis, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 72 % (± 2 %) vilgukivi (CAS RN 12001-26-2) ning |
| --- | --- |

—

72 % (± 2 %) vilgukivi (CAS RN 12001-26-2) ning

| — | 28 % (± 2 %) titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) |
| --- | --- |

—

28 % (± 2 %) titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7)

0 %

31.12.2016

ex 3206 42 00

10

Litopoon (CAS RN 1345-05-7)

0 %

31.12.2018

3206 50 00

Luminofooridena kasutatavad anorgaanilised tooted

0 %

31.12.2018

ex 3207 30 00

10

Valmistis, mis sisaldab:

| — | kuni 85 protsenti mahust hõbedat, |
| --- | --- |

—

kuni 85 protsenti mahust hõbedat,

| — | vähemalt 2 protsenti mahust pallaadiumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 2 protsenti mahust pallaadiumi,

| — | baariumtitanaati, |
| --- | --- |

—

baariumtitanaati,

| — | terpineooli ja |
| --- | --- |

—

terpineooli ja

| — | etüültselluloosi, |
| --- | --- |

—

etüültselluloosi,

mida kasutatakse serigraafias mitmekihiliste keraamiliste kondensaatorite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

20

Klaashelbed, pealistatud hõbedaga, keskmise läbimõõduga 40 (+/-10) μm

0 %

31.12.2018

ex 3207 40 85

40

Klaashelbed (CAS RN 65997-17-3):

| — | paksusega 0,3–10 μm ning |
| --- | --- |

—

paksusega 0,3–10 μm ning

| — | pealistatud titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) või raudoksiidiga (CAS RN 18282-10-5) |
| --- | --- |

—

pealistatud titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) või raudoksiidiga (CAS RN 18282-10-5)

0 %

31.12.2017

ex 3208 10 90

ex 3707 90 90

10

60

Peegeldust vähendav kattematerjal, mis koosneb estril põhinevast, kromofoorirühmaga modifitseeritud polümeerist, kas 2-metoksü-1-propanooli, 2-metoksü-1-metüületüülatsetaadi või metüül-2-hüdroksüisobutüraadi lahusena, mis sisaldab kuni 10 % polümeeri

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

10

N-vinüülkaprolaktaami, N-vinüül-2-pürrolidooni ja dimetüülaminoetüülmetakrülaadi kopolümeer, lahusena etanoolis, kopolümeerisisaldusega vähemalt 34 %, kuid mitte üle 40 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3208 20 10

20

Lahus kattekihtide sukeldusmeetodil pealekandmiseks, sisaldab 0,5–15 % fluoreeritud kõrvalahelatega akrülaat-metakrülaat-alkeensulfonaatkopolümeeri n-butanooli ja/või 4-metüül-2-pentanooli ja/või diisoamüüleetri lahuses

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

10

Malehappe ja metüülvinüüleetri kopolümeer, mis on monoesterdatud etüül- ja/või isopropüül- ja/või butüülrühmadega, etanoolilahusena, etanooli- ja butanoolilahusena, isopropanoolilahusena või isopropanooli- ja butanoolilahusena

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3902 90 90

15

94

Modifitseeritud klooritud polüolefiinid lahuses või dispersioonis või mitte

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3208 90 91

25

20

Tetrafluoroetüleeni kopolümeer butüülatsetaadi lahuses lahusti sisaldusega 50 (± 2) massiprotsenti

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 19

35

Silikoonid, mis sisaldavad vähemalt 50 % massist ksüleeni, kasutatakse pikaajaliste kirurgiliste implantaatide tootmiseks

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

40

Metüülsiloksaani polümeer, lahusena atsetooni, butanooli, etanooli ja isopropanooli segus, metüülsiloksaani polümeeri sisaldusega vähemalt 5 %, kuid mitte üle 11 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

50

Lahus, mis sisaldab:

| — | (65± 10) % massist γ-butürolaktooni, |
| --- | --- |

—

(65± 10) % massist γ-butürolaktooni,

| — | (30± 10) % massist polüamiidvaiku, |
| --- | --- |

—

(30± 10) % massist polüamiidvaiku,

| — | (3,5± 1,5) % massist naftokinoonestri derivaati ja |
| --- | --- |

—

(3,5± 1,5) % massist naftokinoonestri derivaati ja

| — | (1,5± 0,5) % massist arüülränihapet |
| --- | --- |

—

(1,5± 0,5) % massist arüülränihapet

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

60

Hüdroksüstüreeni kopolümeer ühe või mitme järgmise komponendiga:

| — | stüreen, |
| --- | --- |

—

stüreen,

| — | alkoksüstüreen, |
| --- | --- |

—

alkoksüstüreen,

| — | alküülakrülaadid, |
| --- | --- |

—

alküülakrülaadid,

lahustatud etüüllaktaadis

0 %

31.12.2016

ex 3208 90 19

75

Atsenaftaleenkopolümeer etüüllaktaadi lahuses

0 %

31.12.2017

ex 3208 90 99

10

Keemiliselt modifitseeritud looduslike polümeeride baasil valmistatud lahus, mis sisaldab kahte või enamat järgmistest värvainetest:

| — | metüül-8′-atseetoksü-1,3,3,5,6-pentametüül-2,3-dihüdrospiro[1H-indool-2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksasiin]-9′-karboksülaat, |
| --- | --- |

—

metüül-8′-atseetoksü-1,3,3,5,6-pentametüül-2,3-dihüdrospiro[1H-indool-2,3′-nafto[2,1-b][1,4]oksasiin]-9′-karboksülaat,

| — | metüül-6-(isobutürüüloksü)-2,2-difenüül-2H-benso[h]kromeen-5-karboksülaat, |
| --- | --- |

—

metüül-6-(isobutürüüloksü)-2,2-difenüül-2H-benso[h]kromeen-5-karboksülaat,

| — | 13-isopropüül-3,3-bis(4-metoksüfenüül)-6,11-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-13-ool, |
| --- | --- |

—

13-isopropüül-3,3-bis(4-metoksüfenüül)-6,11-dimetüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-13-ool,

| — | etoksükarbonüülmetüül-8-metüül-2,2-difenüül-2H-benso[h]kromeen-5-karboksülaat, |
| --- | --- |

—

etoksükarbonüülmetüül-8-metüül-2,2-difenüül-2H-benso[h]kromeen-5-karboksülaat,

| — | 13-etüül-3-[4-(morfoliin)fenüül]-3-fenüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-13-ool |
| --- | --- |

—

13-etüül-3-[4-(morfoliin)fenüül]-3-fenüül-3,13-dihüdrobenso[h]indeno[2,1-f]kromeen-13-ool

0 %

31.12.2018

ex 3215 11 00

ex 3215 19 00

10

10

Vedel trükivärv, mis koosneb vinüülakrülaatkopolümeeri ja värvipigmentide isoparafiinidispersioonist, milles on kuni 13 % massist vinüülakrülaatkopolümeeri ja värvipigmente

0 %

31.12.2018

ex 3215 19 00

20

Trükivärv:

| — | mis koosneb polüesterpolümeerist ning hõbeda (CAS RN 7440-22-4) ja metüülpropüülketoonis (CAS RN 107-87-9)hõbekloriidi (CAS RN 7783-90-6) dispersioonist, |
| --- | --- |

—

mis koosneb polüesterpolümeerist ning hõbeda (CAS RN 7440-22-4) ja metüülpropüülketoonis (CAS RN 107-87-9)hõbekloriidi (CAS RN 7783-90-6) dispersioonist,

| — | mille tahke aine kogusisaldus on 55–57 massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

mille tahke aine kogusisaldus on 55–57 massiprotsenti ja

| — | mille erikaal on 1,40–1,60 g/cm3 |
| --- | --- |

—

mille erikaal on 1,40–1,60 g/cm3

Kasutatakse elektroodide märgistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 3215 90 00

10

Tindisegu, mõeldud kasutamiseks jugaprinterite kassettides (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

20

Plastkilele kinnitatav soojustundlik tint

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

30

Trükivärv ühekordselt kasutatava kasseti jaoks, mis sisaldab massiprotsentides:

| — | 5–10 % amorfset ränidioksiidi või |
| --- | --- |

—

5–10 % amorfset ränidioksiidi või

| — | vähemalt 3,8 % värvainet C.I. Solvent Black 7 orgaanilistes lahustites, |
| --- | --- |

—

vähemalt 3,8 % värvainet C.I. Solvent Black 7 orgaanilistes lahustites,

tähistuste kandmiseks integraallülitustele (1)

0 %

31.12.2018

ex 3215 90 00

40

Kuivtindi pulber, mille põhimaterjal on hübriidvaik (mis on valmistatud polüstüreenakrüülvaigust ja polüestervaigust), millesse on segatud järgmisi koostisaineid:

| — | vaha, |
| --- | --- |

—

vaha,

| — | vinüülipõhine polümeer ja |
| --- | --- |

—

vinüülipõhine polümeer ja

| — | värvaine, |
| --- | --- |

—

värvaine,

kasutamiseks koopiamasinate, faksiaparaatide, printerite ja mitmeotstarbeliste seadmete tooneri pudelite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

3301 12 10

Apelsinist saadud eeterlik õli, terpeenidest puhastamata

0 %

31.12.2018

ex 3402 11 90

10

Naatriumlauroüülmetüülisetionaat

0 %

31.12.2015

ex 3402 13 00

10

Polüpropüleenglükooli alusel valmistatud vinüülkopolümeeril põhinev pindaktiivne aine

0 %

31.12.2018

ex 3402 13 00

20

Pindaktiivne aine, mis sisaldab 1,4-dimetüül-1,4-bis(2-metüülpropüül)-2-butüün-1,4-diüüleetrit, oksiraaniga polümeeritud, metüüliga termineeritud

0 %

31.12.2017

ex 3402 13 00

30

Polüoksüetüül-12-hüdroksüstearhape (CAS RN 70142-34-6)

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

20

Dokusaatnaatriumi (INN) ja naatriumbensoaadi segu

0 %

31.12.2018

ex 3402 90 10

30

Pindaktiivne valmistis, mis kujutab endast naatriumdokusaadi ja etoksüülitud 2,4,7,9-tetrametüüldets-5-üün-4,7-diooli segu (CAS RN 577-11-7 ja 9014-85-1)

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

50

Pindaktiivne valmistis, mis kujutab endast polüsiloksaani ja polüetüleenglükooli segu

0 %

31.12.2015

ex 3402 90 10

60

Pindaktiivne valmistis, mis sisaldab 2-etüülheksüüloksümetüüloksiraani

0 %

31.12.2014

ex 3402 90 10

70

Pindaktiivne valmistis, mis sisaldab etoksüülitud 2,4,7,9-tetrametüül-5-detsüün-4,7-diooli (CAS RN 9014-85-1)

0 %

31.12.2014

ex 3403 99 00

10

Jahutus-määrdevedelik sünteetiliste polüpeptiidide vesilahuse baasil

0 %

31.12.2018

ex 3504 00 90

10

Avidiin (CAS RN 1405-69-2)

0 %

31.12.2014

ex 3505 10 50

20

Hüdrolüüsitud maisitärklise O-(2-hüdroksüetüül)-derivaat (CAS RN 9005-27-0)

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

10

Dimeeritud kampoli ning etüleeni ja vinüülatsetaadi (EVA) kopolümeeri segu vesidispersioonil põhinev liimaine

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

30

Kahekomponendiline epoksüliim mikrokapslites, dispergeeritud lahustis

0 %

31.12.2018

ex 3506 91 00

40

Rõhutundlik akrüülkleeplint paksusega vähemalt 0,076 mm, kuid mitte üle 0,127 mm, rullides, laiusega vähemalt 45,7 cm, kuid mitte üle 132 cm, varustatud eraldatava kaitsekihiga, millelt esialgseks lahtitõmbamiseks vajalik jõud on vähemalt 15 N / 25 mm (mõõdetud meetodiga ASTM D3330)

0 %

31.12.2014

ex 3601 00 00

10

Pürotehniline pulber silinderja kujuga graanulitena, koosneb strontsiumnitraadist või vasknitraadist nitroguanidiini, sideainete ja lisaainete lahuses, kasutatakse turvapadja inflaatori koostisosana (1)

0 %

31.12.2016

ex 3701 30 00

10

Kõrgtrükiplaat ajalehepaberile trükkimiseks, vähemalt 0,2 mm, kuid mitte üle 0,8 mm paksuse fotopolümeerikihiga kaetud metallalusel, pealt eemaldatava kaitsekilega katmata, kogupaksusega kuni 1 mm

0 %

31.12.2018

ex 3701 30 00

20

Valgustundlik plaat, mis koosneb fotopolümeerikihist polüesterkilel, üldpaksusega 0,43–3,18 mm

0 %

31.12.2014

ex 3701 99 00

10

Kroomkilega kaetud ja valgustundliku või elektrontundliku vaiguga pealistatud kvarts- või klaasplaat, rubriiki 8541 või 8542 kuuluvate toodete valmistamiseks

0 %

01.07.2014

ex 3705 90 90

10

Fotomaskid elektroonikaskeemide fotograafiliseks ülekandmiseks pooljuhtplaatidele

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

10

Valgustundlik emulsioon pseudoketta sensibiliseerimiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

15

Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab:

| — | kuni 12 massiprotsenti diasooksonaftaleensulfoonhappeestrit, |
| --- | --- |

—

kuni 12 massiprotsenti diasooksonaftaleensulfoonhappeestrit,

| — | fenoolvaike, |
| --- | --- |

—

fenoolvaike,

lahuses, mis sisaldab vähemalt 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati või etüüllaktaati või metüül-3-metoksüpropionaati või 2-heptanooni

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

25

Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab:

| — | fenool- või akrüülvaike, |
| --- | --- |

—

fenool- või akrüülvaike,

| — | valgustundlike hapete prekursoreid kõige rohkem 2 % massist, |
| --- | --- |

—

valgustundlike hapete prekursoreid kõige rohkem 2 % massist,

lahuses, mis sialdab 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati või etüüllaktaati

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

30

Valgustundliku akrüüli sisaldaval polümeeril põhinev valmistis, mis sisaldab värvipigmente, 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati ja tsükloheksanooni ning mis võib sisaldada etüül-3-etoksüpropionaati

0 %

31.12.2018

ex 3707 10 00

ex 3707 90 90

35

70

Valgustundlik emulsioon või valmistis, mis sisaldab üht või mitut järgmist polümeeri:

| — | akrülaatpolümeerid, |
| --- | --- |

—

akrülaatpolümeerid,

| — | metakrülaatpolümeerid, |
| --- | --- |

—

metakrülaatpolümeerid,

| — | stüreenpolümeeride derivaadid |
| --- | --- |

—

stüreenpolümeeride derivaadid

ja kuni 7 massiprotsenti valgustundlikke happelisi lähteaineid, mis on lahustatud orgaanilises lahustis, mis sisaldab vähemalt 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

40

Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab:

| — | mitte rohkem kui 10 % massist naftokinoondiasiidestreid, |
| --- | --- |

—

mitte rohkem kui 10 % massist naftokinoondiasiidestreid,

| — | vähemalt 2 %, kuid mitte rohkem kui 20 % massist hüdroksüstüreeni kopolümeere ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 2 %, kuid mitte rohkem kui 20 % massist hüdroksüstüreeni kopolümeere ja

| — | mitte rohkem kui 7 % massist epoksüderivaate, |
| --- | --- |

—

mitte rohkem kui 7 % massist epoksüderivaate,

lahustatuna 1-etoksü-2-propüülatsetaadis ja/või etüüllaktaadis

0 %

31.12.2016

ex 3707 10 00

45

Tsüklilise polüisopreeni valgustundlik emulsioon, mis sisaldab järgmisi koostisosi:

| — | 55–75 massiprotsenti ksüleeni ja |
| --- | --- |

—

55–75 massiprotsenti ksüleeni ja

| — | 12–18 massiprotsenti etüülbenseeni |
| --- | --- |

—

12–18 massiprotsenti etüülbenseeni

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

50

Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab järgmisi koostisosi massi järgi:

| — | 20–45 % akrülaatide ja/või metakrülaatide ja hüdroksüstüreeni derivaatide kopolümeere, |
| --- | --- |

—

20–45 % akrülaatide ja/või metakrülaatide ja hüdroksüstüreeni derivaatide kopolümeere,

| — | 25–50 % orgaanilist lahustit, mis sisaldab vähemalt etüüllaktaati ja/või propüleenglükoolmetüüleetri atsetaati, |
| --- | --- |

—

25–50 % orgaanilist lahustit, mis sisaldab vähemalt etüüllaktaati ja/või propüleenglükoolmetüüleetri atsetaati,

| — | 5–30 % akrülaate, |
| --- | --- |

—

5–30 % akrülaate,

| — | kuni 12 % fotoinitsiaatorit |
| --- | --- |

—

kuni 12 % fotoinitsiaatorit

0 %

31.12.2014

ex 3707 10 00

55

Lühisvoolu mehaanilist toimet vähendav dielektriline kattekiht, mis koosneb polüimiidiks konverteeritavast ja kõrvalahelates küllastumata süsinikku sisaldavast polüamiidi prekursorist, mille struktuuri on võimalik muuta valguse toimel toimuva radikaalreaktsiooniga, N-metüül-2-pürrolidooni või N-etüül-2-pürrolidooni lahusena, mille polümeerisisaldus on vähemalt 10 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

10

Kuivtindi pulber või tooneri segu, mis koosneb stüreeni ja butüülakrülaadi kopolümeerist ning magnetiidist või gaasitahmast, kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite või koopiamasinate kassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

20

Kuivtindi pulber või tooneri segu, mis põhineb polüoolvaigul, kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite või koopiamasinate kassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

40

Kuivtindi pulber või tooneri segu, mis põhineb polüestervaigul, valmistatud polümerisatsiooniprotsessi teel, kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite või koopiamasinate kassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 20

50

Kuivtindipulber või toonerisegu, mis koosneb järgmisest:

| — | stüreeni-akrülaadi/butadieeni kopolümeer, |
| --- | --- |

—

stüreeni-akrülaadi/butadieeni kopolümeer,

| — | gaasitahm või orgaaniline pigment, |
| --- | --- |

—

gaasitahm või orgaaniline pigment,

| — | ning mis võib sisaldada polüolefiini või amorfset ränidioksiidi, |
| --- | --- |

—

ning mis võib sisaldada polüolefiini või amorfset ränidioksiidi,

kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite ja koopiamasinate tindi-/tooneripudelite või -kassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 3707 90 90

10

Peegeldumisvastane kate, mis koosneb modifitseeritud metakrüülpolümeerist, polümeerisisaldusega kuni 10massiprotsenti, lahustatuna kahes või kolmes järgmises aines:

| — | 2-metoksü-1-metüületüülatsetaat (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

2-metoksü-1-metüületüülatsetaat (CAS RN 108-65-6)

| — | 1-metoksüpropaan-2-ool (CAS RN 107-98-2) |
| --- | --- |

—

1-metoksüpropaan-2-ool (CAS RN 107-98-2)

| — | etüüllaktaat (CAS RN 97-64-3) |
| --- | --- |

—

etüüllaktaat (CAS RN 97-64-3)

0 %

31.12.2018

ex 3707 90 90

40

Peegeldumisvastane kate vesilahusena, mis sisaldab kuni:

| — | 2 % massist halogeenivaba alküülsulfoonhapet ja |
| --- | --- |

—

2 % massist halogeenivaba alküülsulfoonhapet ja

| — | 5 % massist fluoropolümeeri |
| --- | --- |

—

5 % massist fluoropolümeeri

0 %

31.12.2014

ex 3707 90 90

80

Peegeldumist vähendav kattematerjal, mis koosneb kas siloksaanpolümeerist või orgaanilisest polümeerist, millel on fenoolne hüdroksürühm, mis on modifitseeritud kromofoorirühmaga, kuni 10 massiprotsenti polümeeri sisaldava lahusena orgaanilises lahustis, mis sisaldab kas 1-etoksü-2-propanooli või 2-metoksü-1-metüületüülatsetaati

0 %

31.12.2015

ex 3707 90 90

85

Rullis materjal, mille koostis on järgmine:

| — | kuiv valgustundliku akrüülvaigu kiht, |
| --- | --- |

—

kuiv valgustundliku akrüülvaigu kiht,

| — | ühel küljel polü(etüleentereftalaadist) kaitsekile ja |
| --- | --- |

—

ühel küljel polü(etüleentereftalaadist) kaitsekile ja

| — | teisel küljel polüetüleenist kaitsekile |
| --- | --- |

—

teisel küljel polüetüleenist kaitsekile

0 %

31.12.2014

ex 3801 90 00

10

Paisuv grafiit (CAS RN 90387-90-9 ja CAS RN 12777-87-6)

0 %

31.12.2016

ex 3802 90 00

11

Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit, pestud happega, kasutatakse filtermaterjalina ravimite ja biokeemiatoodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

3805 90 10

Männiõli

1,7 %

31.12.2018

ex 3806 10 00

ex 3909 40 00

20

50

Kampoliga modifitseeritud fenoolvaik,

| — | mis sisaldab 60–75 % kampolit, |
| --- | --- |

—

mis sisaldab 60–75 % kampolit,

| — | mille happearv on kuni 25, |
| --- | --- |

—

mille happearv on kuni 25,

kasutatakse ofsettrükkimisel

0 %

31.12.2016

ex 3808 91 90

10

Indoksakarb (ISO) ja selle (R)isomeer, ränidioksiidkandjal

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

30

Endospoore või spoore ja valgukristalle sisaldav valmistis, mis on saadud:

| — | alamliikidest Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ja kurstaki või |
| --- | --- |

—

alamliikidest Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ja kurstaki või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. israelensis või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. israelensis või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. aizawai või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. aizawai või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis

0 %

31.12.2014

ex 3808 91 90

40

Spinosad (ISO)

0 %

31.12.2018

ex 3808 91 90

60

Spinetoraam (ISO) (CAS RN 935545-74-7), kahest spinosüünkomponendist (3′-etoksü-5,6-dihüdro-spinosüün J ja 3′-etoksü-spinosüün L) koosnev valmistis

0 %

31.12.2017

ex 3808 92 90

10

Fungitsiid pulbrina, mis sisaldab hümeksasooli (ISO) vähemalt 65 %, kuid mitte üle 75 % massist, jaemüügiks pakendamata

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

30

Püritioontsingi (INN) vesisuspensioonist koosnev valmistis, mis sisaldab:

| — | püritioontsinki (INN) vähemalt 24 %, kuid mitte üle 26 % massist või |
| --- | --- |

—

püritioontsinki (INN) vähemalt 24 %, kuid mitte üle 26 % massist või

| — | püritioontsinki (INN) vähemalt 39 %, kuid mitte üle 41 % massist |
| --- | --- |

—

püritioontsinki (INN) vähemalt 39 %, kuid mitte üle 41 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3808 92 90

50

Valmistised vaskpüritiooni baasil (CAS RN 14915-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 15

10

Valmistis, mis põhineb kontsentraadil, mis sisaldab 45–55 massi % herbitsiidse toimeaine penokssulaami suspensiooni vees

0 %

31.12.2017

ex 3808 93 23

10

Herbitsiid, mis sisaldab toimeainena flasasulfurooni (ISO)

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 27

40

Tepraloksüdiimi (ISO) vesisuspensiooni valmistis, mis sisaldab (massiprotsentides):

| — | vähemalt 30 % tepraloksüdiimi (ISO), |
| --- | --- |

—

vähemalt 30 % tepraloksüdiimi (ISO),

| — | kuni 70 % naftafraktsiooni, mis sisaldab aromaatseid süsivesinikke |
| --- | --- |

—

kuni 70 % naftafraktsiooni, mis sisaldab aromaatseid süsivesinikke

0 %

31.12.2016

ex 3808 93 90

10

Valmistis graanulite kujul, mille koostis on järgmine:

| — | 38,8–41,2 massiprotsenti giberelliini A3 või |
| --- | --- |

—

38,8–41,2 massiprotsenti giberelliini A3 või

| — | 9,5–10,5 massiprotsenti giberelliine A4 ja A7 |
| --- | --- |

—

9,5–10,5 massiprotsenti giberelliine A4 ja A7

0 %

31.12.2014

ex 3808 93 90

20

Valmistis, mis kujutab endast bensüül(puriin-6-üül)amiini lahust glükoolis, sisaldab

| — | 1,88–2,00 massiprotsenti bensüül(puriin-6-üül)amiini, |
| --- | --- |

—

1,88–2,00 massiprotsenti bensüül(puriin-6-üül)amiini,

sellist tüüpi, mida kasutatakse taimekasvu regulaatorites

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

30

Vesilahus, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 1,8 % naatrium-p-nitrofenolaati, |
| --- | --- |

—

1,8 % naatrium-p-nitrofenolaati,

| — | 1,2 % naatrium-o-nitrofenolaati, |
| --- | --- |

—

1,2 % naatrium-o-nitrofenolaati,

| — | 0,6 % naatrium-5-nitroguaiakolaati, |
| --- | --- |

—

0,6 % naatrium-5-nitroguaiakolaati,

kasutamiseks taimekasvuregulaatori tootmisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

40

Valge pulbriline segu, mis sisaldab:

| — | 3–3,6 % massist 1-metüültsüklopropeeni puhtusega üle 96 % ning |
| --- | --- |

—

3–3,6 % massist 1-metüültsüklopropeeni puhtusega üle 96 % ning

| — | lisanditena 1-kloro-2-metüülpropeeni ja 3-kloro-2-metüülpropeeni, kumbagi vähem kui 0,05 % massist, |
| --- | --- |

—

lisanditena 1-kloro-2-metüülpropeeni ja 3-kloro-2-metüülpropeeni, kumbagi vähem kui 0,05 % massist,

kasutamiseks taimekasvuregulaatori valmistamisel, mida kasutatakse koristatud puu- ja köögiviljade ning dekoratiivtaimede töötlemiseks koos spetsiifilise generaatoriga (1)

0 %

31.12.2015

ex 3808 93 90

50

Valmistis pulbri kujul, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | vähemalt 55 % giberelliin A4, |
| --- | --- |

—

vähemalt 55 % giberelliin A4,

| — | 1–35 % giberelliin A7, |
| --- | --- |

—

1–35 % giberelliin A7,

| — | kokku vähemalt 90 % giberelliin A4 ja giberelliin A7, |
| --- | --- |

—

kokku vähemalt 90 % giberelliin A4 ja giberelliin A7,

| — | kokku kuni 10 % vett ja muid looduslikke giberelliine, |
| --- | --- |

—

kokku kuni 10 % vett ja muid looduslikke giberelliine,

sellist tüüpi, mida kasutatakse taimekasvu regulaatorites

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

10

Oksamüül (ISO) (CAS RN 23135-22-0) lahusena tsükloheksanoonis ja vees

0 %

31.12.2015

ex 3808 99 90

20

Abamektiin (ISO) (CAS RN 71751-41-2)

0 %

31.12.2018

ex 3809 91 00

10

5-etüül-2-metüül-2-okso-1,3,2l5-dioksafosforaan-5-üülmetüülmetüülmetüülfosfonaadi ja bis(5-etüül-2-metüül-2-okso-1,3,2l5-dioksafosforaan-5-üülmetüül)metüülfosfonaadi segu

0 %

31.12.2018

ex 3809 92 00

20

Vahutamise takistaja või vahueemaldaja, mis koosneb oksüdipropanooli ja 2,5,8,11-tetrametüüldodets-6-üün-5,8-diooli segust

0 %

31.12.2014

ex 3810 10 00

10

Pehmejoodisega jootmisel või keevitamisel kasutatav metallide ja vaigu segust koosnev pasta, mis sisaldab (massiprotsent):

| — | 70–90 % tina, |
| --- | --- |

—

70–90 % tina,

| — | kuni 10 % ühte või mitut järgmistest metallidest: hõbe, vask, vismut, tsink või indium, |
| --- | --- |

—

kuni 10 % ühte või mitut järgmistest metallidest: hõbe, vask, vismut, tsink või indium,

kasutamiseks elektrotehnikatööstuses (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 19 00

10

Lahus, mille koostis on järgmine: 61–63massiprotsenti metüültsüklopentadienüülmangaantrikarbonüüli ja aromaatseid süsivesinikke sisaldav lahusti, milles on kuni:

| — | 4,9 massiprotsenti 1,2,4-trimetüül-benseeni, |
| --- | --- |

—

4,9 massiprotsenti 1,2,4-trimetüül-benseeni,

| — | 4,9 massiprotsenti naftaleeni ja |
| --- | --- |

—

4,9 massiprotsenti naftaleeni ja

| — | 0,5 massiprotsenti 1,3,5-trimetüül-benseeni |
| --- | --- |

—

0,5 massiprotsenti 1,3,5-trimetüül-benseeni

0 %

31.12.2014

ex 3811 21 00

10

Dinonüülnaftaleensulfoonhappe soolad lahusena mineraalõlides

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

20

Määrdeõlilisandid molübdeenorgaaniliste ühendite kompleksi baasil, lahusena mineraalõlis

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

30

Määrdeõlilisandid, sisaldavad mineraalõlisid, koosnevad polüisobutüleen-asendatud fenoolide ning salitsüülhappe ja formaldehüüdi reaktsiooni saaduste kaltsiumsooladest, kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

40

Määrdeõlilisandid, sisaldavad mineraalõlisid, põhinevad dodetsüülfenoolsulfiidi kaltsiumsoolade segul (CAS RN 68784-26-9), kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

50

Määrdeõlilisandid,

| — | põhinevad C 16-24-alküülbenseensulfonaatidel (CAS RN 70024-69-0), |
| --- | --- |

—

põhinevad C 16-24-alküülbenseensulfonaatidel (CAS RN 70024-69-0),

| — | sisaldavad mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

sisaldavad mineraalõlisid,

kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

60

Määrdeõlilisandid, sisaldavad mineraalõlisid,

| — | põhinevad polüpropülenüül-asendatud benseensulfonaadi kaltsiumsooladel (CAS RN 75975-85-8), mille sisaldus on 25–35 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

põhinevad polüpropülenüül-asendatud benseensulfonaadi kaltsiumsooladel (CAS RN 75975-85-8), mille sisaldus on 25–35 massiprotsenti,

| — | summaarne leelisarv (total base number, TBN) on 280–320, |
| --- | --- |

—

summaarne leelisarv (total base number, TBN) on 280–320,

kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 21 00

70

Määrdeõlilisandid,

| — | sisaldavad polüisobutüleensuktsiinimiidi, mis saadakse polüetüleenpolüamiinide ja polüisobutenüülsuktsiinanhüdriidi (CAS RN 84605-20-9) reaktsiooni saadustest, |
| --- | --- |

—

sisaldavad polüisobutüleensuktsiinimiidi, mis saadakse polüetüleenpolüamiinide ja polüisobutenüülsuktsiinanhüdriidi (CAS RN 84605-20-9) reaktsiooni saadustest,

| — | sisaldavad mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

sisaldavad mineraalõlisid,

| — | sisaldavad 0,05–0,25 massiprotsenti kloori, |
| --- | --- |

—

sisaldavad 0,05–0,25 massiprotsenti kloori,

| — | summaarne leelisarv (total base number, TBN) on üle 20, |
| --- | --- |

—

summaarne leelisarv (total base number, TBN) on üle 20,

kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

20

Määrdeõlilisandid, mis koosnevad bis(2-metüülpentaan-2-üül)ditiofosforhappe ning propüleenoksiidi, fosforoksiidi ja C12–14-alküülamiinide reaktsiooni saadustest, kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

30

Määrdeõlilisandid, mis koosnevad butüül-tsükloheks-3-eenkarboksülaadi, väävli ja trifenüülfosfiti (CAS RN 93925-37-2) reaktsiooni saadustest, kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

40

Määrdeõlilisandid, mis koosnevad 2-metüül-prop-1-eeni, väävelmonokloriidi ja naatriumsulfiidi (CAS RN68511-50-2) reaktsiooni saadustest, kloorisisaldus 0,05–0,5massiprotsenti, kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

50

Määrdeõlilisandid, mis koosnevad N,N-di-C12–18-alküül-2-hüdroksüatseetamiidide (CAS RN 866259-61-2) segust, kasutatakse kontsentreeritud lisandina mootoriõlide valmistamiseks segamisprotsessiga

0 %

31.12.2017

ex 3811 90 00

10

Dinonüülnaftüülsulfoonhappe sool lahusena mineraalõlis

0 %

31.12.2018

ex 3811 90 00

40

Polüisobutenüülsuktsiinimiidi-põhise kvaternaarse ammooniumsoola lahus, sisaldab 20–29,9 massiprotsenti 2-etüülheksanooli

0 %

31.12.2017

ex 3812 10 00

10

Difenüülguanidiini graanulitel põhinev vulkaniseerimise kiirendaja (CAS RN 102-06-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 20 90

10

Plastifikaator, mis sisaldab

| — | bis(2-etüülheksüül)-1,4-benseendikarboksülaati (CAS RN 6422-86-2) |
| --- | --- |

—

bis(2-etüülheksüül)-1,4-benseendikarboksülaati (CAS RN 6422-86-2)

| — | 10–60 massiprotsenti dibutüültereftalaati (CAS RN 1962-75-0) |
| --- | --- |

—

10–60 massiprotsenti dibutüültereftalaati (CAS RN 1962-75-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

20

Peamiselt bis(2,2,6,6-tetrametüül-1-oktüüloksü-4-piperidüül)sebatsaati sisaldav segu

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

25

UV-stabilisaator, mis sisaldab järgmist:

| — | α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-hüdroksüpolü(oksü-1,2-etaandiüül) (CAS RN104810-48-2); |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-hüdroksüpolü(oksü-1,2-etaandiüül) (CAS RN104810-48-2);

| — | α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropoksü]polü(oksü-1,2-etaandiüül) (CAS RN 104810-47-1); |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropoksü]polü(oksü-1,2-etaandiüül) (CAS RN 104810-47-1);

| — | polüetüleenglükool massikeskmise molekulmassiga 300 (CAS RN 25322-68-3); |
| --- | --- |

—

polüetüleenglükool massikeskmise molekulmassiga 300 (CAS RN 25322-68-3);

| — | bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüül)sebatsaat (CAS RN 41556-26-7), ja |
| --- | --- |

—

bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüül)sebatsaat (CAS RN 41556-26-7), ja

| — | metüül-1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüülsebatsaat (CAS RN 82919-37-7) |
| --- | --- |

—

metüül-1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüülsebatsaat (CAS RN 82919-37-7)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

30

Stabilisaatorisegud, mis sisaldavad massist vähemalt 15 %, kuid mitte üle 40 % naatriumperkloraati ja mitte üle 70 % 2-(2-metoksüetoksü)etanooli

0 %

31.12.2014

ex 3812 30 80

35

Pulbriline segu, mis sisaldab järgmisi aineid (massiprotsent):

| — | C15-18-tetrametüül-piperidinüülestrid (CAS RN 86403-32-9)– 25–50 % |
| --- | --- |

—

C15-18-tetrametüül-piperidinüülestrid (CAS RN 86403-32-9)– 25–50 %

| — | muud orgaanilised ühendid– kuni 20 % |
| --- | --- |

—

muud orgaanilised ühendid– kuni 20 %

| — | polüpropüleenkandjal(CAS RN 9003-07-0) |
| --- | --- |

—

polüpropüleenkandjal(CAS RN 9003-07-0)

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

40

Järgmiste komponentide segu:

| — | 80 ± 10 massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dimetüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati ja |
| --- | --- |

—

80 ± 10 massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dimetüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati ja

| — | 20 ± 10 massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4-[[2-[(2-etüülheksüül)oksü]-2-oksoetüül]tio]-4-metüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati |
| --- | --- |

—

20 ± 10 massiprotsenti 2-etüülheksüül-10-etüül-4-[[2-[(2-etüülheksüül)oksü]-2-oksoetüül]tio]-4-metüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati

0 %

31.12.2018

ex 3812 30 80

55

UV-stabilisaator, mis sisaldab:

| — | 2-(4,6-bis(2,4-dimetüülfenüül)-1,3,5-triasiin-2-üül)-5-(oktüüloksü)-fenooli (CAS RN 2725-22-6) ja |
| --- | --- |

—

2-(4,6-bis(2,4-dimetüülfenüül)-1,3,5-triasiin-2-üül)-5-(oktüüloksü)-fenooli (CAS RN 2725-22-6) ja

| — | kas N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidinüül)-1,6-heksaandiamiini polümeeri 2,4-dikloro-6-(4-morfolinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 193098-40-7) või |
| --- | --- |

—

kas N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidinüül)-1,6-heksaandiamiini polümeeri 2,4-dikloro-6-(4-morfolinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 193098-40-7) või

| — | N,N′-bis(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidinüül)-1,6-heksaandiamiin polümeeri 2,4-dikloro-6-(4-morfolinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 82451-48-7) |
| --- | --- |

—

N,N′-bis(2,2,6,6-tetrametüül-4-piperidinüül)-1,6-heksaandiamiin polümeeri 2,4-dikloro-6-(4-morfolinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 82451-48-7)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

60

Fotostabilisaator, mis sisaldab 3-(2H-bensotriasolüül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksübenseenpropaanhappe (CAS RN 127519-17-9) hargneva ja lineaarahelaga alküülestreid

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

65

Plastikmaterjali stabilisaator, mis sisaldab:

| — | 2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dimetüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati (CAS RN 57583-35-4), |
| --- | --- |

—

2-etüülheksüül-10-etüül-4,4-dimetüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati (CAS RN 57583-35-4),

| — | 2-etüülheksüül-10-etüül-4-[[2-[(2-etüülheksüül)oksü]-2-oksoetüül]tio]-4-metüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati (CASRN57583-34-3) ja |
| --- | --- |

—

2-etüülheksüül-10-etüül-4-[[2-[(2-etüülheksüül)oksü]-2-oksoetüül]tio]-4-metüül-7-okso-8-oksa-3,5-ditia-4-stannatetradekanaati (CASRN57583-34-3) ja

| — | 2-etüülheksüülmerkaptoatsetaati (CAS RN7659-86-1) |
| --- | --- |

—

2-etüülheksüülmerkaptoatsetaati (CAS RN7659-86-1)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

70

Fotostabilisaator, mis sisaldab:

| — | 3-(2H-bensotriasolüül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksübenseenpropaanhappe (CAS RN 127519-17-9) hargneva ja lineaarahelaga alküülestreid ning |
| --- | --- |

—

3-(2H-bensotriasolüül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksübenseenpropaanhappe (CAS RN 127519-17-9) hargneva ja lineaarahelaga alküülestreid ning

| — | 1-metoksü-2-propüülatsetaati (CAS RN 108-65-6) |
| --- | --- |

—

1-metoksü-2-propüülatsetaati (CAS RN 108-65-6)

0 %

31.12.2016

ex 3812 30 80

75

N,N′-Bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidiinüül)-1,6-heksaandiamiin, polümeer 2,4-dikloro-6-(4-morfoliinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 193098-40-7)

0 %

31.12.2017

ex 3812 30 80

80

UV-stabilisaator, mis sisaldab:

| — | takistatud amiini: N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidiinüül)-1,6-heksaandiamiin, polümeer with 2,4- dikloro-6-(4-morfoliinüül)-1,3,5-triasiin (CAS RN 193098-40-7) ja |
| --- | --- |

—

takistatud amiini: N,N′-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidiinüül)-1,6-heksaandiamiin, polümeer with 2,4- dikloro-6-(4-morfoliinüül)-1,3,5-triasiin (CAS RN 193098-40-7) ja

| — | kas o-hüdroksüfenüültriasiin UV-valguse absorbeerijat või |
| --- | --- |

—

kas o-hüdroksüfenüültriasiin UV-valguse absorbeerijat või

| — | keemiliselt modifitseeritud fenooliühendit |
| --- | --- |

—

keemiliselt modifitseeritud fenooliühendit

0 %

31.12.2017

ex 3814 00 90

20

Segu, mis sisaldab:

| — | 1-metoksüpropaan-2-ooli vähemalt 69 %, kuid mitte üle 71 % massist, |
| --- | --- |

—

1-metoksüpropaan-2-ooli vähemalt 69 %, kuid mitte üle 71 % massist,

| — | 2-metoksü-1-metüületüülatsetaativähemalt 29 %, kuid mitte üle 31 % massist |
| --- | --- |

—

2-metoksü-1-metüületüülatsetaativähemalt 29 %, kuid mitte üle 31 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3814 00 90

40

Nonafluorobutüülmetüüleetri ja/või nonafluorobutüüldietüüleetri isomeere sisaldavad aseotroopsed segud

0 %

31.12.2018

ex 3815 12 00

10

Katalüsaator graanulite või rõngastena, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, kuid mitte üle 10 mm ning mis kujutab endast hõbedat alumiiniumoksiidkandjal ja sisaldab hõbedat vähemalt 8 %, kuid mitte üle 40 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

10

Katalüsaator, mis sisaldab kroomtrioksiidi, dikroomtrioksiidi või kroomorgaanilisi ühendeid ränidioksiidkandjal, mille pooride ruumala on vähemalt 2 cm3/g (määratud lämmastiku adsorptsiooni meetodil)

0 %

31.12.2016

ex 3815 19 90

15

Katalüsaator pulbrina, mis kujutab endast metalloksiidide segu ränidioksiidkandjal ja sisaldab massist vähemalt 20 %, kuid mitte üle 40 % molübdeeni, vismutit ja rauda koos arvestatuna ning on mõeldud kasutamiseks akrüülnitriili valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

25

Katalüsaator keradena, mille läbimõõt on 4,2–9 mm ning mis kujutab endast metalloksiidide segu, mis sisaldab peamiselt molübdeen-, nikkel-, koobalt- ja raudoksiidi, alumiiniumoksiidkandjal, akrüülaldehüüdi valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

30

Katalüsaator, mis kujutab endast titaantetrakloriidi magneesiumdikloriidkandjal, polüpropüleeni valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

40

Katalüsaator keradena, mille läbimõõt on vähemalt 4,2 mm, kuid mitte üle 9 mm, ning mis kujutab endast metalloksiidide segu, sisaldades peamiselt molübdeen-, vanaadium- ja vaskoksiide, ränidioksiid- ja/või alumiiniumoksiidkandjal, akrüülhappe valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

60

Katalüsaator, mis kujutab endast dikroomtrioksiidi alumiiniumoksiidkandjal

0 %

31.12.2014

ex 3815 19 90

65

Katalüsaator, mis kujutab endast ränidioksiidkandjaga keemiliselt seotud fosforhapet

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

70

Katalüsaator, mis kujutab endast alumiiniumi ja tsirkooniumi metallorgaanilisi ühendeid ränidioksiidkandjal

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

75

Katalüsaator, mis kujutab endast alumiiniumi ja kroomi metallorgaanilisi ühendeid ränidioksiidkandjal

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

80

Katalüsaator, mis kujutab endast magneesiumi ja titaani metallorgaanilisi ühendeid ränidioksiidkandjal, suspensioonina mineraalõlis

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

85

Katalüsaator, mis kujutab endast alumiiniumi, magneesiumi ja titaani metallorgaanilisi ühendeid ränidioksiidkandjal, pulbrina

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

86

Katalüsaator, mis kujutab endast titaantetrakloriidi magneesiumdikloriidkandjal, kasutamiseks polüolefiinide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 19 90

ex 8506 90 00

87

10

Katood, rullides, kasutamiseks tsink-õhk-akudes (nööpelemendid kuuldeaparaatide jaoks) (1)

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

16

Dimetüülaminopropüüluureal põhinev initsiaator

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

18

Oksüdatsioonikatalüsaator, mille toimeaine on di[mangaan(1+)]-1,2-bis(oktahüdro-4,7-dimetüül-1H-1,4,7-triasoniin-1-üül-kN1, kN4, kN7)etaan-di-μ-okso-μ-(etanoato-kO, kO′)-di[kloriid(1–)] ja mida kasutatakse keemilise oksüdatsiooni või pleegitamise kiirendamiseks (CAS RN 1217890-37-3)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

20

Pulbriline katalüsaator, mis kujutab endast titaantrikloriidi ja alumiiniumkloriidi segu ja mis sisaldab massist:

| — | vähemalt 20 %, kuid mitte üle 30 % titaani ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 20 %, kuid mitte üle 30 % titaani ja

| — | vähemalt 55 %, kuid mitte üle 72 % kloori |
| --- | --- |

—

vähemalt 55 %, kuid mitte üle 72 % kloori

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

27

Akrüülhappe valmistamisel kasutatav katalüsaator, mis kujutab endast 5–9 mm pikkusi õõnsaid silindreid, mis koosnevad metallioksiidide, peamiselt molübdeeni, vismuti, raua ja nikli oksiidide segust ja sisaldavad täiteainena ka ränidioksiidi (1)

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

30

Katalüsaator, mis kujutab endast järgmise koostisega suspensiooni mineraalõlis:

| — | magneesiumkloriidi ja titaan(III)kloriidi tetrahüdrofuraankompleksid ning |
| --- | --- |

—

magneesiumkloriidi ja titaan(III)kloriidi tetrahüdrofuraankompleksid ning

| — | ränidioksiid; |
| --- | --- |

—

ränidioksiid;

| — | sisaldab 6,6 (± 0,6) % massist magneesiumi ning |
| --- | --- |

—

sisaldab 6,6 (± 0,6) % massist magneesiumi ning

| — | 2,3 (± 0,2) % massist titaani |
| --- | --- |

—

2,3 (± 0,2) % massist titaani

0 %

31.12.2015

ex 3815 90 90

33

Katalüsaator, mis koosneb mitmesugustest alküülnaftaleensulfoonhapetest, mille alifaatses süsivesinikahelas on 12–56 süsinikuaatomit

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

50

Katalüsaator, mis sisaldab titaantrikloriidi, suspensioonina heksaanis või heptaanis, ja mis sisaldab heksaani- või heptaanivabas aines titaani vähemalt 9 %, kuid mitte üle 30 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

70

Katalüsaator, mis kujutab endast (2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumformiaadi ja dipropüleenglükoolide segu

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

71

Katalüsaator, sisaldab N-(2-hüdroksüpropüülammoonium)diasabitsüklo(2,2,2)oktaan-2-etüülheksanaati, lahustatuna etaan-1,2-dioolis

0 %

31.12.2016

ex 3815 90 90

80

Katalüsaator, mis kujutab endast peamiselt dinonüülnaftaleendisulfoonhapet lahusena isobutanoolis

0 %

31.12.2014

ex 3815 90 90

81

Katalüsaator, mis sisaldab vähemalt 69 %, kuid mitte üle 79 % massist (2-hüdroksü-1-metüületüül)trimetüülammoonium-2-etüülheksanaati

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

85

Katalüsaator, mis põhineb alumosilikaadil (tseoliidil), aromaatsete süsivesinike alküülimiseks, alküülaromaatsete süsivesinike ümberalküülimiseks või olefiinide oligomeerimiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 3815 90 90

86

Katalüsaator vardakeste kujul, mis põhineb alumosilikaadil (tseoliidil), sisaldades vähemalt 2 % kuid alla 3 % massist haruldaste muldmetallide oksiide ja vähem kui 1 % massist dinaatriumoksiidi

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

88

Katalüsaator, mis koosneb titaantetrakloriidist ja magneesiumkloriidist, sisaldades õli- ja heksaanivabast massist:

| — | vähemalt 4 %, kuid mitte üle 10 % titaani ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 4 %, kuid mitte üle 10 % titaani ja

| — | vähemalt 10 %, kuid mitte üle 20 % magneesiumi |
| --- | --- |

—

vähemalt 10 %, kuid mitte üle 20 % magneesiumi

0 %

31.12.2018

ex 3815 90 90

89

Ensüüme sisaldav polüakrüülamiidgeelis või vees suspendeeritud Rhodococcus rhodocrous J1 bakter, mida kasutatakse katalüsaatorina akrüülnitriili hüdraatimisel akrüülamiidi tootmisprotsessis (1)

0 %

31.12.2016

ex 3817 00 50

10

Alküülbenseenide (C14–26) segu, mis sisaldab massist:

| — | 35–60 % eikosüülbenseeni, |
| --- | --- |

—

35–60 % eikosüülbenseeni,

| — | 25–50 % dokosüülbenseeni, |
| --- | --- |

—

25–50 % dokosüülbenseeni,

| — | 5–25 % tetrakosüülbenseeni |
| --- | --- |

—

5–25 % tetrakosüülbenseeni

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

10

Alküülnaftaleenide segu, mis sisaldab massist:

| — | 88–98 % heksadetsüülnaftaleeni |
| --- | --- |

—

88–98 % heksadetsüülnaftaleeni

| — | 2–12 % diheksadetsüülnaftaleeni |
| --- | --- |

—

2–12 % diheksadetsüülnaftaleeni

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

20

Hargahelaga alküülbenseenide segu, mis sisaldab peamiselt dodetsüülbenseene

0 %

31.12.2018

ex 3817 00 80

30

Segu, mis koosneb alküülnaftaleenidest, mida on modifitseeritud alifaatsete ahelatega, mille pikkus on 12–56 süsinikuaatomit

0 %

31.12.2016

ex 3819 00 00

20

Fosfaatestril põhinev tulekindel hüdrovedelik

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 30

20

Palmiõli rasvhapete destillaat, võib olla hüdrogeenitud, milles vabade rasvhapete sisaldus on vähemalt 80 % ja mida kasutatakse järgmiste toodete valmistamiseks:

| — | alamrubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped

| — | alamrubriiki 3823 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 3823 kuuluv stearhape

| — | alamrubriiki 2915 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2915 kuuluv stearhape

| — | alamrubriiki 2915 kuuluv palmithape või |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2915 kuuluv palmithape või

| — | alamrubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1) |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1)

0 %

31.12.2018

ex 3823 19 90

20

Palmiõli rasvhapete destillaat, mida kasutatakse järgmiste toodete valmistamiseks:

| — | alamrubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped

| — | alamrubriiki 3823 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 3823 kuuluv stearhape

| — | alamrubriiki 2915 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2915 kuuluv stearhape

| — | alamrubriiki 2915 kuuluv palmithape või |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2915 kuuluv palmithape või

| — | alamrubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1) |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 15

10

Happeline alumosilikaat (Y-tüüpi tehistseoliit) vardakeste kujul, naatriumivormis, mis sisaldab naatriumi kuni 11 % massist naatriumoksiidi arvestuses

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

05

Ksüleenis ja butüülatsetaadis lahustatud metüülmetakrülaadi monomeeri ja butüülakrülaadi monomeeri segu, mis sisaldab 54–56 massiprotsenti lahusteid

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

06

Vähemalt 70 % klooritud parafiin

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

07

Akrüülsideaines baarium- või kaltsiumoksiidi ja kas titaan- või tsirkooniumoksiidi sisaldav kile

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

08

Divinüülbenseeni isomeeride ja etüülvinüülbenseeni isomeeride segu, mis sisaldab 56–85 massiprotsenti divinüülbenseeni (CAS RN 1321-74-0)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

09

Korrosioonivastased vahendid, mis koosnevad dinonüülnaftaleensulfoonhappe sooladest kas:

| — | mineraalvahast kandjal, mis on keemiliselt modifitseeritud või modifitseerimata, või |
| --- | --- |

—

mineraalvahast kandjal, mis on keemiliselt modifitseeritud või modifitseerimata, või

| — | lahusena orgaanilises lahustis |
| --- | --- |

—

lahusena orgaanilises lahustis

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

10

Kaltsineeritud boksiit (tulekindlat liiki)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

11

Muu kui pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab massiprotsentides:

| — | 40–58 % beta-sitosteroole, |
| --- | --- |

—

40–58 % beta-sitosteroole,

| — | 20–28 % kampesteroole, |
| --- | --- |

—

20–28 % kampesteroole,

| — | 14–23 % stigmasteroole, |
| --- | --- |

—

14–23 % stigmasteroole,

| — | kuni 15 % muid steroole |
| --- | --- |

—

kuni 15 % muid steroole

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

12

Tetrafluoroetüleeni oligomeer ühe jodoetüül lõpprühmaga

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

13

Valmistised, mis sisaldavad 1,3:2,4-bis-O-(4-metüülbensülideen)-D-glütsitooli vähemalt 92 massi %, kuid mitte üle 96,5 massi %, ning samuti karboksüülhapete derivaate ja alküülsulfaati

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

14

Kaltsiumfosfonaatfenaat, lahus mineraalõlis

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

15

Struktureeritud alumosilikaat-fosfaat

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

16

Järgmiste ainete segu: bis{4-(3-(3-fenoksükarbonüülamino)tolüül)ureido}fenüülsulfoon, difenüültolueen-2,4-dikarbamaat ja 1-[4-(4-aminobenseensulfonüül)-fenüül]-3-(3-fenoksükarbonüülamino-tolüül)-karbamiid

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

17

65–90 massiprotsenti 3-butüleen-1,2-dioolatsetaate sisaldav segu

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

18

Polü(tetrametüleenglükool)-bis[(9-okso-9H-tioksanteen-1-üüloksü)atsetaat], mille ahela keskmine pikkus on vähem kui 5 monomeerühikut (CAS RN 515136-48-8)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

20

Valmistis, mis sisaldab vähemalt 83 % massist 3a,4,7,7a-tetrahüdro-4,7-metanoindeen(ditsüklopentadieeni), sünteetilist kautšukit, kas vähemalt 7 % tritsüklopentadieenisisaldusega massist või mitte ja:

| — | kas mõnda alumiinium-alküülühendit, |
| --- | --- |

—

kas mõnda alumiinium-alküülühendit,

| — | või orgaanilist volframikompleksi |
| --- | --- |

—

või orgaanilist volframikompleksi

| — | või orgaanilist molübdeenikompleksi |
| --- | --- |

—

või orgaanilist molübdeenikompleksi

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

21

2-Propeenhappe (1-metüületülideen)bis(4,1-fenüleenoksü-2,1-etaandiüüloksü-2,1-etaandiüüli) estri, 2-propeenhappe (2,4,6-triokso-1,3,5-triasiin-1,3,5(2H,4H,6H)-triüül)tri-2,1-etaandiüüli estri ja 1-hüdroksü-tsükloheksüül-fenüülketooni segu metüületüülketooni ja tolueeni lahuses

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

22

Valmistised, mis sisaldavad vähemalt 47 massi % 1,3:2,4-bis-O-bensülideen-D-glütsitooli

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

23

Uretaanakrülaatide, tripropüleenglükooldiakrülaadi, etoksüülitud bifenool-A-akrülaadi ja polüetüleenglükool-400-diakrülaadi segu

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

24

(Klorometüül)bis(4-fluorofenüül)metüülsilaani lahus tolueenis nimikontsentratsiooniga 65 %

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

26

Vesidispersioon, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 76 % (± 0,5 %) ränikarbiidi (CAS RN 409-21-2), |
| --- | --- |

—

76 % (± 0,5 %) ränikarbiidi (CAS RN 409-21-2),

| — | 4,6 % (± 0,05 %) alumiiniumoksiidi (CAS RN 1344-28-1) ning |
| --- | --- |

—

4,6 % (± 0,05 %) alumiiniumoksiidi (CAS RN 1344-28-1) ning

| — | 2,4 % (± 0,05 %) ütriumoksiidi (CAS RN 1314-36-9) |
| --- | --- |

—

2,4 % (± 0,05 %) ütriumoksiidi (CAS RN 1314-36-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

27

Valmistis, mis kujutab endast 2,4,7,9-tetrametüüldets-5-üün-4,7-diooli ja propaan-2-ooli segu

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

28

Valmistis, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 85–95 % α-4-(2-tsüano-2-butoksükarbonüül)vinüül-2-metoksü-fenüül-ω-hüdroksüheksa(oksüetüleeni) ja |
| --- | --- |

—

85–95 % α-4-(2-tsüano-2-butoksükarbonüül)vinüül-2-metoksü-fenüül-ω-hüdroksüheksa(oksüetüleeni) ja

| — | 5–15 % polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonopalmitaati |
| --- | --- |

—

5–15 % polüoksüetüleen(20)sorbitaanmonopalmitaati

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

29

Valmistis, mis koosneb peamiselt γ-butürolaktoonist ja neljaliasendatud ammooniumsooladest, elektrolüütkondensaatorite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

30

Hüdroksüetüülitud 2,4,7,9-tetrametüüldets-5-üün-4,7-diool

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

31

Dietüülmetoksüboraan (CAS RN 7397-46-8), lahustatud tetrahüdrofuraanis

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

32

Järgmiste komponentide segu:

| — | aluseline tsirkooniumkarbonaat (CAS RN 57219-64-4) ja |
| --- | --- |

—

aluseline tsirkooniumkarbonaat (CAS RN 57219-64-4) ja

| — | tseeriumkarbonaat (CAS RN 537-01-9) |
| --- | --- |

—

tseeriumkarbonaat (CAS RN 537-01-9)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

33

Valmistis, mis sisaldab:

| — | trioktüülfosfiinoksiidi (CAS RN 78-50-2), |
| --- | --- |

—

trioktüülfosfiinoksiidi (CAS RN 78-50-2),

| — | dioktüülheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-66-4), |
| --- | --- |

—

dioktüülheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-66-4),

| — | oktüüldiheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-64-2) ja |
| --- | --- |

—

oktüüldiheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-64-2) ja

| — | triheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 9084-48-8) |
| --- | --- |

—

triheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 9084-48-8)

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

35

Järgmiste koostisainete segu:

| — | 3,3-bis(2-metüül-1-oktüül-1H-indool-3-üül)ftaliid (CAS RN 50292-95-0) ja |
| --- | --- |

—

3,3-bis(2-metüül-1-oktüül-1H-indool-3-üül)ftaliid (CAS RN 50292-95-0) ja

| — | etüül-6′-(dietüülamino)-3-okso-spiro-[isobensofuraan-1(3H),9′-[9H]ksanteen]-2′-karboksülaat (CAS RN 154306-60-2) |
| --- | --- |

—

etüül-6′-(dietüülamino)-3-okso-spiro-[isobensofuraan-1(3H),9′-[9H]ksanteen]-2′-karboksülaat (CAS RN 154306-60-2)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

36

2,5,8,11-Tetrametüül-6-dodeküün-5,8-diooletoksülaadi baasil preparaat (CAS RN 169117-72-0)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

37

Vedelkristallisegu, mida kasutatakse kuvarite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

38

Alküülkarbonaatide baasil preparaat, mis sisaldab ka UV-absorbenti, kasutatakse prilliklaaside valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

39

Segu, mis sisaldab vähemalt 40 %, kuid mitte üle 50 % massist 2-hüdroksüetüülmetakrülaati ja vähemalt 40 %, kuid mitte üle 50 % massist boorhappe glütseroolestrit

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

40

Aselahape puhtusega vähemalt 75 %, kuid mitte üle 85 % massist

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

41

Valmistis, mis koosneb järgmistest koostisainetest:

| — | dipropüleenglükool, |
| --- | --- |

—

dipropüleenglükool,

| — | tripropüleenglükool, |
| --- | --- |

—

tripropüleenglükool,

| — | tetrapropüleenglükool ning |
| --- | --- |

—

tetrapropüleenglükool ning

| — | pentapropüleenglükool |
| --- | --- |

—

pentapropüleenglükool

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

42

Metallide oksiidide segud, pulbrina, mis sisaldab massist:

| — | kas vähemalt 5 % baariumi, neodüümi või magneesiumi ja vähemalt 15 % titaani, |
| --- | --- |

—

kas vähemalt 5 % baariumi, neodüümi või magneesiumi ja vähemalt 15 % titaani,

| — | või vähemalt 30 % pliid ja vähemalt 5 % nioobiumi, |
| --- | --- |

—

või vähemalt 30 % pliid ja vähemalt 5 % nioobiumi,

dielektrilise kile valmistamiseks või kasutamiseks dielektriliste materjalidena mitmekihilistes keraamilistes kondensaatorites (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

43

Nikkelhüdroksiid, dopeeritud 12–18 massiprotsendi ulatuses tsinkhüdroksiidi ja koobalthüdroksiidiga, positiivsete akuelektroodide valmistamiseks

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

44

Muu kui pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab:

| — | steroole vähemalt 75 % massist ja |
| --- | --- |

—

steroole vähemalt 75 % massist ja

| — | stanoole kuni 25 % massist |
| --- | --- |

—

stanoole kuni 25 % massist

ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

45

Valmistised, mis koosnevad peamiselt etüleenglükoolist ja:

| — | kas dietüleenglükoolist, dodekaandihappest ja ammoniaakveest, |
| --- | --- |

—

kas dietüleenglükoolist, dodekaandihappest ja ammoniaakveest,

| — | või N,N-dimetüülformamiidist, |
| --- | --- |

—

või N,N-dimetüülformamiidist,

| — | või γ-butürolaktoonist, |
| --- | --- |

—

või γ-butürolaktoonist,

| — | või ränioksiidist, |
| --- | --- |

—

või ränioksiidist,

| — | või ammooniumvesinikaselaadist, |
| --- | --- |

—

või ammooniumvesinikaselaadist,

| — | või ammooniumvesinikaselaadist ja ränioksiidist, |
| --- | --- |

—

või ammooniumvesinikaselaadist ja ränioksiidist,

| — | või dodekaandihappest, ammoniaakveest ja ränioksiidist, |
| --- | --- |

—

või dodekaandihappest, ammoniaakveest ja ränioksiidist,

elektrolüütkondensaatorite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

47

Plaatinaoksiid (CAS RN 12035-82-4) poorsel alumiiniumoksiidkandjal (CAS RN 1344-28-1), mis sisaldab

| — | 0,1–1 massiprotsenti plaatina ja |
| --- | --- |

—

0,1–1 massiprotsenti plaatina ja

| — | 0,5–5 massiprotsenti etüülalumiiniumdikloriidi (CAS RN 563-43-9) |
| --- | --- |

—

0,5–5 massiprotsenti etüülalumiiniumdikloriidi (CAS RN 563-43-9)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

49

Valmistis, mis sisaldab järgmist:

| — | C,C′-asodi(formamiidi) (CASRN 123-77-3), |
| --- | --- |

—

C,C′-asodi(formamiidi) (CASRN 123-77-3),

| — | magneesiumoksiidi (CASRN 1309-48-4) ja |
| --- | --- |

—

magneesiumoksiidi (CASRN 1309-48-4) ja

| — | tsink bis(p-tolueen sulfinaati) (CASRN 24345-02-6), |
| --- | --- |

—

tsink bis(p-tolueen sulfinaati) (CASRN 24345-02-6),

milles gaasi moodustumine C,C′-asodi(formamiidist) toimub 135 oC juures

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

50

Pulbriline segu, mis sisaldab järgmisi aineid (massiprotsent):

| — | tsinkdiakrülaat (CAS RN 14643-87-9) – vähemalt 85 % |
| --- | --- |

—

tsinkdiakrülaat (CAS RN 14643-87-9) – vähemalt 85 %

| — | 2,6-di-tert-butüül-alfa-dimetüülamino-p-kresool (CAS RN 88-27-7) – kuni 5 % |
| --- | --- |

—

2,6-di-tert-butüül-alfa-dimetüülamino-p-kresool (CAS RN 88-27-7) – kuni 5 %

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

51

Dietüleenglükooli, propüleenglükooli ja trietanoolamiini titanaatkompleksid (CAS RN 68784-48-5), mis on lahustatud dietüleenglükoolis (CAS RN 111-46-6)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

52

Polü(tetrametüleenglükool)-bis[(2-bensoüül-fenoksü)atsetaat], mille ahela keskmine pikkus on vähem kui 5 monomeerühikut

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

53

Polü(etüleenglükool)-bis(p-dimetüül)aminobensoaat, mille ahela keskmine pikkus on vähem kui 5 monomeerühikut

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

54

2-Hüdroksübensonitriil, lahusena N,N-dimetüülformamiidis, mis sisaldab vähemalt 45 %, kuid mitte üle 55 % massist 2-hüdroksübensonitriili

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

55

Valmistis, mis koosneb järgmistest ainetest:

| — | bisalkoksüülitud etüül-atsetoatsetaatalumiiniumkelaadid – 50 ± 2 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

bisalkoksüülitud etüül-atsetoatsetaatalumiiniumkelaadid – 50 ± 2 massiprotsenti

| — | trükivärvilahustis (valge mineraalõli), |
| --- | --- |

—

trükivärvilahustis (valge mineraalõli),

mille keemistemperatuur on 160–180 °C

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

56

Kaalium-tert-butanolaat (CAS RN 865-47-4), lahustatud tetrahüdrofuraanis

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

58

N2-[1-(S)-Etoksükarbonüül-3-fenüülpropüül]-N6-trifluoroatsetüül-L-lüsüül-N2-karboksüanhüdriidi 37-protsendiline lahus diklorometaanis

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

59

3′,4′,5′-Trifluorobifenüül-2-amiin, 80–90-massiprotsendilise tolueenilahuse kujul

0 %

31.12.2015

ex 3824 90 97

60

α-fenoksükarbonüül-ω-fenoksüpolü[oksü(2,6-dibromo-1,4-fenüleen)isopropülideen(3,5-dibromo-1,4-fenüleen)oksükarbonüül]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

62

Sulatatud magneesia, mis sisaldab vähemalt 15 massiprotsenti dikroomtrioksiidi

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

64

Alumiiniumnaatriumsilikaat keradena, kas läbimõõduga

| — | vähemalt 1,6 mm, kuid mitte üle 3,4 mm või |
| --- | --- |

—

vähemalt 1,6 mm, kuid mitte üle 3,4 mm või

| — | vähemalt 4 mm, kuid mitte üle 6 mm |
| --- | --- |

—

vähemalt 4 mm, kuid mitte üle 6 mm

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

65

Valmistis, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 89–98,9 % 1,2,3-tridesoksü-4,6:5,7-bis-O-[(4-propüülfenüül)metüleen]-nonitooli |
| --- | --- |

—

89–98,9 % 1,2,3-tridesoksü-4,6:5,7-bis-O-[(4-propüülfenüül)metüleen]-nonitooli

| — | 0,1–1 % värvaineid |
| --- | --- |

—

0,1–1 % värvaineid

| — | 1–10 % fluoropolümeere |
| --- | --- |

—

1–10 % fluoropolümeere

0 %

31.12.2016

ex 3824 90 97

66

Primaarsete tert-alküülamiinide segu

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

78

Fütosteroolide segu, mis on saadud puidust ja puidupõhistest õlidest (tallõli), pulbrina, mille osakeste suurus on kuni 300 μm ja mis sisaldab:

| — | 60–80 massi % sitosteroole, |
| --- | --- |

—

60–80 massi % sitosteroole,

| — | kuni 15 % kampesteroole, |
| --- | --- |

—

kuni 15 % kampesteroole,

| — | kuni 5 % stigmasteroole ja |
| --- | --- |

—

kuni 5 % stigmasteroole ja

| — | kuni 15 % beetasitostanoole |
| --- | --- |

—

kuni 15 % beetasitostanoole

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

79

Segu, mis sisaldab 80 % (± 10 %) 1-[2-(2-aminobutoksü)etoksü]but-2-üülamiini ja 20 % (± 10 %) 1-({[2-(2-aminobutoksü)etoksü]metüül}propoksü)but-2-üülamiini

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

82

α-(2,4,6-Tribromofenüül)-ω-(2,4,6-tribromofenoksü)polü[oksü(2,6-dibromo-1,4-fenüleen)isopropülideen(3,5-dibromo-1,4-fenüleen)oksükarbonüül]

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

84

Reaktsioonisaadus, mis sisaldab:

| — | vähemalt 1 %, kuid mitte üle 40 % massist molübdeenoksiidi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 1 %, kuid mitte üle 40 % massist molübdeenoksiidi,

| — | vähemalt 10 %, kuid mitte üle 50 % massist nikkeloksiidi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 10 %, kuid mitte üle 50 % massist nikkeloksiidi,

| — | vähemalt 30 %, kuid mitte üle 70 % massist volframoksiidi |
| --- | --- |

—

vähemalt 30 %, kuid mitte üle 70 % massist volframoksiidi

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

87

Pasta, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 75–85 massiprotsenti vaske ja |
| --- | --- |

—

75–85 massiprotsenti vaske ja

| — | anorgaanilisi oksiide, |
| --- | --- |

—

anorgaanilisi oksiide,

| — | etüültselluloosi ja |
| --- | --- |

—

etüültselluloosi ja

| — | lahustit |
| --- | --- |

—

lahustit

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

88

Oligomeerne reaktsioonitoode, mis moodustub bis(4-hüdroksüfenüül) sulfoonist ja 1,1′-oksübis(2-kloroetaanist)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

89

Tetrafluoroetüleeni oligomeer, milles on tetrafluorojodoetüüli lõpprühmi

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

90

Sulatatud alumosilikaadist õõnsad kuulikesed, mis sisaldavad 65-80 % amorfset alumosilikaati ja millel on järgmised omadused:

| — | sulamistäpp vahemikus 1 600 °C ja 1 800 °C, |
| --- | --- |

—

sulamistäpp vahemikus 1 600 °C ja 1 800 °C,

| — | tihedus 0,6–0,8 g/cm3, |
| --- | --- |

—

tihedus 0,6–0,8 g/cm3,

mootorsõidukites kasutatavate tahkete osakeste filtrite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

92

Valmistis, mis koosneb 2,4,7,9-tetrametüüldets-5-üün-4,7-dioolist ja ränidioksiidist

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

94

Ränidioksiidi osakesed, mille pinnale on kovalentselt seotud orgaanilised ühendid, kõrgvedelikkromatograafia kolonnide (HPLC) ja proovide ettevalmistuspadrunite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

95

Fütosteroolide segu helveste ja kuulikestena, sisaldab vähemalt 80 massiprotsenti steroole ja kuni 4 massiprotsenti stanoole

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

97

Valmistis, mis sisaldab vähemalt 10 %, kuid mitte üle 20 % massist liitiumfluorofosfaati või vähemalt 5 %, kuid mitte üle 10 % liitiumperkloraati orgaaniliste ühendite segudes

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

20

29

Segu, mis sisaldab järgmise süsinikuaatomite arvuga rasvhapete metüülestreid (massiprotsent):

| — | C12 – 65–75 %, |
| --- | --- |

—

C12 – 65–75 %,

| — | C14 – 21–28 %, |
| --- | --- |

—

C14 – 21–28 %,

| — | C16 – 4–8 % |
| --- | --- |

—

C16 – 4–8 %

Kasutatakse detergentide, puhastusvahendite ja isikliku hügieeni toodetevalmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

30

39

Segu, mis sisaldab järgmise süsinikuaatomite arvuga rasvhapete metüülestreid (massiprotsent):

| — | C8 – 50–58 % |
| --- | --- |

—

C8 – 50–58 %

| — | C10 – 35–50 % |
| --- | --- |

—

C10 – 35–50 %

Kasutatakse agrokeemiatööstuses, sööda ja toidu koostisosana ning lisandina määrdeainetes, lahustites, lambiõlis ja tuleläitmismaterjalis (1)

0 %

31.12.2018

ex 3826 00 10

ex 3826 00 10

40

49

Segu, mis sisaldab järgmise süsinikuaatomite arvuga rasvhapete metüülestreid (massiprotsent):

| — | C16 – 15–32 % |
| --- | --- |

—

C16 – 15–32 %

| — | C18 – 65–85 % |
| --- | --- |

—

C18 – 65–85 %

Kasutatakse detergentide, puhastusvahendite ja isikliku hügieeni toodetevalmistamiseks, agrokeemiatööstuses, sööda ja toidu koostisosana ning lisandina määrdeainetes, lahustites, lambiõlis ja tuleläitmismaterjalis (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

20

Polüetüleen graanulitena, suhtelise tihedusega 0,925 (± 0,0015), sulavoolavusindeksiga 0,3 g/10 min (± 0,05 g/10 min), puhutud kilede valmistamiseks, hägususväärtusega kuni 6 % ja murdevenivusega (MD/TD) 210/340 (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 90

30

Polüetüleeni graanulid, sisaldavad 10–25 massiprotsenti vaske

0 %

31.12.2016

ex 3901 20 90

10

Polüetüleen grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul suhtelise tihedusega vähemalt 0,945, kuid mitte üle 0,985, kirjutusmasinalindi või samalaadse lindi valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 20 90

20

Polüetüleen, vilgusisaldusega vähemalt 35 %, kuid mitte üle 45 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3901 30 00

80

Etüleen-vinüülatsetaatkopolümeer,

| — | mis sisaldab 27,8–29,3 % massist vinüülatsetaati; |
| --- | --- |

—

mis sisaldab 27,8–29,3 % massist vinüülatsetaati;

| — | mille sulavoolavusindeks on 22–28 g/10 min; |
| --- | --- |

—

mille sulavoolavusindeks on 22–28 g/10 min;

| — | mis sisaldab kuni 15 mg/kg vinüülatsetaatmonomeeri |
| --- | --- |

—

mis sisaldab kuni 15 mg/kg vinüülatsetaatmonomeeri

0 %

31.12.2015

ex 3901 30 00

82

Etüleen-vinüülatsetaatkopolümeer,

| — | mis sisaldab 9,8–10,8 % massist vinüülatsetaati; |
| --- | --- |

—

mis sisaldab 9,8–10,8 % massist vinüülatsetaati;

| — | mille sulavoolavusindeks on 2,5–3,5 g /10 min; |
| --- | --- |

—

mille sulavoolavusindeks on 2,5–3,5 g /10 min;

| — | mis sisaldab kuni 15 mg/kg vinüülatsetaatmonomeeri |
| --- | --- |

—

mis sisaldab kuni 15 mg/kg vinüülatsetaatmonomeeri

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

80

Etüleeni ja okteeni plokk-kopolümeer terade kujul,

| — | mille tihedus on 0,862–0,865; |
| --- | --- |

—

mille tihedus on 0,862–0,865;

| — | mida on võimalik venitada vähemalt 200 % võrreldes esialgse pikkusega; |
| --- | --- |

—

mida on võimalik venitada vähemalt 200 % võrreldes esialgse pikkusega;

| — | mille hüsterees on 50 ± 10 %; |
| --- | --- |

—

mille hüsterees on 50 ± 10 %;

| — | mille jääkdeformatsioon ei ole rohkem kui 20 %, |
| --- | --- |

—

mille jääkdeformatsioon ei ole rohkem kui 20 %,

imikumähkmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

82

Etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeer

0 %

31.12.2015

ex 3901 90 90

91

Ioonvahetusvaik, mis koosneb etüleeni ja metakrüülhappe kopolümeeri soolast

4 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

92

Kloroväävelhappega töödeldud polüetüleen

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

93

Etüleeni, vinüülatsetaadi ja süsinikmonooksiidi kopolümeer, kasutamiseks plastifikaatorina katusepleki valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

94

Polüstüreeni ja etüleen-butüleeni kopolümeeri A-B plokk-kopolümeeri ning polüstüreeni, etüleen-butüleeni kopolümeeri ja polüstüreeni A-B-A plokk-kopolümeeri segud, mis sisaldavad stüreeni kuni 35 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

97

Klooritud polüetüleen, pulbrina

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

10

Polüpropüleen, mis ei sisalda plastifikaatorit ja sisaldab:

| — | alumiiniumi kuni 7 mg/kg, |
| --- | --- |

—

alumiiniumi kuni 7 mg/kg,

| — | rauda kuni 2 mg/kg, |
| --- | --- |

—

rauda kuni 2 mg/kg,

| — | magneesiumi kuni 1 mg/kg, |
| --- | --- |

—

magneesiumi kuni 1 mg/kg,

| — | kloriidi kuni 8 mg/kg |
| --- | --- |

—

kloriidi kuni 8 mg/kg

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

20

Polüpropüleen, mis ei sisalda plastifikaatorit,

| — | sulamistemperatuuriga üle 150 °C (ASTM D 3 417 meetodil määratud), |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuuriga üle 150 °C (ASTM D 3 417 meetodil määratud),

| — | sulamissoojusega vähemalt 15 J/g, kuid mitte üle 70 J/g, |
| --- | --- |

—

sulamissoojusega vähemalt 15 J/g, kuid mitte üle 70 J/g,

| — | murdevenivusega vähemalt 1 000 % (ASTM D 638 meetodil määratud), |
| --- | --- |

—

murdevenivusega vähemalt 1 000 % (ASTM D 638 meetodil määratud),

| — | tõmbemooduliga vähemalt 69 MPa, kuid mitte üle 379 MPa (ASTM D 638 meetodil määratud) |
| --- | --- |

—

tõmbemooduliga vähemalt 69 MPa, kuid mitte üle 379 MPa (ASTM D 638 meetodil määratud)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

30

Polüpropüleen, mis sisaldab alumiiniumi kuni 1 mg/kg, rauda kuni 0,05 mg/kg, magneesiumi kuni 1 mg/kg ja kloriidi kuni 1 mg/kg, ühekordse kasutusega kontaktläätsete pakendi valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3902 10 00

40

Polüpropüleen, mis ei sisalda plastifikaatorit,

| — | tõmbetugevusega 32-60 MPa (määratud ASTM D638 meetodiga); |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega 32-60 MPa (määratud ASTM D638 meetodiga);

| — | paindetugevusega 50-90 MPa (määratud ASTM D790 meetodiga); |
| --- | --- |

—

paindetugevusega 50-90 MPa (määratud ASTM D790 meetodiga);

| — | sulavoolavusindeksiga 5-15 g 10min jooksul 230 °C ja 2,16 kg juures (määratud ASTM D1238 meetodiga) |
| --- | --- |

—

sulavoolavusindeksiga 5-15 g 10min jooksul 230 °C ja 2,16 kg juures (määratud ASTM D1238 meetodiga)

| — | sisaldab 40–80 % massist polüpropüleeni, |
| --- | --- |

—

sisaldab 40–80 % massist polüpropüleeni,

| — | sisaldab 10–30 % massist klaaskiudu, |
| --- | --- |

—

sisaldab 10–30 % massist klaaskiudu,

| — | sisaldab 10–30 % massist vilgukivi |
| --- | --- |

—

sisaldab 10–30 % massist vilgukivi

0 %

31.12.2014

ex 3902 10 00

50

Kõrge isotaktilisusastmega polüpropüleen (HIPP), võib olla värvitud, on ette nähtud õhuvärskendaja plastikosade valmistamiseks ning on järgmiste omadustega:

| — | tihedus 0,880–0,913 g/cm3 (määratud katsemeetodiga ASTM D1505); |
| --- | --- |

—

tihedus 0,880–0,913 g/cm3 (määratud katsemeetodiga ASTM D1505);

| — | tõmbetugevus voolavuspiiril 350–390 kg/cm2 (määratud katsemeetodiga ASTM D638); |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus voolavuspiiril 350–390 kg/cm2 (määratud katsemeetodiga ASTM D638);

| — | koormuse 0,45 MPa juures läbipaindetemperatuur 135 °C või enam (määratud katsemeetodiga ASTM 648) (1) |
| --- | --- |

—

koormuse 0,45 MPa juures läbipaindetemperatuur 135 °C või enam (määratud katsemeetodiga ASTM 648) (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 20 00

10

Polüisobutüleen, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 700 kuni 800

0 %

31.12.2018

ex 3902 20 00

20

Vedel hüdrogeenitud polüisobuteen

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

91

Polüstüreeni ja etüleen-propüleeni kopolümeeri A-B plokk-kopolümeer, mis sisaldab stüreeni kuni 40 % massist, grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul

0 %

31.12.2018

ex 3902 30 00

95

A-B-A-plokk-kopolümeer, mille koostis on järgmine:

| — | propüleeni ja etüleeni kopolümeer ning |
| --- | --- |

—

propüleeni ja etüleeni kopolümeer ning

| — | 21 ± 3 massiprotsenti polüstüreeni |
| --- | --- |

—

21 ± 3 massiprotsenti polüstüreeni

0 %

31.12.2016

ex 3902 30 00

97

Vedel etüleeni-propüleeni kopolümeer järgmiste omadustega:

| — | leektäpp 250 °C või rohkem, |
| --- | --- |

—

leektäpp 250 °C või rohkem,

| — | viskoossusindeks 150 või suurem, |
| --- | --- |

—

viskoossusindeks 150 või suurem,

| — | arvkeskmine molekulmass (Mn) on vähemalt 650 |
| --- | --- |

—

arvkeskmine molekulmass (Mn) on vähemalt 650

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

52

Amorfne polü-α-olefiini kopolümeeri segu, mis koosneb polü(propüleen-ko-1-buteenist) ja nafta süsivesinikpolümeerist

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

55

Termoplastiline elastomeer, mis on polüstüreeni, polüisobutüleeni ja polüstüreeni plokk-kopolümeer struktuuriga A-B-A, sisaldab 10–35 massiprotsenti polüstüreeni

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

60

100-protsendiliselt alifaatne hüdrogeenimata vaik (polümeer) järgmiste omadustega:

| — | on toatemperatuuril vedel |
| --- | --- |

—

on toatemperatuuril vedel

| — | on saadud C-5-alkeenmonomeeride katioonsel polümerisatsioonil; |
| --- | --- |

—

on saadud C-5-alkeenmonomeeride katioonsel polümerisatsioonil;

| — | arvkeskmine suhteline molekulmass (Mn) on 370 (± 50); |
| --- | --- |

—

arvkeskmine suhteline molekulmass (Mn) on 370 (± 50);

| — | massikeskmine suhteline molekulmass (Mw) on 500 (± 100) |
| --- | --- |

—

massikeskmine suhteline molekulmass (Mw) on 500 (± 100)

0 %

31.12.2014

ex 3902 90 90

84

Hüdrogeenitud stüreen-plokk-kopolümeeri, polüetüleenvaha ja nakkepolümeeri segu teradena, mille koostis on järgmine:

| — | 70± 5 % massist stüreen-plokk-kopolümeeri, |
| --- | --- |

—

70± 5 % massist stüreen-plokk-kopolümeeri,

| — | 15± 5 % massist polüetüleenvaha ning |
| --- | --- |

—

15± 5 % massist polüetüleenvaha ning

| — | 15± 5 % massist nakkepolümeeri |
| --- | --- |

—

15± 5 % massist nakkepolümeeri

ning mille füüsikalised omadused on järgmised:

| — | võimaldab vähemalt 200 % venitamist, võrreldes esialgse pikkusega, |
| --- | --- |

—

võimaldab vähemalt 200 % venitamist, võrreldes esialgse pikkusega,

| — | hüsterees on 50± 10 %; |
| --- | --- |

—

hüsterees on 50± 10 %;

| — | jääkdeformatsioon ei ole rohkem kui 20 %, |
| --- | --- |

—

jääkdeformatsioon ei ole rohkem kui 20 %,

kasutatakse imikumähkmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 3902 90 90

92

4-Metüülpent-1-eeni polümeerid

0 %

31.12.2018

ex 3902 90 90

93

Sünteetiline polü-alfa-olefiin viskoossusega vahemalt 38 x 10-6m2s-1 (38 sentistoksi) temperatuuril 100 °C mõõdetuna ASTM D 445 meetodit kasutades

0 %

31.12.2016

ex 3902 90 90

98

Sünteetiline polü-α-olefiin viskoossusega 3–9 sentistoksi temperatuuril 100 °C (mõõdetud ASTM D 445-meetodil), mis on saadud dodetseeni ja kuni 40 % tetradetseeni sisaldava segu polümerisatsioonil

0 %

31.12.2016

ex 3903 11 00

10

Valged vahtpolüstüreenhelmed soojusjuhtivusega kuni 0,034 W/mK tiheduse 14,0 kg/m3 (± 1,5 kg/m3) juures, sisaldavad 50 % ulatuses ringlussevõetud materjali

0 %

31.12.2018

ex 3903 19 00

30

Kristalliline polüstüreen, mille sulamispunkt on vähemalt 268 °C, kuid mitte üle 272 °C ja hangumispunkt vähemalt 232 °C, kuid mitte üle 242 °C, lisaainete ja täitematerjali sisaldusega või ilma

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

10

Butadieeni ja stüreeni kopolümeeri graanulid järgmiste omadustega:

| — | erikaal 1,05 ± 0,02, |
| --- | --- |

—

erikaal 1,05 ± 0,02,

| — | sulavoolavusindeks 200 °C/5 kg juures 13± 1 g/10 min |
| --- | --- |

—

sulavoolavusindeks 200 °C/5 kg juures 13± 1 g/10 min

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

15

Kuivtindipulber või toonerisegu, mis koosneb stüreeni, n-butüülakrülaadi, n-butüülmetakrülaadi, metakrüülhappe ja polüolefiinvaha kopolümeerist, kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite või koopiamasinate toonerikassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

20

Kuivtindipulber või toonerisegu, mis koosneb stüreeni, n-butüülakrülaadi, n-butüülmetakrülaadi ja polüolefiinvaha kopolümeerist, kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite või koopiamasinate toonerikassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

25

Kuivtindipulber või toonerisegu, mis koosneb stüreeni, n-butüülakrülaadi, metakrüülhappe ja polüolefiinvaha kopolümeerist, kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite või koopiamasinate toonerikassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

30

Butadieeni ja stüreeni kopolümeetri terad või graanulid sulamistemperatuuriga 85 °C (± 5 °C), mis sisaldavad (massiprotsentides):

| — | 2–4 % tris(tribromofenüül)triasiini, |
| --- | --- |

—

2–4 % tris(tribromofenüül)triasiini,

| — | 5–10 % etaan-1,2-bis(pentabromofenüüli), |
| --- | --- |

—

5–10 % etaan-1,2-bis(pentabromofenüüli),

| — | 3–5 % antimontrioksiidi |
| --- | --- |

—

3–5 % antimontrioksiidi

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

35

43

α-Metüülstüreeni ja stüreeni kopolümeer, pehmenemistemperatuuriga üle 113 oC

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

40

50

Stüreeni ning α-metüülstüreeni ja akrüülhappe kopolümeer arvkeskmise molekulmassiga (Mn) 500 kuni 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

50

Stüreeni ja p-metüülstüreeni kristalne kopolümeer:

| — | sulamistemperatuur 240–260 °C, |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur 240–260 °C,

| — | sisaldab 5–15 massiprotsenti p-metüülstüreeni |
| --- | --- |

—

sisaldab 5–15 massiprotsenti p-metüülstüreeni

0 %

31.12.2015

ex 3903 90 90

ex 3911 90 99

60

60

Stüreeni ja maleiinanhüdriidi kopolümeer, osaliselt esterdatud või täielikult keemiliselt modifitseeritud, keskmise molekulmassiga (Mn) kuni 4 500, helvestena või pulbrina

0 %

31.12.2016

ex 3903 90 90

75

Stüreeni ja vinüülpürrolidooni kopolümeer, mis sisaldab naatriumdodetsüülsulfaati kuni 1 % massist, vesiemulsioonina, alamrubriigi 3305 20 00 kaupade või alamrubriigi 3305 90 juuksevärvide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 3903 90 90

80

Stüreeni ja divinüülbenseeni kopolümeeri graanulid läbimõõduga vähemalt 150 μm ja kõige rohkem 800 μm, mis sisaldavad:

| — | vähemalt 65 % massist stüreeni, |
| --- | --- |

—

vähemalt 65 % massist stüreeni,

| — | kuni 25 % massist divinüülbenseeni |
| --- | --- |

—

kuni 25 % massist divinüülbenseeni

kasutamiseks ioonvahetusvaikude valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3903 90 90

86

Segu, mis sisaldab massist:

| — | 45–65 % stüreeni polümeere, |
| --- | --- |

—

45–65 % stüreeni polümeere,

| — | 35–45 % polü(fenüleeneetrit), |
| --- | --- |

—

35–45 % polü(fenüleeneetrit),

| — | kuni 10 % muid lisaaineid |
| --- | --- |

—

kuni 10 % muid lisaaineid

ja mida iseloomustab üks või mitu järgmist spetsiaalset värvusefekti:

| — | metalne või pärlmutriline vaatenurgametamerism, mida põhjustab vähemalt 0,3 % helvespigmenti, |
| --- | --- |

—

metalne või pärlmutriline vaatenurgametamerism, mida põhjustab vähemalt 0,3 % helvespigmenti,

| — | fluorestsents, mis väljendub selles, et aine neelab ultravioletset kiirgust ja kiirgab samal ajal valgust, |
| --- | --- |

—

fluorestsents, mis väljendub selles, et aine neelab ultravioletset kiirgust ja kiirgab samal ajal valgust,

| — | erevalge värvus, mida iseloomustab CIELab′i värvusskaala: L* on vähemalt 92, b* on kuni 2 ja a* on vahemikus –5 kuni 7 |
| --- | --- |

—

erevalge värvus, mida iseloomustab CIELab′i värvusskaala: L* on vähemalt 92, b* on kuni 2 ja a* on vahemikus –5 kuni 7

0 %

31.12.2018

ex 3904 10 00

20

Polüvinüülkloriidpulber, mis ei sisalda muid aineid ega vinüülatsetaadi monomeere ja mille omadused on järgmised:

| — | polümerisatsiooniaste 1 000 (± 300) monomeerühikut, |
| --- | --- |

—

polümerisatsiooniaste 1 000 (± 300) monomeerühikut,

| — | soojusjuhtivuskoefitsient (K-väärtus) on 60–70, |
| --- | --- |

—

soojusjuhtivuskoefitsient (K-väärtus) on 60–70,

| — | lenduva materjali sisaldus on alla 2,00 massiprotsendi, |
| --- | --- |

—

lenduva materjali sisaldus on alla 2,00 massiprotsendi,

| — | avasuurusega 120 μm sõela mitteläbiva fraktsiooni sisaldus kuni 1 massiprotsent, |
| --- | --- |

—

avasuurusega 120 μm sõela mitteläbiva fraktsiooni sisaldus kuni 1 massiprotsent,

patareide vaheseinte valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

20

Vinüülkloriidi vinüülatsetaadi ja malehappe kopolümeer, mis sisaldab:

| — | vinüülkloriidi vähemalt 80,5 %, kuid mitte üle 81,5 % massist, |
| --- | --- |

—

vinüülkloriidi vähemalt 80,5 %, kuid mitte üle 81,5 % massist,

| — | vinüülatsetaati vähemalt 16,5 %, kuid mitte üle 17,5 % massist ning malehapet vähemalt |
| --- | --- |

—

vinüülatsetaati vähemalt 16,5 %, kuid mitte üle 17,5 % massist ning malehapet vähemalt

| — | 1,5 %, kuid mitte üle 2,5 % massist, |
| --- | --- |

—

1,5 %, kuid mitte üle 2,5 % massist,

kasutamiseks plasti kinnisulatamisel terasest aluskihile tööstuslikul otstarbel (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 30 00

ex 3904 40 00

30

91

Vinüülkloriidi ja vinüülatsetaadi ning vinüülalkoholi kopolümeer, mis sisaldab:

| — | vinüülkloriidi vähemalt 87 %, kuid mitte üle 92 % massist, |
| --- | --- |

—

vinüülkloriidi vähemalt 87 %, kuid mitte üle 92 % massist,

| — | vinüülatsetaati vähemalt 2 %, kuid mitte üle 9 % massist ja |
| --- | --- |

—

vinüülatsetaati vähemalt 2 %, kuid mitte üle 9 % massist ja

| — | vinüülalkoholi vähemalt 1 %, kuid mitte üle 8 % massist, |
| --- | --- |

—

vinüülalkoholi vähemalt 1 %, kuid mitte üle 8 % massist,

grupi 39 märkuse 6 punktides a või b nimetatud kujul, rubriikide 3215 või 8523 kaupade valmistamiseks või toidu ja joogi säilitamiseks kasutatavate mahutite ja sulgurite pinnete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3904 40 00

93

Vinüülkloriidi ja metüülakrülaadi kopolümeer, mis sisaldab vinüülkloriidi 80 % (± 1 %) massist ja metüülakrülaati 20 % (± 1 %), vesiemulsioonina

0 %

31.12.2018

ex 3904 50 90

92

Vinülideenkloriidi-metakrülaadi kopolümeer monofilamentide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 3904 61 00

20

Tetrafluoroetüleeni ja trifluoro(heptafluoropropoksü)etüleeni kopolümeer, mis sisaldab trifluoro(heptafluoropropoksü)etüleeni vähemalt 3,2 %, kuid mitte üle 4,6 % massist ja alla 1 mg/kg ekstraheeritavaid fluoriidioone

0 %

31.12.2018

ex 3904 61 00

30

Polütetrafluoroetüleen pulbrina, eripinnaga vähemalt 8 m2/g kuid mitte üle 12 m2/g, osakeste suuruse järgi jaotumisega 10 % vähem kui 10 μm ja 90 % vähem kui 35 μm ja osakeste keskmise suurusega 20 μm

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

81

Polüvinülideenfluoriid (CAS RN 24937-79-9)

0 %

31.12.2015

ex 3904 69 80

85

Etüleeni ja klorotrifluoroetüleeni kopolümeer, võib olla modifitseeritud heksafluoroisobutüleeniga, pulbrina, võib sisaldada täiteaineid

0 %

31.12.2017

ex 3904 69 80

93

Etüleeni ja klorotrifluoroetüleeni kopolümeer, grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

94

Etüleeni ja tetrafluoroetüleeni kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

96

Polüklorotrifluoroetüleen, grupi 39 märkuse 6 punktides a ja b nimetatud kujul

0 %

31.12.2018

ex 3904 69 80

97

Klorotrifluoroetüleeni ja vinülideendifluoriidi kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3905 30 00

10

Viskoosne valmistis, mis koosneb põhiliselt polü(vinüülalkoholist) (CAS RN 9002-89-5), orgaanilisest lahustist ja veest ning mida kasutatakse pooljuhtide tootmisel vahvlite kaitsekihina (1)

0 %

31.12.2017

ex 3905 91 00

20

Etüleeni ja vinüülalkoholi vesilahustuv kopolümeer (CAS RN 026221-27-2), mis sisaldab kuni 13 massiprotsenti etüleeni monomeerühikuid

0 %

31.12.2017

ex 3905 99 90

92

Vinüülpürrolidooni ja dimetüülaminoetüülmetakrülaadi polümeer, mis sisaldab vinüülpürrolidooni vähemalt 97 %, kuid mitte üle 99 % massist, vesilahusena

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

95

Heksadetsüülitud või eikosüülitud polüvinüülpürrolidoon

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

96

Vinüülformaali polümeer grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul, massikeskmise molekulmassiga (Mw) 25 000 kuni 150 000, mis sisaldab:

| — | atsetüülrühmi vähemalt 9,5 %, kuid mitte üle 13 % massist vinüülatsetaadi arvestuses ja |
| --- | --- |

—

atsetüülrühmi vähemalt 9,5 %, kuid mitte üle 13 % massist vinüülatsetaadi arvestuses ja

| — | hüdroksürühmi vähemalt 5 %, kuid mitte üle 6,5 % massist vinüülalkoholi arvestuses |
| --- | --- |

—

hüdroksürühmi vähemalt 5 %, kuid mitte üle 6,5 % massist vinüülalkoholi arvestuses

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

97

Povidoon (INN)-jood (CAS RN 25655-41-8)

0 %

31.12.2018

ex 3905 99 90

98

Polü(vinüülpürrolidoon), mis on osaliselt asendatud triakontüülrühmadega, sisaldades vähemalt 78 % massist kuid alla 82 % massist triakontüülrühmi

0 %

31.12.2018

3906 90 60

Kopolümeer, mis koosneb metüülakrülaadist, etüleenist ja asendajana külgahelas karboksürühma sisaldavast monomeerist, mis sisaldab metüülakrülaati vähemalt 50 % massist, ränidioksiidiga segatud või segamata

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

10

Akrüülhappe ja vähese koguse polüküllastumata monomeeri polümerisatsioonisaadus, rubriikide 3003 või 3004 ravimite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

15

Valgustundlik vaik, mis koosneb modifitseeritud akrülaadist, akrüülmonomeerist, katalüsaatorist (fotoinitsiaator) ja stabilisaatorist

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

27

Stearüülmetakrülaadi, isooktüülakrülaadi ja akrüülhappe kopolümeer, mis on lahustatud isopropüülpalmitaadis

0 %

31.12.2017

ex 3906 90 90

30

Stüreeni, hüdroksüetüülmetakrülaadi ja 2-etüülheksüülakrülaadi kopolümeer arvkeskmise molekulmassiga (Mn) 500 kuni 6 000

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

35

1,2-etaandiooldimetakrülaadi-metüülmetakrülaadi kopolümeer, vees lahustumatu valge pulber terasuurusega kuni 18 μm

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

40

Läbipaistev akrüülpolümeer kuni 1-kilogrammises mitte jaemüügiks ettenähtud pakendis; polümeeri omadused on järgmised:

| — | viskoossus kuni 50 000 Pa·s 120 °C juures (määratud ASTM D 3835 meetodil), |
| --- | --- |

—

viskoossus kuni 50 000 Pa·s 120 °C juures (määratud ASTM D 3835 meetodil),

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) 500 000–1 200 000 vastavalt geelkromatograafia andmetele, |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) 500 000–1 200 000 vastavalt geelkromatograafia andmetele,

| — | monomeeri jääksisaldus alla 1 % |
| --- | --- |

—

monomeeri jääksisaldus alla 1 %

0 %

31.12.2015

ex 3906 90 90

41

Polüalküülakrülaat, mille estrirühmas on C10–30-alküülahel

0 %

31.12.2014

ex 3906 90 90

45

Akrüülnitriili, butadieeni, stüreeni ja metüülmetakrülaadi kopolümeeri graanulid järgmiste omadustega:

| — | sulamistemperatuur 96 °C (± 3 °C), |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur 96 °C (± 3 °C),

| — | erikaal 1,03–1,07 ja |
| --- | --- |

—

erikaal 1,03–1,07 ja

mis sisaldavad massiprotsentides:

| — | 25–50 % akrüülnitriil-butadieen-stüreeni ja |
| --- | --- |

—

25–50 % akrüülnitriil-butadieen-stüreeni ja

| — | 50–75 % metüülmetakrülaati |
| --- | --- |

—

50–75 % metüülmetakrülaati

0 %

31.12.2016

ex 3906 90 90

50

Akrüülhappeestrite polümeerid, mille ahelas on üks või mitu järgmist monomeeri:

| — | klorometüülvinüüleeter, |
| --- | --- |

—

klorometüülvinüüleeter,

| — | kloroetüülvinüüleeter, |
| --- | --- |

—

kloroetüülvinüüleeter,

| — | klorometüülstüreen, |
| --- | --- |

—

klorometüülstüreen,

| — | vinüülkloroatsetaat, |
| --- | --- |

—

vinüülkloroatsetaat,

| — | metakrüülhape, |
| --- | --- |

—

metakrüülhape,

| — | butaandihappe monobutüülester, |
| --- | --- |

—

butaandihappe monobutüülester,

mis sisaldab iga monomeerset lüli kuni 5 % massist, grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

65

Koobaltiga keemiliselt modifitseeritud polüalküülakrülaat sulamistemperatuuriga Tm = 65 °C (± 5 °C), mis on määratud dünaamilise diferentsiaalkalorimeetria (DSC) meetodil

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

80

Polüdimetüülsiloksaani-pook-(polüakrülaadid; polümetakrülaadid)

0 %

31.12.2018

ex 3906 90 90

85

Akrüülhappe estrite mitteveedispersiooni polümeerid, millel on hüdrolüüsitav silüülrühm polümeeri ühes või mõlemas otsas

0 %

31.12.2014

ex 3907 20 11

10

Polü(etüleenoksiid) arvkeskmise molekulmassiga (Mn) vähemalt 100 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

20

Bis[metoksüpolü[etüleenglükool)]-maleimidopropioonamiid, keemiliselt modifitseeritud lüsiiniga, arvkeskmine molekulmass (Mn) 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 11

40

Polüetüleenglükool, mille etüleenoksiidahela pikkus on kuni 30 ja millel on butüül-2-tsüano-3-(4-hüdroksüfenüül)akrülaat-lõpprühmad, kasutatakse UV-tõkkena vedelates alussegudes (1)

0 %

31.12.2015

ex 3907 20 11

50

[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-hüdroksüpolü(okso-1,2-etaandiüül) (CAS RN 104810-48-2)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 11

60

Valmistis, mis sisaldab:

| — | α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-hüdroksüpolü(oksü-1,2-etaandiüüli) (CAS RN 104810-48-2) ja |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-hüdroksüpolü(oksü-1,2-etaandiüüli) (CAS RN 104810-48-2) ja

| — | α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropoksü]polü(oksü-1,2-etaandiüüli) (CAS RN 104810-47-1) |
| --- | --- |

—

α-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropüül]-ω-[3-[3-(2H-bensotriasool-2-üül)-5-(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]-1-oksopropoksü]polü(oksü-1,2-etaandiüüli) (CAS RN 104810-47-1)

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 20

20

Polütetrametüleenglükooleeter massikeskmise molekulmassiga (Mw) 2 700 – 3 100 (CAS RN 25190-06-1)

0 %

31.12.2017

ex 3907 20 20

30

Segu, mis sisaldab vähemalt 70 %, kuid mitte üle 80 % massist glütserooli ja 1,2-epoksüpropaani polümeeri ning vähemalt 20 %, kuid mitte üle 30 % massist dibutüülmaleaadi ja N-vinüül-2-pürrolidooni kopolümeeri

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 20

40

Tetrahüdrofuraani ja tetrahüdro-3-metüülfuraani kopolümeer, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 3 500 (± 100)

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

15

Polü(oksüpropüleen), millel on alkoksüsilüüllõpprühmad

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

30

1-Kloro-2,3-epoksüpropaani (epiklorohüdriini) homopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

35

Polüetüleenglükool, mis on karbodiimiidrühma sisaldava isotsüanaatrühmaga keemiliselt modifitseeritud, lahusena 2-metoksü-1-metüületüülatsetaadis

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

45

Aminopropüül ja metoksülõpprühmadega etüleenoksiidi ja propüleenoksiidi kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

50

Vinüül-silüül-lõpprühmadega perfluoropolüeeterpolümeer või kahekomponendiline segu, mis sisaldab sama tüüpi vinüül-silüül-lõpulist perfluoropolüeeterpolümeeri kui põhikomponent

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

55

Metoksüpolü(etüleenglükool)propioonhappe suktsiinimidüülester arvkeskmise molekulmassiga (Mn) 5 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 20 99

60

Polütetrametüleenoksiid-di-p-aminobensoaat

0 %

31.12.2016

ex 3907 20 99

65

L-lüsiin-N-hüdroksüsuktsiinimmidüülestri-α,ε-bis(polüetüleenglükooli monometüüleetri karbamaat) (CAS RN 266318-38-1) arvkeskmise suhtelise molekulmassiga (Mn) 38 000 - 40 000

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

ex 3926 90 97

40

70

Epoksüvaik, mis sisaldab ränidioksiidi vähemalt 70 % massist, rubriikide 8533, 8535, 8536, 8541, 8542 või 8548 kaupade kapseldamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

50

2-propeennitriil/1,3-butadieen-epoksiidi kopolümeeri vedel epoksüvaik, mis ei sisalda ühtki lahustit ning mille

| — | tsinkboraathüdraadi sisaldus ei ületa 40 protsenti mahust, |
| --- | --- |

—

tsinkboraathüdraadi sisaldus ei ületa 40 protsenti mahust,

| — | ja diantimontrioksiidi sisaldus ei ületa 5 protsenti mahust |
| --- | --- |

—

ja diantimontrioksiidi sisaldus ei ületa 5 protsenti mahust

0 %

31.12.2018

ex 3907 30 00

60

Polüglütseroolpolüglütsidüüleetervaik (CAS RN 105521-63-9)

0 %

31.12.2017

ex 3907 40 00

10

Polükarbonaadi terad või graanulid:

| — | mis sisaldavad 7 %–15 % massist muud kui halogeenset leegiaeglustit ning |
| --- | --- |

—

mis sisaldavad 7 %–15 % massist muud kui halogeenset leegiaeglustit ning

| — | mille erikaal on 1,20 (± 0,01) |
| --- | --- |

—

mille erikaal on 1,20 (± 0,01)

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

20

Polükarbonaadi terad või graanulid, mille erikaal on 1,32 (± 0,03) ja mis sisaldavad 20 %(± 5 %) klaaskiudu

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

30

Polükarbonaadi terad või graanulid, mille erikaal on 1,18–1,25 ja mis sisaldavad massiprotsentides:

| — | 77–90 % polükarbonaati, |
| --- | --- |

—

77–90 % polükarbonaati,

| — | 8–20 % fosforhappeestrit, |
| --- | --- |

—

8–20 % fosforhappeestrit,

| — | 0,1–1 % antioksüdanti ning |
| --- | --- |

—

0,1–1 % antioksüdanti ning

võivad sisaldada 1–5 % leegiaeglustit

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

40

Polükarbonaatgraanulid järgmiste omadustega:

| — | sulavoolamiskiirus 18 g/10 min/300 °C/1,2 kg (vastavalt meetodile ASTM D 1238) |
| --- | --- |

—

sulavoolamiskiirus 18 g/10 min/300 °C/1,2 kg (vastavalt meetodile ASTM D 1238)

| — | tõmbetugevus 69 MPa vastavalt meetodile ASTM D 638 ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus 69 MPa vastavalt meetodile ASTM D 638 ning

| — | paindetugevus 112 MPa vastavalt meetodile ASTM D 790 |
| --- | --- |

—

paindetugevus 112 MPa vastavalt meetodile ASTM D 790

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

50

Polükarbonaatvaik, selle terad või graanulid järgmiste omadustega:

| — | erikaal 1,20 ± 0,05, |
| --- | --- |

—

erikaal 1,20 ± 0,05,

| — | läbipaindetemperatuur 146 °C (± 3 °C) 4,6 kgf/cm2 juures ja |
| --- | --- |

—

läbipaindetemperatuur 146 °C (± 3 °C) 4,6 kgf/cm2 juures ja

| — | sulavoolavusindeks 300 °C/1,2 kg juures 20± 10 g/10min |
| --- | --- |

—

sulavoolavusindeks 300 °C/1,2 kg juures 20± 10 g/10min

0 %

31.12.2016

ex 3907 40 00

60

Polükarbonaat-akrüülnitriil-butadieen-stüreeni terad või graanulid, mille erikaal on 1,20± 0,05ja mis sisaldavad massiprotsentides:

| — | 65–90 % polükarbonaati, |
| --- | --- |

—

65–90 % polükarbonaati,

| — | 5–15 % akrüülnitriil-butadieen-stüreeni, |
| --- | --- |

—

5–15 % akrüülnitriil-butadieen-stüreeni,

| — | 5–20 % fosforhappeestrit ning |
| --- | --- |

—

5–20 % fosforhappeestrit ning

| — | 0,1–5 % antioksüdanti |
| --- | --- |

—

0,1–5 % antioksüdanti

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

10

Tereftaalhappe ja isoftaalhappe ning etüleenglükooli kopolümeer, butaan-1,4-diooli ja heksaan-1,6-diooli kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3907 60 80

30

Hapnikku siduv kontsentraat, mis koosneb järgmistest koostisosadest:

| — | kopolümeer, mis on saadud polü(etüleentereftalaad)ist, püromelliitdianhüdriidist ja asendajana hüdroksüülrühma sisaldavast polübutadieenist, |
| --- | --- |

—

kopolümeer, mis on saadud polü(etüleentereftalaad)ist, püromelliitdianhüdriidist ja asendajana hüdroksüülrühma sisaldavast polübutadieenist,

| — | eraldav kopolümeer (määratud ASTMi meetodi F1115-95 (2001) järgi), mis on saadud ksülüleeni diamiinidest ja adipiinhappest, ning |
| --- | --- |

—

eraldav kopolümeer (määratud ASTMi meetodi F1115-95 (2001) järgi), mis on saadud ksülüleeni diamiinidest ja adipiinhappest, ning

| — | orgaanilised värvained ja/või orgaanilised ja anorgaanilised pigmendid |
| --- | --- |

—

orgaanilised värvained ja/või orgaanilised ja anorgaanilised pigmendid

ja milles on domineerivaks esimene kopolümeer

0 %

31.12.2014

ex 3907 60 80

40

Polüetüleentereftalaadi terad või graanulid:

| — | mille erikaal 23 °C juures on 1,23–1,27 ning |
| --- | --- |

—

mille erikaal 23 °C juures on 1,23–1,27 ning

| — | mis sisaldavad kuni 10 % massist muid modifitseerivaid või lisaaineid |
| --- | --- |

—

mis sisaldavad kuni 10 % massist muid modifitseerivaid või lisaaineid

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

50

Painduvad pakendid (hapniku suhtes tundlike polümeeride jaoks), valmistatud järgmisest laminaatmaterjalist:

| — | kuni 75 μm polüetüleeni, |
| --- | --- |

—

kuni 75 μm polüetüleeni,

| — | kuni 50 μm polüamiidi, |
| --- | --- |

—

kuni 50 μm polüamiidi,

| — | kuni 15 μm polüetüleentereftalaati ja |
| --- | --- |

—

kuni 15 μm polüetüleentereftalaati ja

| — | kuni 9 μm alumiiniumi, |
| --- | --- |

—

kuni 9 μm alumiiniumi,

tõmbetugevusega üle 70 N/15 mm ja hapniku läbilaskvuse määraga alla 0,1 cm3/m2/24h rõhu 0,1 MPa juures

0 %

31.12.2017

3907 70 00

Polü(piimhape)

0 %

31.12.2018

ex 3907 91 90

10

Diallüülftalaadi eelpolümeer, pulbrina

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

10

Polü(oksü-1,4-fenüleenkarbonüül) (CAS RN 26099-71-8), pulbrina

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

20

Vedelkristallkopolüester sulamistemperatuuriga vähemalt 270 oC, võib sisaldada täiteaineid

0 %

31.12.2018

ex 3907 99 90

25

Kopolümeer, mis sisaldab vähemalt 72 massiprotsenti tereftaalhapet ja/või selle isomeere ning tsükloheksaandimetanooli

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

ex 3913 90 00

30

20

Polü(hüdroksüalkanaat), koosneb peamiselt polü(3-hüdroksübutüraadist)

0 %

31.12.2015

ex 3907 99 90

60

Tereftaalhappe ja isoftaalhappe kopolümeer bisfenool A-ga

0 %

31.12.2017

ex 3907 99 90

70

Polü(etüleentereftalaadi) ja tsükloheksaandimetanooli kopolümeer, mis sisaldab üle 10 % massist tsükloheksaandimetanooli

0 %

31.12.2014

ex 3907 99 90

80

Kopolümeer, mille koostises on vähemalt 72 % massist tereftaalhapet ja/või selle derivaate ja tsükloheksaandimetanooli, mida on täiendatud lineaarsete ja/või tsükliliste dioolidega

0 %

31.12.2015

ex 3908 90 00

10

Polü(iminometüleen-1,3-fenüleenmetüleeniminoadipoüül), grupi 39 märkuse 6 punktis b nimetatud kujul

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

30

Alifaatse polüeeterdiamiiniga polümeriseeritud oktadekaankarboksüülhapete segude reaktsioonisaadused

0 %

31.12.2018

ex 3908 90 00

50

Hapnikku siduv kontsentraat, mis koosneb järgmistest koostisosadest:

| — | kopolümeer, mis on saadud polü(etüleentereftalaadist), püromelliitdianhüdriidist ja asendajana hüdroksüülrühma sisaldavast polübutadieenist, |
| --- | --- |

—

kopolümeer, mis on saadud polü(etüleentereftalaadist), püromelliitdianhüdriidist ja asendajana hüdroksüülrühma sisaldavast polübutadieenist,

| — | eraldav kopolümeer (määratud ASTMi meetodi F1115-95 (2001) järgi), mis on saadud ksülüleeni diamiinidest ja adipiinhappest, ning |
| --- | --- |

—

eraldav kopolümeer (määratud ASTMi meetodi F1115-95 (2001) järgi), mis on saadud ksülüleeni diamiinidest ja adipiinhappest, ning

| — | orgaanilised värvained ja/või orgaanilised ja anorgaanilised pigmendid |
| --- | --- |

—

orgaanilised värvained ja/või orgaanilised ja anorgaanilised pigmendid

ja milles on domineerivaks teine kopolümeer

0 %

31.12.2014

ex 3908 90 00

60

Kopolümeer, mis koosneb järgmisest:

| — | heksaandihape, |
| --- | --- |

—

heksaandihape,

| — | 12-aminododekaanhape, |
| --- | --- |

—

12-aminododekaanhape,

| — | heksahüdro-2H-asepiin-2-oon ning |
| --- | --- |

—

heksahüdro-2H-asepiin-2-oon ning

| — | 1,6-heksaandiamiin |
| --- | --- |

—

1,6-heksaandiamiin

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

10

Fenooli ja formaldehüüdi polükondensatsioonisaadus, õõnsate keradena, läbimõõduga alla 150 μm

0 %

31.12.2018

ex 3909 40 00

20

Termosettvaigu osakeste pulber, milles on ühtlaselt jaotunud magnetilised osakesed, kasutatakse koopiamasinate, faksiaparaatide, printerite ja mitmeotstarbeliste seadmete tooneri valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 3909 40 00

30

Järgmiste koostisainete segu:

| — | alküülfenool-formaldehüüdvaik, võib olla broomitud, ja |
| --- | --- |

—

alküülfenool-formaldehüüdvaik, võib olla broomitud, ja

| — | tsinkoksiid |
| --- | --- |

—

tsinkoksiid

0 %

31.12.2017

ex 3909 40 00

40

Pulbriline polümeer, mis sisaldab:

| — | fenoolvaigu polümeeri (CAS RN 9003-35-4), massist 80 % või rohkem, kuid mitte üle 90 % |
| --- | --- |

—

fenoolvaigu polümeeri (CAS RN 9003-35-4), massist 80 % või rohkem, kuid mitte üle 90 %

| — | fenooli (CAS RN 108-95-2) kuni 5 % massist ning |
| --- | --- |

—

fenooli (CAS RN 108-95-2) kuni 5 % massist ning

| — | heksametüleentetramiini (CAS RN 100-97-0), massist 5 % või rohkem, kuid mitte üle 15 % |
| --- | --- |

—

heksametüleentetramiini (CAS RN 100-97-0), massist 5 % või rohkem, kuid mitte üle 15 %

0 %

31.12.2018

ex 3909 50 90

10

UV-valguses kõvastuv vedel fotopolümeer, mis kujutab endast segu, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | vähemalt 60 % kahefunktsioonilisi akrüülitud polüuretaani oligomeere ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % kahefunktsioonilisi akrüülitud polüuretaani oligomeere ja

| — | 30 % (± 8 %) ühe- ja kolmefunktsioonilisi (meta)akrülaate ja |
| --- | --- |

—

30 % (± 8 %) ühe- ja kolmefunktsioonilisi (meta)akrülaate ja

| — | 10 % (± 3 %) hüdroksüüli funktsionaalrühma ühefunktsioonilisi (meta)akrülaate |
| --- | --- |

—

10 % (± 3 %) hüdroksüüli funktsionaalrühma ühefunktsioonilisi (meta)akrülaate

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

20

Polü(metüül-3,3,3-trifluoropropüülsiloksaani) ja polü[metüül(vinüül)siloksaani] plokk-kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3910 00 00

40

Bioühilduvad silikoonid pikaajaliste kirurgiliste implantaatide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 3910 00 00

50

Silikoonipõhine rõhutundlik liim, sisaldab kopolü(dimetüülsiloksaan/difenüülsiloksaan)kummi ja lahustit

0 %

31.12.2017

ex 3910 00 00

60

Polüdimetüülsiloksaan, võib olla polüetüleenglükool- ja trifluoropropüülasendustega, metakrülaatlõpprühmadega

0 %

31.12.2014

ex 3910 00 00

70

Passiveeriv silikoonpinnakate algkujul, nurkade kaitseks ja lühiste ärahoidmiseks pooljuhtseadistes

0 %

31.12.2018

ex 3911 10 00

81

Hüdrogeenimata süsivesinikvaik, mis on saadud järgmiste ainete polümeriseerimisel C5-C12 tsükloalifaatsed alkeenid, mille sisaldus on üle 75 % massist ning aromaatsed alkeenid, mille sisaldus jääb vahemikku 10-25 % massist ja mille saaduseks on süsivesinikvaik, mille puhul:

| — | joodiarv on suurem kui 120 ning |
| --- | --- |

—

joodiarv on suurem kui 120 ning

| — | puhta toote värvus on Gardneri skaalal > 10 või |
| --- | --- |

—

puhta toote värvus on Gardneri skaalal > 10 või

| — | 50 % tolueenilahuse (massi järgi) värvus on Gardneri skaalal > 8 (määratud ASTMi meetodi D6166 järgi) |
| --- | --- |

—

50 % tolueenilahuse (massi järgi) värvus on Gardneri skaalal > 8 (määratud ASTMi meetodi D6166 järgi)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

10

Polü(oksü-1,4-fenüleensulfonüül-1,4-fenüleenoksü-4,4′-bifenüleen)

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 19

30

Etüleenimiini ja etüleenimiinditiokarbamaadi kopolümeer naatriumhüdroksiidi vesilahuses

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 19

40

m-Ksüleenformaldehüüdvaik

0 %

31.12.2016

ex 3911 90 99

25

Vinüültolueeni ja a-metüülstüreeni kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

30

2-etülideen-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahüdro-1,4:5,8-dimetanonaftaleeni polümeer 3a,4,7,7a- tetrahüdro-4,7-metano-1H-indeeniga, hüdrogeenitud

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

31

Butadieeni ja maleiinhappe kopolümeerid, võivad sisaldada maleiinhappe ammooniumsooli

0 %

31.12.2014

ex 3911 90 99

35

Etüleeni ja maleiinanhüdriidi vahelduv kopolümeer (EMA)

0 %

31.12.2015

ex 3911 90 99

40

Malehappe ja metüülvinüüleetri kopolümeeri kaltsium- ja naatriumsoola segu, kaltsiumisisaldusega vähemalt 9 %, kuid mitte üle 16 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

45

Malehappe ja metüülvinüüleetri kopolümeer

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

53

1,2,3,4,4a,5,8,8a-Oktahüdro-1,4:5,8-dimetanonaftaleeni ja 3a,4,7,7a-tetrahüdro-4,7-metano-1H-indeeni ning 4,4a,9,9a-tetrahüdro-1,4-metano-1H-fluoreeni hüdrogeenitud polümeer (CAS RN 503442-46-4)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

57

1,2,3,4,4a,5,8,8a-Oktahüdro-1,4:5,8-dimetanonaftaleeni ja 4,4a,9,9a-tetrahüdro-1,4-metano-1H-fluoreeni hüdrogeenitud polümeer (CAS RN 503298-02-0)

0 %

31.12.2017

ex 3911 90 99

65

Malehappe ja metüülvinüüleetri kopolümeeri kaltsiumtsinksool

0 %

31.12.2018

ex 3911 90 99

86

Metüülvinüüleetri ja maleiinhappe anhüdriidi kopolümeer (CAS RN 9011-16-9)

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

30

Tselluloostriatsetaat (CAS RN 9012-09-3)

0 %

31.12.2016

ex 3912 11 00

40

Tselluloosdiatsetaatpulber

0 %

31.12.2015

ex 3912 20 11

10

Nitrotselluloos (CAS RN 9004-70-0)

0 %

31.12.2016

ex 3912 39 85

10

Plastifitseerimata etüültselluloos

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

20

Etüültselluloos, heksadekaan-1-ooli ja naatriumdodetsüülsulfaati sisaldava vesidispersioonina, etüültselluloosisisaldusega (27+/-3) % massist

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

30

Tselluloos, mis on hüdroksüetüülitud ja alküülitud, alküüliahela pikkusega vähemalt 3 süsinikuaatomit

0 %

31.12.2018

ex 3912 39 85

40

Hüpromelloos (INN) (CAS RN 9004-65-3)

0 %

31.12.2016

ex 3912 90 10

10

Plastifitseerimata tselluloosatsetaatpropionaat, pulbrina:

| — | propionüülisisaldusega vähemalt 25 % massist (ASTM D 817-72 meetodil määratud) ja |
| --- | --- |

—

propionüülisisaldusega vähemalt 25 % massist (ASTM D 817-72 meetodil määratud) ja

| — | viskoossusega kuni 120 puaasi (ASTM D 817-72 meetodil määratud), |
| --- | --- |

—

viskoossusega kuni 120 puaasi (ASTM D 817-72 meetodil määratud),

trükivärvide, värvisegude, lakkide ja muude pinnakattematerjalide ning reprograafiliste pinnakattematerjalide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3912 90 10

20

Hüdroksüpropüülmetüültselluloosftalaat

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

85

Steriilne naatriumhüaluronaat (CAS RN 9067-32-7)

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

92

Valk, mida on keemiliselt modifitseeritud karboksüülimise ja/või ftaalhappe lisamise teel ning mille massikeskmine molekulmass (Mw) on 100 000–300 000

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

94

Graanulid, mis sisaldavad:

| — | maisitärklisest valmistatud kõrge amüloosisisaldusega ekstrudeeritud biopolümeeri vähemalt 35 massi %, kuid vähem kui 75 massi %, |
| --- | --- |

—

maisitärklisest valmistatud kõrge amüloosisisaldusega ekstrudeeritud biopolümeeri vähemalt 35 massi %, kuid vähem kui 75 massi %,

| — | polüvinüülalkoholi vähemalt 5 massi %, kuid vähem kui 16 massi %, |
| --- | --- |

—

polüvinüülalkoholi vähemalt 5 massi %, kuid vähem kui 16 massi %,

| — | polüoolplastifikaatoreid vähemalt 10 massi %, kuid vähem kui 46 massi %, |
| --- | --- |

—

polüoolplastifikaatoreid vähemalt 10 massi %, kuid vähem kui 46 massi %,

| — | steariinhapet vähemalt 0,25 massi %, kuid vähem kui 3 massi %, |
| --- | --- |

—

steariinhapet vähemalt 0,25 massi %, kuid vähem kui 3 massi %,

| — | võivad sisaldada 30 % (± 10 %) biolagunevat polüestervaiku, kuid selle sisaldus ei tohi ületada kõrge amüloosisisaldusega biopolümeeri sisaldust |
| --- | --- |

—

võivad sisaldada 30 % (± 10 %) biolagunevat polüestervaiku, kuid selle sisaldus ei tohi ületada kõrge amüloosisisaldusega biopolümeeri sisaldust

0 %

31.12.2016

ex 3913 90 00

95

Kondroitiinväävelhape, naatriumsool (CAS RN 9082-07-9)

0 %

31.12.2018

ex 3913 90 00

96

Pulber koostisega 90 massi % (± 5 %) maisitärklisest valmistatud ja kõrge amüloosisisaldusega ekstrudeeritud biopolümeeri, 10 massi % (± 5 %) sünteetilist polümeeri ja 0,5 massi % (± 0,25 %) steariinhapet

0 %

31.12.2016

ex 3916 20 00

91

Sulundkonstruktsioonide ja vooderdiste valmistamiseks ettenähtud polü(vinüülkloriidist) profiilid, mis sisaldavad järgmisi lisaaineid:

| — | titaandioksiid |
| --- | --- |

—

titaandioksiid

| — | polü(metüülmetakrülaat) |
| --- | --- |

—

polü(metüülmetakrülaat)

| — | kaltsiumkarbonaat |
| --- | --- |

—

kaltsiumkarbonaat

| — | sideained |
| --- | --- |

—

sideained

0 %

31.12.2014

ex 3916 90 10

10

Kärgstruktuuriga vardad, mis sisaldavad (massiprotsentides):

| — | polüamiid-6 või polü(epoksüanhüdriidi) |
| --- | --- |

—

polüamiid-6 või polü(epoksüanhüdriidi)

| — | 7 - 9 % polütetrafluoretüleeni, kui seda esineb, |
| --- | --- |

—

7 - 9 % polütetrafluoretüleeni, kui seda esineb,

| — | 10 - 25 % anorgaanilisi täiteaineid |
| --- | --- |

—

10 - 25 % anorgaanilisi täiteaineid

0 %

31.12.2018

ex 3917 32 00

91

Polütetrafluoroetüleeni ja polüperfluoroalkoksütrifluoroetüleeni plokk-kopolümeerist koosnev toru, pikkusega kuni 600 mm, läbimõõduga kuni 85 mm ja seina paksusega vähemalt 30 mm, kuid mitte üle 110 mm

0 %

31.12.2018

ex 3917 40 00

91

Plastühendusdetailid, mis koosnevad O-rõngastest, lukustusklambrist ja vabastussüsteemist, auto kütusevoolikusse panemiseks

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 19

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

10

25

31

Peegeldav kile, mis koosneb ühelt poolt sissepressitud turvamärgistuse ja sissesurutud klaaskuulikestega ning teiselt poolt adhesiivkihiga kaetud polüuretaankihist, mis on ühelt või mõlemalt poolt eemaldatava kaitsekilega kaetud

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 19

20

Rullides kahepoolselt kleepuv lint, mis:

| — | on kaetud vulkaniseerimata loodusliku või sünteeskautšukiga |
| --- | --- |

—

on kaetud vulkaniseerimata loodusliku või sünteeskautšukiga

| — | on laiusega 20–40 mm |
| --- | --- |

—

on laiusega 20–40 mm

| — | sisaldab silikooni, alumiiniumhüdroksiidi, akrüüli ja uretaani |
| --- | --- |

—

sisaldab silikooni, alumiiniumhüdroksiidi, akrüüli ja uretaani

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 61 00

21

21

20

Peegeldav

| — | polükarbonaat- või akrüülpolümeerkile, mille üks pool on täielikult kaetud sissepressitud korrapärase mustriga, |
| --- | --- |

—

polükarbonaat- või akrüülpolümeerkile, mille üks pool on täielikult kaetud sissepressitud korrapärase mustriga,

| — | mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastikkihiga, |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastikkihiga,

| — | mis võib olla ühelt poolt kaetud isekleepuva kihiga ja eemaldatava kaitsekilega |
| --- | --- |

—

mis võib olla ühelt poolt kaetud isekleepuva kihiga ja eemaldatava kaitsekilega

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

23

Peegeldav kile, mis koosneb mitmest kihist, sh:

| — | polü(vinüülkloriid)kiht; |
| --- | --- |

—

polü(vinüülkloriid)kiht;

| — | polüuretaankiht, millel on ühel poolel andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane sissepressitud turvamärgistus ja teisel pool mikroklaaskuulide kiht; |
| --- | --- |

—

polüuretaankiht, millel on ühel poolel andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane sissepressitud turvamärgistus ja teisel pool mikroklaaskuulide kiht;

| — | kiht, millel on turva- ja/või ametlik märk, millel olev kujutis muutub sõltuvalt vaatenurgast; |
| --- | --- |

—

kiht, millel on turva- ja/või ametlik märk, millel olev kujutis muutub sõltuvalt vaatenurgast;

| — | alumiiniumiga metalliseeritud kiht |
| --- | --- |

—

alumiiniumiga metalliseeritud kiht

| — | ja liimikiht, mis on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

ja liimikiht, mis on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

27

20

Polüesterkile:

| — | mis on ühelt poolt kaetud akrüültermoplastliimiga, mis kaotab nakkevõime temperatuurivahemikus 90–200 °C, ja polüesterkaitsekihiga, ning |
| --- | --- |

—

mis on ühelt poolt kaetud akrüültermoplastliimiga, mis kaotab nakkevõime temperatuurivahemikus 90–200 °C, ja polüesterkaitsekihiga, ning

| — | on teiselt poolt katmata või kaetud rõhutundliku akrüülliimiga või akrüültermoplastliimiga, mis kaotab nakkevõime temperatuurivahemikus 90–200 °C, ja polüesterkaitsekihiga |
| --- | --- |

—

on teiselt poolt katmata või kaetud rõhutundliku akrüülliimiga või akrüültermoplastliimiga, mis kaotab nakkevõime temperatuurivahemikus 90–200 °C, ja polüesterkaitsekihiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

30

Kahepoolne isekleepuv modifitseeritud epoksüvaigust foolium rullides laiusega 10-20 cm, pikkusega 10–210 m ja kogupaksusega 10-50 μm, jaemüügiks pakendamata

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

32

Polütetrafluoroetüleenkile:

| — | mille paksus on vähemalt 110 μm, |
| --- | --- |

—

mille paksus on vähemalt 110 μm,

| — | mille ASTM D 257 meetodil määratud pindtakistus on 102–1014 oomi, |
| --- | --- |

—

mille ASTM D 257 meetodil määratud pindtakistus on 102–1014 oomi,

| — | mis on ühelt küljelt kaetud rõhutundliku akrüülliimiga |
| --- | --- |

—

mis on ühelt küljelt kaetud rõhutundliku akrüülliimiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

35

Peegeldav kile, mis koosneb polü(vinüülkloriid)kihist ja alküüdpolüesterkihist, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane sissepressitud turvamärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta, mis on nähtav üksnes retroreflektiivvalguses, ja sissepeidetud klaashelmed ning teisel pool adhesiivkiht, mis on ühelt või mõlemalt poolt kaetud adhesioonivaba kaitsekilega

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

37

Polütetrafluoroetüleenkile:

| — | mille paksus on vähemalt 100 μm, |
| --- | --- |

—

mille paksus on vähemalt 100 μm,

| — | mille pikenemine purunemisel on kuni 100 %, |
| --- | --- |

—

mille pikenemine purunemisel on kuni 100 %,

| — | mis on ühelt küljelt kaetud rõhutundliku silikoonliimi kihiga |
| --- | --- |

—

mis on ühelt küljelt kaetud rõhutundliku silikoonliimi kihiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

40

43

Must polü(vinüülkloriid)kile:

| — | mille läige on ASTM D2457-meetodil mõõdetuna üle 30 kraadi, |
| --- | --- |

—

mille läige on ASTM D2457-meetodil mõõdetuna üle 30 kraadi,

| — | mis võib olla ühelt poolt kaetud polü(etüleentereftalaadist) kaitsekilega ning teiselt poolt rõhutundliku liimiga, milles on kanalid, ja eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

mis võib olla ühelt poolt kaetud polü(etüleentereftalaadist) kaitsekilega ning teiselt poolt rõhutundliku liimiga, milles on kanalid, ja eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

43

26

Etüleen-vinüülatsetaatkile:

| — | mille paksus on vähemalt 100 μm, |
| --- | --- |

—

mille paksus on vähemalt 100 μm,

| — | mis on ühelt poolt kaetud akrüülse rõhutundliku või UV-tundliku liimiga ja polüesterkaitsekihiga |
| --- | --- |

—

mis on ühelt poolt kaetud akrüülse rõhutundliku või UV-tundliku liimiga ja polüesterkaitsekihiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

45

45

Tugevdatud polüetüleenvahtlint, mis on mõlemalt poolt kaetud rõhutundliku akrüülliimiga, milles on mikrokanalid, ja ühelt poolt kattekihiga ning mille kasutamispaksus on vähemalt 0,38 mm, kuid mitte üle 1,53 mm

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

47

32

Polüester-, polüuretaan- või polükarbonaatkile,

| — | mis on kaetud rõhutundliku nakkuva silikoonpolümeeriga, |
| --- | --- |

—

mis on kaetud rõhutundliku nakkuva silikoonpolümeeriga,

| — | mille üldpaksus on kuni 0,7 mm, |
| --- | --- |

—

mille üldpaksus on kuni 0,7 mm,

| — | mille kogulaius on 1 cm kuni 1 m, |
| --- | --- |

—

mille kogulaius on 1 cm kuni 1 m,

| — | mis võib olla rullides, |
| --- | --- |

—

mis võib olla rullides,

kasutatakse rubriikidesse 8521 või 8528 kuuluvate toodete pinna kaitsmiseks

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 89

50

41

25

Isekleepuv kile, mis koosneb etüleeni ja vinüülatsetaadi (EVA) kopolümeerist alusest paksusega vähemalt 70 μm ja millel on vähemalt 5 μm paksune akrüülne kleepuv kiht, kasutatakse räniketaste lihvimisel ja/või lõikamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

ex 3920 10 28

ex 3920 10 89

53

34

93

50

Polüetüleenkile,

| — | survetundliku mittekummist liimainega, mis kinnitub vaid puhastele ja siledatele pindadele, |
| --- | --- |

—

survetundliku mittekummist liimainega, mis kinnitub vaid puhastele ja siledatele pindadele,

| — | üldpaksusega 0,025 mm – 0,7 mm, ning |
| --- | --- |

—

üldpaksusega 0,025 mm – 0,7 mm, ning

| — | üldlaiusega 6 cm kuni 1 m, |
| --- | --- |

—

üldlaiusega 6 cm kuni 1 m,

| — | rullides või mitte, |
| --- | --- |

—

rullides või mitte,

kasutamiseks rubriikide 8521 ja 8528 toodete pindade kaitsmiseks

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

55

53

Akrüülvahtlint, kaetud ühelt poolt soojusele aktiviseeruva liimiga või rõhutundliku akrüülliimiga ja teiselt poolt rõhutundliku akrüülliimi ja eemaldatava kilega, mille kleepuvus 90 o nurga alt mõõdetuna on rohkem kui 25 N/cm (ASTMD 3330 meetodil määratuna)

0 %

31.12.2017

ex 3919 10 80

60

Korrapärase mustriga peegeldav laminaatkile, mis koosneb järjestikku polü(metüülmetakrülaat)kilest, mikroprismasid sisaldavast akrüülpolümeeri kihist, polü(metüülmetakrülaat)kilest, adhesiivkihist ja adhesioonivabast kihist

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

65

57

Isekleepuv peegeldav kile (võib olla segmenteeritud tükkidena):

| — | millel on korrapärane muster; |
| --- | --- |

—

millel on korrapärane muster;

| — | mis võib olla varustatud pealekandmislindi kihiga; |
| --- | --- |

—

mis võib olla varustatud pealekandmislindi kihiga;

| — | mis koosneb akrüülpolümeerkilest, millele järgneb polümetüülmetakrülaadikiht, mis sisaldab mikroprismasid; |
| --- | --- |

—

mis koosneb akrüülpolümeerkilest, millele järgneb polümetüülmetakrülaadikiht, mis sisaldab mikroprismasid;

| — | mis võib olla varustatud täiendava polüestrikihiga; ja |
| --- | --- |

—

mis võib olla varustatud täiendava polüestrikihiga; ja

| — | mis on varustatud eemaldatava kaitsekilega |
| --- | --- |

—

mis on varustatud eemaldatava kaitsekilega

0 %

31.12.2018

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

70

75

Polüetüleenkile (rullis) järgmiste omadustega:

| — | ühelt poolt isekleepuv, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt isekleepuv,

| — | kogupaksus 0,025–0,09 mm, |
| --- | --- |

—

kogupaksus 0,025–0,09 mm,

| — | kogulaius 60–1 110 mm, |
| --- | --- |

—

kogulaius 60–1 110 mm,

kasutatakse rubriikidesse 8521või 8528 kuuluvate toodete pinna kaitsmiseks

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

75

80

Isekleepuv peegeldav kile, mis koosneb mitmest kihist, sealhulgas järgmistest:

| — | akrüülvaigu kopolümeer, |
| --- | --- |

—

akrüülvaigu kopolümeer,

| — | polüuretaan, |
| --- | --- |

—

polüuretaan,

| — | metalliseeritud kiht, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane lasermärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

metalliseeritud kiht, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane lasermärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta,

| — | klaasmikrokuulikesed ning |
| --- | --- |

—

klaasmikrokuulikesed ning

| — | adhesiivkiht ning eemaldatav kaitsekile ühel või mõlemal pool |
| --- | --- |

—

adhesiivkiht ning eemaldatav kaitsekile ühel või mõlemal pool

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

80

83

Akrüülteip rullides:

| — | mõlemalt poolelt isekleepuv, |
| --- | --- |

—

mõlemalt poolelt isekleepuv,

| — | kogupaksusega 0,4–1,25 mm, |
| --- | --- |

—

kogupaksusega 0,4–1,25 mm,

| — | kogulaiusega 5–1 205 mm |
| --- | --- |

—

kogulaiusega 5–1 205 mm

kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 3919 10 80

ex 3919 90 00

85

28

Polü(vinüülkloriid)- või polüetüleen- vms polüolefiinkile:

| — | paksusega vähemalt 65 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 65 μm,

| — | ühelt poolt kaetud UV-tundliku akrüülliimiga ja polüesterkaitsekihiga |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud UV-tundliku akrüülliimiga ja polüesterkaitsekihiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

19

Läbipaistev isekleepuv polü(etüleentereftalaat)kile:

| — | lisandite ja vigadeta, |
| --- | --- |

—

lisandite ja vigadeta,

| — | kaetud ühelt poolt rõhutundliku akrüülliimi ja kaitsekilega ning teiselt poolt ioonipõhise orgaanilise koliiniühendi antistaatilise kihiga, |
| --- | --- |

—

kaetud ühelt poolt rõhutundliku akrüülliimi ja kaitsekilega ning teiselt poolt ioonipõhise orgaanilise koliiniühendi antistaatilise kihiga,

| — | modifitseeritud pikaahelalise orgaanilise alküüliühendi tolmumatu kihiga, millele on võimalik trükkida, või ilma selle kihita |
| --- | --- |

—

modifitseeritud pikaahelalise orgaanilise alküüliühendi tolmumatu kihiga, millele on võimalik trükkida, või ilma selle kihita

| — | kogupaksusega ilma kaitsekileta 54–64 μm ning |
| --- | --- |

—

kogupaksusega ilma kaitsekileta 54–64 μm ning

| — | laiusega üle 1 295 mm, kuid mitte üle 1 305 mm |
| --- | --- |

—

laiusega üle 1 295 mm, kuid mitte üle 1 305 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

22

Must polüpropüleenkile:

| — | mille läige on ASTM D 2457-meetodil mõõdetuna üle 20 kraadi, |
| --- | --- |

—

mille läige on ASTM D 2457-meetodil mõõdetuna üle 20 kraadi,

| — | mis võib olla ühelt poolt kaetud polü(etüleentereftalaad)ist kaitsekilega ning teiselt poolt rõhutundliku liimiga, milles on kanalid, ja eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

mis võib olla ühelt poolt kaetud polü(etüleentereftalaad)ist kaitsekilega ning teiselt poolt rõhutundliku liimiga, milles on kanalid, ja eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

23

Film, mis koosneb ühest kuni kolmest lamineeritud polü(etüleentereftalaat) kihist ja tereftalaathappe, sebasiinhappe ja etüleenglükooli kapolümeerist, kaetud ühelt poolt abrasioonikindla akrüülkihiga ja teiselt poolt rõhutundliku akrüülliimiga, vesilahuse metüültselluloosikihi ja polü(etüleentereftalaat) kaitsekilega

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

24

Peegeldav laminaatkile:

| — | mis koosneb epoksüakrülaatkihist, mis on ühelt poolt kaetud korrapärase surutrükimustriga, |
| --- | --- |

—

mis koosneb epoksüakrülaatkihist, mis on ühelt poolt kaetud korrapärase surutrükimustriga,

| — | on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastkihiga ja |
| --- | --- |

—

on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastkihiga ja

| — | on ühelt poolt kaetud adhesiivkihi ja eemaldatava kaitsekilega |
| --- | --- |

—

on ühelt poolt kaetud adhesiivkihi ja eemaldatava kaitsekilega

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

25

Mitmekihiline polü(etüleentereftalaadi) ning butüülakrülaadi ja metüülmetakrülaadi kopolümeeri kihtidest koosnev kile, mis on ühelt poolt kaetud kulumiskindla akrüülkattega, mis sisaldab antimontinaoksiidi ja tahma nanoosakesi, ning teiselt poolt rõhutundliku akrüülliimiga ja silikoonitud polü(etüleentereftalaadist) kaitsekihiga

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

27

Polü(etüleenterftalaat)kile, mille adhesioonitugevus ei ületa 0,147 N/25 mm ja elektrostaatiline lahendus 500 V

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

29

Polüesterkile, mis on mõlemalt poolt kaetud akrüüli- või kummipõhise rõhutundliku liimiga, rullides, laiusega vähemalt 45,7 cm, kuid mitte üle 132 cm (varustatud eraldatava kaitsekihiga)

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

33

Läbipaistev isekleepuv polü(etüleen)kile, lisandite ja vigadeta, kaetud ühelt poolt rõhutundliku akrüülliimiga, paksusega 60–70 μm ning laiusega üle 1 245 mm, kuid mitte üle 1 255 mm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

35

Peegeldav mitmekihiline kile rullides, laius üle 20 cm, millel on korrapärane surutrükimuster ja mis koosneb polüvinüülkloriidkilest, mis on ühelt poolt kaetud järgmiste kihtidega:

| — | polüuretaankiht, mis sisaldab klaasist mikrohelmeid, |
| --- | --- |

—

polüuretaankiht, mis sisaldab klaasist mikrohelmeid,

| — | polü(etüleenvinüülatsetaat)kiht, |
| --- | --- |

—

polü(etüleenvinüülatsetaat)kiht,

| — | adhesiivkiht ning |
| --- | --- |

—

adhesiivkiht ning

| — | eemaldatav kaitsekile |
| --- | --- |

—

eemaldatav kaitsekile

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

ex 3920 49 10

36

95

Trükitud laminaatkile, polü(vinüülkloriid)keskkihiga, mis on mõlemalt poolt pealistatud polü(vinüülfluoriid)kihiga:

| — | surve- või soojustundliku liimainekihiga või ilma, |
| --- | --- |

—

surve- või soojustundliku liimainekihiga või ilma,

| — | eemaldatava kaitsekilega või ilma, |
| --- | --- |

—

eemaldatava kaitsekilega või ilma,

| — | katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 70 miljondikku vesinikfluoriidi, 120 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi, |
| --- | --- |

—

katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 70 miljondikku vesinikfluoriidi, 120 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi,

| — | katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 130 mm 60 sekundi jooksul, |
| --- | --- |

—

katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 130 mm 60 sekundi jooksul,

| — | massiga (eemaldatava kaitsekileta) 240 g/m2 (± 30 g/m2) ilma liimainekihita, 340 g/m2 (± 40 g/m2) soojustundliku liimainekihiga või 330 g/m2 (± 40 gm2) survetundliku kihiga. |
| --- | --- |

—

massiga (eemaldatava kaitsekileta) 240 g/m2 (± 30 g/m2) ilma liimainekihita, 340 g/m2 (± 40 g/m2) soojustundliku liimainekihiga või 330 g/m2 (± 40 gm2) survetundliku kihiga.

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

37

UV-kiirgust neelav polü(vinüülkloriid)kile:

| — | paksusega vähemalt 78 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 78 μm,

| — | ühelt poolt kaetud liimikihi ja eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud liimikihi ja eraldatava kaitsekihiga,

| — | nakkejõuga vähemalt 1 764 mN / 25 mm |
| --- | --- |

—

nakkejõuga vähemalt 1 764 mN / 25 mm

0 %

31.12.2014

ex 3919 90 00

38

Isekleepuv kile, mille koostisosad on järgmised:

| — | pealmine kiht valdavalt polüuretaanist, mis on segatud akrüülpolümeeri emulsioonide ja titaandioksiidiga, |
| --- | --- |

—

pealmine kiht valdavalt polüuretaanist, mis on segatud akrüülpolümeeri emulsioonide ja titaandioksiidiga,

| — | võib sisaldada teist, vinüülatsetaadi ja etüleeni kopolümeeri kihti ja on ristseotav vinüülatsetaadi polümeeri emulsioonid, |
| --- | --- |

—

võib sisaldada teist, vinüülatsetaadi ja etüleeni kopolümeeri kihti ja on ristseotav vinüülatsetaadi polümeeri emulsioonid,

| — | kuni 6 massiprotsenti muid lisaaineid, |
| --- | --- |

—

kuni 6 massiprotsenti muid lisaaineid,

| — | survetundlik liimaine;ning |
| --- | --- |

—

survetundlik liimaine;ning

| — | ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga,

| — | kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma |
| --- | --- |

—

kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma

| — | üldpaksus kuni 400 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksus kuni 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

39

Polü(vinüülkloriid)kile paksusega alla 1 mm, kaetud adhesiivkihiga, millesse on surutud klaaskuulid läbimõõduga kuni 100 μm

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

40

Kile üldpaksusega vähemalt 40 μm, mis koosneb vähemalt ühest kihist läbipaistvast polüesterkilest:

| — | sisaldab vähemalt ühte peegeldavat infrapunakihti, mille normaalpeegelduvus on EN 12898 kohaselt 80 % või enam, |
| --- | --- |

—

sisaldab vähemalt ühte peegeldavat infrapunakihti, mille normaalpeegelduvus on EN 12898 kohaselt 80 % või enam,

| — | ühel küljel on kiht, mille normaalkiiratavus ei ületa EN 12898 kohaselt 0,2, |
| --- | --- |

—

ühel küljel on kiht, mille normaalkiiratavus ei ületa EN 12898 kohaselt 0,2,

| — | teine külg on pealistatud survetundliku liimaine ja eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

teine külg on pealistatud survetundliku liimaine ja eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

42

Isekleepuv kile, mille koostisosad on järgmised:

| — | esimene kiht sisaldab termoplastilise polüuretaani ja kleepumisvastase aine segu, |
| --- | --- |

—

esimene kiht sisaldab termoplastilise polüuretaani ja kleepumisvastase aine segu,

| — | teine kiht sisaldab maleanhüdriidi kopolümeeri, |
| --- | --- |

—

teine kiht sisaldab maleanhüdriidi kopolümeeri,

| — | kolmas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi ja lisaainete segu, |
| --- | --- |

—

kolmas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi ja lisaainete segu,

| — | neljas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi, lisaainete ja värvipigmendi segu, |
| --- | --- |

—

neljas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi, lisaainete ja värvipigmendi segu,

| — | survetundlik liimaine,ning |
| --- | --- |

—

survetundlik liimaine,ning

| — | ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga,

| — | kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma, |
| --- | --- |

—

kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma,

| — | üldpaksus on kuni 400 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksus on kuni 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 3921 90 60

44

95

Trükitud laminaatkile

| — | sisemise klaaskiudkihiga, mis on mõlemalt poolt pealistatud polü(vinüülkloriid)kihiga, |
| --- | --- |

—

sisemise klaaskiudkihiga, mis on mõlemalt poolt pealistatud polü(vinüülkloriid)kihiga,

| — | ühelt poolt kaetud polü(vinüülfluoriid)kihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud polü(vinüülfluoriid)kihiga,

| — | teiselt poolt kas survetundliku liimainekihi ja eemaldatava kaitsekilega või ilma, |
| --- | --- |

—

teiselt poolt kas survetundliku liimainekihi ja eemaldatava kaitsekilega või ilma,

| — | katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 50 miljondikku vesinikfluoriidi, 85 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi, |
| --- | --- |

—

katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 50 miljondikku vesinikfluoriidi, 85 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi,

| — | katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 110 mm 60 sekundi jooksul ning |
| --- | --- |

—

katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 110 mm 60 sekundi jooksul ning

| — | massiga (eemaldatava kaitsekileta) 490 g/m2 (± 45 g/m2) ilma liimainekihita või 580 g/m2 (± 50 g/m2) survetundliku kihiga. |
| --- | --- |

—

massiga (eemaldatava kaitsekileta) 490 g/m2 (± 45 g/m2) ilma liimainekihita või 580 g/m2 (± 50 g/m2) survetundliku kihiga.

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

ex 9001 20 00

47

40

Polariseeriv kile rullides, koosneb mitmekihilisest polüvinüülalkoholkilest, mida mõlemalt poolt toetab triatsetüültsellulooskile, üks pool on kaetud isenakkuva ja eemaldatava kaitsekilega

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

49

Peegeldav laminaatkile, mis koosneb polü(metüülmetakrülaat)kihist, mille ühele poolele on sisse pressitud korrapärane muster, polümeerikihist, mis sisaldab ümmargusi klaasist mikrohelmeid, adhesiivkihist ja eemaldatavast kaitsekilest

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

51

Kahesuunaliselt orienteeritud polü(metüülmetakrülaat)kile paksusega 50–90 μm, ühelt poolt liimikihi ja eemaldatava kaitsekilega kaetud

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

60

Peegeldav kile, mille koostisosad on järgmised:

| — | polüvinüülkloriidkiht, |
| --- | --- |

—

polüvinüülkloriidkiht,

| — | polüuretaankiht, |
| --- | --- |

—

polüuretaankiht,

| — | mikroklaaskuulikeste kiht, |
| --- | --- |

—

mikroklaaskuulikeste kiht,

| — | kiht, millel võib olla turva- ja/või ametlik märk, mille nähtav kujutis muutub sõltuvalt vaatenurgast; |
| --- | --- |

—

kiht, millel võib olla turva- ja/või ametlik märk, mille nähtav kujutis muutub sõltuvalt vaatenurgast;

| — | alumiiniumiga metalliseeritud kiht ja |
| --- | --- |

—

alumiiniumiga metalliseeritud kiht ja

| — | liimikiht, mis on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

liimikiht, mis on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

63

Kolmekihiline koekstrusioonkile, mille omadused on järgmised:

| — | iga kiht sisaldab polüpropüleeni ja polüetüleeni segu, |
| --- | --- |

—

iga kiht sisaldab polüpropüleeni ja polüetüleeni segu,

| — | sisaldab kuni 3 % massist muid polümeere, |
| --- | --- |

—

sisaldab kuni 3 % massist muid polümeere,

| — | võib sisaldada keskmises kihis titaandioksiidi, |
| --- | --- |

—

võib sisaldada keskmises kihis titaandioksiidi,

| — | on kaetud rõhutundliku akrüülliimiga, |
| --- | --- |

—

on kaetud rõhutundliku akrüülliimiga,

| — | varustatud eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

varustatud eraldatava kaitsekihiga,

| — | üldpaksus kuni 110 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksus kuni 110 μm

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

65

Kleepuv kile paksusega 40–400 μm, koosneb ühest või mitmest läbipaistvast, metalliseeritud või värvitud polü(etüleentereftalaat)kihist, mis on ühelt poolt kaetud kriimustuskaitsekattega ja teiselt poolt rõhutundliku liimiga ning eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

70

Mikropoorsest polüuretaanist isekleepuvad poleerimiskettad, polsterkattega või ilma

0 %

31.12.2015

ex 3919 90 00

81

Vähemalt 0,36 mm paksune kile, mis koosneb järgmisest:

| — | reljeefne polüesterkiht, |
| --- | --- |

—

reljeefne polüesterkiht,

| — | kaprolaktoon-tsükloheksüleenisotsüanaadi kopolümeerist kiht, |
| --- | --- |

—

kaprolaktoon-tsükloheksüleenisotsüanaadi kopolümeerist kiht,

| — | survetundlik liimaine, |
| --- | --- |

—

survetundlik liimaine,

ning on ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

85

Polü(metüülmetakrülaadist) ning hõbeda ja vasega kaetud kihtidest koosnev mitmekihiline kile, mille:

| — | minimaalne peegeldustegur on meetodi ASTM G173-03 abil määratuna 93,5 %, |
| --- | --- |

—

minimaalne peegeldustegur on meetodi ASTM G173-03 abil määratuna 93,5 %,

| — | üks külg on kaetud eemaldatava polüetüleenkihiga, |
| --- | --- |

—

üks külg on kaetud eemaldatava polüetüleenkihiga,

| — | teine külg on kaetud rõhutundliku akrüülliimiga ja silikoonitud polüesterkaitsekihiga |
| --- | --- |

—

teine külg on kaetud rõhutundliku akrüülliimiga ja silikoonitud polüesterkaitsekihiga

0 %

31.12.2016

ex 3919 90 00

87

Isekleepuv läbipaistev kile, mille valgusläbivus on üle 90 % ja hägusus alla 3 % (määratud meetodil ASTM D1003) ning mis koosneb mitmest kihist, sh:

| — | akrüülitüüpi liimainekihist paksusega 20–70 μm, |
| --- | --- |

—

akrüülitüüpi liimainekihist paksusega 20–70 μm,

| — | polüuretaanipõhisest kihist paksusega 100–300 μm |
| --- | --- |

—

polüuretaanipõhisest kihist paksusega 100–300 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 25

ex 3920 10 89

10

20

Kile paksusega kuni 0,20 mm polüetüleeni ja etüleeni ja okt-1-eeni kopolümeeri segust, kaetud korrapärase sissepressitud rombimustriga, vulkaniseerimata kautšukikihi mõlemapoolseks katmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 25

20

Polüetüleenkile, mida kasutatakse kirjutusmasina lintide puhul

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 28

91

Polü(etüleen)kile, millele on trükitud graafiline kujutis, mis on saadud nelja põhivärvi tinti ja lisaks eriotstarbelisi värve kasutades, et saada mitmevärviline tinditrükk kile ühel küljel ja ühevärviline trükk teisel küljel;graafilisel mustril on veel järgmised tunnused:

| — | korduv ja kile pikkuses võrdsete vahedega, |
| --- | --- |

—

korduv ja kile pikkuses võrdsete vahedega,

| — | kile mõlemalt poolt vaadatuna ühtmoodi mustriks sobitatud |
| --- | --- |

—

kile mõlemalt poolt vaadatuna ühtmoodi mustriks sobitatud

0 %

31.12.2018

ex 3920 10 40

30

Etüleeni või funktsionaalrühmadega etüleenpolümeeride kopolümeeridest seitsme- kuni üheksakihiline koekstrusioonkile, mis koosneb järgmisest:

| — | kolmekihiline tõke, mille keskmine kiht koosneb peamiselt etüleenvinüülalkoholist, ja mis on kummaltki küljelt kaetud peamiselt tsükliliste olefiinide polümeeridega, |
| --- | --- |

—

kolmekihiline tõke, mille keskmine kiht koosneb peamiselt etüleenvinüülalkoholist, ja mis on kummaltki küljelt kaetud peamiselt tsükliliste olefiinide polümeeridega,

| — | mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme polümeermaterjalikihiga, |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme polümeermaterjalikihiga,

ja mille üldpaksus on kuni 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 10 89

30

Etüleenvinüülatsetaat- (EVA-) kile, millel on järgmised omadused:

| — | tõstetud reljeefne pind esilekerkiva lainemustriga ning |
| --- | --- |

—

tõstetud reljeefne pind esilekerkiva lainemustriga ning

| — | paksus üle 0,125 mm |
| --- | --- |

—

paksus üle 0,125 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 10 89

40

Liitkile, mis sisaldab akrüülkihti ja on lamineeritud suure tihedusega polüetüleenkihiks kogupaksusega vähemalt 0,8 mm, kuid mitte üle 1,2 mm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 21

30

Kahesuunalise orientatsiooniga polüpropüleenkile polüetüleeni koekstrudeeritud kihiga ühel poolel ning kogupaksusega vähemalt 11,5 μm, kuid mitte üle 13,5 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 21

40

Kahesuunalise orientatsiooniga polüpropüleenkile lehed:

| — | paksusega kuni 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega kuni 0,1 mm,

| — | mõlemale poolele trükitud eriotstarbelise kattekihiga, mis võimaldab pangatähtede turvalist trükkimist |
| --- | --- |

—

mõlemale poolele trükitud eriotstarbelise kattekihiga, mis võimaldab pangatähtede turvalist trükkimist

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 8507 90 30

50

95

Rullina esitatav polüpropüleenleht, mille omadused on järgmised:

| — | paksus kuni 30 μm, |
| --- | --- |

—

paksus kuni 30 μm,

| — | laius kuni 210 mm, |
| --- | --- |

—

laius kuni 210 mm,

| — | vastab standardile ASTM D882, |
| --- | --- |

—

vastab standardile ASTM D882,

kasutatakse elektrisõidukite liitium-ioonakude separaatorite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 29

ex 3920 20 80

55

93

Peamiselt propüleeni kopolümeeridest seitsme- kuni üheksakihiline koekstrusioonkile, mis koosneb järgmisest:

| — | kolmekihiline tõke, mille keskmine kiht koosneb peamiselt etüleenvinüülalkoholist, ja mis on kummaltki küljelt kaetud peamiselt tsükliliste olefiinide polümeeridega, |
| --- | --- |

—

kolmekihiline tõke, mille keskmine kiht koosneb peamiselt etüleenvinüülalkoholist, ja mis on kummaltki küljelt kaetud peamiselt tsükliliste olefiinide polümeeridega,

| — | mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme polümeermaterjalikihiga, |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme polümeermaterjalikihiga,

ja mille üldpaksus on kuni 110 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 20 29

92

Üheteljeliselt orienteeritud kahe- või kolmekihiline kile kogupaksusega mitte üle 75 μm, mille iga kiht sisaldab polüpropüleeni ja polüetüleeni segu, sisemine kiht sisaldab titaandioksiidi või mitte ning mille:

| — | tõmbetugevus valmistussuunas on 140–270 MPa ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus valmistussuunas on 140–270 MPa ning

| — | tõmbetugevus ristsuunas on vähemalt 20–40 MPa, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus ristsuunas on vähemalt 20–40 MPa,

määratuna ASTMi katsemeetodi D882 / ISO 527-3 järgi

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 29

93

Üheteljeliselt orienteeritud kolmekihiline kile, mille iga kiht koosneb polüpropüleeni ning etüleeni ja vinüülatsetaadi kopolümeeri segust:

| — | paksusega vähemalt 55 μm, kuid mitte üle 97 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 55 μm, kuid mitte üle 97 μm,

| — | tõmbemooduliga valmistussuunas vähemalt 0,75 Gpa, kuid mitte üle 1,45 GPa ja |
| --- | --- |

—

tõmbemooduliga valmistussuunas vähemalt 0,75 Gpa, kuid mitte üle 1,45 GPa ja

| — | tõmbemooduliga põikisuunas vähemalt 0,20 Gpa, kuid mitte üle 0,55 GPa |
| --- | --- |

—

tõmbemooduliga põikisuunas vähemalt 0,20 Gpa, kuid mitte üle 0,55 GPa

0 %

31.12.2014

ex 3920 20 29

94

Kolmekihiline koekstrusioonkile, mille omadused on järgmised:

| — | iga kiht sisaldab polüpropüleeni ja polüetüleeni segu, |
| --- | --- |

—

iga kiht sisaldab polüpropüleeni ja polüetüleeni segu,

| — | sisaldab kuni 3 massiprotsenti muid polümeere, |
| --- | --- |

—

sisaldab kuni 3 massiprotsenti muid polümeere,

| — | võib sisaldada keskmises kihis titaandioksiidi, |
| --- | --- |

—

võib sisaldada keskmises kihis titaandioksiidi,

| — | üldpaksus kuni 70 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksus kuni 70 μm

0 %

31.12.2016

ex 3920 20 80

92

Lamineeritud lehed või ribad, mis koosnevad vähemalt 181 μm, kuid mitte üle 223 μm paksusega kilest, mis koosneb propüleeni ja etüleeni kopolümeeri ning stüreen-etüleen-butüleen-stüreeni (SEBS) kopolümeeri segust ja mis on ühelt poolt pealistatud või kaetud stüreen-etüleen-butüleen-stüreeni kopolümeeri kihi ja polüesterkihiga

0 %

31.12.2018

ex 3920 20 80

95

Polüpropüleenkile, rullidena,

| — | leegiaeglusti tasemega UL94 V-0 materjali paksustele üle 0,25 mm ja tasemega UL94VTM-0 materjali paksustele 0,05 mm – 0,25 mm (määratud „Flammability Standard UL-94” meetodil) |
| --- | --- |

—

leegiaeglusti tasemega UL94 V-0 materjali paksustele üle 0,25 mm ja tasemega UL94VTM-0 materjali paksustele 0,05 mm – 0,25 mm (määratud „Flammability Standard UL-94” meetodil)

| — | dielektriline jaotus piirnormiga 13,1kV – 60,0kV (määratud ASTMD149 meetodil) |
| --- | --- |

—

dielektriline jaotus piirnormiga 13,1kV – 60,0kV (määratud ASTMD149 meetodil)

| — | tõmbetugevus voolavuspiiril valmistussuunas 30 MPa – 33 MPa (määratudASTMD882 meetodil) |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus voolavuspiiril valmistussuunas 30 MPa – 33 MPa (määratudASTMD882 meetodil)

| — | tõmbetugevus voolavuspiiril ristsuunas 22 MPa – 25 MPa (määratudASTMD882 meetodil) |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus voolavuspiiril ristsuunas 22 MPa – 25 MPa (määratudASTMD882 meetodil)

| — | tihedusvahemik 0,988 g/cm3 – 1,035 g/cm3 (määratud ASTMD792 meetodil) |
| --- | --- |

—

tihedusvahemik 0,988 g/cm3 – 1,035 g/cm3 (määratud ASTMD792 meetodil)

| — | niiskuse imendumine 0,01 % – 0,06 % (määratud ASTMD570 meetodil), |
| --- | --- |

—

niiskuse imendumine 0,01 % – 0,06 % (määratud ASTMD570 meetodil),

kasutamiseks elektri- ja elektroonikatööstuse isolaatorite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 3920 43 10

92

Polü(vinüülkloriid)kile, ultraviolettkiirguse eest vastupidavaks tehtud, ilma (ka mikroskoopiliste) aukudeta, paksusega vähemalt 60 μm, kuid mitte üle 80 μm, ja mis sisaldab 100 osa polü(vinüülkloriidi) kohta vähemalt 30, kuid mitte üle 40 osa plastifikaatorit

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

ex 3920 49 10

94

93

Kile, mille läikefaktor on vähemalt 70 ühikut läikemõõturil 60 ° nurga alt mõõdetuna (ISO 2813:2000 meetodil määratud), mis koosneb ühest või kahest polü(vinüülkloriid)kihist, mis on pealistatud mõlemalt poolt vähemalt 0,26 mm, kuid mitte üle 1,0 mm paksuse plastkihiga, ja mille läikepool on kaetud kaitsva polüetüleenkilega, vähemalt 1 000 mm, kuid mitte üle 1 450 mm laiustes rullides, rubriigi 9403 kaupade valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 43 10

95

Peegeldav laminaatkile, mis koosneb polü(vinüülkloriid)kihist ja mõnest teisest plastkihist, millele on üleni sisse pressitud korrapärane püramiidimuster, ühelt poolt eemaldatava kaitsekilega kaetud

0 %

31.12.2018

ex 3920 49 10

30

Polüvinüülkloriidi kopolümeerist kile:

| — | täiteainete sisaldusega vähemalt 45 % massist: |
| --- | --- |

—

täiteainete sisaldusega vähemalt 45 % massist:

| — | alusel (1) |
| --- | --- |

—

alusel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

20

Polü(metüülmetakrülaat)plaat, mis sisaldab alumiiniumtrihüdroksiidi, paksusega vähemalt 3,5 mm, kuid mitte üle 19 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

30

Kahesuunaliselt orienteeritud polü(metüülmetakrülaat)kile paksusega 50–90 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 51 00

40

Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad standardile EN 4366 (MIL-PRF-25690)

0 %

31.12.2018

ex 3920 59 90

10

Mittepoorne ja lamineerimata akrülonitriil-metüülakrülaadi modifitseeritud kopolümeerist leht, mille paksus on vähemalt 1,0 mm, kuid mitte rohkem kui 1,3 mm, rullidena

0 %

31.12.2016

ex 3920 59 90

20

Peegeldav laminaatkile, mis koosneb ühelt poolt korrapärase surutrükimustriga kaetud epoksüakrülaatkihist, on mõlemalt poolt kaetud ühe või mitme plastkihiga

0 %

31.12.2014

ex 3920 59 90

30

Mitte isekleepuv peegeldav kile, mis koosneb mitmest kihist, sealhulgas järgmistest:

| — | akrüülvaigu kopolümeer, |
| --- | --- |

—

akrüülvaigu kopolümeer,

| — | polüuretaan, |
| --- | --- |

—

polüuretaan,

| — | metalliseeritud kiht, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane lasermärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

metalliseeritud kiht, millel on ühel pool andmete võltsimise, muutmise või asendamise või reprodutseerimise vastane lasermärgistus või ametlik märge ettenähtud kasutamise kohta,

| — | klaasmikrokuulikesed ning |
| --- | --- |

—

klaasmikrokuulikesed ning

| — | eemaldamatu polü(etüleentereftalaat)kile |
| --- | --- |

—

eemaldamatu polü(etüleentereftalaat)kile

0 %

31.12.2016

ex 3920 62 19

02

Koekstrusiooni teel valmistatud läbipaistmatu polü(etüleentereftalaat)kile, paksusega vähemalt 50 μm, kuid mitte üle 350 μm, mis koosneb peamiselt gaasitahma sisaldavast kihist

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

08

Polü(etüleentereftalaat)kile, liimiga katmata, paksusega kuni 25 μm, kas:

| — | üksnes massis värvitud |
| --- | --- |

—

üksnes massis värvitud

| — | või massis värvitud ja ühelt poolt metallitatud |
| --- | --- |

—

või massis värvitud ja ühelt poolt metallitatud

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

12

Üksnes polü(etüleentereftalaadist) valmistatud kile, kogupaksusega kuni 120 μm, mis koosneb ühest või kahest kihist, millest kumbki sisaldab värvainet ja/või ultraviolettkiirgust neelavat materjali kogu massis, liimi või muu ainega katmata

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

18

Üksnes polü(etüleentereftalaadist) valmistatud laminaatkile, kogupaksusega kuni 120 μm, mis koosneb ühest ainult metallitatud kihist ja ühest või kahest kihist, millest kumbki sisaldab värvainet ja/või ultraviolettkiirgust neelavat materjali kogu massis, liimi või muu ainega katmata

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

20

Peegeldav polüesterkile, millele on sisse pressitud püramiidimuster, mõeldud turvakleebiste ja helkurite, kaitserõivaste ja nende manuste ning kooliranitsate, -kottide vms toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

25

Polü(etüleentereftalaat)kile paksusega 186–191 μm, mis on ühelt poolt kaetud maatriksmustrilise akrüülkihiga

0 %

31.12.2014

ex 3920 62 19

38

Polü(etüleentereftalaat)kile paksusega kuni 12 μm, ühelt poolt kaetud kuni 35 nm paksuse alumiiniumoksiidi kihiga

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

48

Lehtedena või rullis polü(etüleentereftalaat)kile:

| — | mis on mõlemalt küljelt kaetud epoksüakrüülvaiguga ja |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt küljelt kaetud epoksüakrüülvaiguga ja

| — | mille kogupaksus on 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

mille kogupaksus on 37 μm (± 3 μm)

0 %

31.12.2015

ex 3920 62 19

52

Polü(etüleentereftalaat)-, polü(etüleennaftalaat)- või muust sarnasest polüestrist kile, mis on ühelt poolt kaetud metalli ja/või metalloksiididega, mis sisaldab alumiiniumi alla 0,1 % massist, paksusega kuni 300 μm ja mille pindtakistus ei ületa 10 000 oomi (ruutühiku kohta) (määratud ASTM D 257-99 meetodil)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

ex 3920 69 00

73

40

Veiklev kile polüestrist ja polü(metüülmetakrülaadist)

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

76

Läbipaistev polü(etüleentereftalaat)kile:

| — | mis on kaetud mõlemalt poolt akrüülipõhiste orgaaniliste ainete kihiga, mille paksus on 7–80 nm, |
| --- | --- |

—

mis on kaetud mõlemalt poolt akrüülipõhiste orgaaniliste ainete kihiga, mille paksus on 7–80 nm,

| — | mille pindpinevus on 36–39 dyn/cm, |
| --- | --- |

—

mille pindpinevus on 36–39 dyn/cm,

| — | mille valguse läbilaskvus on rohkem kui 93 %, |
| --- | --- |

—

mille valguse läbilaskvus on rohkem kui 93 %,

| — | mille hägusus on kuni 1,3 %, |
| --- | --- |

—

mille hägusus on kuni 1,3 %,

| — | mille üldpaksus on 10–350 μm, |
| --- | --- |

—

mille üldpaksus on 10–350 μm,

| — | mille laius on 800–1 600 mm |
| --- | --- |

—

mille laius on 800–1 600 mm

0 %

31.12.2018

ex 3920 62 19

81

Polüetüleentereftalaatkile

| — | paksusega kuni 20 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega kuni 20 μm,

| — | mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm |
| --- | --- |

—

mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm

0 %

31.12.2017

ex 3920 69 00

20

Polü(etüleennaftaleen-2,6-dikarboksülaat)kile

0 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

51

Polüvinüülbutüraalkile, mis sisaldab plastifikaatorina 25–28 massiprotsenti tri-isobutüülfosfaati

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

52

Polü(vinüülbutüraal)kile:

| — | mis sisaldab plastifikaatorina 26–30 % massist trietüleenglükool-bis(2-etüülheksanoaati), |
| --- | --- |

—

mis sisaldab plastifikaatorina 26–30 % massist trietüleenglükool-bis(2-etüülheksanoaati),

| — | paksusega 0,73–1,50 mm |
| --- | --- |

—

paksusega 0,73–1,50 mm

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

91

Polü(vinüülbutüraal)kile, millel on värviline ääreriba

3 %

31.12.2018

ex 3920 91 00

92

Plastifitseeritud kile polüvinüülbutüraalist, mis sisaldab:

| — | kas diheksüüladipaati vähemalt 14,5 %, kuid mitte üle 17,5 % massist, |
| --- | --- |

—

kas diheksüüladipaati vähemalt 14,5 %, kuid mitte üle 17,5 % massist,

| — | või dibutüülsebakaati vähemalt 14,5 %, kuid mitte üle 28 % massist |
| --- | --- |

—

või dibutüülsebakaati vähemalt 14,5 %, kuid mitte üle 28 % massist

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

93

Polü(etüleentereftalaat)kile, ühelt või mõlemalt poolt metallitatud või metallitamata, või polü(etüleentereftalaat)kilest valmistatud üksnes väljastpoolt metallitatud laminaatkile, millel on järgmised omadused:

| — | valgusläbivus 50 % või rohkem, |
| --- | --- |

—

valgusläbivus 50 % või rohkem,

| — | ühelt või mõlemalt poolt polü(vinüülbutüraal)ikihiga kaetud, kuid katmata liimi või muu materjaliga, v.a polü(vinüülbutüraal) |
| --- | --- |

—

ühelt või mõlemalt poolt polü(vinüülbutüraal)ikihiga kaetud, kuid katmata liimi või muu materjaliga, v.a polü(vinüülbutüraal)

| — | kogupaksus polü(vinüülbutüraali) arvestamata ei ületa 0,2 mm ning polü(vinüülbutüraalist) kihi paksus on suurem kui 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

kogupaksus polü(vinüülbutüraali) arvestamata ei ületa 0,2 mm ning polü(vinüülbutüraalist) kihi paksus on suurem kui 0,2 mm,

kasutamiseks soojust peegeldava või dekoratiivse laminaatklaasi valmistamisel (1)

0 %

31.12.2014

ex 3920 91 00

95

Kolmekihiline polü(vinüülbutüraal)-koekstrusioonkile gradueeritud värvilise ribaga, sisaldab plastifikaatorina 29–31 massiprotsenti 2,2′-etüleendioksüdietüülbis(2-etüülheksanaati)

0 %

31.12.2018

ex 3920 92 00

30

Polüamiidkile paksusega

| — | kuni 20 μm, |
| --- | --- |

—

kuni 20 μm,

| — | mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm |
| --- | --- |

—

mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

35

Polüeeterimiidlehed rullides:

| — | paksusega vähemalt 5 - 14 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 5 - 14 μm,

| — | laiusega 478 - 532 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 478 - 532 mm,

| — | tõmbetugevusega vähemalt 78 MPa (määratud JIS C-2318 alusel 50 μm paksuse kile korral), |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 78 MPa (määratud JIS C-2318 alusel 50 μm paksuse kile korral),

| — | murdevenivusega vähemalt 50 % (määratud JIS C-2318 alusel 50 μm paksuse kile korral), |
| --- | --- |

—

murdevenivusega vähemalt 50 % (määratud JIS C-2318 alusel 50 μm paksuse kile korral),

| — | klaasistumistemperatuuriga (Tg) 226 °C, |
| --- | --- |

—

klaasistumistemperatuuriga (Tg) 226 °C,

| — | pideva töötemperatuuriga 180 °C (määratud UL-746 B alusel 50 μm paksuse kile korral), |
| --- | --- |

—

pideva töötemperatuuriga 180 °C (määratud UL-746 B alusel 50 μm paksuse kile korral),

| — | süttivusklassiga VTM-0 (määratud UL-94 alusel 25 μm paksuse kile korral) |
| --- | --- |

—

süttivusklassiga VTM-0 (määratud UL-94 alusel 25 μm paksuse kile korral)

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

40

Polümeerkile, mis sisaldab järgmisi monomeere:

| — | polü(tetrametüleeneeterglükool), |
| --- | --- |

—

polü(tetrametüleeneeterglükool),

| — | bis(4-isotsüanototsükloheksüül)metaan, |
| --- | --- |

—

bis(4-isotsüanototsükloheksüül)metaan,

| — | 1,4-butaandiool või 1,3-butaandiool, |
| --- | --- |

—

1,4-butaandiool või 1,3-butaandiool,

| — | paksusega vähemalt 0,25 mm, kuid mitte üle 5,0 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 0,25 mm, kuid mitte üle 5,0 mm,

| — | mille ühel küljel on korrapärane sissepressitud muster, |
| --- | --- |

—

mille ühel küljel on korrapärane sissepressitud muster,

| — | ning kaetud adhesioonivaba kilega |
| --- | --- |

—

ning kaetud adhesioonivaba kilega

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

45

Läbipaistev, ühelt poolt metallitud polüuretaankile:

| — | mille läige on ASTM D2457-meetodil mõõdetuna üle 90 kraadi, |
| --- | --- |

—

mille läige on ASTM D2457-meetodil mõõdetuna üle 90 kraadi,

| — | metallitud pool kaetud kuumustundliku polüetüleeni/polüpropüleeni kopolümeerist nakkekihiga, |
| --- | --- |

—

metallitud pool kaetud kuumustundliku polüetüleeni/polüpropüleeni kopolümeerist nakkekihiga,

| — | teiselt poolt kaetud polüetüleentereftalaadist kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

teiselt poolt kaetud polüetüleentereftalaadist kaitsekihiga,

| — | üldpaksusega üle 204 μm, kuid mitte üle 244 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksusega üle 204 μm, kuid mitte üle 244 μm

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 28

50

Termoplastiline polüuretaankile, mille paksus on vähemalt 250 μm, kuid mitte rohkem kui 350 μm, ning mis on ühelt poolt kaetud eemaldatava kaitsekilega

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

55

Termoplastiline polüuretaankile, pressitud,

| — | ei ole isekleepuv, |
| --- | --- |

—

ei ole isekleepuv,

| — | 10 mm kihilised kiled kollase indeksiga 1,0 – 2,5 (määratud katsemeetodiga ASTM E 313-10), |
| --- | --- |

—

10 mm kihilised kiled kollase indeksiga 1,0 – 2,5 (määratud katsemeetodiga ASTM E 313-10),

| — | 10 mm kihilised kiled valgusläbivusega kuni 87 % (määratud katsemeetodiga ASTM D 1003-11), |
| --- | --- |

—

10 mm kihilised kiled valgusläbivusega kuni 87 % (määratud katsemeetodiga ASTM D 1003-11),

| — | üldpaksusega 0,38 mm – 7,6 mm, |
| --- | --- |

—

üldpaksusega 0,38 mm – 7,6 mm,

| — | laiusega 99 cm – 305 cm, |
| --- | --- |

—

laiusega 99 cm – 305 cm,

kasutamiseks lamineeritud kildumatu klaasi valmistamisel

0 %

31.12.2017

ex 3920 99 28

60

Silikoonlint, plaat või riba, mille:

| — | kogupaksus on 2–9 mm, |
| --- | --- |

—

kogupaksus on 2–9 mm,

| — | kogulaius on 12–65 mm |
| --- | --- |

—

kogulaius on 12–65 mm

ning mida kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 28

70

Lehed (rullis), mis koosnevad juhtivusomadustega epoksüvaigust ning sisaldavad järgmist:

| — | mikrokuulikesed metallkattega, mis võib olla legeeritud kullaga, |
| --- | --- |

—

mikrokuulikesed metallkattega, mis võib olla legeeritud kullaga,

| — | adhesiivkiht, |
| --- | --- |

—

adhesiivkiht,

| — | silikoonist või polü(etüleentereftalaadist) kaitsekiht ühel poolel, |
| --- | --- |

—

silikoonist või polü(etüleentereftalaadist) kaitsekiht ühel poolel,

| — | polü(etüleentereftalaadist) kaitsekiht teisel poolel ning |
| --- | --- |

—

polü(etüleentereftalaadist) kaitsekiht teisel poolel ning

| — | mille laius on 5–100 cm ja |
| --- | --- |

—

mille laius on 5–100 cm ja

| — | pikkus on kuni 2 000 m |
| --- | --- |

—

pikkus on kuni 2 000 m

0 %

31.12.2016

ex 3920 99 59

25

Polü(1-klorotrifluoroetüleen)kile

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

50

Mikropoorideta polütetrafluoroetüleenkile, rullides, paksusega vähemalt 0,019 mm, kuid mitte üle 0,14 mm, veeaurukindel

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

55

Ioonvahetusmembraanid fluoritud plastmaterjalist

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 59

60

Vinüülalkoholi kopolümeerist kile, külmas vees lahustuv, paksusega vähemalt 34 μm, kuid mitte üle 90 μm, tõmbetugevusega vähemalt 20 Mpa, kuid mitte üle 45 MPa ning murdevenivusega vähemalt 250 %, kuid mitte üle 900 %

0 %

31.12.2018

ex 3920 99 90

20

Anisotroopne elektrit juhtiv kile, laiusega 1,5–3,15 mm ja pikkusega mitte üle 300 m, mida kasutatakse vedelkristall- või plasmakuvarite tootmisel elektrooniliste osade ühendamiseks, rullides

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

10

Vahtpolüuretaani leht, paksusega 3 mm (± 15 %) ja suhtelise tihedusega vähemalt 0,09435, kuid mitte üle 0,10092

0 %

31.12.2018

ex 3921 13 10

20

Avatud pooridega vahtpolüuretaanist rullid,

| — | paksusega 2,29 mm (± 0,25 mm), |
| --- | --- |

—

paksusega 2,29 mm (± 0,25 mm),

| — | pindtöödeldud, poorse adhesiooniaktivaatoriga, ning |
| --- | --- |

—

pindtöödeldud, poorse adhesiooniaktivaatoriga, ning

| — | polüesterkile ja tekstiilmaterjalikihi külge lamineeritud |
| --- | --- |

—

polüesterkile ja tekstiilmaterjalikihi külge lamineeritud

0 %

31.12.2017

ex 3921 19 00

30

Kärgstruktuuriga plokid, mis sisaldavad (massiprotsentides):

| — | polüamiid-6 või polü(epoksüanhüdriidi) |
| --- | --- |

—

polüamiid-6 või polü(epoksüanhüdriidi)

| — | 7 - 9 % polütetrafluoretüleeni, kui seda esineb, |
| --- | --- |

—

7 - 9 % polütetrafluoretüleeni, kui seda esineb,

| — | 10 - 25 % anorgaanilisi täiteaineid |
| --- | --- |

—

10 - 25 % anorgaanilisi täiteaineid

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

91

Mikropoorne polüpropüleenkile paksusega kuni 100 mm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

93

Mikropoorsest polütetrafluoroetüleenist ribad lausriidest kandjal, neerudialüüsiseadmete filtrite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

95

Polüeetersulfoonkile, paksusega kuni 200 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 19 00

96

Poorne kile, mis koosneb polüetüleenkihist paksusega vähemalt 90 μm kuid mitte üle 140 μm ja regenereeritud tselluloosikihist paksusega vähemalt 10 μm kuid mitte üle 40 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

10

Komposiitplaat polü(etüleentereftalaadist) või polü(butüleentereftalaadist), klaaskiududega tugevdatud

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

20

Polü(etüleen-tereftalaat)kile, mis on ühelt või mõlemalt poolt kaetud polü(etüleen-tereftalaadist) ühesuunalise lausmaterjaliga ja immutatud polüuretaan- või epoksiidvaiguga

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

20

Eelimmutatud klaaskiuga armeeritud polümeermaterjal, mis sisaldab epoksiidvaiguga segatud tsüanaatestervaiku või bismaleiinimiidtriasiinvaiku, mõõtmetega

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) või |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) või

| — | 469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm) või |
| --- | --- |

—

469,9 mm (± 2 mm) × 414,2 mm (± 2 mm) või

| — | 546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm) |
| --- | --- |

—

546,1 mm (± 2 mm) × 622,3 mm (± 2 mm)

kasutamiseks trükkplaatide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 55

ex 7019 40 00

25

20

Eelvormlehed või -rullid, sisaldavad polüimiidvaiku

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 55

30

Eelvormlehed või -rullid, mis sisaldavad klaaskiuga tugevdatud bromeeritud epoksüvaiku, mille omadused on järgmised:

| — | voolavus mitte üle 3,6 mm (määratud meetodiga IPC-TM 650.2.3.17.2) ja |
| --- | --- |

—

voolavus mitte üle 3,6 mm (määratud meetodiga IPC-TM 650.2.3.17.2) ja

| — | klaasisiirdetemperatuur (Tg) üle 170 °C (määratud meetodiga IPC-TM 650.2.4.25), |
| --- | --- |

—

klaasisiirdetemperatuur (Tg) üle 170 °C (määratud meetodiga IPC-TM 650.2.4.25),

ja mida kasutatakse trükkplaatide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 3921 90 60

ex 5407 71 00

ex 5903 90 99

91

20

10

Polütetrafluoroetüleenriie, pealistatud või kaetud tetrafluoroetüleeni ja trifluoroetüleeni kopolümeeriga, millel on karboksüülhappe- või sulfoonhapperühmadega lõppevad perfluoritud alkoksükõrvalahelad, ka kaalium- või naatriumsoolana

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 60

93

Kile, mille läige on vähemalt 30, kuid mitte üle 60 ühiku läikemõõturil 60° juures mõõdetuna (ISO 2813:2000 meetodil määratud), mis koosneb polü(etüleentereftalaat)kihist ja värvilisest polü(vinüülkloriid)kihist, mis on ühendatud metallitatud liimkatte abil, kodumasinate valmistamisel kasutatavate paneelide ja uste katmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 90

ex 8507 90 80

10

50

Rullides polümeer-metall-laminaat, mille koostis ja omadused on järgmised:

| — | kiht polü(etüleentereftalaati), |
| --- | --- |

—

kiht polü(etüleentereftalaati),

| — | kiht alumiiniumi, |
| --- | --- |

—

kiht alumiiniumi,

| — | kiht polüpropüleeni, |
| --- | --- |

—

kiht polüpropüleeni,

| — | laius kuni 275 mm, |
| --- | --- |

—

laius kuni 275 mm,

| — | kogupaksus kuni 165 μm, |
| --- | --- |

—

kogupaksus kuni 165 μm,

| — | vastab standarditele ASTM D1701-91 ja ASTM D882-95A, |
| --- | --- |

—

vastab standarditele ASTM D1701-91 ja ASTM D882-95A,

kasutatakse elektrisõidukite liitium-ioonakude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 3923 10 00

10

Fotomaskide või vahvlite mahuti:

| — | koosneb antistaatilistest materjalidest või termoplastide segust, millel on erilised elektrostaatilist lahendust (ESD) ja degaseerumist takistavad omadused, |
| --- | --- |

—

koosneb antistaatilistest materjalidest või termoplastide segust, millel on erilised elektrostaatilist lahendust (ESD) ja degaseerumist takistavad omadused,

| — | mittepoorsete, abrasiooni- või löögikindlate pindadega, |
| --- | --- |

—

mittepoorsete, abrasiooni- või löögikindlate pindadega,

| — | varustatud spetsiaalselt selleks ettenähtud lukustussüsteemiga, mis kaitseb fotomaski või vahvleid pinna- või kosmeetiliste kahjustuste eest ning |
| --- | --- |

—

varustatud spetsiaalselt selleks ettenähtud lukustussüsteemiga, mis kaitseb fotomaski või vahvleid pinna- või kosmeetiliste kahjustuste eest ning

| — | tihendiga või ilma, |
| --- | --- |

—

tihendiga või ilma,

kasutatakse fotolitograafia tootmises fotomaskide või vahvlite hoidmiseks

0 %

31.12.2016

ex 3923 30 90

10

Polüetüleenballoon kokkusurutud vesiniku jaoks:

| — | alumiiniumümbrismuhvidega mõlemas otsas, |
| --- | --- |

—

alumiiniumümbrismuhvidega mõlemas otsas,

| — | üleni epoksüsüsinikkiudkomposiidist välispakendis, |
| --- | --- |

—

üleni epoksüsüsinikkiudkomposiidist välispakendis,

| — | läbimõõduga 213–368 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 213–368 mm,

| — | pikkusega 860–1 260 mm ja |
| --- | --- |

—

pikkusega 860–1 260 mm ja

| — | mahuga 18–50 liitrit |
| --- | --- |

—

mahuga 18–50 liitrit

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 92

20

Peegeldav kile või lint, mis koosneb polü(vinüülkloriidist) pealmisest ribast, millele on sisse pressitud korrapärane püramiidimuster ja mis on plastmaterjalist või silmkootud või masinal kootud ühelt poolt plastmaterjaliga kaetud riidest tagumisele ribale paralleeljoon- või võremustriga kinni sulatatud

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

10

Divinüülbenseeni polümeerist valmistatud mikrokuulid, läbimõõduga vähemalt 4,5 mm, kuid mitte üle 80 mm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

15

Klaaskiuga tugevdatud plastist ristlehtvedru kasutamiseks mootorsõidukite vedrustussüsteemi valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

25

Akrüülnitriili, metakrülonitriili ja isobornüülmetakrülaadi kopolümeerist valmistatud paisumatud mikrokuulid, läbimõõduga vähemalt 3 μm, kuid mitte üle 4,6 μm

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

55

Lamedad tooted polüetüleenist, eri suundades perforeeritud, paksusega vähemalt 600 μm, kuid mitte üle 1 200 μm ja massiga vähemalt 21 g/m2, kuid mitte üle 42 g/m2

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

65

Polükarbonaatvaigust valatud dekoratsioonielement, kaetud:

| — | hõbedase akrüülvärviga ja |
| --- | --- |

—

hõbedase akrüülvärviga ja

| — | läbipaistva kriimustuskindla värviga, |
| --- | --- |

—

läbipaistva kriimustuskindla värviga,

kasutatakse autoraadiote esipaneelide valmistamiseks

0 %

31.12.2018

ex 3926 90 97

80

Autoraadio esipaneelide osad:

| — | valmistatud akrülonitriil-butadieen-stüreenist polükarbonaadiga või ilma, |
| --- | --- |

—

valmistatud akrülonitriil-butadieen-stüreenist polükarbonaadiga või ilma,

| — | kaetud vase-, nikli- ja kroomikihiga, |
| --- | --- |

—

kaetud vase-, nikli- ja kroomikihiga,

| — | kattekihi kogupaksusega 5,54–22,3 μm |
| --- | --- |

—

kattekihi kogupaksusega 5,54–22,3 μm

0 %

31.12.2016

ex 4007 00 00

10

Niit ja nöör silikoonitud vulkaniseeritud kummist

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

20

Pehmed kummikorgid elektrolüütkondensaatorite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 4016 99 97

30

Lohvrehvide valamise balloon

0 %

31.12.2016

ex 4104 41 19

10

Pühvlinahk, laustetud, kroompargitud, sünteetiliselt järelpargitud (enne kuivatamist), kuiv

0 %

31.12.2017

4105 10 00

4105 30 90

Lammaste või lambatallede nahad, karvata, pargitud või järelpargitud, kuid edasi töötlemata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

0 %

31.12.2018

4106 21 00

4106 22 90

Kitsede või kitsetallede nahad, karvata, pargitud või järelpargitud, kuid edasi töötlemata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114

0 %

31.12.2018

4106 31 00

4106 32 00

4106 40 90

4106 92 00

Muude loomade nahad, karvata, pargitud, muul viisil töötlemata, v.a nahk rubriigist 4114

0 %

31.12.2018

ex 5004 00 10

10

Siidlõng (v.a siidijääkidest kedratud lõng), jaemüügiks pakendamata, pleegitamata, pestud või pleegitatud, täielikult siidist

0 %

31.12.2016

ex 5005 00 10

ex 5005 00 90

10

10

Täielikult siidijääkidest (kraasmetest) kedratud lõng, jaemüügiks pakendamata

0 %

31.12.2018

ex 5205 31 00

10

Kuuekihiline pleegitatud puuvillast lõng, mille ühekordse lõnga joontihedus on 925–989 detsideksi, tampoonide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

5208 11 10

Riie sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise marli tootmiseks

5,2 %

31.12.2018

ex 5402 45 00

20

m-fenüleendiamiini ja isoftaalhappe polükondenseerimisel saadud aramiidkiududest (aromaatsest polüamiidist) valmistatud lõng

0 %

31.12.2018

ex 5402 47 00

10

Kahekomponentne sünteesfilamentlõng, tekstureerimata, nullkeeruga, joontihedusega vähemalt 1 650 detsiteksi, kuid mitte rohkem kui 1 800 detsiteksi, koosneb vähemalt 110 filamentkiust, kuid mitte rohkem kui 120 filamentkiust, millest igaühel on polü(etüleentereftalaadist) südamik ja polüamiid-6-st koorkiht, polü(etüleentereftalaadi)sisaldusega vähemalt 75 %, kuid mitte üle 77 % massist, katusekatete tootmiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 5402 47 00

20

Kahekomponendiline monofilamentlõng joontihedusega kuni 30 detsiteksi, mille koostis on järgmine:

| — | polü(etüleentereftalaadist) südamik ning |
| --- | --- |

—

polü(etüleentereftalaadist) südamik ning

| — | polü(etüleentereftalaadi) ja polü(etüleenisoftalaadi) kopolümeerist väliskiht, |
| --- | --- |

—

polü(etüleentereftalaadi) ja polü(etüleenisoftalaadi) kopolümeerist väliskiht,

filtririide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 5402 49 00

30

Glükoolhappe ja piimhappe kopolümeerist lõng, kirurgiliste õmblusmaterjalide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

50

Polü(vinüülalkoholist) tekstureerimata filamentlõng

0 %

31.12.2018

ex 5402 49 00

70

Ühekordne sünteesfilamentlõng akrüülnitriilisisaldusega vähemalt 85 % massist, tahina, mis sisaldab vähemalt 1 000 filamenti, kuid mitte üle 25 000 filamendi, massiga meetri kohta vähemalt 0,12 g, kuid mitte üle 3,75 g ja pikkusega vähemalt 100 m, süsinikkiudlõnga tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

20

Polü(1,4-dioksanoonist) monofilament

0 %

31.12.2018

ex 5404 19 00

30

Monofilament, steriliseerimata, valmistatud 1,3-dioksaan-2-ooni ja 1,4-dioksaan-2,5-diooni kopolümeerist, kirurgiliste õmblusmaterjalide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 5404 19 00

50

Polüestrist või polü(butüleentereftalaadist) monofilament, mille ristlõike läbimõõt on vähemalt 0,5 mm, kuid mitte üle 1 mm, lukkude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 5404 90 90

20

Polüimiidiribad

0 %

31.12.2018

ex 5407 10 00

10

Riie, mille lõimelõngad on polüamiid-6,6-kiust ja koelõngad polüamiid-6,6-kiust, polüuretaankiust ning tereftaalhappe, p-fenüleendiamiini ja 3,4′-oksübis(fenüleenamiini) kopolümeerist valmistatud kiust

0 %

31.12.2017

ex 5503 11 00

ex 5601 30 00

10

40

Sünteesstaapelkiud tereftaalhappe, p-fenüleendiamiini ja 3,4′-oksübis(fenüleenamiini) kopolümeerist, pikkusega kuni 7 mm

0 %

31.12.2018

ex 5503 40 00

10

Õõnsad polüpropüleenstaapelkiud:

| — | joontihedusega 6–10 detsiteksi, |
| --- | --- |

—

joontihedusega 6–10 detsiteksi,

| — | tõmbetugevusega vähemalt 3,5 cN/dtex, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 3,5 cN/dtex,

| — | diameetriga vähemalt 30 μm, |
| --- | --- |

—

diameetriga vähemalt 30 μm,

imikumähkmete jms hügieenitoodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 5503 90 00

ex 5506 90 00

ex 5601 30 00

20

10

10

Polü(vinüülalkohol)kiud, atsetaalitud või mitte

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

ex 5603 12 10

ex 5603 12 90

ex 5603 91 10

ex 5603 91 90

ex 5603 92 10

ex 5603 92 90

10

10

10

10

10

10

10

10

Polü(vinüülalkoholist) lausriie metraažkaubana või lõigatud ristkülikukujulisteks tükkideks:

| — | paksusega vähemalt 200 mm, kuid mitte üle 280 mm ning |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 200 mm, kuid mitte üle 280 mm ning

| — | pindtihedusega vähemalt 20 g/m2, kuid mitte üle 50 g/m2 |
| --- | --- |

—

pindtihedusega vähemalt 20 g/m2, kuid mitte üle 50 g/m2

0 %

31.12.2018

ex 5603 11 10

ex 5603 11 90

20

20

Lausriie kaaluga kuni 20 g/m2, mis sisaldab orienteerimata ja sulatismenetlusel valmistatud kiude, mis on ühendatud kihtidena kahe välise kihiga, mis sisaldavad peenikesi pidevkiude (läbimõõduga 10–20 μm) ning mille sisemine kiht sisaldab ülipeenikesi pidevkiude (läbimõõduga 1–5 μm) imikumähkmete ja mähkmevooderdiste jms hügieenitarvete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 14 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

ex 5603 94 90

30

30

10

60

40

30

m-fenüleendiamiini ja isoftaalhappe polükondenseerimisel saadud aramiidkiududest lausriie metraažkaubana või lõigatud ristkülikukujulisteks tükkideks

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

50

Lausriie:

| — | Pindtihedusega vähemalt 30 g/m2, kuid mitte üle kui 60 g/m2, |
| --- | --- |

—

Pindtihedusega vähemalt 30 g/m2, kuid mitte üle kui 60 g/m2,

| — | sisaldab polüpropüleen- või polüpropüleen- ja polüetüleenkiude, |
| --- | --- |

—

sisaldab polüpropüleen- või polüpropüleen- ja polüetüleenkiude,

| — | trükiga kaetud või mitte: |
| --- | --- |

—

trükiga kaetud või mitte:

| — | ühel küljel on kogupinnast 65 % ulatuses 4 mm läbimõõduga ümmargused topid, mis koosnevad kinnitatud, pinnast kõrgematest seostamata kräsus kiududest, mis on sobivad väljapressitud haagimaterjali haakumiseks, ning ülejäänud 35 % pinnast on seostud, |
| --- | --- |

—

ühel küljel on kogupinnast 65 % ulatuses 4 mm läbimõõduga ümmargused topid, mis koosnevad kinnitatud, pinnast kõrgematest seostamata kräsus kiududest, mis on sobivad väljapressitud haagimaterjali haakumiseks, ning ülejäänud 35 % pinnast on seostud,

| — | ning teisel küljel on sile tekstureerimata pind, |
| --- | --- |

—

ning teisel küljel on sile tekstureerimata pind,

imikumähkmete jms hügieenitarvete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

60

60

Orienteerimata polüetüleenkiududest lausriie pindtihedusega vähemalt 60 g/m2, kuid mitte üle 80 g/m2, ning õhutakistusega (Gurley) vähemalt 8 s, kuid mitte üle 36 s (ISO 5636/5 meetodi alusel määratud)

0 %

31.12.2018

ex 5603 12 90

ex 5603 13 90

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

70

70

40

10

Polüpropüleenist lausriie,

| — | sulatismenetlusel valmistatud kihiga, mis on kummaltki poolt lamineeritud polüpropüleenist ketruskiududega, |
| --- | --- |

—

sulatismenetlusel valmistatud kihiga, mis on kummaltki poolt lamineeritud polüpropüleenist ketruskiududega,

| — | massiga kuni 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

massiga kuni 150 g/m2,

| — | ühes tükis või lihtsalt lõigatud ruutudeks või nelinurkadeks ja |
| --- | --- |

—

ühes tükis või lihtsalt lõigatud ruutudeks või nelinurkadeks ja

| — | immutamata |
| --- | --- |

—

immutamata

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

ex 5603 14 10

10

10

Elektrit mittejuhtivad lausmaterjalid, mis koosnevad keskel asuvast polü(etüleentereftalaat)kilest, mis on mõlemalt küljelt lamineeritud ühes suunas orienteeritud polü(etüleentereftalaat)kiududega ja kaetud kõrget temperatuuri taluva elektrit mittejuhtiva polümeeriga, kaaluga 147–265 g/m2, mitteisotroopse tõmbetugevusega mõlemas suunas, kasutamiseks elektriisoleermaterjalina

0 %

31.12.2018

ex 5603 13 10

20

Orienteerimata polüetüleenkiududest lausriie, kattega,

| — | pindtihedusega 80–105 g/m2 ja |
| --- | --- |

—

pindtihedusega 80–105 g/m2 ja

| — | õhutakistusega (Gurley) 8–75 s (määratud ISO 5636/5 meetodiga) |
| --- | --- |

—

õhutakistusega (Gurley) 8–75 s (määratud ISO 5636/5 meetodiga)

0 %

31.12.2015

ex 5603 14 90

40

Polüetüleentereftalaadi ketrusniidist koosnev lausriie:

| — | pindtihedusega 160–300 g/m2, |
| --- | --- |

—

pindtihedusega 160–300 g/m2,

| — | võib olla ühelt poolt lamineeritud membraaniga või membraani ja alumiiniumiga, |
| --- | --- |

—

võib olla ühelt poolt lamineeritud membraaniga või membraani ja alumiiniumiga,

mida kasutatakse tööstusfiltrite tootmiseks

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

20

20

Lausriie sulatismenetlusel termoplastilisest elastomeerist valmistatud keskkihiga, mis on mõlemalt poolelt lamineeritud orienteerimata polüpropüleenfilamentkiududega

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 94 90

70

40

Lausmaterjalid, mis koosnevad mitmest polüpropüleeni ja polüestri sulatismenetlusel valmistatud kiudude ja staapelkiudude segu kihist, võivad olla ühelt või mõlemalt poolt lamineeritud ketramistehnika abil valmistatud polüpropüleenfilamentidega

0 %

31.12.2018

ex 5603 92 90

ex 5603 93 90

80

50

Polüolefiinist laustekstiil, mis koosneb elastomeerikihist, mis on mõlemalt poolt lamineeritud polüolefiinkiududega:

| — | massiga 25 – 150 g/m2, |
| --- | --- |

—

massiga 25 – 150 g/m2,

| — | ühes tükis või lihtsalt lõigatud ruutudeks või nelinurkadeks, |
| --- | --- |

—

ühes tükis või lihtsalt lõigatud ruutudeks või nelinurkadeks,

| — | immutamata, |
| --- | --- |

—

immutamata,

| — | masina- või ristsuunaliselt venitatav, |
| --- | --- |

—

masina- või ristsuunaliselt venitatav,

kasutatakse imiku- või väikelapsehooldusvahendite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 5603 94 90

20

Akrüülkiust vardad pikkusega kuni 50 cm markerite otsakute tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 5607 50 90

10

Nöör, steriliseerimata, valmistatud polü(glükoolhappest) või polü(glükoolhappest) ja selle kopolümeeridest koos piimhappega, punutud või põimitud, sisemise südamikuga, kirurgiliste õmblusmaterjalide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 5803 00 10

91

Hõredakoeline puuvillane riie, laiusega kuni 1 500 mm

0 %

31.12.2018

ex 5903 10 90

ex 5903 20 90

ex 5903 90 99

10

10

20

Riie või silmkoeline kangas, ühelt poolelt kaetud mikrokuule sisaldava plastiga

0 %

31.12.2018

ex 5906 99 90

10

Kummeeritud riie, mille lõimelõngad on polüamiid-6,6st ja koelõngad polüamiid-6,6st, polüuretaanist ning tereftaalhappe, p-fenüleendiamiini ja 3,4′-oksübis(fenüleenamiini) kopolümeerist

0 %

31.12.2018

ex 5907 00 00

10

Tekstiilriie, kaetud liimiga, mis sisaldab kuulikesi diameetriga kuni 150 μm

0 %

31.12.2016

ex 5911 10 00

10

Sünteeskiust nõeltorkemeetodil valmistatud vilt, ilma polüestrisisalduseta, sünteeskiududes sisalduvate katalüütiliste osakestega või ilma, ühelt poolelt kaetud polütetrafluoretüleenkilega, filtreerimistoodete tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

ex 8421 99 00

30

92

Vee pöördosmoospuhastusseadmete osad, koosnevad peamiselt plastil põhinevatest membraanidest, mis on seest tugevdatud ümber perforeeritud toru mähitud riide või lausriidega ning ümbritsetud silindrikujulise plastkestaga, mille seina paksus on kuni 4 mm, võivad olla paigutatud silindritesse seinapaksusega vähemalt 5 mm

0 %

31.12.2018

ex 5911 90 90

40

Polüuretaaniga immutatud mitmekihilised polüesterlaustekstiilist lihvimisklotsid

0 %

31.12.2014

ex 6813 89 00

10

Hõõrdematerjal paksusega alla 20 mm, monteerimata, hõõrdekomponentide tootmiseks automaatkäigukastidele ja siduritele (1)

0 %

31.12.2018

ex 6814 10 00

10

Paagutatud vilk paksusega kuni 0,15 mm, rullis, võib olla kaltsineeritud, võib olla aramiidkiuga tugevdatud, kasutatakse kõrgepingeseadmete isolatsioonmaterjalide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 6903 90 90

20

Ränikarbiidist reaktsioonitorud ja hoidikud pooljuhtmaterjalide tootmisel difusiooni- ja oksüdatsiooniahjudesse paigutamiseks

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

15

Nelinurkse ristläbilõikega keraamiline rõngas, mille välisläbimõõt on 19 mm (+ 0,00 mm / – 0,10 mm) kuni 29 mm (+ 0,00 mm / – 0,20 mm), sisemine läbimõõt 10 mm (+ 0,00 mm / – 0,20 mm) kuni 19 mm (+ 0,00 mm / – 0,30 mm), paksus 2 mm (± 0,10 mm) kuni 3,70 mm (± 0,20 mm) ja kuumakindlus vähemalt 240 °C ning mis sisaldab (massiprotsentides)

| — | 90 % (± 1,5 %) alumiiniumoksiidi |
| --- | --- |

—

90 % (± 1,5 %) alumiiniumoksiidi

| — | 7 % (± 1 %) titaanoksiidi |
| --- | --- |

—

7 % (± 1 %) titaanoksiidi

0 %

31.12.2017

ex 6909 19 00

20

Räninitriid (Si3N4), rullid või kuulid

0 %

31.12.2015

ex 6909 19 00

30

Katalüsaatorite kandjad, poorse kordieriidi või mulliidi keraamilistest tükkidest, kogumahuga kuni 65 l, millel on ristlõike 1 cm2 kohta vähemalt üks läbiv kanal, mis võib olla mõlemast otsast avatud või ühest otsast suletud

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

ex 6914 90 00

50

20

Keraamikatooted, mis on valmistatud keraamiliste oksiidide filamentkiududest, mis sisaldavad:

| — | diboortrioksiidi vähemalt 2 % massist, |
| --- | --- |

—

diboortrioksiidi vähemalt 2 % massist,

| — | ränidioksiidi kuni 28 % massist ja |
| --- | --- |

—

ränidioksiidi kuni 28 % massist ja

| — | dialumiiniumtrioksiidi vähemalt 60 % massist |
| --- | --- |

—

dialumiiniumtrioksiidi vähemalt 60 % massist

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

60

Katalüsaatorite kandjad räni ja ränikarbiidi segu poorsetest keraamilistest tükkidest, kõvadusega vähem kui 9 Mohsi skaala järgi, kogumahuga kuni 65 l, millel on ristlõike 1 cm2 kohta üks või rohkem otsast suletud kanalit

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

70

Katalüsaatorite või filtrite kandjad, valmistatud poorsest keraamilisest materjalist, peamiselt alumiinium- ja titaanoksiididest, kogumahuga kuni 65 liitrit, millel on ristlõike 1 cm2 kohta vähemalt üks läbiv kanal (ühest või mõlemast otsast avatud)

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

80

Keraamilised jahutusradiaatorid, mis sisaldavad (massiprotsentides):

| — | vähemalt 66 % ränikarbiidi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 66 % ränikarbiidi,

| — | vähemalt 15 % alumiiniumoksiidi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 15 % alumiiniumoksiidi,

kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvates toodetes transistoride, dioodide ja trükkplaatide töötemperatuuri hoidmiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 6914 90 00

30

Silikoondioksiidist ja tsirkooniumdioksiidist saadud läbipaistvad keraamilised mikrokuulid, läbimõõduga vähemalt 125 μm

0 %

31.12.2018

ex 7005 10 30

10

Kuumpoleeritud klaas:

| — | paksusega 4,0–4,2 mm |
| --- | --- |

—

paksusega 4,0–4,2 mm

| — | valguse läbilaskvusega 91 % või rohkem, mõõdetud D-tüüpi valgusallikat kasutades |
| --- | --- |

—

valguse läbilaskvusega 91 % või rohkem, mõõdetud D-tüüpi valgusallikat kasutades

| — | ühelt poolt kaetud fluorilisandiga tinadioksiidist peegeldava kihiga |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud fluorilisandiga tinadioksiidist peegeldava kihiga

0 %

31.12.2017

ex 7006 00 90

70

Floatklaas:

| — | paksusega 1,7–1,9 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega 1,7–1,9 mm,

| — | valguse läbilaskvusega vähemalt 91 %, mõõdetud D-tüüpi valgusallikat kasutades, |
| --- | --- |

—

valguse läbilaskvusega vähemalt 91 %, mõõdetud D-tüüpi valgusallikat kasutades,

| — | ühelt poolt kaetud fluorilisandiga tinadioksiidist peegeldava kihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud fluorilisandiga tinadioksiidist peegeldava kihiga,

| — | töödeldud servadega |
| --- | --- |

—

töödeldud servadega

0 %

31.12.2016

ex 7007 19 20

10

Tahvelklaas läbimõõduga vähemalt 81,28 cm (± 1,5 cm), kuid mitte üle 185,42 cm (± 1,5 cm), mis koosneb karastatud klaasist; kaetud kas võrkkile ja lähiinfrapunakiirgust neelava kilega või siis katoodpihustuse teel pealekantud juhtiva kihiga, võimaliku peegeldusvastase lisakihiga ühel või mõlemal poolel, kasutamiseks rubriiki 8528 kuuluvate kaupade tootmisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 7007 29 00

10

Tahvelklaas läbimõõduga vähemalt 81,28 cm (± 1,5 cm), kuid mitte üle 185,42 cm (± 1,5 cm), mis koosneb kahest kokkulamineeritud klaasplaadist; kaetud kas võrkkile ja lähi-infrapunakiirgust neelava kilega või siis katoodpihustuse teel pealekantud juhtiva kihiga, võimaliku peegeldusvastase lisakihiga ühel või mõlemal poolel

0 %

31.12.2018

ex 7009 10 00

10

Elektriliselt lülitatav isetumenev klaas mootorsõidukite peeglite jaoks:

| — | varustatud plastmassist tagaplaadiga või mitte, |
| --- | --- |

—

varustatud plastmassist tagaplaadiga või mitte,

| — | varustatud küttekehaga või mitte |
| --- | --- |

—

varustatud küttekehaga või mitte

| — | varustatud Blind Spot Module (BSM) ekraaniga või mitte |
| --- | --- |

—

varustatud Blind Spot Module (BSM) ekraaniga või mitte

0 %

31.12.2017

ex 7009 91 00

10

Raamita klaaspeeglid järgmiste omadustega:

| — | pikkus 1 516 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

pikkus 1 516 mm (± 1 mm),

| — | laius 553 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

laius 553 mm (± 1 mm),

| — | paksus 3 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

paksus 3 mm (± 0,1 mm),

| — | peegli tagakülg on kaetud polüetüleenkaitsekilega, mille paksus on 0,11–0,13 mm, |
| --- | --- |

—

peegli tagakülg on kaetud polüetüleenkaitsekilega, mille paksus on 0,11–0,13 mm,

| — | pliisisaldus kuni 90 mg/kg ja |
| --- | --- |

—

pliisisaldus kuni 90 mg/kg ja

| — | soolveepihustuskatsega ISO 9227 mõõdetud vastupidavus korrosioonile vähemalt 72 tundi |
| --- | --- |

—

soolveepihustuskatsega ISO 9227 mõõdetud vastupidavus korrosioonile vähemalt 72 tundi

0 %

31.12.2015

7011 20 00

Elektrilampide ja elektronkiiretorude jms avatud klaaskolvid, sh ümmarguse (klaaspirnid) ja toruja kujuga, furnituurita, nende klaasosad elektronkiiretorude tarvis

0 %

31.12.2018

ex 7014 00 00

10

Klaasist optilised elemendid (v.a rubriigis 7015 nimetatud), optiliselt töötlemata, v.a klaasist signalisatsioonitarbed

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

01

21

Heie, joontihedusega vähemalt 2 600 teksi, kuid mitte üle 3 300 teksi, ja põletuskaoga vähemalt 4 %, kuid mitte üle 8 % massist (ASTM D 2584-94 meetodi alusel määratud)

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

02

22

Heie joontihedusega vähemalt 650 teksi, kuid mitte üle 2 500 teksi, kaetud teiste materjalidega segatud või segamata polüuretaani kihiga

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

03

23

Heie joontihedusega vähemalt 392 teksi, kuid mitte üle 2 884 teksi, kaetud akrüülkopolümeeri kihiga

0 %

31.12.2018

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

05

25

Heie joontihedusega 1 980 – 2 033 teksi, mis koosneb klaaskiududest läbimõõduga 9 μm (± 0,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

10

Lõng joontihedusega 33 teksi (± 7,5 %), või sellest valmistatud mitmekordne lõng, klaasfilamentidest nominaalläbimõõduga 3,5 μm või 4,5 μm, kus on ülekaalus filamendid läbimõõduga vähemalt 3 μm, kuid mitte üle 5,2 μm, v.a filamendid, mida on elastomeeridega liimumise parandamiseks töödeldud

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

15

S-klaasist lõng joontihedusega 33 teksi või sellest valmistatud mitmekordne lõng(± 13 %), mis on valmistatud klaasfilamentkiust läbimõõduga 9 μm (- 1 μm / + 1,5 μm)

0 %

31.12.2017

ex 7019 19 10

20

Klaasfilamentkiududest lõng joontihedusega vähemalt 10,3 teksi, kuid mitte üle 11,9 teksi, valmistatud peamiselt filamentidest, mille läbimõõt on vähemalt 4,83 μm, kuid mitte üle 5,83 μm

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

25

Klaasfilamentkiududest lõng joontihedusega vähemalt 5,1 teksi, kuid mitte üle 6,0 teksi, valmistatud peamiselt filamentidest, mille läbimõõt on vähemalt 4,83 μm, kuid mitte üle 5,83 μm

0 %

31.12.2015

ex 7019 19 10

30

Lõng joontihedusega 22 teksi (± 1,6 teksi), klaasfilamentidest nominaalläbimõõduga 7 μm, kus on ülekaalus filamendid läbimõõduga vähemalt 6,35 μm, kuid mitte üle 7,61 μm

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

50

Lõng joontihedusega 11 teksi (± 7,5 %) või sellest valmistatud mitmekordne lõng, klaasfilamentidest, v.a töödeldud filamendid, mille nominaalläbimõõt on 6 μm või 9 μm ja mis sisaldavad vähemalt 93 massiprotsenti ränidioksiidi

0 %

31.12.2016

ex 7019 19 10

55

Klaasnöör, kummi või plastiga impregneeritud, valmistatud sellise K- või U-klaasi filamentidest, mille koostis on järgmine:

| — | 9–16 % magneesiumoksiidi, |
| --- | --- |

—

9–16 % magneesiumoksiidi,

| — | 19–25 % alumiiniumoksiidi, |
| --- | --- |

—

19–25 % alumiiniumoksiidi,

| — | 0–2 % booroksiidi, |
| --- | --- |

—

0–2 % booroksiidi,

| — | ei sisalda kaltsiumoksiidi, |
| --- | --- |

—

ei sisalda kaltsiumoksiidi,

kaetud lateksiga, mis sisaldab vähemalt resortsinool-formaldehüüdvaiku ja klorosulfoonitud polüetüleeni

0 %

31.12.2014

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

60

30

Kummiga impregneeritud kõrge elastsusmooduliga klaaskiud (K), mis on saadud keerutatud kõrge elastsusmooduliga klaasfilamentlõngadest, kaetud lateksiga, mis koosneb resortsinoolformaldehüüdvaigust, kas vinüülpüridiini ja/või hüdrogeeritud akrülonitriilbutadieenkummiga (HNBR) või ilma

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

70

20

Klaasnöör, kummi või plastiga impregneeritud, valmistatud keerutatud klaasfilamentlõngadest ja kaetud vähemalt resortsinool-formaldehüüd- vinüülpüridiinivaiku ja akrüülnitriilbutadieenkummi (NBR) sisaldava lateksiga

0 %

31.12.2018

ex 7019 19 10

ex 7019 90 00

80

40

Klaasnöör, kummi või plastiga impregneeritud, valmistatud keerutatud klaasfilamentlõngadest ja kaetud vähemalt resortsinool-formaldehüüdvaiku ja klorosulfoonitud polüetüleeni sisaldava lateksiga

0 %

31.12.2018

ex 7019 39 00

50

Lausmaterjal klaaskiust, v.a tekstiilklaaskiust, õhufiltrite või katalüsaatorite tootmisek (1)

0 %

31.12.2016

ex 7019 40 00

10

Epoksiidvaiguga immutatud klaasheidest riie, mille soojuspaisumistegur temperatuurivahemikus 30–120 °C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil) on:

| — | 10-12ppm 1 °C kohta pikkuses ja laiuses ning |
| --- | --- |

—

10-12ppm 1 °C kohta pikkuses ja laiuses ning

| — | 20–30ppm 1 °C kohta paksuses ning mille klaasistumistemperatuur on 152–153 °C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil) |
| --- | --- |

—

20–30ppm 1 °C kohta paksuses ning mille klaasistumistemperatuur on 152–153 °C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil)

0 %

31.12.2018

ex 7019 90 00

10

Klaaskiud, v.a tekstiilklaaskiud, kus on ülekaalus kiud läbimõõduga alla 4,6 μm

0 %

31.12.2018

ex 7020 00 10

ex 7616 99 90

10

77

Televiisorialused, toendiga või ilma, kasutatakse televiisori kinnitamiseks ja stabiliseerimiseks

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 11

10

Malmist valuplokid, pikkusega kuni 350 mm, laiusega kuni 150 mm, kõrgusega kuni 150 mm

0 %

31.12.2016

ex 7201 10 30

10

Malmist valuplokid, pikkusega kuni 350 mm, laiusega kuni 150 mm, kõrgusega kuni 150 mm, ränisisaldusega kuni 1 % massist

0 %

31.12.2016

7202 50 00

Ferrosilikokroom

0 %

31.12.2018

ex 7202 99 80

10

Raud-düsproosium, mis sisaldab:

| — | vähemalt 78 % massist düsproosiumi ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 78 % massist düsproosiumi ja

| — | vähemalt 18 %, kuid mitte rohkem kui 22 % massist rauda |
| --- | --- |

—

vähemalt 18 %, kuid mitte rohkem kui 22 % massist rauda

0 %

31.12.2015

ex 7318 14 99

ex 7318 14 99

20

29

Kiviankur:

| — | mis on isekeermestav kruvi, |
| --- | --- |

—

mis on isekeermestav kruvi,

| — | pikkusega kuni 300 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega kuni 300 mm,

kaevanduskäikude toestamisel kasutatavat tüüpi

0 %

31.12.2016

ex 7320 90 10

91

Karastatud terasest lame spiraalvedru:

| — | paksusega vähemalt 2,67 mm, kuid mitte üle 4,11 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 2,67 mm, kuid mitte üle 4,11 mm,

| — | laiusega vähemalt 12,57 mm, kuid mitte üle 16,01 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega vähemalt 12,57 mm, kuid mitte üle 16,01 mm,

| — | pöördemomendiga vähemalt 18,05Nm, kuid mitte üle 73,5Nm, |
| --- | --- |

—

pöördemomendiga vähemalt 18,05Nm, kuid mitte üle 73,5Nm,

| — | vaba oleku ja surve all nimiasendi vahelise nurgaga vähemalt 76°, kuid mitte üle 218°, |
| --- | --- |

—

vaba oleku ja surve all nimiasendi vahelise nurgaga vähemalt 76°, kuid mitte üle 218°,

sisepõlemismootorite ajamirihmade pingutite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 7325 99 10

20

Ankrupead kuumtsingitud galvaniseeritud kõrgtugevast malmist, kasutatakse pinnaseankrute valmistamiseks

0 %

31.12.2014

ex 7326 20 00

20

Metallist lausmaterjal, mis koosneb roostevabast terasest traatide massist, milles sisalduvate traatide läbimõõt on 0,017 mm kuni 0,070 mm ning mis on kokku liidetud paagutamise ja valtsimise teel

0 %

31.12.2016

ex 7410 11 00

ex 8507 90 80

ex 8545 90 90

10

60

30

Rullides grafiit-vask-laminaatfoolium, mille omadused on järgmised:

| — | laius 610–620 mm, |
| --- | --- |

—

laius 610–620 mm,

| — | diameeter 690–710 mm, |
| --- | --- |

—

diameeter 690–710 mm,

kasutatakse elektrisõidukite liitium-ioonakude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 7410 21 00

10

Polütetrafluoroetüleenist lehed või plaadid, sisaldavad täidisena alumiiniumoksiidi või titaandioksiidi või on tugevdatud klaaskiudriidega, mõlemalt poolelt kaetud vaskfooliumiga

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

30

Polüimiidkile, võib sisaldada epoksiidvaiku ja/või klaaskiude, ühelt või mõlemalt poolt vaskfooliumiga kaetud

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

40

Lehed või tahvlid, mis:

| — | koosnevad vähemalt kesksest paberikihist või ühest kesksest mis tahes liiki kiudlausmaterjali lehest, mis on mõlemalt küljelt lamineeritud klaaskiudriidega ning immutatud epoksiidvaiguga, või |
| --- | --- |

—

koosnevad vähemalt kesksest paberikihist või ühest kesksest mis tahes liiki kiudlausmaterjali lehest, mis on mõlemalt küljelt lamineeritud klaaskiudriidega ning immutatud epoksiidvaiguga, või

| — | koosnevad mitmest paberikihist, mis on immutatud fenoolvaiguga, |
| --- | --- |

—

koosnevad mitmest paberikihist, mis on immutatud fenoolvaiguga,

ning on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud kuni 0,15 mm paksuse vaskkilega

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

50

Plaadid,

| — | mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast, |
| --- | --- |

—

mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast,

| — | on kaetud ühelt või mõlemalt poolt kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga ning |
| --- | --- |

—

on kaetud ühelt või mõlemalt poolt kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga ning

| — | mille dielektrilise läbitavuse konstant (DK) on alla 3,9 ja kaotegur (Df) alla 0,015 mõõtmissagedusel 10 GHz mõõdetuna IPC-TM-650 järgi |
| --- | --- |

—

mille dielektrilise läbitavuse konstant (DK) on alla 3,9 ja kaotegur (Df) alla 0,015 mõõtmissagedusel 10 GHz mõõdetuna IPC-TM-650 järgi

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

60

Sünteetilisest või kunstlikust vaigust plaadid, rullid ja lehed:

| — | paksusega kuni 25 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega kuni 25 μm,

| — | mõlemalt poolt kaetud kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga, |
| --- | --- |

—

mõlemalt poolt kaetud kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga,

| — | mahtuvusega 1,09 pF/mm2 või rohkem, |
| --- | --- |

—

mahtuvusega 1,09 pF/mm2 või rohkem,

kasutatakse trükkplaatide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 7410 21 00

70

Plaadid, rullid või lehed:

| — | vähemalt ühe klaaskiudriidest kihiga, mida on immutatud tuldtõkestava kunstliku või sünteetilise vaiguga ja mille klaasistumistemperatuur (Tg) on üle 170 °C (IPC-TM-650 meetodi 2.4.25 kohaselt), |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe klaaskiudriidest kihiga, mida on immutatud tuldtõkestava kunstliku või sünteetilise vaiguga ja mille klaasistumistemperatuur (Tg) on üle 170 °C (IPC-TM-650 meetodi 2.4.25 kohaselt),

| — | ühelt või mõlemalt poolt kaetud kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga, |
| --- | --- |

—

ühelt või mõlemalt poolt kaetud kuni 0,15 mm paksuse vaskfooliumiga,

kasutatakse trükkplaatide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 7419 99 90

ex 7616 99 90

91

60

Ketas (märklaud) sadestatud materjaliga, molübdeensilitsiidist:

| — | sisaldab kuni 2 mg/kg naatriumi, ning |
| --- | --- |

—

sisaldab kuni 2 mg/kg naatriumi, ning

| — | on monteeritud vasest või alumiiniumist alusele |
| --- | --- |

—

on monteeritud vasest või alumiiniumist alusele

0 %

31.12.2018

7601 20 20

Survetöötlemata alumiiniumisulamitest slääbid ja ekstrudeerimistoorikud

4 %

31.12.2018

ex 7601 20 20

10

Liitiumit sisaldavast alumiiniumisulamist slääbid ja ekstrudeerimistoorikud

0 %

31.12.2017

ex 7604 21 00

ex 7604 29 90

10

30

Profiilliistud alumiiniumisulamist EN AW-6063 T5:

| — | anodeeritud, |
| --- | --- |

—

anodeeritud,

| — | lakitud või lakkimata, |
| --- | --- |

—

lakitud või lakkimata,

| — | seinapaksusega 0,5 mm (± 1,2 %) kuni 0,8 mm (± 1,2 %), |
| --- | --- |

—

seinapaksusega 0,5 mm (± 1,2 %) kuni 0,8 mm (± 1,2 %),

kasutamiseks alamrubriigi 8302 kaupade valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

10

20

Alumiinium-liitiumsulamid varbmaterjal ja valuplokkidena

0 %

31.12.2015

ex 7605 19 00

10

Legeerimata alumiiniumtraat läbimõõduga vähemalt 2 mm, kuid mitte üle 6 mm, kaetud vasekihiga, mille paksus on vähemalt 0,032 mm, kuid mitte üle 0,117 mm

0 %

31.12.2018

ex 7606 12 92

ex 7607 11 90

20

20

Lint alumiiniumi ja magneesiumi sulamist:

| — | rullides, |
| --- | --- |

—

rullides,

| — | paksusega 0,14–0,40 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega 0,14–0,40 mm,

| — | laiusega 12,5–359 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 12,5–359 mm,

| — | tõmbetugevusega vähemalt 285 N/mm2 ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 285 N/mm2 ning

| — | katkevenivusega vähemalt 1 %, |
| --- | --- |

—

katkevenivusega vähemalt 1 %,

sisaldab (massiprotsentides):

| — | vähemalt 93,3 % alumiiniumi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 93,3 % alumiiniumi,

| — | 2,2–5 % magneesiumi ja |
| --- | --- |

—

2,2–5 % magneesiumi ja

| — | kuni 1,8 % muid elemente |
| --- | --- |

—

kuni 1,8 % muid elemente

0 %

31.12.2017

ex 7607 11 90

10

Tavaline alumiiniumfoolium, mille parameetrid on järgmised:

| — | alumiiniumisisaldus vähemalt 99,98 %, |
| --- | --- |

—

alumiiniumisisaldus vähemalt 99,98 %,

| — | paksus vähemalt 0,070 mm, kuid mitte üle 0,125 mm, |
| --- | --- |

—

paksus vähemalt 0,070 mm, kuid mitte üle 0,125 mm,

| — | kuubikuline tekstuur, |
| --- | --- |

—

kuubikuline tekstuur,

kasutatakse kõrgepinge abil söövitamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 11 90

40

Alumiiniumfoolium rullides:

| — | puhtusastmega 99,99 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

puhtusastmega 99,99 massiprotsenti,

| — | paksusega 0,021–0,2 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega 0,021–0,2 mm,

| — | laiusega 500 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 500 mm,

| — | 3–4 nm paksuse pindmise oksiidkihiga |
| --- | --- |

—

3–4 nm paksuse pindmise oksiidkihiga

| — | ja rohkem kui 95 % ulatuses kuubilise tekstuuriga |
| --- | --- |

—

ja rohkem kui 95 % ulatuses kuubilise tekstuuriga

0 %

31.12.2016

ex 7607 19 90

ex 8507 90 80

10

80

Rullina esitatav laminaatmaterjali leht, mis kujutab endast alumiiniumile seotud liitiumi ja mangaani ning mille omadused on järgmised:

| — | laius 595–605 mm ning |
| --- | --- |

—

laius 595–605 mm ning

| — | diameeter 690–710 mm, |
| --- | --- |

—

diameeter 690–710 mm,

kasutatakse elektrisõidukite liitium-ioonakude katoodide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 7607 20 90

10

Lamineeritud alumiiniumfoolium üldpaksusega kuni 0,123 mm, mis koosneb alumiiniumikihist paksusega kuni 0,040 mm, polüamiidist ja polüpropüleenist aluskihtidest ja kaitsekihist, mille ülesanne on vältida vesinikfluoriidhappest tingitud korrosiooni, ette nähtud kasutamiseks liitiumpolümeerpatareide tootmisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 7607 20 90

20

Puurimäärimisleht üldpaksusega kuni 350 μm, koosneb järgmistest osadest:

| — | 70–105 μm paksune alumiiniumfooliumikiht, |
| --- | --- |

—

70–105 μm paksune alumiiniumfooliumikiht,

| — | vesilahustuva toatemperatuuril tahke määrdeaine kiht paksusega 20–200 μm |
| --- | --- |

—

vesilahustuva toatemperatuuril tahke määrdeaine kiht paksusega 20–200 μm

0 %

31.12.2015

ex 7613 00 00

20

Õmblusteta alumiiniumkonteiner, kokkusurutud maagaasi või kokkusurutud vesiniku jaoks, üleni epoksüsüsinikkiudkomposiidist välispakendis, mahuga 172 l (± 10 %) ja kaaluga tühjalt kuni 64 kg

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

15

Alumiiniumist kärgplokid, mida kasutatakse lennukiosade valmistamisel

0 %

31.12.2018

ex 7616 99 90

ex 8482 80 00

ex 8803 30 00

70

10

40

Helikopteri sabatiiviku rootorivõlli valmistamisel kasutatavad ühendusdetailid (1)

0 %

31.12.2016

ex 7616 99 90

75

Nelinurkse raami kujulised osad:

| — | värvitud alumiiniumist, |
| --- | --- |

—

värvitud alumiiniumist,

| — | pikkusega 1 011 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 011 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm,

| — | laiusega 622 mm või rohkem, kuid mitte üle 900 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 622 mm või rohkem, kuid mitte üle 900 mm,

| — | paksusega 0,6 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

paksusega 0,6 mm (± 0,1 mm),

mida kasutatakse televiisorite valmistamiseks

0 %

31.12.2017

ex 8102 10 00

10

Molübdeenipulber

| — | puhtusega vähemalt 99 % massist ja |
| --- | --- |

—

puhtusega vähemalt 99 % massist ja

| — | osakeste suurusega 1,0–5,0 μm |
| --- | --- |

—

osakeste suurusega 1,0–5,0 μm

0 %

31.12.2017

8104 11 00

Survetöötlemata magneesium magneesiumisisaldusega vähemalt 99,8 % massist

0 %

31.12.2018

ex 8104 30 00

30

Magneesiumipulber:

| — | puhtusega vähemalt 99,5 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

puhtusega vähemalt 99,5 massiprotsenti,

| — | osakeste suurus 0,2–0,8 mm |
| --- | --- |

—

osakeste suurus 0,2–0,8 mm

0 %

31.12.2015

ex 8104 90 00

10

Lihvitud ja poleeritud magneesiumlehed mõõtmetega kuni 1 500 mm × 2 000 mm, ühelt poolelt kaetud valgustundliku epoksüvaiguga

0 %

31.12.2018

ex 8105 90 00

10

Koobaltisulamist vardad või traadid, mis sisaldavad massiprotsentides:

| — | 35 % (± 2 %) koobaltit, |
| --- | --- |

—

35 % (± 2 %) koobaltit,

| — | 25 % (± 1 %) niklit, |
| --- | --- |

—

25 % (± 1 %) niklit,

| — | 19 % (± 1 %) kroomi ja |
| --- | --- |

—

19 % (± 1 %) kroomi ja

| — | 7 % (± 2 %) rauda, |
| --- | --- |

—

7 % (± 2 %) rauda,

mis vastavad materjalide spetsifikatsioonidele AMS 5842, mida kasutatakse kosmosetööstuses

0 %

31.12.2017

ex 8108 20 00

10

Käsntitaan

0 %

31.12.2018

ex 8108 20 00

30

Titaanipulber, mis sisaldab vähemalt 90 massiprotsenti fraktsiooni, mis läbib 0,224 mm avasuurusega sõela

0 %

31.12.2018

ex 8108 30 00

10

Titaani ja titaanisulamite jäätmed ja jäägid, välja arvatud need, mis sisaldavad vähemalt 1 %, kuid mitte üle 2 % massist alumiiniumi

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 30

10

Normile EN 2002-1, EN 4267 või DIN 65040 vastavad titaansulamist vardad

0 %

31.12.2014

ex 8108 90 30

20

Titaani ja alumiiniumi sulamist vardad, latid ja traat, mis sisaldavad alumiiniumi 1–2 massi %, alamrubriikide 8708 92 või 8714 10 00 summutite ja väljalasketorude tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 30

30

AMS standarditele 4928 ja 4967 vastav titaani-alumiiniumi-vanaadiumi sulamist (TiAl6V4) traat

0 %

31.12.2015

ex 8108 90 30

40

Traat titaanisulamist, mis sisaldab (massiprotsentides):

| — | vanaadiumi 22 % (± 3 %) ning |
| --- | --- |

—

vanaadiumi 22 % (± 3 %) ning

| — | alumiiniumi 4 % (± 0,5 %) |
| --- | --- |

—

alumiiniumi 4 % (± 0,5 %)

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

10

Titaani- ja alumiiniumisulam, mis sisaldab vähemalt 1 %, kuid mitte üle 2 % massist alumiiniumi, lehtedena või rullides, paksusega vähemalt 0,49 mm, kuid mitte üle 3,1 mm, laiusega vähemalt 1 000 mm, kuid mitte üle 1 254 mm, alamrubriigi 8714 10 00 kaupade tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

30

Titaani ja räni sulam, ränisisaldusega 0,15–0,60 massi %, lehtedena või rullides, ette nähtud kasutamiseks:

| — | sisepõlemismootorite heitgaasisüsteemide tootmisel või |
| --- | --- |

—

sisepõlemismootorite heitgaasisüsteemide tootmisel või

| — | alamrubriiki 8108 90 60 kuuluvate torude tootmisel (1) |
| --- | --- |

—

alamrubriiki 8108 90 60 kuuluvate torude tootmisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

50

Titaani, vase ja nioobiumi sulamist plaadid, lehed, ribad ja foolium, mis sisaldavad vaske 0,8–1,2 massi % ja nioobiumi 0,4–0,6 massi %

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 50

60

Titaani, alumiiniumi, räni ja nioobiumi sulamist plaadid, lehed, ribad ja foolium, mis sisaldavad

| — | alumiiniumi 0,4–0,6massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

alumiiniumi 0,4–0,6massiprotsenti ja

| — | räni 0,35–0,55massiprotsenti |
| --- | --- |

—

räni 0,35–0,55massiprotsenti

| — | ning nioobiumi 0,1–0,3massiprotsenti |
| --- | --- |

—

ning nioobiumi 0,1–0,3massiprotsenti

0 %

31.12.2018

ex 8108 90 50

70

Riba titaanisulamist, mis sisaldab massiprotsentides kuni:

| — | 15 % (± 1 %) vanaadiumi, |
| --- | --- |

—

15 % (± 1 %) vanaadiumi,

| — | kroomi 3 % (± 0,5 %), |
| --- | --- |

—

kroomi 3 % (± 0,5 %),

| — | tina 3 % (± 0,5 %) ning |
| --- | --- |

—

tina 3 % (± 0,5 %) ning

| — | alumiiniumi 3 % (± 0,5 %) |
| --- | --- |

—

alumiiniumi 3 % (± 0,5 %)

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

75

Plekk, lehed, ribad ja foolium titaanisulamist, mis sisaldab massiprotsentides:

| — | 0,3–0,7 % alumiiniumi ja |
| --- | --- |

—

0,3–0,7 % alumiiniumi ja

| — | 0,25–0,6 % räni |
| --- | --- |

—

0,25–0,6 % räni

0 %

31.12.2016

ex 8108 90 50

85

Legeerimata titaanist lehed, ribad ja foolium

0 %

31.12.2017

ex 8108 90 90

ex 9003 90 00

20

10

Prilliraamide titaanisulamist osad, sealhulgas prilliraamides kasutatavat tüüpi kruvid

0 %

31.12.2016

ex 8109 20 00

10

Legeerimata tsirkoonium käsnade või valuplokkidena, sisaldab hafniumit vähemalt 0,01 % massist kasutatakse keemiatööstuse torude, varraste või ümbersulatuse teel suurendatud valuplokkide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 8110 10 00

10

Antimon valuplokkidena

0 %

31.12.2018

ex 8112 99 30

10

Nioobiumi ja titaani sulam, varraste ja lattidena

0 %

31.12.2018

ex 8113 00 20

10

Metallkeraamilised plokid, mis sisaldavad vähemalt 60 massiprotsenti ja vähemalt 5 massiprotsenti boorkarbiidi

0 %

31.12.2016

ex 8113 00 90

10

Alumiiniumränikarbiidist (AlSiC-9) kandeplaat elektrooniliste lülituste valmistamiseks

0 %

31.12.2017

ex 8207 30 10

10

Komplekt konveier- ja/või tandempressimisseadmeid metall-lehtede külmvormimiseks, pressimiseks, venitamiseks, lõikamiseks, mulgustamiseks, painutamiseks, kaliibrimiseks, kantimiseks ja paindekohtade silendamiseks, kasutatakse mootorsõidukite raamiosade valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8301 60 00

ex 8413 91 00

ex 8419 90 85

ex 8438 90 00

ex 8468 90 00

ex 8476 90 00

ex 8479 90 80

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 00

ex 8531 90 85

ex 8536 90 85

ex 8543 90 00

ex 8708 91 99

ex 8708 99 97

ex 9031 90 85

10

20

20

10

10

10

87

20

45

20

20

96

50

10

30

30

Täielikult silikoonist või polükarbonaadist klahvistikud, millel on trükitud, elektrikontaktosadega klahvid

0 %

31.12.2015

ex 8309 90 90

10

Alumiiniumist, avamisrõngaga varustatud üleni avanevad konservikarpide kaaned läbimõõduga 136,5 mm (± 1 mm)

0 %

31.12.2018

ex 8401 30 00

20

Kasutamata kuusnurkne kütusekassett, tuumareaktorites kasutamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8405 90 00

ex 8708 21 10

ex 8708 21 90

10

10

10

Auto turvarihma eelpingestusgaasigeneraatori metallümbris

0 %

31.12.2014

ex 8407 33 20

ex 8407 33 80

ex 8407 90 80

ex 8407 90 90

10

10

10

10

Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid või rootormootorid silindrite töömahuga vähemalt 300 cm3 ja võimsusega 6–20,0 kW, mis on ette nähtud järgmiste kaupade tootmiseks:

| — | alamrubriigi 8433 11 51 istmega iseliikuvad muruniidukid ja alamrubriigi 8433 11 90 käsiajamiga muruniidukid, |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 8433 11 51 istmega iseliikuvad muruniidukid ja alamrubriigi 8433 11 90 käsiajamiga muruniidukid,

| — | alamrubriigi 8701 90 11 peamiselt muruniiduki ülesandega traktorid või |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 8701 90 11 peamiselt muruniiduki ülesandega traktorid või

| — | alamrubriigi 8433 20 10 neljataktilise 300 cm3 silindrivõimsusega mootoriga niidukid |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 8433 20 10 neljataktilise 300 cm3 silindrivõimsusega mootoriga niidukid

| — | või alamrubriigi 8430 20 lumesahad ja lumepuhurid (1) |
| --- | --- |

—

või alamrubriigi 8430 20 lumesahad ja lumepuhurid (1)

0 %

31.12.2017

ex 8407 90 10

10

Neljataktilised bensiinimootorid silindrite töömahuga kuni 250 cm3 alamrubriiki 8433 11 kuuluvate muruniidukite, alamrubriiki 8433 20 10 kuuluvate mootorniidukite, alamrubriiki 8432 29 50 kuuluvate mullafreeside, alamrubriiki 8436 80 90 kuuluvate aiapidamises kasutatavate purustajate või alamrubriiki 8432 29 10 kuuluvate pinnase kobestajate tootmiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8407 90 90

20

Veeldatud naftagaasil (LPG) töötav kompaktne mootorisüsteem, mille omadused on järgmised:

| — | 6 silindrit, |
| --- | --- |

—

6 silindrit,

| — | võimsus 75–80 kW, |
| --- | --- |

—

võimsus 75–80 kW,

| — | sisselaske- ja heitgaaside väljalaskeklapid on kohandatud pidevaks tööks suurel koormusel töötavates rakendustes, |
| --- | --- |

—

sisselaske- ja heitgaaside väljalaskeklapid on kohandatud pidevaks tööks suurel koormusel töötavates rakendustes,

rubriiki 8427 kuuluvate sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 8408 90 41

20

Kahe- või kolmesilindrilised diiselmootorid võimsusega kuni 15 kW, sõidukile paigaldatava temperatuuri reguleerimissüsteemi tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

20

Neljasilindrilised diiselmootorid võimsusega kuni 30 kW, sõidukile paigaldatava temperatuuri reguleerimissüsteemi tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8408 90 43

ex 8408 90 45

ex 8408 90 47

30

20

30

Neljasilindriline neljataktiline vedelikjahutusega diiselmootor

| — | silindri töömahuga kuni 3 850 cm3 ja |
| --- | --- |

—

silindri töömahuga kuni 3 850 cm3 ja

| — | nimivõimsusega 15–55 kW, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega 15–55 kW,

kasutamiseks rubriigi 8427 sõidukite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8408 90 47

40

Neljasilindriline neljataktiline vedelikjahutusega diiselmootor:

| — | silindri töömahuga kuni 3 850 cm3, |
| --- | --- |

—

silindri töömahuga kuni 3 850 cm3,

| — | nimivõimsusega 55 - 85 kW, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega 55 - 85 kW,

kasutatakse rubriigi 8427 sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8409 91 00

ex 8409 99 00

10

20

Väljalaskekollektor, mis vastab standardile DIN EN 13835, võib olla koos turbiinikorpusega, nelja sisselaskeavaga, kasutatakse väljalaskekollektori valmistamiseks, mida treitakse, freesitakse, puuritakse ja/või töödeldakse muul viisil (1)

0 %

31.12.2016

ex 8409 99 00

ex 8479 90 80

10

85

Magnetventiiliga sissepritseseade kütuse optimeeritud pihustamiseks mootori põlemiskambris

0 %

31.12.2016

ex 8411 99 00

30

Gaasiturbiini rattakujuline labadega komponent, mida kasutatakse turbolaaduris ning

| — | mis on valmistatud standardi DIN G- NiCr13Al16MoNb või DIN NiCo10W10Cr9AlTi või AMS AISI:686 kohaselt täppisvalu teel roostevabast sulamist, |
| --- | --- |

—

mis on valmistatud standardi DIN G- NiCr13Al16MoNb või DIN NiCo10W10Cr9AlTi või AMS AISI:686 kohaselt täppisvalu teel roostevabast sulamist,

| — | mille kuumuskindlus ei ületa 1 100 °C; |
| --- | --- |

—

mille kuumuskindlus ei ületa 1 100 °C;

| — | mille läbimõõt on 30 mm või rohkem, kuid mitte üle 80 mm, |
| --- | --- |

—

mille läbimõõt on 30 mm või rohkem, kuid mitte üle 80 mm,

| — | mille kõrgus on 30 mm või rohkem, kuid mitte üle 50 mm |
| --- | --- |

—

mille kõrgus on 30 mm või rohkem, kuid mitte üle 50 mm

0 %

31.12.2017

ex 8411 99 00

40

Spiraalikujuline gaasiturbiini turbolaadija komponent:

| — | mis on valmistatud roostevabast sulamist, |
| --- | --- |

—

mis on valmistatud roostevabast sulamist,

| — | mille kuumuskindlus ei ületa 1 050 °C, |
| --- | --- |

—

mille kuumuskindlus ei ületa 1 050 °C,

| — | mille läbimõõt on 100 mm või rohkem, kuid mitte üle 200 mm, |
| --- | --- |

—

mille läbimõõt on 100 mm või rohkem, kuid mitte üle 200 mm,

| — | mille kõrgus on 100 mm või rohkem, kuid mitte üle 150 mm, |
| --- | --- |

—

mille kõrgus on 100 mm või rohkem, kuid mitte üle 150 mm,

| — | mootori väljalasketoruga või ilma selleta |
| --- | --- |

—

mootori väljalasketoruga või ilma selleta

0 %

31.12.2018

ex 8411 99 00

50

Üheastmelise turbolaadija ajam:

| — | mis on sisseehitatud juhtkonsooli ja juhtpuksiga, |
| --- | --- |

—

mis on sisseehitatud juhtkonsooli ja juhtpuksiga,

| — | mis on valmistatud roostevabast sulamist, |
| --- | --- |

—

mis on valmistatud roostevabast sulamist,

| — | mis on juhtkonsoolidega, mille mõõteulatus on 20 mm, |
| --- | --- |

—

mis on juhtkonsoolidega, mille mõõteulatus on 20 mm,

| — | mille pikkus ei ole üle 350 mm, |
| --- | --- |

—

mille pikkus ei ole üle 350 mm,

| — | mille läbimõõt ei ole üle 75 mm, |
| --- | --- |

—

mille läbimõõt ei ole üle 75 mm,

| — | mille kõrgus ei ole üle 50 mm |
| --- | --- |

—

mille kõrgus ei ole üle 50 mm

0 %

31.12.2018

ex 8413 70 35

20

Ühefaasiline tsentrifugaalpump:

| — | mille jõudlus on vähemalt 400 cm3 vedelikku minutis, |
| --- | --- |

—

mille jõudlus on vähemalt 400 cm3 vedelikku minutis,

| — | mille müratase on kuni 6 dBA, |
| --- | --- |

—

mille müratase on kuni 6 dBA,

| — | mille imemisava ja väljalaskeotsaku siseläbimõõt on kuni 15 mm, ning |
| --- | --- |

—

mille imemisava ja väljalaskeotsaku siseläbimõõt on kuni 15 mm, ning

| — | mis töötab temperatuuril kuni -10 °C |
| --- | --- |

—

mis töötab temperatuuril kuni -10 °C

0 %

31.12.2015

ex 8414 30 81

50

Hermeetiline või poolhermeetiline muudetava kiirusega elektriline spiraalkompressor, nimivõimsusega 0,5–10 kW, silindri töömahuga kuni 35 cm3, kasutatakse külmutusseadmetes

0 %

31.12.2014

ex 8414 30 89

20

Sõiduki kliimaseadme osa, mis koosneb lahtise võlliga kolbkompressorist võimsusega üle 0,4 kW, kuid mitte üle 10 kW

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

30

Telgventilaator

| — | elektrimootoriga, |
| --- | --- |

—

elektrimootoriga,

| — | mille võimsus on kuni 125 W, |
| --- | --- |

—

mille võimsus on kuni 125 W,

kasutamiseks arvutite tootmisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 59 20

40

Elektrimootoriga telgventilaator, võimsusega kuni 2 W, kasutatakse rubriigi 8521 või 8528 toodete tootmisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 8414 59 80

ex 8414 90 00

40

60

Põikvooluventilaator:

| — | kõrgusega 575 mm (± 1,0 mm) või enam, kuid mitte rohkem kui 850 mm (± 1,0 mm) |
| --- | --- |

—

kõrgusega 575 mm (± 1,0 mm) või enam, kuid mitte rohkem kui 850 mm (± 1,0 mm)

| — | läbimõõduga 95 mm (± 0,6 mm) või 102 mm (± 0,6 mm), |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 95 mm (± 0,6 mm) või 102 mm (± 0,6 mm),

| — | antistaatilisest, antibakteriaalsest ja kuumakindlast, 30 % klaaskiuga sarrustatud plastist, mille minimaalne temperatuurikindlus on 70 °C (± 5 °C), |
| --- | --- |

—

antistaatilisest, antibakteriaalsest ja kuumakindlast, 30 % klaaskiuga sarrustatud plastist, mille minimaalne temperatuurikindlus on 70 °C (± 5 °C),

split-tüüpi kliimaseadmete siseruumides asuvate osade valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8414 90 00

20

Alumiiniumkolvid, mootorsõidukite kliimaseadmete kompressoritele (1)

0 %

31.12.2014

ex 8414 90 00

30

Rõhureguleerimissüsteem mootorsõidukite kliimaseadmete kompressoritele (1)

0 %

31.12.2018

ex 8414 90 00

40

Ajamiosa mootorsõidukite kliimaseadmete kompressoritele (1)

0 %

31.12.2018

ex 8415 90 00

20

Alumiiniumist aurusti, mida kasutatakse sõiduautode kliimaseadmete tootmisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8418 99 10

50

Aurusti, mis koosneb alumiiniumlamellidest ja vaskspiraalist, kasutatakse külmutusseadmetes

0 %

31.12.2014

ex 8418 99 10

60

Kondensaator, mis koosneb kahest kontsentrilisest vasktorust, kasutatakse külmutusseadmetes

0 %

31.12.2014

ex 8421 99 00

91

Vee pöördosmoospuhastusseadmete osad, mis koosnevad õõnsatest läbilaskvate seintega plastkiudkimpudest, mille üks ots on surutud plastplokki ja teine ots läbi plastploki; silinderümbrises või mitte

0 %

31.12.2018

ex 8421 99 00

93

Separaatorite osad, mis koosnevad läbilaskvate seintega õõnsate kiudude kimpudest, ümbritsetud kestaga, mis on perforeeritud või perforeerimata, kogupikkusega vähemalt 300 mm, kuid mitte üle 3 700 mm ja diameetriga kuni 500 mm, gaaside eraldamiseks või puhastamiseks gaasisegudest

0 %

31.12.2018

ex 8422 30 00

ex 8479 89 97

10

30

Seadmed ja aparaadid, muud kui survevaluseadmed, jugaprinteri kassettide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8424 90 00

30

Polüetüleentereftalaadist mahutid, mahuga 50 - 600 ml, pihustiga, kasutatakse vedelike pihustamiseks ettenähtud mehaaniliste seadmete osana

0 %

31.12.2018

ex 8431 20 00

30

Veosilla koost, mis koosneb diferentsiaalist, reduktoritest, koonussuurrattast, veovõllidest, rattarummudest, piduritest ja paigaldushoobadest, kasutatakse rubriigi 8427 sõidukite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8439 99 00

10

Mulgustamata legeerterastorudest imivaltskorpused, mis on toodetud tsentrifugaalvalu meetodil ning mille pikkus on 3 000 mm või rohkem ja välisdiameeter 550 mm või rohkem

0 %

31.12.2018

ex 8467 99 00

ex 8536 50 11

10

35

Järgmiste parameetritega mehaanilised lülitid vooluringide ühendamiseks:

| — | pinge 14,4–42 V, |
| --- | --- |

—

pinge 14,4–42 V,

| — | voolutugevus 10–42 A, |
| --- | --- |

—

voolutugevus 10–42 A,

mida kasutatakse rubriiki 8467 kuuluvate masinate valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8477 80 99

10

Masinad rubriigi 3921 plastmembraanide valamiseks või pinna modifitseerimiseks

0 %

31.12.2018

ex 8479 89 97

40

Isobaariline rõhuvaheti voolukiirusega kuni 50 m3/h, abipumbaga või ilma

0 %

31.12.2014

ex 8479 89 97

ex 8479 90 80

50

80

Seadmed, mis on elektrimootoriga sõiduautode jaoks liitiumioonakude tootmise liini üks osa ja on ette nähtud sellise tootmisliini koostamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 8481 30 91

91

Terasest tagasilöögiklapid:

| — | avanemisrõhuga kuni 800 kPa |
| --- | --- |

—

avanemisrõhuga kuni 800 kPa

| — | välisdiameeteriga kuni 37 mm |
| --- | --- |

—

välisdiameeteriga kuni 37 mm

0 %

31.12.2014

ex 8481 80 59

10

Õhu reguleerimisventiil, mis koosneb samm-mootorist ja ventiilinõelast tühikäigu õhuvoolu reguleerimiseks sissepritsemootorites

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 69

60

Külmutusainete vastassuunavoo vahetamiseks ettenähtud neljakäiguline ventiil, milles on:

| — | solenoid abiventiil |
| --- | --- |

—

solenoid abiventiil

| — | messingist ventiilikere, sealhulgas ventiili sulgur ja vaskliitmikud |
| --- | --- |

—

messingist ventiilikere, sealhulgas ventiili sulgur ja vaskliitmikud

maksimaalse töörõhuga kuni 4,5 MPa

0 %

31.12.2017

ex 8481 80 79

20

Solenoidventiilseade, mis talub 875-baarist rõhku

0 %

31.12.2018

ex 8481 80 99

50

Hooldusventiil, mis koosneb kahekäigulisest ventiilist vedelikliinil ja kolmekäigulisest ventiilist gaasiliinil:

| — | minimaalse sulgemissurvega 30 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

minimaalse sulgemissurvega 30 kgf/cm2,

| — | minimaalse taluvussurvega 45 kgf/cm2, |
| --- | --- |

—

minimaalse taluvussurvega 45 kgf/cm2,

kasutatakse välistingimustes töötamiseks ettenähtud kliimaseadmete tootmisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8481 80 99

60

Neljakäiguline ventiil, mis koosneb:

| — | sisemisest varbkolvist, |
| --- | --- |

—

sisemisest varbkolvist,

| — | tihendavast varbkolvist, |
| --- | --- |

—

tihendavast varbkolvist,

| — | 220V–240V solenoidmähisest vahelduvvooluga 50/60 Hz, |
| --- | --- |

—

220V–240V solenoidmähisest vahelduvvooluga 50/60 Hz,

| — | töörõhust kuni 4,3 megapaskalit, |
| --- | --- |

—

töörõhust kuni 4,3 megapaskalit,

| — | kaitsekestast |
| --- | --- |

—

kaitsekestast

külmutusagensi voo juhtimiseks, kasutatakse välistingimustes töötamiseks ettenähtud kliimaseadmete tootmisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8483 30 38

30

Silindriline laagrikorpus:

| — | mis on valmistatud standardi DIN EN 1561 kohaselt täppisvalu teel roostevabast metallisulamist, |
| --- | --- |

—

mis on valmistatud standardi DIN EN 1561 kohaselt täppisvalu teel roostevabast metallisulamist,

| — | milles on õlikambrid, |
| --- | --- |

—

milles on õlikambrid,

| — | milles ei ole laagreid, |
| --- | --- |

—

milles ei ole laagreid,

| — | mille läbimõõt on 60 mm või rohkem, kuid mitte üle 180 mm, |
| --- | --- |

—

mille läbimõõt on 60 mm või rohkem, kuid mitte üle 180 mm,

| — | mille kõrgus on 60 mm või rohkem, kuid mitte üle 120 mm, |
| --- | --- |

—

mille kõrgus on 60 mm või rohkem, kuid mitte üle 120 mm,

| — | veekambrite ja liitmikega või ilma nendeta |
| --- | --- |

—

veekambrite ja liitmikega või ilma nendeta

0 %

31.12.2017

ex 8483 40 29

50

Tsükloidkäigukast järgmiste omadustega:

| — | nimipöördemoment 50–7 000 Nm, |
| --- | --- |

—

nimipöördemoment 50–7 000 Nm,

| — | standardne ülekande suhtarv 1:50 kuni 1:270, |
| --- | --- |

—

standardne ülekande suhtarv 1:50 kuni 1:270,

| — | surnud käik mitte üle ühe kaareminuti, |
| --- | --- |

—

surnud käik mitte üle ühe kaareminuti,

| — | kasutegur üle 80 %, |
| --- | --- |

—

kasutegur üle 80 %,

kasutatakse robotijäsemetes

0 %

31.12.2016

ex 8483 40 29

60

Elektritööriistades kasutatav planetaarmehhanism:

| — | nimipöördemomendiga 25 - 70 Nm, |
| --- | --- |

—

nimipöördemomendiga 25 - 70 Nm,

| — | standardse ülekande suhtarvuga 1:12,7–1:64,3 |
| --- | --- |

—

standardse ülekande suhtarvuga 1:12,7–1:64,3

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 51

20

Käigukast, differentsiaaliga rattateljel, mida kasutatakse alamrubriiki 8433 11 51 kuuluvate iseliikuvate istmega muruniidukite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 59

20

Hüdrostaatiline kiirusemuutja, hüdraulpumba ja differentsiaaliga rattateljel, mida kasutatakse alamrubriiki 8433 11 51 kuuluvate iseliikuvate istmega muruniidukite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8483 40 90

80

Käigukast, millel on:

| — | kuni 3 käiku, |
| --- | --- |

—

kuni 3 käiku,

| — | automaatne aeglustussüsteem ja |
| --- | --- |

—

automaatne aeglustussüsteem ja

| — | võimsuse reverseerimise süsteem, |
| --- | --- |

—

võimsuse reverseerimise süsteem,

kasutamiseks rubriigi 8427 kaupade valmistamisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 8501 10 99

54

Alalisvoolu samm-mootor, harjadeta, välisdiameetriga kuni 25,4 mm, nimikiirusega 2 260 (± 15 %) või 5 420 (± 15 %) pööret minutis, toitepingega 1,5 V või 3 V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

60

Alalisvoolumootor

| — | rootori kiirusega 3 500 – 5 000 pööret minutis täidetud ja kuni 6 500 pööret minutis täitmata fritteri korral, |
| --- | --- |

—

rootori kiirusega 3 500 – 5 000 pööret minutis täidetud ja kuni 6 500 pööret minutis täitmata fritteri korral,

| — | toitepingega 100 – 240 V, |
| --- | --- |

—

toitepingega 100 – 240 V,

kasutatakse elektrifritterite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8501 10 99

79

Harjadega alalisvoolumootor, milles on kolmefaasilise mähisega siserootor, võib olla varustatud tigureduktoriga, kindlaksmääratud temperatuurivahemik vähemalt – 20 °C kuni + 70 °C

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

80

Alalisvoolu samm-mootor,

| — | sammunurgaga 7,5o (± 0,5o), |
| --- | --- |

—

sammunurgaga 7,5o (± 0,5o),

| — | vääratusmomendiga temperatuuril 25 °C vähemalt 25mNm, |
| --- | --- |

—

vääratusmomendiga temperatuuril 25 °C vähemalt 25mNm,

| — | ergutussagedusega vähemalt 1 960impulssi sekundis, |
| --- | --- |

—

ergutussagedusega vähemalt 1 960impulssi sekundis,

| — | kahefaasilise mähisega |
| --- | --- |

—

kahefaasilise mähisega

| — | ning nimipingega vähemalt 10,5V kuni 16,0V |
| --- | --- |

—

ning nimipingega vähemalt 10,5V kuni 16,0V

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

81

Alalisvoolu samm-mootor, sammu nurgaga vähemalt 18 °, hoidemomendiga vähemalt 0,5 mNm, püsisidur välismõõtmetega kuni 22 mm × 68 mm, kahefaasilise mähisega ja väljundvõimsusega kuni 5 W

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

82

Alalisvoolu samm-mootor, harjadeta, välisdiameetriga kuni 29 mm, nimikiirusega 1 500 (± 15 %) või 6 800 (± 15 %) pööret minutis, toitepingega 2 V või 8 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

30

Kolmefaasilise mähisega harjadeta alalisvoolumootor välisläbimõõduga 85 mm või enam, kuid mitte üle 115 mm, nominaalse pöördemomendiga 2,23 Nm (± 1,0 Nm), võimsusega 120 W või enam, kuid mitte üle 520 W pöörete arvu 1 550 p/min (± 350 p/min) korral toitepingel 12 V, varustatud Halli efektil põhineva elektroonilise andurilülitusega, kasutamiseks elektrilise servojuhtimismooduliga (elektriline servojuhtimismootor) (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

40

Püsiergutusega alalisvoolumootor järgmiste omadustega:

| — | mitmefaasimähis, |
| --- | --- |

—

mitmefaasimähis,

| — | välisläbimõõt 30–80 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõt 30–80 mm,

| — | nimipöörlemiskiirus kuni 15 000 pööret minutis, |
| --- | --- |

—

nimipöörlemiskiirus kuni 15 000 pööret minutis,

| — | võimsus 45–300 W ja |
| --- | --- |

—

võimsus 45–300 W ja

| — | toitepinge 9–25 V |
| --- | --- |

—

toitepinge 9–25 V

0 %

31.12.2014

ex 8501 31 00

45

Harjadeta alalisvoolumootor:

| — | välisläbimõõduga 90 - 110 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga 90 - 110 mm,

| — | nimipöörlemiskiirusega kuni 3 680 pööret minutis, |
| --- | --- |

—

nimipöörlemiskiirusega kuni 3 680 pööret minutis,

| — | võimsusega 600 - 740 W 2 300 pöörde korral minutis ja temperatuuril 80 °C, |
| --- | --- |

—

võimsusega 600 - 740 W 2 300 pöörde korral minutis ja temperatuuril 80 °C,

| — | toitepingega 12 V, |
| --- | --- |

—

toitepingega 12 V,

| — | pöördemomendiga kuni 5,67 Nm, |
| --- | --- |

—

pöördemomendiga kuni 5,67 Nm,

| — | rootori asendi anduriga, |
| --- | --- |

—

rootori asendi anduriga,

| — | elektroonilise maalühiskaitsereleega, |
| --- | --- |

—

elektroonilise maalühiskaitsereleega,

| — | kasutatakse elektrilise servojuhtimismooduliga |
| --- | --- |

—

kasutatakse elektrilise servojuhtimismooduliga

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

55

Kommutaatoriga alalisvoolumootor:

| — | välisläbimõõduga 27,5 - 45 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõduga 27,5 - 45 mm,

| — | nimikiirusega 11 000 - 23 200 pööret minutis, |
| --- | --- |

—

nimikiirusega 11 000 - 23 200 pööret minutis,

| — | nimitoitepingega 3,6 - 230 V, |
| --- | --- |

—

nimitoitepingega 3,6 - 230 V,

| — | väljundvõimsusega kuni 529 W, |
| --- | --- |

—

väljundvõimsusega kuni 529 W,

| — | voolutugevusele kuni 3,1 A, |
| --- | --- |

—

voolutugevusele kuni 3,1 A,

| — | maksimaalse kasuteguriga vähemalt 54 %, |
| --- | --- |

—

maksimaalse kasuteguriga vähemalt 54 %,

kasutatakse elektritööriistades

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

60

Vastupäeva pöörelda võiv harjadeta alalisvoolumootor, mille omadused on järgmised:

| — | sisendpinge 264–391 V, |
| --- | --- |

—

sisendpinge 264–391 V,

| — | välisläbimõõt 81 mm (± 2,5 mm) kuni 150 mm (± 0,8 mm), |
| --- | --- |

—

välisläbimõõt 81 mm (± 2,5 mm) kuni 150 mm (± 0,8 mm),

| — | väljundvõimsus kuni 125 W, |
| --- | --- |

—

väljundvõimsus kuni 125 W,

| — | E- või B-klassi mähiseisolatsioon, |
| --- | --- |

—

E- või B-klassi mähiseisolatsioon,

kasutatakse sise- või välistingimustes töötamiseks ettenähtud mitmeosaliste (split) kliimaseadmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8501 31 00

65

Kütuseelementide moodul, mis sisaldab vähemalt polümeerelektrolüütmembraan-kütuseelemente sisseehitatud jahutussüsteemiga korpuses, autode jõusüsteemide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8501 31 00

70

Harjadeta alalisvoolu mootor, mille

| — | välisläbimõõt on 80 mm või rohkem, kuid mitte üle 100 mm, |
| --- | --- |

—

välisläbimõõt on 80 mm või rohkem, kuid mitte üle 100 mm,

| — | toitepingega 12 V, |
| --- | --- |

—

toitepingega 12 V,

| — | võimsusega 20 °C juures 300 W või rohkem, kuid mitte üle 550 kW, |
| --- | --- |

—

võimsusega 20 °C juures 300 W või rohkem, kuid mitte üle 550 kW,

| — | pöördemomendiga 20 °C juures 2,90 Nm või rohkem, kuid mitte üle 5,30 Nm, |
| --- | --- |

—

pöördemomendiga 20 °C juures 2,90 Nm või rohkem, kuid mitte üle 5,30 Nm,

| — | nimikiirusega 20 °C juures 600 rpm või rohkem, kuid mitte üle 1 200 rpm, |
| --- | --- |

—

nimikiirusega 20 °C juures 600 rpm või rohkem, kuid mitte üle 1 200 rpm,

| — | mis on varustatud selüüntüüpi või Halli efektil põhineva rootori asendianduriga, |
| --- | --- |

—

mis on varustatud selüüntüüpi või Halli efektil põhineva rootori asendianduriga,

mida kasutatatakse autode roolimehhanismides

0 %

31.12.2017

ex 8501 33 00

ex 8501 40 80

ex 8501 53 50

30

50

10

Elektriajam mootorsõidukitele, võimsusega kuni 315 kW, milles on:

| — | vahelduv- või alalisvoolumootor kas ülekandega või ilma ülekandeta, |
| --- | --- |

—

vahelduv- või alalisvoolumootor kas ülekandega või ilma ülekandeta,

| — | jõuelektroonika |
| --- | --- |

—

jõuelektroonika

0 %

31.12.2016

ex 8501 51 00

ex 8501 52 20

30

50

Vahelduvvoolu sünkroonservomootor selsüüni ja piduriga maksimumkiiruse jaoks kuni 6 000 rpm, millel on järgmised omadused:

| — | võimsus 340 W kuni 7,4 kW, |
| --- | --- |

—

võimsus 340 W kuni 7,4 kW,

| — | äärik mõõtmetega 180 mm × 180 mm ning |
| --- | --- |

—

äärik mõõtmetega 180 mm × 180 mm ning

| — | pikkus äärikust kuni selsüüni kaugeima otsani kuni 271 mm |
| --- | --- |

—

pikkus äärikust kuni selsüüni kaugeima otsani kuni 271 mm

0 %

31.12.2016

ex 8501 62 00

30

Kütuseelementide süsteem

| — | koosneb vähemalt fosforhappe kütuseelementidest, |
| --- | --- |

—

koosneb vähemalt fosforhappe kütuseelementidest,

| — | gaasi ja vee eraldumist võimaldavas kestas, |
| --- | --- |

—

gaasi ja vee eraldumist võimaldavas kestas,

| — | püsivaks kohtkindlaks toiteallikaks |
| --- | --- |

—

püsivaks kohtkindlaks toiteallikaks

0 %

31.12.2017

ex 8503 00 91

ex 8503 00 99

31

32

Rootor, mille siseküljel on üks või kaks magnetrõngast, terasrõngaga ümbritsetud või ümbritsemata

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

31

Elektrimootori stantsitud kollektor, välisdiameetriga kuni 16 mm

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

33

Elektrilise roolivõimendi jaoks ettenähtud harjadeta mootori staator, mille ümarustolerants on 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

34

Elektrilise roolivõimendi jaoks ettenähtud harjadeta mootori rootor, mille ümarustolerants on 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 8503 00 99

35

Elektritoite juhtimiseks ettenähtud harjadeta servomootori selsüünandur

0 %

31.12.2014

ex 8503 00 99

40

Kütuseelementide membraan, kuni 150 cm laiuse rulli või fooliumina, mida kasutatakse eranditult rubriigi 8501 alla kuuluvate kütuseelementide puhul

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

20

Muundur LCD-moodulites kasutatavate vaheldite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 31 80

30

Impulsstrafod võimsusega kuni 1 kVA, kasutamiseks staatiliste muundurite tootmisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 31 80

40

Voolutrafod

| — | võimsusega kuni 1 kVA, |
| --- | --- |

—

võimsusega kuni 1 kVA,

| — | ilma pistikute või kaabliteta, |
| --- | --- |

—

ilma pistikute või kaabliteta,

kasutatakse dekoodrite ja televiisorite valmistamiseks (aparaadi sees) (1)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

40

Trükkplaat, mis on varustatud sildalaldi ahela ning muude aktiivsete ja passiivsete komponentidega,

| — | kahe väljundkonnektoriga, |
| --- | --- |

—

kahe väljundkonnektoriga,

| — | kahe sisendkonnektoriga, mis on juurdepääsetavad ja kasutatavad paralleelselt, |
| --- | --- |

—

kahe sisendkonnektoriga, mis on juurdepääsetavad ja kasutatavad paralleelselt,

| — | on võimalik lülitada heledasse või hämardatud töörežiimi, |
| --- | --- |

—

on võimalik lülitada heledasse või hämardatud töörežiimi,

| — | sisendpingega 40 V (+ 25 %, – 15 %) või 42 V (+ 25 %, – 15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 30 V (± 4 V) hämardatud töörežiimis, või |
| --- | --- |

—

sisendpingega 40 V (+ 25 %, – 15 %) või 42 V (+ 25 %, – 15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 30 V (± 4 V) hämardatud töörežiimis, või

| — | sisendpingega 230 V (+ 20 %, – 15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 160 V (± 15 %) hämardatud töörežiimis, või |
| --- | --- |

—

sisendpingega 230 V (+ 20 %, – 15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 160 V (± 15 %) hämardatud töörežiimis, või

| — | sisendpingega 120 V (+ 15 %, – 35 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 60 V (± 20 %) hämardatud töörežiimis, |
| --- | --- |

—

sisendpingega 120 V (+ 15 %, – 35 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 60 V (± 20 %) hämardatud töörežiimis,

| — | sisendvooluga, mis saavutab 80 % oma nimiväärtusest 20 ms jooksul, |
| --- | --- |

—

sisendvooluga, mis saavutab 80 % oma nimiväärtusest 20 ms jooksul,

| — | sisendsagedusega 45 – 65 Hz sisendpinge 42 V ja 230 V versiooni puhul ning 45 – 70 Hz sisendpinge 120 V versiooni puhul, |
| --- | --- |

—

sisendsagedusega 45 – 65 Hz sisendpinge 42 V ja 230 V versiooni puhul ning 45 – 70 Hz sisendpinge 120 V versiooni puhul,

| — | maksimaalse tõukevoolu üleviskega kuni 250 % sisendvoolust, |
| --- | --- |

—

maksimaalse tõukevoolu üleviskega kuni 250 % sisendvoolust,

| — | tõukevoolu üleviske kestusega kuni 100 ms, |
| --- | --- |

—

tõukevoolu üleviske kestusega kuni 100 ms,

| — | sisendvoolu negatiivse üleviskega vähemalt 50 % sisendvoolust, |
| --- | --- |

—

sisendvoolu negatiivse üleviskega vähemalt 50 % sisendvoolust,

| — | negatiivse üleviske kestusega kuni 20 ms, |
| --- | --- |

—

negatiivse üleviske kestusega kuni 20 ms,

| — | seadistatava väljundvooluga, |
| --- | --- |

—

seadistatava väljundvooluga,

| — | väljundvooluga, mis saavutab 90 % oma seadistatud nimiväärtusest 50 ms jooksul, |
| --- | --- |

—

väljundvooluga, mis saavutab 90 % oma seadistatud nimiväärtusest 50 ms jooksul,

| — | väljundvooluga, mis jõuab nullini 30 ms jooksul pärast sisendpinge kõrvaldamist, |
| --- | --- |

—

väljundvooluga, mis jõuab nullini 30 ms jooksul pärast sisendpinge kõrvaldamist,

| — | määratletud tõrkestaatusega koormuse puudumise või ülekoormuse puhul (rikkisolekufunktsioon) |
| --- | --- |

—

määratletud tõrkestaatusega koormuse puudumise või ülekoormuse puhul (rikkisolekufunktsioon)

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 82

50

Alaldi korpuses

| — | nimivõimsusega kuni 250 W, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega kuni 250 W,

| — | sisendpingega 90–305 V, |
| --- | --- |

—

sisendpingega 90–305 V,

| — | tõendatud sisendsagedusega 47 – 440 Hz, |
| --- | --- |

—

tõendatud sisendsagedusega 47 – 440 Hz,

| — | püsiva väljundvooluga 350 mA kuni 15 A, |
| --- | --- |

—

püsiva väljundvooluga 350 mA kuni 15 A,

| — | tõukevooluga kuni 10 A, |
| --- | --- |

—

tõukevooluga kuni 10 A,

| — | töötemperatuuriga – 40 kuni + 85 °C, |
| --- | --- |

—

töötemperatuuriga – 40 kuni + 85 °C,

| — | mida kasutatakse LED-valgusallikate juhtimiseks |
| --- | --- |

—

mida kasutatakse LED-valgusallikate juhtimiseks

0 %

31.12.2017

ex 8504 40 90

20

Muundur alalisvoolult alalisvoolule

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

30

Korpuses paiknev staatiline konverter, millel on isoleeritud paisuga bipolaarsete transistoridega koormuslüliti, alamrubriigi 8516 50 00 mikrolaineahjude tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

40

Pooljuhttoitemoodulid järgmiste omadustega:

| — | sisaldavad jõutransistore, |
| --- | --- |

—

sisaldavad jõutransistore,

| — | sisaldavad integraallülitusi, |
| --- | --- |

—

sisaldavad integraallülitusi,

| — | võivad sisaldada dioode või termistore, |
| --- | --- |

—

võivad sisaldada dioode või termistore,

| — | talitluspinge kuni 600V, |
| --- | --- |

—

talitluspinge kuni 600V,

| — | on varustatud kuni kolme elektriväljundiga, millest igaühes on kaks koormuslülitit, kas MOSFET (metall-oksiid-pooljuht väljatransistorid) või IGBT (isoleeritud paisuga bipolaartransistorid), ja |
| --- | --- |

—

on varustatud kuni kolme elektriväljundiga, millest igaühes on kaks koormuslülitit, kas MOSFET (metall-oksiid-pooljuht väljatransistorid) või IGBT (isoleeritud paisuga bipolaartransistorid), ja

| — | nende ruutkeskmine voolutugevuse nimiväärtus on kuni 15,7A |
| --- | --- |

—

nende ruutkeskmine voolutugevuse nimiväärtus on kuni 15,7A

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

50

Tööstusroboti käitamisseade:

| — | ühe või kuue väljundiga kolmefaasilise mootori jaoks, maksimaalselt 3 x 32 A vooluga, |
| --- | --- |

—

ühe või kuue väljundiga kolmefaasilise mootori jaoks, maksimaalselt 3 x 32 A vooluga,

| — | põhisisendvõimsusega 220 – 480 V vahelduvvoolu korral või 280 – 800 V alalisvoolu korral, |
| --- | --- |

—

põhisisendvõimsusega 220 – 480 V vahelduvvoolu korral või 280 – 800 V alalisvoolu korral,

| — | loogikaplokk toitepingega 24 V alalisvoolu korral, |
| --- | --- |

—

loogikaplokk toitepingega 24 V alalisvoolu korral,

| — | EtherCat′i sideliidesega, |
| --- | --- |

—

EtherCat′i sideliidesega,

| — | ning mõõtmetega 150 x 140 x 120 mm – 335 x 430 x 179 mm |
| --- | --- |

—

ning mõõtmetega 150 x 140 x 120 mm – 335 x 430 x 179 mm

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

60

Valupressimise teel saadud pooljuhttoitemoodul, mis koosneb:

| — | jõutransistoridest, |
| --- | --- |

—

jõutransistoridest,

| — | integraalskeemidest, |
| --- | --- |

—

integraalskeemidest,

| — | võib sisaldada dioode või termistore, |
| --- | --- |

—

võib sisaldada dioode või termistore,

| — | konfigureeritud mooduliks |
| --- | --- |

—

konfigureeritud mooduliks

| — | mis sisaldab kas otseajamit talitluspingega üle 600 V |
| --- | --- |

—

mis sisaldab kas otseajamit talitluspingega üle 600 V

| — | või otseajamit talitluspingega kuni 600 V ja voolu efektiivväärtusega üle 15,7 A |
| --- | --- |

—

või otseajamit talitluspingega kuni 600 V ja voolu efektiivväärtusega üle 15,7 A

| — | või sisaldab üht või mitut võimsusteguri korrektsioonimoodulit |
| --- | --- |

—

või sisaldab üht või mitut võimsusteguri korrektsioonimoodulit

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

20

Induktor, induktiivsusega kuni 62 mH

0 %

31.12.2018

ex 8504 50 95

40

Drossel, millel on järgmised omadused:

| — | induktiivsus 4,7 μH (± 20 %), |
| --- | --- |

—

induktiivsus 4,7 μH (± 20 %),

| — | alalisvoolu takistus mitte rohkem kui 0,1 oomi, |
| --- | --- |

—

alalisvoolu takistus mitte rohkem kui 0,1 oomi,

| — | isolatsioonitakistus vähemalt 100 megaoomi 500 V (alalisvool) puhul |
| --- | --- |

—

isolatsioonitakistus vähemalt 100 megaoomi 500 V (alalisvool) puhul

kasutamiseks LCD- ja LED-moodulite toiteploki trükkplaatide tootmisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 8504 50 95

50

Solenoidmähis järgmiste omadustega:

| — | voolu tarbimine kuni 6 W, |
| --- | --- |

—

voolu tarbimine kuni 6 W,

| — | isolatsiooni takistus üle 100 megaoomi ja |
| --- | --- |

—

isolatsiooni takistus üle 100 megaoomi ja

| — | südamikuava läbimõõt 11,4–11,8 mm |
| --- | --- |

—

südamikuava läbimõõt 11,4–11,8 mm

0 %

31.12.2017

ex 8504 90 11

10

Ferriitsüdamikud, muud kui muudetavate aluste jaoks

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

31

Püsimagnet jääkmagnetismiga 455 mT (± 15 mT)

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

33

Neodüümi, raua või boori sulamist püsimagnetid, mis on kas ümardatud ristküliku kujulised, mõõtudega kuni 15 mm × 10 mm × 2 mm või kettakujulised, diameetriga kuni 90 mm, auguga keskel või ilma selleta

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

35

Püsimagnetid neodüümi, raua ja boori või samaariumi ja koobalti sulamist, kaetud tsinkfosfaadi abil anorgaanilise passivatsiooni meetodil (anorgaaniline kate), ette nähtud mootori- või sensoritarvikute tööstuslikuks tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

50

Spetsiaalselt vormitud latid, mis on pärast magneetimist ette nähtud püsimagnetitena kasutamiseks ning mis sisaldavad neodüümi, rauda ja boori ja mille mõõtmed on järgmised:

| — | pikkus 15 mm või rohkem, kuid mitte üle 52 mm |
| --- | --- |

—

pikkus 15 mm või rohkem, kuid mitte üle 52 mm

| — | laius 5 mm või rohkem, kuid mitte üle 42 mm, |
| --- | --- |

—

laius 5 mm või rohkem, kuid mitte üle 42 mm,

kasutatakse tööstuslike servomootorite tootmisel

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

60

Neodüümi, raua ja boori sulamist valmistatud rõngad, torud, puksid või muhvid, mille

| — | läbimõõt on kuni 45 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõt on kuni 45 mm,

| — | kõrgus on kuni 45 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgus on kuni 45 mm,

kasutatakse püsimagnetite valmistamisel pärast magnetiseerimist

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

70

Ketas:

| — | läbimõõduga kuni 90 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõduga kuni 90 mm,

| — | keskel auguga või mitte, |
| --- | --- |

—

keskel auguga või mitte,

| — | koosneb neodüümi, raua ja boori sulamist, kaetud nikliga, pärast magneetimist ette nähtud püsimagnetina kasutamiseks, |
| --- | --- |

—

koosneb neodüümi, raua ja boori sulamist, kaetud nikliga, pärast magneetimist ette nähtud püsimagnetina kasutamiseks,

kasutatakse autode valjuhääldites

0 %

31.12.2018

ex 8505 11 00

80

Kolmnurga-, ruudu- või ristkülikukujulised tooted, mis on pärast magneetimist ette nähtud püsimagnetitena kasutamiseks ning mis sisaldavad neodüümi, rauda ja boori ja mille mõõtmed on järgmised:

| — | pikkus 15 - 105 mm, |
| --- | --- |

—

pikkus 15 - 105 mm,

| — | laius 5 - 105 mm, |
| --- | --- |

—

laius 5 - 105 mm,

| — | kõrgus 3 - 55 mm |
| --- | --- |

—

kõrgus 3 - 55 mm

0 %

31.12.2018

ex 8505 19 90

30

Paagutatud ferriidist kettakujulised tooted läbimõõduga kuni 120 mm ja auguga keskel, mis on pärast magneetimist ette nähtud püsimagnetitena kasutamiseks, jääkmagneetumusega 350 mT - 470 mT

0 %

31.12.2018

ex 8505 20 00

30

Elektromagnetiline sidur, mida kasutatakse mootorsõidukite kliimaseadmete tootmisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 8505 90 20

91

Tõmberelee ankruga solenoid, mis töötab toitepingega 24 V ja nominaalse alalisvooluga 0,08 A, rubriigi 8517 toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

10

Ühe elemendiga liitiumjoodaku, mõõtmetega kuni 9 mm × 23 mm × 45 mm ja pingega kuni 2,8 V

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

20

Moodul, mis koosneb kuni kahest liitiumakust asetatuna integraallüliti pessa (puhveraku pessa), millel on kuni 32 ühendust ja mis sisaldab juhtimisahelat

0 %

31.12.2018

ex 8506 50 90

30

Ühe elemendiga liitiumjood- või liitiumhõbevanaadiumoksiidaku, mõõtmetega kuni 28 mm × 45 mm × 15 mm ja võimsus vähemalt 1,05 Ah

0 %

31.12.2018

ex 8507 10 20

80

Plii-happe käivitusaku järgmiste omadustega:

| — | laadimismaht vähemalt 200 % laadimise esimese 5 sekundi jooksul võrreldes tavalise märgakuga, |
| --- | --- |

—

laadimismaht vähemalt 200 % laadimise esimese 5 sekundi jooksul võrreldes tavalise märgakuga,

| — | vedel elektrolüüt, |
| --- | --- |

—

vedel elektrolüüt,

kasutamiseks selliste sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite valmistamisel, milles kasutatakse generaatorit koos paljukordset energiasalvestust võimaldava akuga või paljukordse energiasalvestusega käivitus- ja pidurdussüsteeme (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 30 20

30

Silindriline nikkelkaadmiumaku, pikkusega 65,3 mm (± 1,5 mm) ja diameetriga 14,5 mm (± 1 mm), nimivõimsusega vähemalt 1 000 mAh, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

ex 8507 60 00

20

20

Nelinurkne aku pikkusega kuni 69 mm, laiusega kuni 36 mm ja paksusega kuni 12 mm, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 50 00

30

Silindriline nikkelhüdriidaku, diameetriga kuni 14,5 mm, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8507 60 00

25

Liitium-ioonakudes kasutatavad ristkülikukujulised moodulid:

| — | laiusega 352,5 mm (± 1 mm) või 367,1 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

laiusega 352,5 mm (± 1 mm) või 367,1 mm (± 1 mm),

| — | sügavusega 300 mm (± 2 mm) või 272,6 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

sügavusega 300 mm (± 2 mm) või 272,6 mm (± 1 mm),

| — | kõrgusega 268,9 mm (± 1,4 mm) või 229,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

kõrgusega 268,9 mm (± 1,4 mm) või 229,5 mm (± 1 mm),

| — | massiga 45,9 kg või 46,3 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 45,9 kg või 46,3 kg,

| — | nimirežiimiga 75Ah ja |
| --- | --- |

—

nimirežiimiga 75Ah ja

| — | nimipingega 60V |
| --- | --- |

—

nimipingega 60V

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

30

Silindriline liitiumioonaku, pikkusega vähemalt 63 mm ja diameetriga vähemalt 17,2 mm, nimivõimsusega vähemalt 1 200 mAh, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8507 60 00

35

Laetavad liitiumioonakud:

| — | pikkusega 1 475 – 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 475 – 2 200 mm,

| — | laiusega 935 mm – 1 400 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 935 mm – 1 400 mm,

| — | kõrgusega 260 – 310 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 260 – 310 mm,

| — | massiga 320 – 390 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 320 – 390 kg,

| — | nimivõimsusega 18,4 – 130 Ah, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega 18,4 – 130 Ah,

| — | pakendatud 12 või 16 mooduli kaupa |
| --- | --- |

—

pakendatud 12 või 16 mooduli kaupa

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

40

Korduvlaetavate ioon-liitium elektriakude patareid

| — | pikkusega 1 203 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 297 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 203 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 297 mm,

| — | laiusega 282 mm või rohkem, kuid mitte üle 772 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 282 mm või rohkem, kuid mitte üle 772 mm,

| — | kõrgusega 792 mm või enam, kuid mitte üle 839 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 792 mm või enam, kuid mitte üle 839 mm,

| — | kaaluga 260 kg või enam, kuid mitte üle 293 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 260 kg või enam, kuid mitte üle 293 kg,

| — | võimsusega 22 kWh või 26 kWh ja |
| --- | --- |

—

võimsusega 22 kWh või 26 kWh ja

| — | ning mis koosnevad 24 või 48 moodulist |
| --- | --- |

—

ning mis koosnevad 24 või 48 moodulist

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

50

Liitium-ioon elektriakude patareide paigaldamiseks ettenähtud moodulid

| — | pikkusega 298 mm või rohkem, kuid mitte üle 408 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 298 mm või rohkem, kuid mitte üle 408 mm,

| — | laiusega 33,5 mm või rohkem, kuid mitte üle 209 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 33,5 mm või rohkem, kuid mitte üle 209 mm,

| — | kõrgusega 138 mm või rohkem, kuid mitte üle 228 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 138 mm või rohkem, kuid mitte üle 228 mm,

| — | kaaluga 3,6 kg või rohkem, kuid mitte üle 17 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 3,6 kg või rohkem, kuid mitte üle 17 kg,

| — | võimsusega 458 kWh või rohkem, kuid mitte üle 2 158 kWh |
| --- | --- |

—

võimsusega 458 kWh või rohkem, kuid mitte üle 2 158 kWh

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

55

Silindriline liitiumioonaku, millel on:

| — | keskelt kokkupoole pigistatud ellipsi sarnane alus, |
| --- | --- |

—

keskelt kokkupoole pigistatud ellipsi sarnane alus,

| — | pikkus 49 mm või rohkem (ilma klemmideta), |
| --- | --- |

—

pikkus 49 mm või rohkem (ilma klemmideta),

| — | laius 33,5 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

laius 33,5 mm või rohkem,

| — | paksus 9,9 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

paksus 9,9 mm või rohkem,

| — | nimimahutavus 1,75 Ah või rohkem ning |
| --- | --- |

—

nimimahutavus 1,75 Ah või rohkem ning

| — | nimipinge 3,7 V, |
| --- | --- |

—

nimipinge 3,7 V,

laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

57

Risttahukakujuline liitiumioonaku, millel on:

| — | mõned nurgad ümardatud, |
| --- | --- |

—

mõned nurgad ümardatud,

| — | pikkus 76 mm või rohkem (ilma klemmideta), |
| --- | --- |

—

pikkus 76 mm või rohkem (ilma klemmideta),

| — | laius 54,5 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

laius 54,5 mm või rohkem,

| — | paksus 5,2 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

paksus 5,2 mm või rohkem,

| — | nimimahutavus 3 100 mAh või rohkem ning |
| --- | --- |

—

nimimahutavus 3 100 mAh või rohkem ning

| — | nimipinge 3,7 V, |
| --- | --- |

—

nimipinge 3,7 V,

laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

60

Laetavad liitiumioonakud:

| — | pikkus 1 213–1 575 mm, |
| --- | --- |

—

pikkus 1 213–1 575 mm,

| — | laius 245–1 200 mm, |
| --- | --- |

—

laius 245–1 200 mm,

| — | kõrgus 265–755 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgus 265–755 mm,

| — | kaal 265–294 kg, |
| --- | --- |

—

kaal 265–294 kg,

| — | nimimahtuvus 66,6 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahtuvus 66,6 Ah,

pakendatud 48 mooduli kaupa

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

65

Silindrikujuline liitiumioonaku, mille omadused on järgmised:

| — | alalispinge 3,5–3,8 V, |
| --- | --- |

—

alalispinge 3,5–3,8 V,

| — | 300–900 mAh ja |
| --- | --- |

—

300–900 mAh ja

| — | läbimõõt 10,0–14,5 mm |
| --- | --- |

—

läbimõõt 10,0–14,5 mm

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

70

Laaditavates liitium-ioon patareides kasutatavad ristkülikukujulised moodulid:

| — | pikkusega 350 mm või 312 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 350 mm või 312 mm,

| — | laiusega 79,8 mm või 225 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 79,8 mm või 225 mm,

| — | kõrgusega 168 mm või 35 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 168 mm või 35 mm,

| — | kaaluga 6,2 kg või 3,95 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 6,2 kg või 3,95 kg,

| — | võimsusega 129 Ah või 66,6 Ah |
| --- | --- |

—

võimsusega 129 Ah või 66,6 Ah

0 %

31.12.2015

ex 8507 60 00

75

Ristkülikukujuline liitiumioonaku, mille omadused on järgmised:

| — | metallkorpus, |
| --- | --- |

—

metallkorpus,

| — | pikkus 173 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

pikkus 173 mm (± 0,15 mm),

| — | laius 21 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

laius 21 mm (± 0,1 mm),

| — | kõrgus 91 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

kõrgus 91 mm (± 0,15 mm),

| — | nimipinge 3,3 V, |
| --- | --- |

—

nimipinge 3,3 V,

| — | nimimahtuvus vähemalt 21 Ah |
| --- | --- |

—

nimimahtuvus vähemalt 21 Ah

0 %

31.12.2016

ex 8507 60 00

80

Ristkülikukujuline liitium-ioonaku,

| — | metallkorpusega, |
| --- | --- |

—

metallkorpusega,

| — | pikkusega 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

pikkusega 171 mm (± 3 mm),

| — | laiusega 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

laiusega 45,5 mm (± 1 mm),

| — | kõrgusega 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

kõrgusega 115 mm (± 1 mm),

| — | nimipingega 3,75 V, |
| --- | --- |

—

nimipingega 3,75 V,

| — | nimimahtuvusega 50 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahtuvusega 50 Ah,

mootorsõidukites kasutatavate laaditavate akude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 8507 90 80

70

Nikliga kaetud vaskfooliumi lõigatud leht, mille omadused on järgmised:

| — | laius 70 mm (± 5 mm), |
| --- | --- |

—

laius 70 mm (± 5 mm),

| — | paksus 0,4 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

paksus 0,4 mm (± 0,2 mm),

| — | pikkus kuni 55 mm, |
| --- | --- |

—

pikkus kuni 55 mm,

kasutatakse elektrisõidukite liitium-ioonakude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

10

96

Eraldi korpuseta elektrooniline lülituskaart tolmuimeja harjade liikumapanemiseks ja juhtimiseks, võimsusele kuni 300 W

0 %

31.12.2015

ex 8508 70 00

ex 8537 10 99

20

98

Elektroonilised lülituskaardid, mis:

| — | on juhtmega või raadiosagedusalas ühendatud üksteisega ja mootori kontrollerkaardiga ja |
| --- | --- |

—

on juhtmega või raadiosagedusalas ühendatud üksteisega ja mootori kontrollerkaardiga ja

| — | reguleerivad tolmuimeja tööd (sisse- ja väljalülitumist ning imemisvõimsust) vastavalt salvestatud programmile, |
| --- | --- |

—

reguleerivad tolmuimeja tööd (sisse- ja väljalülitumist ning imemisvõimsust) vastavalt salvestatud programmile,

| — | võivad olla varustatud näidikutega, millele kuvatakse tolmuimeja tööd iseloomustavad näitajad (imemisvõimsus ja/või tolmukoti või filtri seisund) |
| --- | --- |

—

võivad olla varustatud näidikutega, millele kuvatakse tolmuimeja tööd iseloomustavad näitajad (imemisvõimsus ja/või tolmukoti või filtri seisund)

0 %

31.12.2015

ex 8512 40 00

ex 8516 80 20

10

20

Autoukse peegli soojendusfoolium:

| — | mis on kahe elektrikontaktiga, |
| --- | --- |

—

mis on kahe elektrikontaktiga,

| — | mille mõlemal küljel on adhesiivkiht (peegli plastikhoidja ja peegliklaasi küljel), |
| --- | --- |

—

mille mõlemal küljel on adhesiivkiht (peegli plastikhoidja ja peegliklaasi küljel),

| — | mis on kaitsva paberkihiga mõlemal küljel |
| --- | --- |

—

mis on kaitsva paberkihiga mõlemal küljel

0 %

31.12.2018

ex 8516 90 00

60

Elektrifritteri ventilatsiooni alakoost,

| — | millel on mootor võimsusega 8 W ja pöörlemiskiirusega 4 600 rpm, |
| --- | --- |

—

millel on mootor võimsusega 8 W ja pöörlemiskiirusega 4 600 rpm,

| — | mida juhib elektrooniline lülitusahel, |
| --- | --- |

—

mida juhib elektrooniline lülitusahel,

| — | mis töötab vähemalt temperatuuril 110 °C, |
| --- | --- |

—

mis töötab vähemalt temperatuuril 110 °C,

| — | mis on varustatud termoregulaatoriga |
| --- | --- |

—

mis on varustatud termoregulaatoriga

0 %

31.12.2014

ex 8516 90 00

70

Siseanum:

| — | avaustega külgedel ja keskel, |
| --- | --- |

—

avaustega külgedel ja keskel,

| — | lõõmutatud alumiiniumist, |
| --- | --- |

—

lõõmutatud alumiiniumist,

| — | keraamilise kattega, kuumakindlusega üle 200 °C, |
| --- | --- |

—

keraamilise kattega, kuumakindlusega üle 200 °C,

kasutatakse elektrifritterite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8518 29 95

30

Valjuhääldid

| — | näivtakistusega 4 oomi või rohkem, kuid mitte üle 16 oomi, |
| --- | --- |

—

näivtakistusega 4 oomi või rohkem, kuid mitte üle 16 oomi,

| — | nimivõimsusega 2 W või rohkem, kuid mitte üle 20 W, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega 2 W või rohkem, kuid mitte üle 20 W,

| — | plasttoendiga või ilma ja |
| --- | --- |

—

plasttoendiga või ilma ja

| — | pistikutega elektrijuhtmega või ilma, |
| --- | --- |

—

pistikutega elektrijuhtmega või ilma,

mida kasutatakse televiisorite ja videomonitoride tootmisel

0 %

31.12.2017

ex 8518 30 95

20

Kõrvaklapid ja kuularid kuuldeaparaadile, ümbrises, mille välismõõtmed ühenduspunkte arvestamata on kuni 5 mm × 6 mm × 8 mm

0 %

31.12.2018

ex 8518 40 80

91

Integraalskeemi alakoost, mida kasutatakse digitaalsete audiosignaalide dekodeerimiseks, töötlemiseks ja võimendamiseks kahte või mitut kanalit hõlmavates rakendustes

0 %

31.12.2014

ex 8518 40 80

92

Integraalskeemi alakoost, mis koosneb toiteallika, aktiivekvalaiseri ja võimsusvõimendi ahelatest

0 %

31.12.2015

ex 8518 90 00

91

Ühes tükis külmjämendusega terasest valmistatud kettakujuline kärnikuivatusplaat, mille ühel küljel on silinder, kõlarite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8521 90 00

20

Digitaalvideosalvesti:

| — | ilma kõvakettana, |
| --- | --- |

—

ilma kõvakettana,

| — | võib olla DVD-RW-funktsiooniga, |
| --- | --- |

—

võib olla DVD-RW-funktsiooniga,

| — | kas liikumisanduriga või liikumise jälgimise suutvusega IP ühenduvuse kaudu läbi LAN pistiku, |
| --- | --- |

—

kas liikumisanduriga või liikumise jälgimise suutvusega IP ühenduvuse kaudu läbi LAN pistiku,

| — | USB-jadapordiga või ilma, |
| --- | --- |

—

USB-jadapordiga või ilma,

kasutatakse videovalve (CCTV) seiresüsteemide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

50

Elektronsõlm laserplaadimängija laserpeale, sisaldades:

| — | trükkplaadi, |
| --- | --- |

—

trükkplaadi,

| — | fotodetektori, monoliitse integraallülitusena, ümbrises, |
| --- | --- |

—

fotodetektori, monoliitse integraallülitusena, ümbrises,

| — | kuni 3 ühendust, |
| --- | --- |

—

kuni 3 ühendust,

| — | kuni 1 transistori, |
| --- | --- |

—

kuni 1 transistori,

| — | kuni 3 reguleeritavat ja 4 fikseeritud takistit, |
| --- | --- |

—

kuni 3 reguleeritavat ja 4 fikseeritud takistit,

| — | kuni 5 kondensorit, |
| --- | --- |

—

kuni 5 kondensorit,

kõik alusele asetatud

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

60

10

25

Trükkplaatkoost, mis sisaldab järgmisi osi:

| — | raadiotuuner (mis suudab vastu võtta ja dekodeerida raadiosignaale ning edastada neid signaale sõlme piires) ilma signaali töötlemise funktsioonita, |
| --- | --- |

—

raadiotuuner (mis suudab vastu võtta ja dekodeerida raadiosignaale ning edastada neid signaale sõlme piires) ilma signaali töötlemise funktsioonita,

| — | mikroprotsessor, mis suudab vastu võtta kaugjuhtimissignaale ja mis juhib tuuneri kiibikomplekti, |
| --- | --- |

—

mikroprotsessor, mis suudab vastu võtta kaugjuhtimissignaale ja mis juhib tuuneri kiibikomplekti,

kasutatakse koduste meelelahutussüsteemide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

ex 8527 99 00

ex 8529 90 65

65

20

40

Trükkplaat-alakoost, mis sisaldab järgmisi osi:

| — | raadiotuuner, mis suudab vastu võtta ja dekodeerida raadiosignaale ning edastada neid signaale sõlme piires, signaali dekooderiga, |
| --- | --- |

—

raadiotuuner, mis suudab vastu võtta ja dekodeerida raadiosignaale ning edastada neid signaale sõlme piires, signaali dekooderiga,

| — | raadiosageduslike kaugjuhtimissignaalide vastuvõtja, |
| --- | --- |

—

raadiosageduslike kaugjuhtimissignaalide vastuvõtja,

| — | infrapuna-kaugjuhtimissignaali saatja, |
| --- | --- |

—

infrapuna-kaugjuhtimissignaali saatja,

| — | SCART-signaali generaator, |
| --- | --- |

—

SCART-signaali generaator,

| — | televiisori seisundi andur, |
| --- | --- |

—

televiisori seisundi andur,

kasutatakse koduste meelelahutussüsteemide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8522 90 49

70

Plokk, sisaldades vähemalt painduvat trükkplaati ning integraallülitust laserjuhtimise ja integraallülitust signaalmuunduri jaoks

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

15

Alumiiniumist jahutusradiaatorid ja jahutusribid, rubriigi 8521 toodete transistorite ja/või integraallülituste töötamistemperatuuri säilitamiseks

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 92

30

30

Metallist hoidik, kinnitusdetail või sisemine tugevdusdetail, kasutatakse televiisorite, monitoride ja videomängijate valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

65

Plokk optilistele ketastele, mis sisaldab vähemalt ühe optikasõlme ja alalisvoolumootorid ning mida saab või ei saa kasutada kahekihiliseks salvestuseks

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

70

Videolindi salvestus/taasesitusseade, mis koosneb vähemalt mootorist ja trükkplaadist, milles on integraallülitusi juhtimis- ja kontrollfunktsioonide jaoks, sisaldades ka muundurit, kasutatakse rubriigi 8521 toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

75

CD-mängija optiline lugemispea, mis koosneb ühest laserdioodist, ühest fotodetektori integraallülitusest ja ühest kiirgusejagajast

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

80

Laseroptiline draiviseadme plokk (nn. mecha unit) digitaalsete videosignaalide ja/või helisignaalide salvestamiseks ja/või taastekitamiseks, mis koosneb vähemalt laseroptilisest lugemise ja/või kirjutamise seadmest ja vähemalt ühest alalismootorist, trükkplaadita või trükkplaadiga, mis ei ole võimeline heli ja kujundite signaalitöötluseks, rubriikide 8519, 8521, 8526, 8527, 8528 või 8543 toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

81

Laserandur CD või DVD optiliste signaalide edastamiseks ja optiliste signaalide salvestamiseks DVD-le ja mis koosneb vähemalt

| — | laserdioodist, |
| --- | --- |

—

laserdioodist,

| — | integraallülitusega laserdraiverist, |
| --- | --- |

—

integraallülitusega laserdraiverist,

| — | integraallülitusega fotodetektorist, |
| --- | --- |

—

integraallülitusega fotodetektorist,

| — | integraallülitusega monitorist ja aktivaatorist, |
| --- | --- |

—

integraallülitusega monitorist ja aktivaatorist,

rubriiki 8521 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8522 90 80

83

Optiline Blu-ray lugemisseade, salvestamisfunktsiooniga või ilma, mida kasutatakse Blu-ray-, DVD- ja CD-ketaste puhul ja mis sisaldab vähemalt järgmist:

| — | kolmel lainepikkusel töötavad laserdioodid, |
| --- | --- |

—

kolmel lainepikkusel töötavad laserdioodid,

| — | fotodetektori integraalskeem ja |
| --- | --- |

—

fotodetektori integraalskeem ja

| — | aktuaator, |
| --- | --- |

—

aktuaator,

rubriiki 8521 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

84

Blu-ray kettaajam, salvestamisfunktsiooniga või ilma, Blu-ray-, DVD- ja CD-ketaste puhul kasutamiseks, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| — | optiline lugemispea kolmel lainepikkusel töötavate laserdioodidega, |
| --- | --- |

—

optiline lugemispea kolmel lainepikkusel töötavate laserdioodidega,

| — | spindelmootor, |
| --- | --- |

—

spindelmootor,

| — | samm-mootor |
| --- | --- |

—

samm-mootor

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

85

Videopea trummel koos videopeade või video- ja helipeadega ja elektrimootoriga, mida kasutatakse rubriiki 8521 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8522 90 80

96

Kõvakettaseade rubriigi 8521 toodetesse monteerimiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

ex 8529 90 65

97

50

Tuuner, mis muudab kõrgsagedussignaalid kesksagedussignaalideks, rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

20

Televisioonikaamera seade, mille mõõtmed ei ületa 10 mm × 15 mm × 18 mm, mis koosneb pildiandurist, objektiivist ja värviprotsessorist, mille pildi eraldusvõime ei ületa 1 024 × 1 280 pikslit, samuti võib olla varustatud juhtme ja/või korpusega, alamrubriigi 8517 12 00 toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8525 80 19

25

Kaugjälgimiseks ettenähtud infrapunakaamera (vastavalt ISO/TS 16949-le) järgmiste omadustega:

| — | tundlikkus lainepikkuste vahemikus 8–14 μm, |
| --- | --- |

—

tundlikkus lainepikkuste vahemikus 8–14 μm,

| — | maksimaalne resolutsioon 324 × 256 pikselit; |
| --- | --- |

—

maksimaalne resolutsioon 324 × 256 pikselit;

| — | mass kuni 400 g, |
| --- | --- |

—

mass kuni 400 g,

| — | mõõtmed kuni 70 mm × 67 mm × 75 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmed kuni 70 mm × 67 mm × 75 mm,

| — | veekindel korpus ja mootorsõidukile sobiv |
| --- | --- |

—

veekindel korpus ja mootorsõidukile sobiv

| — | pistik ning väljundsignaali kõrvalekalle kogu töötemperatuuri vahemikus kuni 20 % |
| --- | --- |

—

pistik ning väljundsignaali kõrvalekalle kogu töötemperatuuri vahemikus kuni 20 %

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

ex 8525 80 91

31

10

Videovalvekaamera:

| — | mass kuni 5,9 kg, |
| --- | --- |

—

mass kuni 5,9 kg,

| — | korpuseta, |
| --- | --- |

—

korpuseta,

| — | mõõtmed kuni 405 mm×315 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmed kuni 405 mm×315 mm,

| — | kas ühesensorilise laengsidestusseadise (CCD) või täiendava metalloksiid-pooljuhtanduriga (CMOS), |
| --- | --- |

—

kas ühesensorilise laengsidestusseadise (CCD) või täiendava metalloksiid-pooljuhtanduriga (CMOS),

| — | kasulike pikslite arv: kuni 5 megapikslit, |
| --- | --- |

—

kasulike pikslite arv: kuni 5 megapikslit,

kasutamiseks videovalve jälgimisseadmetes (1)

0 %

01.07.2014

ex 8525 80 19

35

Kujutist skaneerivad kaamerad, milles kasutatakse:

| — | nn dünaamilise joonte ülekatte süsteemi, |
| --- | --- |

—

nn dünaamilise joonte ülekatte süsteemi,

| — | NTSC-videoväljundsignaali, |
| --- | --- |

—

NTSC-videoväljundsignaali,

| — | 6,5 V pinget, |
| --- | --- |

—

6,5 V pinget,

| — | valgustatust vähemalt 0,5 luksi |
| --- | --- |

—

valgustatust vähemalt 0,5 luksi

0 %

31.12.2014

ex 8525 80 19

40

Sülearvutites kasutatav kaamera, mille mõttmed ei ületa 15 mm × 25 mm × 25 mm ning mis sisaldab pildiandurit, objektiivi, värviprotsessorit, mille pildilahutus ei ületa 1 600 × 1 200 pikslit, võib olla varustatud kaabli ja/või korpusega, võib olla kinnitatud alusele ja sisaldada valgusdiood-kiipi (1)

0 %

31.12.2016

ex 8525 80 19

45

Kaameramoodul resolutsiooniga 1 280 * 720 P HD, kahe mikrofoniga, kasutatakse rubriigi 8528 toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8526 91 20

ex 8527 29 00

80

10

Integreeritud audiomoodul (IAM), millel on digitaalne videoväljund ühendamiseks vedelkristallkuvari puutetundliku ekraaniga, liidestatud meediasuunitlusega sõidukivõrgu (Media Oriented Systems Transport, MOST) kaudu, kasutab sides MOSTi kõrgprotokolli ja on või ei olevarustatud järgmisega:

| — | trükkmoodul, millel on globaalse positsioneerimissüsteemi (GPS) vastuvõtja, güroskoop ja liiklusteabekanali (Traffic Message Channel, TMC) tuuner, |
| --- | --- |

—

trükkmoodul, millel on globaalse positsioneerimissüsteemi (GPS) vastuvõtja, güroskoop ja liiklusteabekanali (Traffic Message Channel, TMC) tuuner,

| — | kõvakettaajam, mis võimaldab kasutada mitut kaarti, |
| --- | --- |

—

kõvakettaajam, mis võimaldab kasutada mitut kaarti,

| — | kõrglahutusega (HD) raadio, |
| --- | --- |

—

kõrglahutusega (HD) raadio,

| — | kõnetuvastussüsteem, |
| --- | --- |

—

kõnetuvastussüsteem,

| — | CD- ja DVD-draiv, |
| --- | --- |

—

CD- ja DVD-draiv,

ning millel on

| — | Bluetooth-, MP3- ja USB-sisendiga ühenduvus, |
| --- | --- |

—

Bluetooth-, MP3- ja USB-sisendiga ühenduvus,

| — | pinge 10-16 V, |
| --- | --- |

—

pinge 10-16 V,

kasutatakse gruppi 87 kuuluvate sõidukite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 8527 91 99

ex 8529 90 65

10

35

Plokk, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| — | helisageduslik võimendusseade, mis sisaldab vähemalt helisagedusvõimendit ja heligeneraatorit, |
| --- | --- |

—

helisageduslik võimendusseade, mis sisaldab vähemalt helisagedusvõimendit ja heligeneraatorit,

| — | muundur ja |
| --- | --- |

—

muundur ja

| — | raadiovastuvõtja |
| --- | --- |

—

raadiovastuvõtja

0 %

31.12.2014

ex 8528 49 10

10

Videomonitor, millel on:

| — | lameekraaniga monokroomelektronkiiretoru ekraani diagonaaliga kuni 110 mm ja muudetava alusega ning |
| --- | --- |

—

lameekraaniga monokroomelektronkiiretoru ekraani diagonaaliga kuni 110 mm ja muudetava alusega ning

| — | trükklülitus koos muudetava aluse, videovõimendi ja trafoga, |
| --- | --- |

—

trükklülitus koos muudetava aluse, videovõimendi ja trafoga,

kogu plokk on asetatud korpusesse, videosisendtelefoni, videotelefonide või valveseadmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8528 59 70

10

Vedelkristallkuvariga värvivideomonitorid, v.a muu seadme sisse ehitatud monitorid, mille alalisvoolu sisendpinge on 7 - 30 V, ekraani diagonaaliga kuni 33,2 cm,

| — | kas ilma korpuseta, kuid tagaküljekatte ja koosteraamiga, |
| --- | --- |

—

kas ilma korpuseta, kuid tagaküljekatte ja koosteraamiga,

| — | või spetsiaalselt koostu |
| --- | --- |

—

või spetsiaalselt koostu

alaliseks paigaldamiseks või alaliseks monteerimiseks projekteeritud korpusega, mida kasutatakse tootmisettevõttes paigaldamiseks gruppide 84 kuni 90 ja 94 toodetesse (1)

0 %

30.06.2014

ex 8529 10 80

20

Korpusesse paigutatud keraamilise filtri plokk, milles on 2 keraamilist filtrit ja 1 keraamiline resonaator sagedusele 10,7 MHz (± 30 kHz)

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

50

Korpusesse paigutatud keraamiline filter kesksagedusele 455 kHz (± 1,5 kHz) või 455 kHz (± 1,5 kHz), ribalaiusega kuni 30 kHz 6 dB puhul ja kuni 70 kHz 40 dB puhul

0 %

31.12.2018

ex 8529 10 80

60

Korpusesse paigutatud muud kui pindakustilised filtrid, kesksagedusele vähemalt 485 MHz, kuid mitte üle 1 990 MHz, signaalikaoga kuni 3,5 dB

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

ex 8548 90 90

30

44

Mikroprotsessor- ja videoprotsessorfunktsioonidega varustatud televisiooniaparaadi osad, koos vähemalt ühe mikrokontrolleri ja videoprotsessoriga, paigaldatud plastikust juhtmekorpusele

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 65

45

Satelliitraadio vastuvõtumoodul, milles satelliidi kõrgsageduslikud signaalid muundatakse digitaalselt kodeeritud audiosignaaliks; kasutatakse rubriiki nr 8527 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 65

55

Valgusdioodil (LED) põhinev üldvalgustusplaat monteerimiseks rubriigi 8528 kaupadesse (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

60

Tuuner, milles kõrgsagedussignaal muundatakse kesksagedussignaaliks ja mida kasutatakse maapealse või satelliittelevisioonisignaali vastuvõtjate tootmisel teleribokside jaoks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

65

Trükkplaat toitepinge ja juhtsignaalide jaotamiseks otse LCD-mooduli TFT klaasekraani juhtimisahelasse

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 65

70

Elektroonilisest integraallülitusest ja painduvast trükklülitusest koosnev draiver, mida kasutatakse LCD-moodulite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8529 90 65

75

Moodulid, mis sisaldavad vähemalt pooljuhtkiipe

| — | pikslite adresseerimiseks vajalike juhtsignaalide tekitamiseks või |
| --- | --- |

—

pikslite adresseerimiseks vajalike juhtsignaalide tekitamiseks või

| — | pikslite aktiviseerimiseks |
| --- | --- |

—

pikslite aktiviseerimiseks

0 %

31.12.2017

ex 8529 90 92

25

LCD-moodulid, mis ei sisalda puutekraani ning koosnevad ainult järgmistest osadest:

| — | üks või mitu TFT klaas- või plastikelementi, |
| --- | --- |

—

üks või mitu TFT klaas- või plastikelementi,

| — | survevalumeetodil valmistatud jahutusradiaator, |
| --- | --- |

—

survevalumeetodil valmistatud jahutusradiaator,

| — | tagantvalgustuselement, |
| --- | --- |

—

tagantvalgustuselement,

| — | üks mikrokontrolleriga trükkplaat ning |
| --- | --- |

—

üks mikrokontrolleriga trükkplaat ning

| — | madalpingelise diferentsiaal-signaaliedastuse (LVDS) liides, |
| --- | --- |

—

madalpingelise diferentsiaal-signaaliedastuse (LVDS) liides,

kasutamiseks mootorsõidukite raadiote tootmisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

32

Videoprojektsiooni optikaseade, milles on värvieraldussüsteem, positsioneerimismehhanism ja optilised läätsed, rubriigi 8528 toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

40

Plokk, mis koosneb prismadest, mikropeegelprojektori kiipidest (DMD) ja elektroonilistest juhtplaatidest, televiisori- ja videoprojektorite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

41

Mikropeegelprojektori kiibid, videoprojektori tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

42

Alumiiniumist jahutusradiaatorid ja jahutusribid, televiisori transistorite ja integraallülituste töötamistemperatuuri säilitamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

43

Plasma-kuvapaneel, mis koosneb ainult aadressi- ja kuvaelektroodidest, draiver- ja/või juhtelektroonikaga ainult pikseliaadressi jaoks või ilma ning toiteallikaga või ilma

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

44

Vedelkristallekraanmoodulid, mis koosnevad ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastikelemendist ja ei sisalda puutekraani, taustvalgusega või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

45

TV-vastuvõtja funktsiooniga integraallülituse komplekt, millel on kanalite dekoodrikivi, tuunerikivi, võimsuse juhtimise kivi, GSM-filtrid ning diskreetelemendid ja sisseehitatud passiivsed vooluahela elemendid DVB-T ja DVB-H formaadis digitaalselt ülekantavate videosignaalide vastuvõtmiseks

0 %

31.12.2018

ex 8529 90 92

47

Digitaalvideokaameras kujutist vastuvõttev fotoandurite („progressive scan” Interline CCD-sensor või CMOS-sensor) maatriks analoogse või digitaalse monoliitse integraalskeemi kujul, mille pikslid on väiksemad kui 12 μm × 12 μm, kas ühevärvilises versioonis, mikroläätsevõrega, milles iga üksiku piksli ette on paigutatud mikrolääts, või mitmevärvilises versioonis, koos värvifiltriga ja samuti mikroläätsevõrega, milles iga piksli ette on paigutatud mikrolääts

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

48

Alumiiniumist survevalumeetodil valmistatud jahutusradiaator transistoride ja integraalskeemide töötemperatuuri hoidmiseks, kasutatakse rubriiki nr 8527 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

ex 8536 69 90

49

83

Mürafiltriga vahelduvvoolu pistikupesa, mis koosneb järgmistest osadest:

| — | vahelduvvoolu pistikupesa (toitekaabli ühendamiseks) 230 volti, |
| --- | --- |

—

vahelduvvoolu pistikupesa (toitekaabli ühendamiseks) 230 volti,

| — | integreeritud mürafilter, mis koosneb kondensaatoritest ja induktiivpoolidest, |
| --- | --- |

—

integreeritud mürafilter, mis koosneb kondensaatoritest ja induktiivpoolidest,

| — | ühenduskaabel vahelduvoolu pistikupesa ühendamiseks PDP toiteplokiga, |
| --- | --- |

—

ühenduskaabel vahelduvoolu pistikupesa ühendamiseks PDP toiteplokiga,

varustatud või mitte metalltoega, mis ühendab vahelduvvoolu pistikupesa PDP teleriga

0 %

31.12.2014

ex 8529 90 92

50

Vedelkristall-värvikuvari paneel rubriigi 8528 vedelkristallmonitoride jaoks:

| — | ekraani diagonaal 14,48–31,24 cm, |
| --- | --- |

—

ekraani diagonaal 14,48–31,24 cm,

| — | taustvalgustuse ja mikrokontrolleriga, |
| --- | --- |

—

taustvalgustuse ja mikrokontrolleriga,

| — | kontrolleri-ala võrgu (Controller area network, CAN) kontrolleriga, millel on madalpingelise diferentsiaal-signaaliedastuse (LVDS) liides ja CAN/toite sokkel või APIX- (Automotive Pixel Link) kontroller koos APIX-liidesega, |
| --- | --- |

—

kontrolleri-ala võrgu (Controller area network, CAN) kontrolleriga, millel on madalpingelise diferentsiaal-signaaliedastuse (LVDS) liides ja CAN/toite sokkel või APIX- (Automotive Pixel Link) kontroller koos APIX-liidesega,

| — | korpuses, mille tagaküljel võib olla jahutusradiaator, |
| --- | --- |

—

korpuses, mille tagaküljel võib olla jahutusradiaator,

| — | ilma signaalitöötlusmoodulita, |
| --- | --- |

—

ilma signaalitöötlusmoodulita,

gruppi 87 kuuluvate sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 8529 90 92

70

Ristkülikukujuline kinnitus- ja katteraam:

| — | räni ja magneesiumi sisaldavast alumiiniumsulamist, |
| --- | --- |

—

räni ja magneesiumi sisaldavast alumiiniumsulamist,

| — | pikkusega 900 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 900 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm,

| — | laiusega 600 mm või rohkem, kuid mitte üle 950 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 600 mm või rohkem, kuid mitte üle 950 mm,

mida kasutatakse televiisorite tootmiseks

0 %

31.12.2017

ex 8531 80 95

40

Elektroakustiline andur

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

20

Trükkmoodul plaatide kujul, mis koosnevad elektriühenduste ja jootepunktidega isoleermaterjalist, vedelkristallmoodulite tagantvalgustuse tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8535 90 00

ex 8536 50 80

30

83

Pooljuhtmoodullüliti korpuses:

| — | koosneb IGPT (isoleeritud paisuga bipolaartransistor) transistori kiibist ja dioodi kiibist ühel või mitmel väljaviiguraamil, |
| --- | --- |

—

koosneb IGPT (isoleeritud paisuga bipolaartransistor) transistori kiibist ja dioodi kiibist ühel või mitmel väljaviiguraamil,

| — | pingele 600 V või 1 200 V |
| --- | --- |

—

pingele 600 V või 1 200 V

0 %

31.12.2015

ex 8536 30 30

11

Termoelektriline lüliti jääkvoolule vähemalt 50 A, mis sisaldab klõpslüliti, otseseks paigaldamiseks elektrimootori poolile, hermeetiliselt suletud korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8536 49 00

91

Termoreleed, mis paiknevad hermeetiliselt suletud klaaskassetis pikkusega kuni 35 mm v.a juhtmed, maksimaalse lekkekiirusega 10-6 cm3 He/sek ühe baari kohta temperatuuril vahemikus 0 oC - 160° C, paigaldamiseks külmutusseadme kompressoritesse (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

31

Korpuses asetsev trükkplaadile paigaldatav lüliti, mis töötab jõuga 4,9 N (± 0,9 N)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 11

32

Mehhaaniline tact-lüliti elektrooniliste lülituste ühendamiseks, mille tööpinge on kuni 60V ja voolutugevus kuni 50mA, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

91

Halli efektiga lüliti, milles on 1 magnet, 1 Halli efektiga andur ja 2 kondensaatorit, kolme ühendusega korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 19

ex 8536 50 80

93

97

Seadmed, millel on kohaldatavad juhtimis- ja lülitusfunktsioonid ja mis koosnevad vähemalt ühest monoliit-integraallülitusest, võivad olla ka ühendatud pooljuhtelementidega, mõlemad koos paigaldatud plastikust juhtmekorpusele

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

81

Järgmiste parameetritega mehaanilised kiiruse reguleerimise lülitid vooluringide ühendamiseks:

| — | pinge 240–250 V, |
| --- | --- |

—

pinge 240–250 V,

| — | voolutugevus 4–6 A, |
| --- | --- |

—

voolutugevus 4–6 A,

mida kasutatakse rubriiki 8467 kuuluvate masinate valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

82

Järgmiste parameetritega mehaanilised lülitid vooluringide ühendamiseks:

| — | pinge 240–300 V, |
| --- | --- |

—

pinge 240–300 V,

| — | voolutugevus 3–15 A, |
| --- | --- |

—

voolutugevus 3–15 A,

mida kasutatakse rubriiki 8467 kuuluvate masinate valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 50 80

93

Koaksiaalkaabli lülitusseade, milles on 3 elektromagnetilist lülitit lülitusajaga kuni 50 ms ja käivitusvooluga kuni 500 mA pingel 12 V

0 %

31.12.2018

ex 8536 50 80

98

Mehhaaniline lüliti elektrooniliste lülituste ühendamiseks, mille tööpinge on 220-250 V ja voolutugevus kuni 5A, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 8536 69 90

51

SCART-pistik plastik- või metallkorpuses, 21 jalaga kahes reas, kasutatakse rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

81

Pindpaigaldatav ühenduspesa vedelkristallkuvariga televiisorite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8536 69 90

82

Moodulpistik või -pistikupesa kohtvõrkude jaoks, millel võib olla ühendus muude pistikupesade jaoks ja millel on vähemalt järgmised osad:

| — | ferriitsüdamikuga lairibaimpulsstrafo, |
| --- | --- |

—

ferriitsüdamikuga lairibaimpulsstrafo,

| — | samafaasiline mähis, |
| --- | --- |

—

samafaasiline mähis,

| — | takisti, |
| --- | --- |

—

takisti,

| — | kondensaator, |
| --- | --- |

—

kondensaator,

mida kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2014

ex 8536 69 90

84

USB-pistik või pistikupesa ühe või mitme ühenduse jaoks, ühendamiseks muude USB-seadmetega, kasutatakse rubriikidesse 8521või8528 kuuluvate kaupade tootmiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 8536 69 90

85

Pistik või pistikupesa plastik- või metallkorpuses, kuni 8 jalaga, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

86

Kõrglahutusega multimeediumiliidese (HDMI-liidese) pesa või pistik plastik- või metallkorpuses, 19või20 jalaga kahes reas, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

87

D-subminiatuurne (D-sub-) pesa või pistik plastik- või metallkorpuses, 15jalaga kolmes reas, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 69 90

88

Secure Digital′i (SD), CompactFlash′i, „Smart Card′i” ja 64 viiguga PC-kaardi pistiku pesad, kasutatakse trükkplaatidele jootmiseks, elektriseadmete ja vooluringide ühendamiseks ning selliste elektrilülituste lülitamiseks ja kaitsmiseks, millele rakendatakse pinget kuni 1 000 V

0 %

31.12.2017

ex 8536 70 00

10

Optiline pistik või pistikupesa, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 70 00

20

Plastik- või metallkorpuses metallpistikud, -pistikupesad ja -liitmikud kiudoptiliste kaablite optiliseks ja mehaaniliseks suunamiseks:

| — | töötemperatuur –20 oC kuni 70 oC, |
| --- | --- |

—

töötemperatuur –20 oC kuni 70 oC,

| — | signaaliülekande kiirus kuni 25 Mbit/s, |
| --- | --- |

—

signaaliülekande kiirus kuni 25 Mbit/s,

| — | toitepinge –0,5 kuni 7 V, |
| --- | --- |

—

toitepinge –0,5 kuni 7 V,

| — | sisendpinge –0,5 kuni 7,5 V, |
| --- | --- |

—

sisendpinge –0,5 kuni 7,5 V,

| — | ilma integraallülituseta, |
| --- | --- |

—

ilma integraallülituseta,

kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8536 90 85

92

Stantsitud metallraam, ühendustega

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

ex 8544 49 93

94

10

Elastomeerne pistmik, mis koosneb ühest või mitmest juhtelemendist ja kummi- või ränialusest

0 %

31.12.2018

ex 8536 90 85

97

Turvalise digikaardi (SD-kaardi) tüüpi mälukaardi pesa, push-push- või push-pull-mehhanismiga, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2016

ex 8537 10 91

30

Sõiduki armatuurlaua andmetöötluse ja -hindamise juhtimismoodul, mis töötab kontrollerivõrgu (Controller AreaNetwork, CAN) andmesiini (CAN-bus) protokolli alusel ja sisaldab vähemalt järgmist:

| — | mikroprotsessorreleed, |
| --- | --- |

—

mikroprotsessorreleed,

| — | samm-mootor, |
| --- | --- |

—

samm-mootor,

| — | elektriliselt ümberprogrammeeritav püsimälu (EEPROM) ja |
| --- | --- |

—

elektriliselt ümberprogrammeeritav püsimälu (EEPROM) ja

| — | muud passiivsed komponendid (näiteks pistikud, dioodid, pingestabilisaator, takistid, kondensaatorid, transistorid), |
| --- | --- |

—

muud passiivsed komponendid (näiteks pistikud, dioodid, pingestabilisaator, takistid, kondensaatorid, transistorid),

pingele 13,5 V

0 %

31.12.2017

ex 8537 10 99

92

Puutetundlik ekraanipaneel, mis sisaldab kahe klaas- või plastplaadi vahele asetatud elektrijuhtide ja ühendustega elektrit juhtiva võre

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

93

Elektroonilised juhtplokid pingele 12 V, sõidukile paigaldatava temperatuuri reguleerimissüsteemi tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

ex 8543 70 90

94

20

Kahte pn-siiret sisaldavat väljatransistori sisaldav komponent, mis asub spetsiaalses topelt väljaviikudega korpuses tagamaks head soojuse ärajuhtimist komponendilt

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

97

Elektrooniline juhtkaart, mis käitab ja juhib elektrilist ühefaasilist vahelduvvoolu kommutaatormootorit väljundvõimsusega vähemalt 750 W ja sisendvõimsusega 1 600–2 700 W

0 %

31.12.2015

ex 8538 90 99

92

Elektrotermilise kaitsme osa, mis koosneb tinaga kaetud vasktraadist, kinnitatud silindrikujulisele kestale välismõõtmetega kuni 5 mm × 48 mm

0 %

31.12.2018

ex 8538 90 99

95

Vaskplaat, mida kasutatakse soojusvahetina KN rubriikidesse 8535 või 8536 kuuluvate selliste elektriliste lülitusseadmete tootmisel, mille pinge on 650 V või rohkem, kuid mitte üle 1 200 V (1)

0 %

31.12.2018

ex 8539 39 00

20

Külmkatoodiga (CCFL) või väliselektroodiga (EEFL) luminofoorlambid, läbimõõduga kuni 5 mm ja pikkusega üle 120 mm, kuid mitte pikemad kui 1 570 mm

0 %

31.12.2016

ex 8540 11 00

93

Värvielektronkiiretoru, varustatud kõrvutiasetsevate elektronikahuritega (in-line -tehnoloogia) ja ekraaniga, mille diagonaal on 79 cm või rohkem

0 %

31.12.2016

ex 8540 20 80

91

Fotokordisti

0 %

31.12.2016

ex 8540 71 00

20

Pidevlainemagentron sagedusega 2 460 MHz, sisseehitatud magneti ja väljaviiguga, alamrubriiki 8516 50 00 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

91

Torukujulised näidikud, mis koosnevad, juhtmeid arvestamata, mõõtmetega kuni 300 mm x 350 mm klaaskorpusest, mis on paigaldatud plaadile. Toru sisaldab ühte või enamat märkide rida või ridadena esitatud jooni, iga märk või joon sisaldab fluorestseerivaid või fosforestseerivaid elemente. Need elemendid on paigaldatud metalliseeritud alusele, mis on kaetud fluorestseerivate ainetega või fosforestseerivate sooladega, mis helendavad, kui neid pommitatakse elektronidega

0 %

31.12.2018

ex 8540 89 00

92

Vaakumfluorestsents-kuvatoru

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

ex 9405 40 39

ex 9405 40 99

23

50

03

Elektrienergia nähtavaks, infrapunaseks või ultravioletseks valguseks muundamise pooljuhtseadis,

| — | mis on varustatud ka ümbrisega, |
| --- | --- |

—

mis on varustatud ka ümbrisega,

| — | mis on varustatud elektriühendustega, |
| --- | --- |

—

mis on varustatud elektriühendustega,

| — | mis sisaldab ühte või mitut valgust kiirgavat pooljuhtkiipi, mis võivad olla omavahel elektriliselt ühendatud ning kiipide kaitseks ühe või mitme kaitsedioodiga varustatud, |
| --- | --- |

—

mis sisaldab ühte või mitut valgust kiirgavat pooljuhtkiipi, mis võivad olla omavahel elektriliselt ühendatud ning kiipide kaitseks ühe või mitme kaitsedioodiga varustatud,

| — | mis moodustab ühe lahutamatu terviku, |
| --- | --- |

—

mis moodustab ühe lahutamatu terviku,

| — | mida kasutatakse üldvalgustuse valgusallikate tootmiseks (1) |
| --- | --- |

—

mida kasutatakse üldvalgustuse valgusallikate tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

30

Võimendi, millel on trükkplaadile paigaldatud aktiiv- ja passiivelemendid ja mille korpusel

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

35

Raadiosagedusmodulaator, mis töötab sagedusalas 43 MHz kuni 870 MHz ja millega võib lülitada VHF- ja UHF-signaale ning mis koosneb trükkplaadile paigaldatud aktiiv- ja passiivelementidest, korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

40

Kõrgsagedusvõimendi, mis koosneb ühest või mitmest integraallülitusest ja diskreetkondensaatorikiipidest metalläärikul, mis on korpuses

0 %

31.12.2015

ex 8543 70 90

45

Piesoelektrilisest kristallist valmistatud kella ostsilaator määratud sagedusega sagedusalas 1,8 MHz kuni 67 MHz, mille korpusel

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

55

Optoelektrooniline lülitus, mis sisaldab üht või enamat valgusdioodi, varustatud integreeritud juhtlülitusega või ilma, ja üht võimendilülitusega fotodioodi, integreeritud ventiilimaatriksi lülitusega või ilma; või üht või enamat valgusdioodi ja vähemalt kaht võimendilülitusega fotodioodi, integreeritud ventiilimaatriksi või muu mikrolülitusega või ilma, korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

60

Ostsillaator kesksagedusega 20 GHz kuni 42 GHz, mis koosneb alusele paigaldatud aktiiv- ja passiivelementidest, mille korpusel

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

65

Helisalvestus- ja taasesituslülitus, mille abil saab stereoheli salvestada ning samaaegselt salvestada ja taasesitada, mis koosneb 2 või 3 trükkplaadile või juhtmekorpusele paigaldatud monoliit-integraallülitusest, mille korpusel

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

80

Trükkmooduliga varustatud termokompensatsioonostsillaator, milles on vähemalt piesoelektriline kristall ja muudetava mahtuvusega kondensaator, korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

85

Pingejuhitav ostsillaator (v.a termokompensatsioonostsillaatorid), mis koosneb trükkmoodulile paigutatud aktiiv- ja passiivelementidest, korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8543 70 90

95

Mobiiltelefoni ekraani- ja juhtimismoodul, mis hõlmab järgmist:

| — | voolutoite-/CAN- (Controller area network) väljundsokkel, |
| --- | --- |

—

voolutoite-/CAN- (Controller area network) väljundsokkel,

| — | USB- ja helisisendi-väljundipordid ja |
| --- | --- |

—

USB- ja helisisendi-väljundipordid ja

| — | videolülitusseadis ühendamiseks nutitelefoni käitamissüsteemidega MOSTi (Media Orientated Systems Transport network) kaudu, |
| --- | --- |

—

videolülitusseadis ühendamiseks nutitelefoni käitamissüsteemidega MOSTi (Media Orientated Systems Transport network) kaudu,

gruppi 87 kuuluvate sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 8543 90 00

20

Roostevabast terasest katood plaadina koos riputusvardaga, plastikust külgribadega või ilma

0 %

31.12.2014

ex 8543 90 00

30

Rubriiki 8541 või 8542 kuuluvate toodete komplekt, mis on paigaldatud trükkplaadile, korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8543 90 00

40

Elektrolüüsiseadme osa, mis koosneb nikkeltraadist võrega ja niklist kinnitustega nikkelplaadist ning titaantraadist võrega ja titaanist kinnitustega titaanplaadist, mis on tagumist külge pidi teineteise külge kinnitatud

0 %

31.12.2017

ex 8544 20 00

ex 8544 42 90

ex 8544 49 93

ex 8544 49 95

10

20

20

10

Polüetüleentereftalaadi või polüvinüülkloriidiga isoleeritud elastne kaabel

| — | pingele kuni 60 V, |
| --- | --- |

—

pingele kuni 60 V,

| — | voolutugevusele kuni 1 A, |
| --- | --- |

—

voolutugevusele kuni 1 A,

| — | kuumuskindlusega kuni 105 °C, |
| --- | --- |

—

kuumuskindlusega kuni 105 °C,

| — | traatide läbimõõduga kuni 0,1 mm (± 0,01 mm), soonte läbimõõduga kuni 0,8 mm(± 0,03 mm), |
| --- | --- |

—

traatide läbimõõduga kuni 0,1 mm (± 0,01 mm), soonte läbimõõduga kuni 0,8 mm(± 0,03 mm),

| — | soontevaheline kaugus kuni 0,5 mm ja |
| --- | --- |

—

soontevaheline kaugus kuni 0,5 mm ja

| — | soonte kesktelgede vaheline kaugus kuni 1,25 mm |
| --- | --- |

—

soonte kesktelgede vaheline kaugus kuni 1,25 mm

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

10

Andmeedastuskaabel, mis on võimeline edastama bitikiirusega vähemalt 600 Mbit/s,

| — | pingele 1,25 V (± 0.25V), |
| --- | --- |

—

pingele 1,25 V (± 0.25V),

| — | ühes või mõlemas otsas pistikud, millest vähemalt ühes on klemmid sammuga1 mm, |
| --- | --- |

—

ühes või mõlemas otsas pistikud, millest vähemalt ühes on klemmid sammuga1 mm,

| — | väline kaitsevarjestus, |
| --- | --- |

—

väline kaitsevarjestus,

kasutatakse üksnes ühenduseks LCD- paneeli, PDP-paneeli või OLED-paneeli ja videotöötluse elektrooniliste lülituste vahel

0 %

31.12.2018

ex 8544 42 90

30

Polüetüleentereftalaadiga isoleeritud elektrijuhe koos:

| — | 10 või 80 traadiga, |
| --- | --- |

—

10 või 80 traadiga,

| — | pikkusega 50 mm või rohkem, kuid mitte üle 800 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 50 mm või rohkem, kuid mitte üle 800 mm,

| — | liitmik(ud) ja/või pistik(ud) ühes või mõlemas otsas, |
| --- | --- |

—

liitmik(ud) ja/või pistik(ud) ühes või mõlemas otsas,

mida kasutatakse rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8545 19 00

20

Süsielektroodid, tsink-süsi-patareide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8545 90 90

20

Sellist tüüpi süsinikkiudpaber, mida kasutatakse gaasidifusioonikihtide jaoks kütuseelemendi elektroodides

0 %

31.12.2015

ex 8547 10 00

10

Keraamilised isolatsioonivahendid, sisaldades vähemalt 90 % massist alumiiniumoksiidi, metalliseeritud, õõnsa silndri kujuga, mille välisläbimõõt on vähemalt 20 mm, kuid mitte üle 250 mm, vaakumkatkesti tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8548 10 29

10

Lõpuni kasutatud elektrilised liitiumioon- või nikkel-metallhüdriid-akud

0 %

31.12.2016

ex 8548 90 90

41

Ühik, mis koosneb 1,8 MHz kuni 40 MHz sagedusalas töötavast resonaatorist ja kondensaatorist, korpuses

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

43

Kontaktskanner

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

47

Juhtmekorpuses ringikujulise avaga, mille välismõõtmed ühendusdetailideta ei ületa 12 mm × 12 mm, sisalduv lainepikkusel vähemalt 440 nm, kuid mitte üle 660 nm, töötav kahest valgusdioodi kiibist koosnev komponent

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

48

Optiline komponent, mis koosneb vähemalt ühest laserdioodist ja fotodioodist ning töötab lainepikkusel vähemalt 635 nm, kuid mitte üle 815 nm

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

49

Vedelkristallekraanmoodulid, mis koosnevad ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastikelemendist ja ei sisalda puutekraani, taustvalgusega või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks

0 %

31.12.2018

ex 8548 90 90

50

Ferromagnetsüdamikuga filtrid, mida kasutatakse kõrgsagedusliku müra summutamiseks elektroonilistes lülitustes, rubriigi 8528 televiisorite ja monitoride valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8704 23 91

20

Šassii kabiini ja diiselmootoriga, mille töömaht on vähemalt 8 000 cm3, kas kolme, nelja või viie rattaga, telgede vahekaugusega vähemalt 480 cm, tööseadmetega varustamata; monteeritakse eriotstarbelistesse väetiste külvamiseks ettenähtud mootorsõidukitesse laiusega vähemalt 300 cm (1)

0 %

31.12.2017

ex 8708 30 91

10

Trumlitüüpi seisupidur:

| — | mis on paigutatud tööpiduri pidurduskettasse, |
| --- | --- |

—

mis on paigutatud tööpiduri pidurduskettasse,

| — | läbimõõduga 170–175 mm, |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 170–175 mm,

kasutamiseks mootorsõidukite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 8708 99 97

20

Metallkorpuse ümbrised, monteeritud nookuritele ja sfäärilistele laagritele, mida kasutatakse mootorsõidukite esirataste vedrustussüsteemides (1)

0 %

31.12.2016

ex 8803 30 00

50

Helikopteri eelvalmistatud rootorivõllid järgmiste omadustega

| — | ümmargune ristlõige |
| --- | --- |

—

ümmargune ristlõige

| — | pikkus 1 249,68–1 496,06 mm |
| --- | --- |

—

pikkus 1 249,68–1 496,06 mm

| — | välisläbimõõt 81,356–82,2198 mm |
| --- | --- |

—

välisläbimõõt 81,356–82,2198 mm

| — | mõlemad otsad vormpinnidega stantsitud välisläbimõõduni 63,8683–66,802 mm |
| --- | --- |

—

mõlemad otsad vormpinnidega stantsitud välisläbimõõduni 63,8683–66,802 mm

| — | termotöödeldud vastavalt standarditele MIL-H-6088, AMS 2770 või AMS 2772 |
| --- | --- |

—

termotöödeldud vastavalt standarditele MIL-H-6088, AMS 2770 või AMS 2772

0 %

31.12.2016

ex 9001 10 90

10

Kokkupandud optilistest kiududest pildivahetaja

0 %

31.12.2018

ex 9001 10 90

30

Optiline polümeerkiud järgmiste omadustega:

| — | polümetüülmetakrülaadist südamik, |
| --- | --- |

—

polümetüülmetakrülaadist südamik,

| — | fluoropolümeerist ümbris, |
| --- | --- |

—

fluoropolümeerist ümbris,

| — | läbimõõt kuni 3,0 mm ja |
| --- | --- |

—

läbimõõt kuni 3,0 mm ja

| — | pikkus rohkem kui 150 m, |
| --- | --- |

—

pikkus rohkem kui 150 m,

kasutatakse polümeerkiust kaablite valmistamiseks

0 %

31.12.2016

ex 9001 20 00

10

Materjal (võib olla rullis), mis koosneb polariseerivast kilest, mida ühelt või mõlemalt poolt toetab läbipaistev materjal, võib olla liimikihiga, on ühelt või mõlemalt poolt kaetud eemaldatava kaitsekilega

0 %

31.12.2017

ex 9001 20 00

ex 9001 90 00

20

55

Optilised, hajutavad, peegeldavad või prismaatilised lehed ja trükkimata hajutiplaadid, polariseerivast materjalist või mitte, spetsiaalselt lõigatud

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

21

Polü(etüleentereftalaat)materjalil põhinev Multi-Optical-Path (MOP) film, rullides:

| — | kogupaksusega vähemalt 100 μm, kuid mitte üle 240 μm, |
| --- | --- |

—

kogupaksusega vähemalt 100 μm, kuid mitte üle 240 μm,

| — | koguläbitusteguriga üle 55 %, kuid mitte üle 65 %, kindlaks määratud standardmeetodiga JIS K7105, mis on seotud ASTM D1003-ga, ning |
| --- | --- |

—

koguläbitusteguriga üle 55 %, kuid mitte üle 65 %, kindlaks määratud standardmeetodiga JIS K7105, mis on seotud ASTM D1003-ga, ning

| — | hägususega üle 70 %, kuid mitte üle 80 %, kindlaks määratud standardmeetodiga JIS K7105, mis on seotud ASTM D1003-ga |
| --- | --- |

—

hägususega üle 70 %, kuid mitte üle 80 %, kindlaks määratud standardmeetodiga JIS K7105, mis on seotud ASTM D1003-ga

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

25

Kokku monteerimata optilised elemendid, mis on valmistatud infrapuna läbilaskvast vormitud kalkogeenklaasist, või infrapuna läbilaskva kalkogeenklaasi ja muu läätsematerjali kombinatsioonist

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

35

Taustprojektsiooniekraan, mis koosneb läätsekujulisest plastmassplaadist

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

45

Neodüümiga legeeritud ütrium-alumiinium-granaadist (YAG) varras, poleeritud mõlemast otsast

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

60

Peegeldavast või hajutavast materjalist lehed rullis

0 %

31.12.2018

ex 9001 90 00

65

Frontaalprojektsioonekraanide valmistamisel kasutatav optiline kile vähemalt 5 mitmekihilise struktuuriga, mille hulka kuuluvad tagaküljel asuv peegeldi, esikülje kattekiht ja kuni 0,65 μm sammuga kontrastfilter (1)

0 %

31.12.2014

ex 9001 90 00

70

Polü(etüleentereftalaat)kile, mille paksus on ASTM D2103 kohaselt vähem kui 300 μm, ning mille ühel poolel on akrüülvaigust prismad, nurgaga 90° ja sammuga 50 μm

0 %

31.12.2016

ex 9001 90 00

75

Esifilter, mis koosneb eritrükiga klaaspaneelidest ja on kaetud kilega, kasutatakse plasmaekraanmoodulite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

85

Valgustusega juhtpaneel, mis on valmistatud polü(metüülmetakrülaadist),

| — | lõigatud või mitte, |
| --- | --- |

—

lõigatud või mitte,

| — | trükitud või mitte, |
| --- | --- |

—

trükitud või mitte,

kasutamiseks lameekraaniga televiisorite tagantvalgustuselementide tootmisel (1)

0 %

31.12.2015

ex 9002 11 00

10

Reguleeritav objektiiv, mille fookuskaugus on 90 mm kuni 180 mm ja mis koosneb 4-8 120 mm kuni 180 mm diameetriga klaasist või metakrülaadist läätsest, iga lääts on kaetud vähemalt ühelt poolt magneesiumfluoriidikihiga, videoprojektorite tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

20

Objektiivid

| — | mõõtmetega kuni 80 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmetega kuni 80 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | resolutsiooniga 160 rida/mm või rohkem ning |
| --- | --- |

—

resolutsiooniga 160 rida/mm või rohkem ning

| — | suumifaktoriga 18, |
| --- | --- |

—

suumifaktoriga 18,

kasutatakse visualisaatorite või liikuva pildi kaamerate tootmiseks

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

30

Objektiivid

| — | mõõtmetega kuni 180 mm × 100 mm × 100 mm ja maksimaalse fookuskaugusega üle 200 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmetega kuni 180 mm × 100 mm × 100 mm ja maksimaalse fookuskaugusega üle 200 mm,

| — | resolutsiooniga 130 rida/mm või rohkem ning |
| --- | --- |

—

resolutsiooniga 130 rida/mm või rohkem ning

| — | suumifaktoriga 18, |
| --- | --- |

—

suumifaktoriga 18,

kasutatakse visualisaatorite või liikuva pildi kaamerate tootmiseks

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

40

Objektiivid

| — | mõõtmetega kuni 125 mm × 65 mm × 65 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmetega kuni 125 mm × 65 mm × 65 mm,

| — | resolutsiooniga 125 rida/mm või rohkem ning |
| --- | --- |

—

resolutsiooniga 125 rida/mm või rohkem ning

| — | suumifaktoriga 16, |
| --- | --- |

—

suumifaktoriga 16,

kasutatakse visualisaatorite või liikuva pildi kaamerate tootmiseks

0 %

31.12.2017

ex 9002 11 00

50

Objektiiv, mille fookuskaugus on 25 mm kuni 150 mm ja mis koosneb klaas- ja plastläätsedest, mille diameeter on 60 mm kuni 190 mm

0 %

31.12.2018

ex 9002 11 00

70

Objektiivid

| — | mõõtmetega kuni 180 mm×100 mm×100 mm ja maksimaalse fookuskaugusega üle 200 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmetega kuni 180 mm×100 mm×100 mm ja maksimaalse fookuskaugusega üle 200 mm,

| — | näitajaga 7steradiaani mm2 või rohkem ning |
| --- | --- |

—

näitajaga 7steradiaani mm2 või rohkem ning

| — | suumifaktoriga 16, |
| --- | --- |

—

suumifaktoriga 16,

kasutatakse visualisaatorite või liikuva pildi kaamerate tootmiseks

0 %

31.12.2017

ex 9002 20 00

10

Filter, mis koosneb polariseerivast plastkilest, klaasplaadist ja läbipaistvast kaitsekilest, mis on paigaldatud metallraamile, rubriiki 8528 kuuluvate toodete tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

20

Läätsed, kokkumonteeritud, mille fookuskaugus on 3,8 mm (± 0,19 mm) või 8 mm (± 0,4 mm), suhteline ava on F2.0 ja diameeter on kuni 33 mm, CCD-kaamerate tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

30

Optiline ühik, mis koosneb 1 või 2 reast optilisest klaaskiust läätsedest ja mille diameeter on 0,85 mm kuni 1,15 mm, sisseehitatud kahe plastmassplaadi vahele

0 %

31.12.2018

ex 9002 90 00

40

Kokku monteerimata läätsed, mis on valmistatud infrapuna läbilaskvast kalkogeenklaasist, või infrapuna läbilaskva kalkogeenklaasi ja muu läätsematerjali kombinatsioonist

0 %

31.12.2017

ex 9012 90 90

10

Energiafiltrid, paigaldamiseks elektronmikroskoobi kolonni

0 %

31.12.2016

ex 9013 20 00

10

Kõrgsagedusergastusega süsinikdioksiidlaser väljundvõimsusega 12–200 W

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

20

Laserpeamoodulid, mida kasutatakse pooljuhtplaatide või -seadiste mõõtmis- või kontrollimisseadmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9013 20 00

30

Laser, mida kasutatakse pooljuhtplaatide või -seadiste mõõtmis- või kontrollimisseadmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9022 90 00

10

Röntgeniaparaadi paneelid (röntgenikiirte lameekraandetektorid / röntgenikiirte detektorid), mis koosnevad klaasplaadist, millel on õhekelme-transistorimaatriks, mis on kaetud amorfse räni kihiga, kaetud pinnalt tseesiumjodiid-stsintillaatorkihiga ja metalliseeritud kaitsekihiga, tööpinnaga 409,6 mm2 × 409,6 mm2ja pikslisuurusega 200 μm2 × 200 μm2

0 %

31.12.2018

ex 9025 80 40

30

Elektrooniline pooljuht-tensotajuriga rõhuandur korpuses, koosneb põhiliselt järgmisest:

| — | ühe või mitme rakendusotstarbelise integraallülituse (ASIC) kombinatsioon ja |
| --- | --- |

—

ühe või mitme rakendusotstarbelise integraallülituse (ASIC) kombinatsioon ja

| — | vähemalt üks või mitu pooljuhttehnoloogia abil valmistatud mikroelektromehaanilist sensorelementi (MEMS), mille mehaanilised koostisosad on paigutatud kolmemõõtmeliste struktuuridena pooljuhtmaterjalile |
| --- | --- |

—

vähemalt üks või mitu pooljuhttehnoloogia abil valmistatud mikroelektromehaanilist sensorelementi (MEMS), mille mehaanilised koostisosad on paigutatud kolmemõõtmeliste struktuuridena pooljuhtmaterjalile

0 %

31.12.2018

ex 9027 10 90

10

Gaasi- või suitsuanalüsaatori andur mootosõidukitele, mis koosneb peamiselt metallkorpuses tsirkooniumkeraamilisest elemendist

0 %

31.12.2018

ex 9029 10 00

20

Ratta kiiruse (rattakiiruse sensori pooljuht) mõõtmise seade sõidukites, mis koosneb:

| — | monoliitselt integreeritud ümbrises lülitusest ning |
| --- | --- |

—

monoliitselt integreeritud ümbrises lülitusest ning

| — | integreeritud lülitusega paralleelselt lülitatavast ühest või mitmest pindmontaažikomponendina ehitatud diskreetsest kondensaatorist |
| --- | --- |

—

integreeritud lülitusega paralleelselt lülitatavast ühest või mitmest pindmontaažikomponendina ehitatud diskreetsest kondensaatorist

| — | mis on impulsiandja liikumise tuvastamiseks samuti integreeritud püsimagnetiga |
| --- | --- |

—

mis on impulsiandja liikumise tuvastamiseks samuti integreeritud püsimagnetiga

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 34

30

Aparaat mootorsõidukite pöörlemisnurga ja -suuna mõõtmiseks, mis koosneb vähemalt ühest pöörlemiskiiruse andurist monokristallilise kvartsi kujul, kombineeritud ühe või mitme mõõteanduriga või mitte, tervikuna korpuses

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

10

Mootorsõidukite kiirendusmõõturid, mis koosnevad ühest või mitmest aktiiv- ja/või passiivelemendist ja ühest või mitmest andurist, tervikuna korpuses

0 %

31.12.2018

ex 9031 80 38

20

Elektrooniline pooljuht-kiirendusmõõtur korpuses; koosneb põhiliselt järgmisest:

| — | ühe või mitme rakendusotstarbelise integraallülituse (ASIC) kombinatsioon ja |
| --- | --- |

—

ühe või mitme rakendusotstarbelise integraallülituse (ASIC) kombinatsioon ja

| — | üks või mitu pooljuhttehnoloogia abil valmistatud mikroelektromehaanilist sensorelementi (MEMS), mille mehaanilised koostisosad on paigutatud kolmemõõtmeliste struktuuridena pooljuhtmaterjalile, |
| --- | --- |

—

üks või mitu pooljuhttehnoloogia abil valmistatud mikroelektromehaanilist sensorelementi (MEMS), mille mehaanilised koostisosad on paigutatud kolmemõõtmeliste struktuuridena pooljuhtmaterjalile,

paigaldatakse gruppide 84 - -90 ja 94 toodetesse

0 %

31.12.2018

ex 9031 90 85

20

Seade lasersihiandurile, trükkplaadi kujul, mis koosneb optilistest filtritest ja CCD-pildiandurist, tervikuna korpuses

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

20

Mootorsõidukite turvapadja löögiandur, mis koosneb lülitist, millega saab lülitada voolu 12 A-lt pingele 30 V ja mille kontakttakistus on 80 mOhm

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

30

Elektrilise roolivõimendi elektrooniline juhtpult (EPS juhtpult)

0 %

31.12.2018

ex 9032 89 00

40

Digitaalne ventiiliregulaator vedelike ja gaaside kontrollimiseks

0 %

31.12.2017

ex 9401 90 80

10

Allalastava seljatoega autoistmete valmistamiseks kasutatavat tüüpi põrkrattad

0 %

31.12.2015

ex 9401 90 80

20

Peeltala paksusega 0,8 mm - 3,0 mm, kasutatakse allalastava seljatoega autoistmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

30

Ohutuselementide kinnitamiseks kasutatav teraskronstein paksusega 1 mm-2,5 mm, kasutatakse allalastava seljatoega autoistmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9401 90 80

40

Teraskäepidemed istmereguleerimismehhanismi juhtimiseks, kasutatakse allalastava seljatoega autoistmete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 35

10

Sünteetilisest materjalist elektrivalgusti kolme fluorestsentstoruga, mille läbimõõt on 3,0 mm (± 0,2 mm), pikkusega vähemalt 420 mm (± 1 mm), kuid mitte üle 600 mm (± 1 mm), rubriigi 8528 toodete toomiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

10

Taustavalgustusmoodul pikkusega 300 mm kuni 600 mm, mis sisaldab valgusallikana kolme kuni üheksat trükkplaadile monteeritud erilist valgusdioodkiipi, mis annavad punast, rohelist ja sinist valgust lameekraanteleviisori esise ja/või taguse valgustamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

20

Valgest silikoonist elektriline valgustusseade, mille põhilised koostisosad on järgmised:

| — | valgusdiood-maatriksmoodul mõõtmetega 38,6 mm×20,6 mm(± 0,1 mm), milles on 128 punast ja rohelist valgusdioodkiipi, ja |
| --- | --- |

—

valgusdiood-maatriksmoodul mõõtmetega 38,6 mm×20,6 mm(± 0,1 mm), milles on 128 punast ja rohelist valgusdioodkiipi, ja

| — | painduv trükkplaat, mis on varustatud negatiivset temperatuurikoefitsienti omava termistoriga |
| --- | --- |

—

painduv trükkplaat, mis on varustatud negatiivset temperatuurikoefitsienti omava termistoriga

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 39

60

Valgusdioodidega varustatud LED-komponent

| — | millel on kunstmaterjalist ümbris, |
| --- | --- |

—

millel on kunstmaterjalist ümbris,

| — | millel on üks või mitu valgusdioodkiipi mille puhul on tegemist üliõhukese kihi tehnoloogia põhjal toodetud kiipide või nn safiirkiirguskiipidega |
| --- | --- |

—

millel on üks või mitu valgusdioodkiipi mille puhul on tegemist üliõhukese kihi tehnoloogia põhjal toodetud kiipide või nn safiirkiirguskiipidega

| — | millel on valikuliselt üks või mitu elektrilise kaitsefunktsiooniga pooljuhtkiipi, |
| --- | --- |

—

millel on valikuliselt üks või mitu elektrilise kaitsefunktsiooniga pooljuhtkiipi,

| — | mida kasutatakse üldvalgustuse valgusallikate tootmiseks (1) |
| --- | --- |

—

mida kasutatakse üldvalgustuse valgusallikate tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9405 40 99

06

Valgusdioodidega varustatud LED-komponent

| — | millel on keraamilisest või trükkplaadimaterjalist ümbris, |
| --- | --- |

—

millel on keraamilisest või trükkplaadimaterjalist ümbris,

| — | millel on üks või mitu valgusdioodkiipi mille puhul on tegemist üliõhukese kihi tehnoloogia põhjal toodetud kiipide või nn safiirkiirguskiipidega |
| --- | --- |

—

millel on üks või mitu valgusdioodkiipi mille puhul on tegemist üliõhukese kihi tehnoloogia põhjal toodetud kiipide või nn safiirkiirguskiipidega

| — | millel on valikuliselt üks või mitu elektrilise kaitsefunktsiooniga pooljuhtkiipi, |
| --- | --- |

—

millel on valikuliselt üks või mitu elektrilise kaitsefunktsiooniga pooljuhtkiipi,

| — | mida kasutatakse üldvalgustuse valgusallikate tootmiseks (1) |
| --- | --- |

—

mida kasutatakse üldvalgustuse valgusallikate tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Plastist köissõiduki vähendatud suurusega mudelid, mootoriga või ilma, trükkimiseks (1)

0 %

31.12.2015

ex 9608 91 00

10

Mittekiulised plastikust pliiatsiotsakud sisekanaliga

0 %

31.12.2018

ex 9608 91 00

20

Pliiatsiotsakud ja muud urbsest materjalist otsakud markeritele, ilma sisekanalita

0 %

31.12.2018

ex 9612 10 10

10

Erinevat värvi segmentidega plastikust värvilindid, milles värvid imbuvad läbi kuumuse abil (niinimetatud värvainete sublimatsioon)

0 %

31.12.2018

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93,millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklitele 291–300.

(2)  Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted.

(3)  Kohaldatakse koguselist tollimaksumäära.

(4)  Käesoleva tollitariifi peatamisega hõlmatud kaupade impordi järelevalve kehtestatakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 308d.

(5)  Igale Euroopa keemiliste ainete tolliloetelus (ECICS) olevale kandele (tootele) omistatakse tolliliidu ja statistika number (Customs Union and Statistics Number, CUS).ECICS (European Customs Inventory of Chemical Substances) on andmetöötlusvahend, mida haldab Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat. Lisateave on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/databases/ecics/index_en.htm

---

II LISA

| CN-kood | TARIC | Täiendav mõõtühik |
| --- | --- | --- |
| ex 6909 19 00 | 15 | tükiarv (p/st) |
| ex 7020 00 10 | 10 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 77 | p/st |
| ex 6909 19 00 | 80 | p/st |
| ex 7006 00 90 | 70 | p/st |
| ex 7009 91 00 | 10 | p/st |
| 7011 20 00 | | p/st |
| ex 7320 90 10 | 91 | p/st |
| ex 7325 99 10 | 20 | p/st |
| ex 7604 21 00 | 10 | p/st |
| ex 7604 29 90 | 30 | p/st |
| ex 7613 00 00 | 20 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 15 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 70 | p/st |
| ex 8482 80 00 | 10 | p/st |
| ex 8803 30 00 | 40 | p/st |
| ex 7616 99 90 | 75 | p/st |
| ex 8108 90 90 | 20 | p/st |
| ex 9003 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8207 30 10 | 10 | p/st |
| ex 8301 60 00 | 10 | p/st |
| ex 8413 91 00 | 20 | p/st |
| ex 8419 90 85 | 20 | p/st |
| ex 8438 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8468 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8476 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 87 | p/st |
| ex 8481 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 45 | p/st |
| ex 8515 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8531 90 85 | 20 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 96 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 50 | p/st |
| ex 8708 91 99 | 10 | p/st |
| ex 8708 99 97 | 30 | p/st |
| ex 9031 90 85 | 30 | p/st |
| ex 8309 90 90 | 10 | p/st |
| ex 8405 90 00 | 10 | p/st |
| ex 8409 91 00 | 10 | p/st |
| ex 8409 99 00 | 20 | p/st |
| ex 8409 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 85 | p/st |
| ex 8411 99 00 | 30 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8414 90 00 | 40 | p/st |
| ex 8415 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8418 99 10 | 50 | p/st |
| ex 8418 99 10 | 60 | p/st |
| ex 8421 99 00 | 91 | p/st |
| ex 8421 99 00 | 93 | p/st |
| ex 8422 30 00 | 10 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 30 | p/st |
| ex 8431 20 00 | 30 | p/st |
| ex 8439 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8467 99 00 | 10 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 35 | p/st |
| ex 8477 80 99 | 10 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 40 | p/st |
| ex 8479 89 97 | 50 | p/st |
| ex 8479 90 80 | 80 | p/st |
| ex 8481 30 91 | 91 | p/st |
| ex 8481 80 59 | 10 | p/st |
| ex 8481 80 69 | 60 | p/st |
| ex 8481 80 79 | 20 | p/st |
| ex 8481 80 99 | 50 | p/st |
| ex 8481 80 99 | 60 | p/st |
| ex 8483 30 38 | 30 | p/st |
| ex 8483 40 29 | 50 | p/st |
| ex 8483 40 51 | 20 | p/st |
| ex 8483 40 59 | 20 | p/st |
| ex 8483 40 90 | 80 | p/st |
| ex 8503 00 91 | 31 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 32 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 31 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 33 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 34 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 35 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 40 | p/st |
| ex 8504 40 82 | 40 | p/st |
| ex 8504 40 82 | 50 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 20 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 30 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 40 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 20 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 40 | p/st |
| ex 8504 50 95 | 50 | p/st |
| ex 8504 90 11 | 10 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 31 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 33 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 35 | p/st |
| ex 8505 11 00 | 50 | p/st |
| ex 8505 20 00 | 30 | p/st |
| ex 8505 90 20 | 91 | p/st |
| ex 8507 90 80 | 70 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 10 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 96 | p/st |
| ex 8516 90 00 | 60 | p/st |
| ex 8516 90 00 | 70 | p/st |
| ex 8518 30 95 | 20 | p/st |
| ex 8518 90 00 | 91 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 50 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 25 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 65 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 40 | p/st |
| ex 8522 90 49 | 70 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 15 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 30 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 30 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 65 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 70 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 75 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 80 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 81 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 83 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 84 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 85 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 96 | p/st |
| ex 8522 90 80 | 97 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 50 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 20 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 50 | p/st |
| ex 8529 10 80 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 30 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 44 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 45 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 55 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 60 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 65 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 70 | p/st |
| ex 8529 90 65 | 75 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 25 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 32 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 40 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 41 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 42 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 43 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 44 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 45 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 47 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 48 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 49 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 83 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 50 | p/st |
| ex 8529 90 92 | 70 | p/st |
| ex 8531 80 95 | 40 | p/st |
| ex 8535 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8535 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 83 | p/st |
| ex 8536 30 30 | 11 | p/st |
| ex 8536 49 00 | 91 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 31 | p/st |
| ex 8536 50 11 | 32 | p/st |
| ex 8536 50 19 | 91 | p/st |
| ex 8536 50 19 | 93 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 97 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 81 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 82 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 93 | p/st |
| ex 8536 50 80 | 98 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 51 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 81 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 82 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 84 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 85 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 86 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 87 | p/st |
| ex 8536 69 90 | 88 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 10 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 20 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 92 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 94 | p/st |
| ex 8544 49 93 | 10 | p/st |
| ex 8536 90 85 | 97 | p/st |
| ex 8537 10 91 | 30 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 92 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 93 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 94 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 20 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 97 | p/st |
| ex 8538 90 99 | 92 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 30 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 35 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 40 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 45 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 55 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 60 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 65 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 80 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 85 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 95 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 20 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8543 90 00 | 40 | p/st |
| ex 8544 42 90 | 10 | p/st |
| ex 8545 19 00 | 20 | p/st |
| ex 8547 10 00 | 10 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 41 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 43 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 47 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 48 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 49 | p/st |
| ex 8548 90 90 | 50 | p/st |
| ex 8708 30 91 | 10 | p/st |
| ex 8708 99 97 | 20 | p/st |
| ex 8803 30 00 | 50 | p/st |
| ex 9001 90 00 | 75 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 20 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 30 | p/st |
| ex 9002 90 00 | 40 | p/st |
| ex 9012 90 90 | 10 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 10 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 20 | p/st |
| ex 9013 20 00 | 30 | p/st |
| ex 9022 90 00 | 10 | p/st |
| ex 9031 80 34 | 30 | p/st |
| ex 9031 80 38 | 10 | p/st |
| ex 9031 90 85 | 20 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 20 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 30 | p/st |
| ex 9032 89 00 | 40 | p/st |
| ex 9401 90 80 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 35 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 10 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 20 | p/st |
| ex 9503 00 75 | 10 | p/st |
| ex 9503 00 95 | 10 | p/st |
| ex 3919 90 00 | 36 | ruutmeeter (m2) |
| ex 3919 90 00 | 44 | m2 |
| ex 3920 49 10 | 95 | m2 |
| ex 3921 90 60 | 95 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 11 90 | 20 | m2 |
| ex 5603 12 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 50 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 12 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 13 10 | 20 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 60 | m2 |
| ex 5603 13 90 | 70 | m2 |
| ex 5603 14 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 91 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 10 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 40 | m2 |
| ex 5603 92 90 | 80 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 10 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 50 | m2 |
| ex 3824 90 97 | 90 | kuupmeeter (m3) |
| ex 3901 10 90 | 20 | m3 |
| ex 3901 20 90 | 10 | m3 |
| ex 3902 10 00 | 50 | m3 |
| ex 3903 11 00 | 10 | m3 |
| ex 3903 90 90 | 10 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 50 | m3 |
| ex 3907 40 00 | 60 | m3 |
| ex 3907 60 80 | 40 | m3 |
| ex 3920 20 80 | 95 | m3 |
| ex 5402 49 00 | 70 | meeter (m) |
| ex 3215 19 00 | 20 | liiter (l) |

CN-kood

TARIC

Täiendav mõõtühik

ex 6909 19 00

15

tükiarv (p/st)

ex 7020 00 10

10

p/st

ex 7616 99 90

77

p/st

ex 6909 19 00

80

p/st

ex 7006 00 90

70

p/st

ex 7009 91 00

10

p/st

7011 20 00

p/st

ex 7320 90 10

91

p/st

ex 7325 99 10

20

p/st

ex 7604 21 00

10

p/st

ex 7604 29 90

30

p/st

ex 7613 00 00

20

p/st

ex 7616 99 90

15

p/st

ex 7616 99 90

70

p/st

ex 8482 80 00

10

p/st

ex 8803 30 00

40

p/st

ex 7616 99 90

75

p/st

ex 8108 90 90

20

p/st

ex 9003 90 00

10

p/st

ex 8207 30 10

10

p/st

ex 8301 60 00

10

p/st

ex 8413 91 00

20

p/st

ex 8419 90 85

20

p/st

ex 8438 90 00

10

p/st

ex 8468 90 00

10

p/st

ex 8476 90 00

10

p/st

ex 8479 90 80

87

p/st

ex 8481 90 00

20

p/st

ex 8503 00 99

45

p/st

ex 8515 90 00

20

p/st

ex 8531 90 85

20

p/st

ex 8536 90 85

96

p/st

ex 8543 90 00

50

p/st

ex 8708 91 99

10

p/st

ex 8708 99 97

30

p/st

ex 9031 90 85

30

p/st

ex 8309 90 90

10

p/st

ex 8405 90 00

10

p/st

ex 8409 91 00

10

p/st

ex 8409 99 00

20

p/st

ex 8409 99 00

10

p/st

ex 8479 90 80

85

p/st

ex 8411 99 00

30

p/st

ex 8414 90 00

20

p/st

ex 8414 90 00

30

p/st

ex 8414 90 00

40

p/st

ex 8415 90 00

20

p/st

ex 8418 99 10

50

p/st

ex 8418 99 10

60

p/st

ex 8421 99 00

91

p/st

ex 8421 99 00

93

p/st

ex 8422 30 00

10

p/st

ex 8479 89 97

30

p/st

ex 8431 20 00

30

p/st

ex 8439 99 00

10

p/st

ex 8467 99 00

10

p/st

ex 8536 50 11

35

p/st

ex 8477 80 99

10

p/st

ex 8479 89 97

40

p/st

ex 8479 89 97

50

p/st

ex 8479 90 80

80

p/st

ex 8481 30 91

91

p/st

ex 8481 80 59

10

p/st

ex 8481 80 69

60

p/st

ex 8481 80 79

20

p/st

ex 8481 80 99

50

p/st

ex 8481 80 99

60

p/st

ex 8483 30 38

30

p/st

ex 8483 40 29

50

p/st

ex 8483 40 51

20

p/st

ex 8483 40 59

20

p/st

ex 8483 40 90

80

p/st

ex 8503 00 91

31

p/st

ex 8503 00 99

32

p/st

ex 8503 00 99

31

p/st

ex 8503 00 99

33

p/st

ex 8503 00 99

34

p/st

ex 8503 00 99

35

p/st

ex 8503 00 99

40

p/st

ex 8504 40 82

40

p/st

ex 8504 40 82

50

p/st

ex 8504 40 90

20

p/st

ex 8504 40 90

30

p/st

ex 8504 40 90

40

p/st

ex 8504 50 95

20

p/st

ex 8504 50 95

40

p/st

ex 8504 50 95

50

p/st

ex 8504 90 11

10

p/st

ex 8505 11 00

31

p/st

ex 8505 11 00

33

p/st

ex 8505 11 00

35

p/st

ex 8505 11 00

50

p/st

ex 8505 20 00

30

p/st

ex 8505 90 20

91

p/st

ex 8507 90 80

70

p/st

ex 8508 70 00

10

p/st

ex 8508 70 00

96

p/st

ex 8516 90 00

60

p/st

ex 8516 90 00

70

p/st

ex 8518 30 95

20

p/st

ex 8518 90 00

91

p/st

ex 8522 90 49

50

p/st

ex 8522 90 49

60

p/st

ex 8529 90 65

25

p/st

ex 8522 90 49

65

p/st

ex 8529 90 65

40

p/st

ex 8522 90 49

70

p/st

ex 8522 90 80

15

p/st

ex 8522 90 80

30

p/st

ex 8529 90 92

30

p/st

ex 8522 90 80

65

p/st

ex 8522 90 80

70

p/st

ex 8522 90 80

75

p/st

ex 8522 90 80

80

p/st

ex 8522 90 80

81

p/st

ex 8522 90 80

83

p/st

ex 8522 90 80

84

p/st

ex 8522 90 80

85

p/st

ex 8522 90 80

96

p/st

ex 8522 90 80

97

p/st

ex 8529 90 65

50

p/st

ex 8529 10 80

20

p/st

ex 8529 10 80

50

p/st

ex 8529 10 80

60

p/st

ex 8529 90 65

30

p/st

ex 8548 90 90

44

p/st

ex 8529 90 65

45

p/st

ex 8529 90 65

55

p/st

ex 8529 90 65

60

p/st

ex 8529 90 65

65

p/st

ex 8529 90 65

70

p/st

ex 8529 90 65

75

p/st

ex 8529 90 92

25

p/st

ex 8529 90 92

32

p/st

ex 8529 90 92

40

p/st

ex 8529 90 92

41

p/st

ex 8529 90 92

42

p/st

ex 8529 90 92

43

p/st

ex 8529 90 92

44

p/st

ex 8529 90 92

45

p/st

ex 8529 90 92

47

p/st

ex 8529 90 92

48

p/st

ex 8529 90 92

49

p/st

ex 8536 69 90

83

p/st

ex 8529 90 92

50

p/st

ex 8529 90 92

70

p/st

ex 8531 80 95

40

p/st

ex 8535 90 00

20

p/st

ex 8535 90 00

30

p/st

ex 8536 50 80

83

p/st

ex 8536 30 30

11

p/st

ex 8536 49 00

91

p/st

ex 8536 50 11

31

p/st

ex 8536 50 11

32

p/st

ex 8536 50 19

91

p/st

ex 8536 50 19

93

p/st

ex 8536 50 80

97

p/st

ex 8536 50 80

81

p/st

ex 8536 50 80

82

p/st

ex 8536 50 80

93

p/st

ex 8536 50 80

98

p/st

ex 8536 69 90

51

p/st

ex 8536 69 90

81

p/st

ex 8536 69 90

82

p/st

ex 8536 69 90

84

p/st

ex 8536 69 90

85

p/st

ex 8536 69 90

86

p/st

ex 8536 69 90

87

p/st

ex 8536 69 90

88

p/st

ex 8536 70 00

10

p/st

ex 8536 70 00

20

p/st

ex 8536 90 85

92

p/st

ex 8536 90 85

94

p/st

ex 8544 49 93

10

p/st

ex 8536 90 85

97

p/st

ex 8537 10 91

30

p/st

ex 8537 10 99

92

p/st

ex 8537 10 99

93

p/st

ex 8537 10 99

94

p/st

ex 8543 70 90

20

p/st

ex 8537 10 99

97

p/st

ex 8538 90 99

92

p/st

ex 8543 70 90

30

p/st

ex 8543 70 90

35

p/st

ex 8543 70 90

40

p/st

ex 8543 70 90

45

p/st

ex 8543 70 90

55

p/st

ex 8543 70 90

60

p/st

ex 8543 70 90

65

p/st

ex 8543 70 90

80

p/st

ex 8543 70 90

85

p/st

ex 8543 70 90

95

p/st

ex 8543 90 00

20

p/st

ex 8543 90 00

30

p/st

ex 8543 90 00

40

p/st

ex 8544 42 90

10

p/st

ex 8545 19 00

20

p/st

ex 8547 10 00

10

p/st

ex 8548 90 90

41

p/st

ex 8548 90 90

43

p/st

ex 8548 90 90

47

p/st

ex 8548 90 90

48

p/st

ex 8548 90 90

49

p/st

ex 8548 90 90

50

p/st

ex 8708 30 91

10

p/st

ex 8708 99 97

20

p/st

ex 8803 30 00

50

p/st

ex 9001 90 00

75

p/st

ex 9002 90 00

20

p/st

ex 9002 90 00

30

p/st

ex 9002 90 00

40

p/st

ex 9012 90 90

10

p/st

ex 9013 20 00

10

p/st

ex 9013 20 00

20

p/st

ex 9013 20 00

30

p/st

ex 9022 90 00

10

p/st

ex 9031 80 34

30

p/st

ex 9031 80 38

10

p/st

ex 9031 90 85

20

p/st

ex 9032 89 00

20

p/st

ex 9032 89 00

30

p/st

ex 9032 89 00

40

p/st

ex 9401 90 80

10

p/st

ex 9405 40 35

10

p/st

ex 9405 40 39

10

p/st

ex 9405 40 39

20

p/st

ex 9503 00 75

10

p/st

ex 9503 00 95

10

p/st

ex 3919 90 00

36

ruutmeeter (m2)

ex 3919 90 00

44

m2

ex 3920 49 10

95

m2

ex 3921 90 60

95

m2

ex 5603 11 10

10

m2

ex 5603 11 10

20

m2

ex 5603 11 90

10

m2

ex 5603 11 90

20

m2

ex 5603 12 10

10

m2

ex 5603 12 90

10

m2

ex 5603 12 90

50

m2

ex 5603 12 90

60

m2

ex 5603 12 90

70

m2

ex 5603 13 10

10

m2

ex 5603 13 10

20

m2

ex 5603 13 90

60

m2

ex 5603 13 90

70

m2

ex 5603 14 10

10

m2

ex 5603 91 10

10

m2

ex 5603 91 90

10

m2

ex 5603 92 10

10

m2

ex 5603 92 90

10

m2

ex 5603 92 90

40

m2

ex 5603 92 90

80

m2

ex 5603 93 90

10

m2

ex 5603 93 90

50

m2

ex 3824 90 97

90

kuupmeeter (m3)

ex 3901 10 90

20

m3

ex 3901 20 90

10

m3

ex 3902 10 00

50

m3

ex 3903 11 00

10

m3

ex 3903 90 90

10

m3

ex 3907 40 00

50

m3

ex 3907 40 00

60

m3

ex 3907 60 80

40

m3

ex 3920 20 80

95

m3

ex 5402 49 00

70

meeter (m)

ex 3215 19 00

20

liiter (l)

---

| 28.12.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 354/319 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 354/319

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1388/2013,

17. detsember 2013,

millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 7/2010

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete tootmine on liidu töötleva tööstuse vajaduste rahuldamiseks ebapiisav. Seepärast sõltub liidu varustamine seda liiki toodetega olulisel määral impordist, mis lähtub kolmandatest riikidest. Liidu pakilisimad vajadused kõnealuste toodete järele tuleks rahuldada viivitamata kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast tuleks vajalikus ulatuses avada liidu tollimaksu soodusmääraga tariifikvoodid, võttes arvesse vajadust mitte häirida selliste toodete turge ega raskendada vastava tootmise alustamist või arendamist liidus. |
| --- | --- |

(1)

Liidu teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete tootmine on liidu töötleva tööstuse vajaduste rahuldamiseks ebapiisav. Seepärast sõltub liidu varustamine seda liiki toodetega olulisel määral impordist, mis lähtub kolmandatest riikidest. Liidu pakilisimad vajadused kõnealuste toodete järele tuleks rahuldada viivitamata kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast tuleks vajalikus ulatuses avada liidu tollimaksu soodusmääraga tariifikvoodid, võttes arvesse vajadust mitte häirida selliste toodete turge ega raskendada vastava tootmise alustamist või arendamist liidus.

| (2) | Kõigile liidu importijatele on vaja tagada kõnealuste kvootide võrdne ja pidev kasutusvõimalus ning tagada kvootide jaoks ettenähtud maksumäärade katkematu kohaldamine kogu asjaomaste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni nimetatud kvootide ammendumiseni. |
| --- | --- |

(2)

Kõigile liidu importijatele on vaja tagada kõnealuste kvootide võrdne ja pidev kasutusvõimalus ning tagada kvootide jaoks ettenähtud maksumäärade katkematu kohaldamine kogu asjaomaste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni nimetatud kvootide ammendumiseni.

| (3) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (1) on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem, mis tagab võrdse ja pideva juurdepääsu kvootidele ning kvootide jaoks ette nähtud maksumäärade katkematu kohaldamise ja järgib deklaratsioonide vabasse ringlusse lubamise aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda. Seepärast peaksid käesoleva määrusega avatud tariifikvoote haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (1) on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem, mis tagab võrdse ja pideva juurdepääsu kvootidele ning kvootide jaoks ette nähtud maksumäärade katkematu kohaldamise ja järgib deklaratsioonide vabasse ringlusse lubamise aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda. Seepärast peaksid käesoleva määrusega avatud tariifikvoote haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.

| (4) | Kvootide mahud on tavaliselt väljendatud tonnides. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud ühepoolne tariifikvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes mõõtühikutes. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste ühepoolsete tariifikvootide kasutamiseks sisestatakse kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuste toodete kvoodi mahu mõõtühikut, mis on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(4)

Kvootide mahud on tavaliselt väljendatud tonnides. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud ühepoolne tariifikvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes mõõtühikutes. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste ühepoolsete tariifikvootide kasutamiseks sisestatakse kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuste toodete kvoodi mahu mõõtühikut, mis on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (5) | Nõukogu määrust (EL) nr 7/2010 (3) on muudetud mitmeid kordi. Läbipaistvuse huvides ja selleks, et hõlbustada ettevõtjatel järgida kaupu, mille suhtes kohaldatakse ühepoolseid tariifikvoote, on asjakohane määrus (EL) nr 7/2010 tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määrust (EL) nr 7/2010 (3) on muudetud mitmeid kordi. Läbipaistvuse huvides ja selleks, et hõlbustada ettevõtjatel järgida kaupu, mille suhtes kohaldatakse ühepoolseid tariifikvoote, on asjakohane määrus (EL) nr 7/2010 tervikuna asendada.

| (6) | Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse edendamise põhieesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad, et tasakaalustada ettevõtjate ärihuvisid liidus ilma ELi WTO-loendit muutmata. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse edendamise põhieesmärgi saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad, et tasakaalustada ettevõtjate ärihuvisid liidus ilma ELi WTO-loendit muutmata. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (7) | Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. jaanuaril 2014, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(7)

Kuna tariifikvoodid peavad jõustuma 1. jaanuaril 2014, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud toodete ühepoolsed liidu tariifikvoodid avatakse sellisteks ajavahemikeks, selliste tollimaksumääradega ning sellistes mahtudes nagu lisas näidatud, samal ajal kui ühise tollitariifistiku ühepoolsed maksumäärad peatatakse.

Artikkel 2

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 3

Vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel, mis hõlmab käesolevas määruses nimetatud toodet, mille kvoodimaht on väljendatud muu mõõtühiku abil kui toote mass tonnides või kilogrammides või toote väärtus, kui toote suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris sätestatud täiendavat mõõtühikut, tuleb imporditavate toodete täpne kogus märkida kõnealuse deklaratsiooni lahtrisse 41: „Täiendavad mõõtühikud”, kasutades käesoleva määruse lisas asjakohaste toodete kvoodimahu suhtes kehtestatud mõõtühikut.

Artikkel 4

Määrus (EÜ) nr 7/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 22. detsembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2505/96(ELT L 3, 7.1.2010, lk 1).

3

---

LISA

| Jrk-nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude tootmiseks ette nähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonni | 0 % |
| 09.2663 | ex 1104 29 17 | 10 | Jahvatatud sorgoterad, mis on puisteisolatsiooni pakendamisvahendite valmistamisel kasutamiseks vähemalt kroovitud ja idutatud (1) | 1.1.-31.12 | 1 500 tonni | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 19 | 30 | Maguskirsid piirituselisandiga, suhkruta või suhkrusisaldusega 9 massiprotsent, läbimõõduga kuni 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 10 % (3) |
| ex 2008 60 39 | 30 |
| 09.2913 | ex 2401 10 35 | 91 | Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1) | 1.1.-31.12. | 6 000 tonni | 0 % |
| ex 2401 10 70 | 10 |
| ex 2401 10 95 | 11 |
| ex 2401 10 95 | 21 |
| ex 2401 10 95 | 91 |
| ex 2401 20 35 | 91 |
| ex 2401 20 70 | 10 |
| ex 2401 20 95 | 11 |
| ex 2401 20 95 | 21 |
| ex 2401 20 95 | 91 |
| 09.2928 | ex 2811 22 00 | 40 | Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidisisaldusega vähemalt 97 % | 1.1.-31.12. | 1 700 tonni | 0 % |
| 09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanaadiumoksiidid ja -hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonni | 0 % |
| 09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) | 1.1.-31.12. | 12 000 tonni | 0 % |
| 09.2929 | 2903 22 00 | | Trikloroetüleen (CAS RN 79-01-6) | 1.1.-31.12. | 10 000 tonni | 0 % |
| 09.2837 | ex 2903 79 90 | 10 | Bromoklorometaan (CAS RN 74-97-5) | 1.1.-31.12. | 600 tonni | 0 % |
| 09.2933 | ex 2903 99 90 | 30 | 1,3-diklorobenseen (CAS RN 541-73-1) | 1.1.-31.12. | 2 600 tonni | 0 % |
| 09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-klooretanool, alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide valmistamiseks, (CAS RN 107-07-3) (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonni | 0 % |
| 09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist (CAS RN 95-48-7) | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |
| 09.2624 | 2912 42 00 | | Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) (CAS RN 121-32-4) | 1.1.-31.12. | 950 tonni | 0 % |
| 09.2852 | ex 2914 29 00 | 60 | Tsüklopropüül metüülketoon (CAS RN 765-43-5) | 1.1.-31.12. | 300 tonni | 0 % |
| 09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Äädikhape puhtusega vähemalt 99 % massist (CAS RN 64-19-7) | 1.1.-31.12. | 1 000 000 tonni | 0 % |
| 09.2972 | 2915 24 00 | | Atseetanhüdriid (CAS RN 108-24-7) | 1.1.-31.12. | 20 000 tonni | 0 % |
| 09.2665 | ex 2916 19 95 | 30 | Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (CAS RN 24634-61-5) | 1.1.-31.12. | 8 000 tonni | 0 % |
| 09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |
| 09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 % massist (CAS RN693-23-2) | 1.1.-31.12. | 4 600 tonni | 0 % |
| 09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50-78-2) | 1.1.-31.12. | 120 tonni | 0 % |
| 09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Bensofenoon-3,3′,4,4′-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28-5) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonni | 0 % |
| 09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-fenüleendiamiin (CAS RN 95-54-5) | 1.1.-31.12. | 1 800 tonni | 0 % |
| 09.2854 | ex 2924 19 00 | 85 | 3-jodoprop-2-ünüül N-butüülkarbamaat (CAS RN 55406-53-6) | 1.1.-31.12. | 1 300 tonni | 0 % |
| 09.2977 | 2926 10 00 | | Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1) | 1.1.-31.12. | 75 000 tonni | 0 % |
| 09.2856 | ex 2926 90 95 | 84 | 2-Nitro-4(trifluorometüül)bensonitriil (CAS RN 778-94-9) | 1.1.-31.12. | 500 tonni | 0 % |
| 09.2838 | ex 2927 00 00 | 85 | C,C’-asodi(formamiid) (CAS RN 123-77-3), mille omadused on järgmised:






  — | pH 6,5–7,5 ja |

Jrk-nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär (%)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Valmistoitude tootmiseks ette nähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonni

0 %

09.2663

ex 1104 29 17

10

Jahvatatud sorgoterad, mis on puisteisolatsiooni pakendamisvahendite valmistamisel kasutamiseks vähemalt kroovitud ja idutatud (1)

1.1.-31.12

1 500 tonni

0 %

09.2664

ex 2008 60 19

30

Maguskirsid piirituselisandiga, suhkruta või suhkrusisaldusega 9 massiprotsent, läbimõõduga kuni 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

10 % (3)

ex 2008 60 39

30

09.2913

ex 2401 10 35

91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

6 000 tonni

0 %

ex 2401 10 70

10

ex 2401 10 95

11

ex 2401 10 95

21

ex 2401 10 95

91

ex 2401 20 35

91

ex 2401 20 70

10

ex 2401 20 95

11

ex 2401 20 95

21

ex 2401 20 95

91

09.2928

ex 2811 22 00

40

Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidisisaldusega vähemalt 97 %

1.1.-31.12.

1 700 tonni

0 %

09.2703

ex 2825 30 00

10

Vanaadiumoksiidid ja -hüdroksiidid, mis on mõeldud ainult sulamite valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

13 000 tonni

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 tonni

0 %

09.2929

2903 22 00

Trikloroetüleen (CAS RN 79-01-6)

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0 %

09.2837

ex 2903 79 90

10

Bromoklorometaan (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 tonni

0 %

09.2933

ex 2903 99 90

30

1,3-diklorobenseen (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 tonni

0 %

09.2950

ex 2905 59 98

10

2-klooretanool, alamrubriiki 4002 99 90 kuuluvate vedelate tioplastide valmistamiseks, (CAS RN 107-07-3) (1)

1.1.-31.12.

15 000 tonni

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresool puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist (CAS RN 95-48-7)

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2624

2912 42 00

Etüülvanilliin (3-etoksü-4-hüdroksübensaldehüüd) (CAS RN 121-32-4)

1.1.-31.12.

950 tonni

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Tsüklopropüül metüülketoon (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12.

300 tonni

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Äädikhape puhtusega vähemalt 99 % massist (CAS RN 64-19-7)

1.1.-31.12.

1 000 000 tonni

0 %

09.2972

2915 24 00

Atseetanhüdriid (CAS RN 108-24-7)

1.1.-31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12.

8 000 tonni

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2634

ex 2917 19 90

40

Dodekaandihape, puhtusega vähemalt 98,5 % massist (CAS RN693-23-2)

1.1.-31.12.

4 600 tonni

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

o-atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 tonni

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bensofenoon-3,3′,4,4′-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenüleendiamiin (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 tonni

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodoprop-2-ünüül N-butüülkarbamaat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12.

1 300 tonni

0 %

09.2977

2926 10 00

Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1)

1.1.-31.12.

75 000 tonni

0 %

09.2856

ex 2926 90 95

84

2-Nitro-4(trifluorometüül)bensonitriil (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12.

500 tonni

0 %

09.2838

ex 2927 00 00

85

C,C’-asodi(formamiid) (CAS RN 123-77-3), mille omadused on järgmised:

—

pH 6,5–7,5 ja

| — | semikarbasiidi (CAS RN 57-56-7) sisaldus kuni 1 500 mg/kg, määratud vedelikkromatograafia-massispektromeetria (LC-MS) abil, |
| --- | --- |

—

semikarbasiidi (CAS RN 57-56-7) sisaldus kuni 1 500 mg/kg, määratud vedelikkromatograafia-massispektromeetria (LC-MS) abil,

| — | lagunemistemperatuur vahemikus 195 –205 °C, |
| --- | --- |

—

lagunemistemperatuur vahemikus 195 –205 °C,

| — | suhteline tihedus 1,64 –1,66 ja |
| --- | --- |

—

suhteline tihedus 1,64 –1,66 ja

| — | põlemissoojus 215–220 kcal/mol |
| --- | --- |

—

põlemissoojus 215–220 kcal/mol

1.1.-31.12.

100 tonni

0 %

09.2603

ex 2930 90 99

79

Bis(3-trietoksüsilüülpropüül)tetrasulfiid (CAS RN 40372-72-3)

1.1.-31.12.

9 000 tonni

0 %

09.2955

ex 2932 19 00

60

Flurtamoon (ISO) (CAS RN 96525-23-4)

1.1.-31.12.

300 tonni

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksaan-6-oliid (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 tonni

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonaal (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12.

220 tonni

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[(3-(dimetüülamino)propüül]heksahüdro-1,3,5-triasiin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12.

300 tonni

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Atsetoatsetüülamino)bensimidasoloon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12.

200 tonni

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksüloos (CAS RN 58–86-6)

1.1.-31.12.

400 tonni

0 %

09.2862

ex 3105 40 00

10

Monoammooniumfosfaat (CAS RN 7722-76-1)

1.1.-31.12.2014

45 000 tonni

0 %

09.2666

ex 3204 17 00

55

Värvaine C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7)

1.1.-31.12.

40 tonni

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit

1.1.-31.12.

30 000 tonni

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Naatriumlignosulfonaat

1.1.-31.12.

40 000 tonni

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattärpentin

1.1.-31.12.

25 000 tonni

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped

1.1.-31.12.

280 000 tonni

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator

1.1.-31.12.

3 000 tonni

0 %

09.2829

ex 3824 90 97

19

Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tonniahke ekstrakt, millel on järgmised omadused:

| — | vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsenti

| — | happearv kuni 110
  ning |
| --- | --- |

—

happearv kuni 110

ning

| — | sulamistemperatuur 100° C või rohkem |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur 100° C või rohkem

1.1.-31.12.

1 600 tonni

0 %

09.2907

ex 3824 90 97

86

Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab:

| — | steroole vähemalt 75 % massist ja |
| --- | --- |

—

steroole vähemalt 75 % massist ja

| — | stanoole kuni 25 % massist |
| --- | --- |

—

stanoole kuni 25 % massist

ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel (1)

1.1.-31.12.

2 500 tonni

0 %

09.2644

ex 3824 90 97

96

Valmistis, mis sisaldab:

| — | 55 –78 % dimetüülglutaraati, |
| --- | --- |

—

55 –78 % dimetüülglutaraati,

| — | 10 % või rohkem, kuid mitte üle 30 % dimetüüladipaati ning |
| --- | --- |

—

10 % või rohkem, kuid mitte üle 30 % dimetüüladipaati ning

| — | kuni 35 % dimetüülsuktsinaati |
| --- | --- |

—

kuni 35 % dimetüülsuktsinaati

1.1.-31.12.

10 000 tonni

0 %

09.2140

ex 3824 90 97

98

Tertsiaarsete amiinide segu, mis sisaldab:

| — | 2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini |
| --- | --- |

—

2,0–4,0 % massist N,N-dimetüül-1-oktaanamiini

| — | vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini |
| --- | --- |

—

vähemalt 94 % massist N,N-dimetüül-1-dekaanamiini

| — | kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini |
| --- | --- |

—

kuni 2 % massist N,N-dimetüül-1-dodekaanamiini

1.1.-31.12.

4 500 tonni

0 %

09.2660

ex 3902 30 00

96

Propüleen-etüleenkopolümeer, sulanult viskoossusega kuni 1 700 mPa 190 °C juures, nagu on kindlaks määratud ASTM D 3236 meetodiga

1.1.-31.12.

500 tonni

0 %

09.2639

3905 30 00

Polü(vinüülalkoholid), mis sisaldavad või ei sisalda hüdrolüüsimata atsetaatrühmi

1.1.-31.12.

18 000 tonni

0 %

09.2930

ex 3905 30 00

30

Vinüülalkoholi kopolümeer, mis sisaldab hüdrolüüsimata atsetaatrühmasid ja metüleenbutaandihappe naatriumsoolasid (CAS RN 122625-12-1), kasutatakse termopaberi valmistamiseks

1.1.-30.6.

192 tonni

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polü(vinüülbutüraal) (CAS RN 63148-65-2),

| — | mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5 –20 massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5 –20 massiprotsenti ja

| — | mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm |
| --- | --- |

—

mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm

1.1.-31.12.

11 000 tonni

0 %

09.2616

ex 3910 00 00

30

Polüdimetüülsiloksaan, mille polümerisatsiooniaste on 2 800 monomeeri (± 100)

1.1.-31.12.

1 300 tonni

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Tselluloosatsetaadi helbed

1.1.-31.12.

75 000 tonni

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Naatriumalginaat, eraldatud pruunvetikatest (CAS RN 9005-38-3)

1.1.-31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000, |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000,

| — | endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), |
| --- | --- |

—

endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg),

| — | etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent, |
| --- | --- |

—

etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent,

| — | etanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

etanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti,

1.1.-31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad järgmistele standarditele:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A

1.1.-31.12.

100 tonni

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Regenereeritud tselluloosist vahtplastikplokk, mis on immutatud magneesiumkloriidi ja kvaternaarseid ammooniumühendeid sisaldava veega ja mille mõõtmed on 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.-31.12.

1 300 tonni

0 %

09.2818

ex 6902 90 00

10

Tulekindlad tellised järgmiste omadustega:

| — | servapikkus üle 300 mm ja |
| --- | --- |

—

servapikkus üle 300 mm ja

| — | TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi ja |
| --- | --- |

—

TiO2 sisaldus mitte üle 1 massiprotsendi ja

| — | Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi ja |
| --- | --- |

—

Al2O3 sisaldus mitte üle 0,4 massiprotsendi ja

| — | ruumala muutus 1 700° C juures vähem kui 9 % |
| --- | --- |

—

ruumala muutus 1 700° C juures vähem kui 9 %

1.1.-31.12.

75 tonni

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m2 (± 10 g/m2), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks

1.1.-31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist

1.1.-31.12.

50 000 tonni

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

800 000 pieces

0 %

ex 8302 49 00

91

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magneesiumipulber

| — | puhtusega 98 –99,5 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

puhtusega 98 –99,5 massiprotsenti

| — | osakeste suurusega 0,2–0,8 mm |
| --- | --- |

—

osakeste suurusega 0,2–0,8 mm

1.1.-31.12.

2 000 tonni

0 %

09.2642

ex 8501 40 20

30

Koost, mis koosneb järgmistest osadest:

| — | ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480 – 1 400 W, sisendvõimsusega 900 – 1 600 W, välisläbimõõduga 119,8 –135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000 –50 000 pööret minutis, ning |
| --- | --- |

—

ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega 480 – 1 400 W, sisendvõimsusega 900 – 1 600 W, välisläbimõõduga 119,8 –135,2 mm ja nimipöörlemiskiirusega 30 000 –50 000 pööret minutis, ning

| — | õhku sissejuhtiv ventilaator, |
| --- | --- |

—

õhku sissejuhtiv ventilaator,

kasutamiseks tolmuimejate valmistamisel (1)

1.1.-31.12.

120 000 tükki

0 %

ex 8501 40 80

40

09.2763

ex 8501 40 80

30

Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega rohkem kui 750 W ja sisendvõimsusega rohkem kui 1 600 W, kuid mitte üle 2 700 W, välisläbimõõduga rohkem kui 120 mm (± 0,2 mm), kuid mitte üle 135 mm (± 0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega rohkem kui 30 000 pööret minutis, kuid mitte üle 50 000 pöörde minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 tükki

0 %

09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektrialaldi võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse alamrubriiki 8509 80 ja rubriiki 8510 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

1.1.-31.12

4 500 000 tükki

0 %

09.2643

ex 8504 40 82

30

Toitemoodul rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate kaupade valmistamiseks (1)

1.1.-31.12.

1 038 000 tükki

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Asukohamääramisfunktsiooniga GPS-süsteemi koost, ilma ekraanita, massiga kuni 2 500 g

1.1.-31.12

3 000 000 tükki

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

75

Trükkplaat valgusdioodidega:

| — | prismade/läätsedega varustatud või mitte, ning |
| --- | --- |

—

prismade/läätsedega varustatud või mitte, ning

| — | pistiku(te)ga varustatud või mitte, |
| --- | --- |

—

pistiku(te)ga varustatud või mitte,

tagantvalgustuselementide tootmiseks rubriigi 8528 kaupade jaoks (1)

1.1.-31.12

115 000 000 tükki

0 %

ex 9405 40 39

70

09.2003

ex 8543 70 90

63

Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 mm × 30 mm

1.1.-31.12.

1 400 000 tükki

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

21

Süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest valmistatud jalgrattaraam, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel (1)

1.1.-31.12

76 000 tükki

0 %

ex 8714 91 10

31

09.2669

ex 8714 91 30

21

Jalgratta esikahvel, valmistatud süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel (1)

1.1.-31.12

52 000 tükki

0 %

ex 8714 91 30

31

09.2631

ex 9001 90 00

80

Klaasist läätsed, prismad ja liimitud elemendid, kokku monteerimata, CN-koodide 9002, 9005, 9013 10 ja 9015 alla kuuluvate kaupade tootmiseks (1)

1.1.-31.12.

5 000 000 tükki

0 %

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 291–300 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(2)  Meede ei ole lubatud, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted.

(3)  Kohaldatakse koguselist tollimaksumäära.

---