# Eiropas Savienības L 296/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.296.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 296 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 7. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.296.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 296

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 7. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1101/2013 (2013. gada 6. novembris) par atļauju izmantot Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu kā audzējamu teļu barības piedevu un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1288/2004 (atļaujas turētājs Lactosan GmbH & CoKG) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1102/2013 (2013. gada 6. novembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1044/2012, ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ko izmanto vispārējo tarifu preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Gvatemalas īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Eiropas Savienību | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1103/2013 (2013. gada 6. novembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz trešo valstu drošības standartu līdzvērtīguma atzīšanu (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1104/2013 (2013. gada 6. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Garantētu tradicionālo īpatnību reģistrā (Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (GTĪ)) | 8 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1105/2013 (2013. gada 6. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva 2013/51/Euratom (2013. gada 22. oktobris), ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī | 12 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/638/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 12. augusts) par pamatprasībām, kas attiecas uz kuģu radiosakaru iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un līdzdalībai Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5185) | 22 |
| | | 2013/639/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 6. novembris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm | 24 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1101/2013 (2013. gada 6. novembris) par atļauju izmantot Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu kā audzējamu teļu barības piedevu un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1288/2004 (atļaujas turētājs Lactosan GmbH & CoKG) (
  1
  )

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

Lactosan GmbH & CoKG

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1102/2013 (2013. gada 6. novembris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1044/2012, ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ko izmanto vispārējo tarifu preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Gvatemalas īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Eiropas Savienību

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1103/2013 (2013. gada 6. novembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz trešo valstu drošības standartu līdzvērtīguma atzīšanu (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1104/2013 (2013. gada 6. novembris) par nosaukuma ierakstīšanu Garantētu tradicionālo īpatnību reģistrā (Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (GTĪ))

Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker

8

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1105/2013 (2013. gada 6. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva 2013/51/Euratom (2013. gada 22. oktobris), ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī

12

LĒMUMI

2013/638/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 12. augusts) par pamatprasībām, kas attiecas uz kuģu radiosakaru iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un līdzdalībai Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5185)

SOLAS

GMDSS

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5185)

22

2013/639/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 6. novembris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm

24

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 522/12/COL (2012. gada 19. decembris), ar kuru astoņdesmit septīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada | 25 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 309/13/COL (2013. gada 16. jūlijs) par to pasākumu atbilstību EEZ tiesību aktiem, kuri Norvēģijai jāveic saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) | 51 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 522/12/COL (2012. gada 19. decembris), ar kuru astoņdesmit septīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada

25

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 309/13/COL (2013. gada 16. jūlijs) par to pasākumu atbilstību EEZ tiesību aktiem, kuri Norvēģijai jāveic saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

51

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2012 (2012. gada 25. jūnijs), ar ko īsteno 11. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (OV L 165, 26.6.2012.) | 56 |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2012/334/KĀDP (2012. gada 25. jūnijs), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (OV L 165, 26.6.2012.) | 56 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2012 (2012. gada 25. jūnijs), ar ko īsteno 11. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (OV L 165, 26.6.2012.)

(OV L 165, 26.6.2012.)

56

*

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2012/334/KĀDP (2012. gada 25. jūnijs), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (OV L 165, 26.6.2012.)

(OV L 165, 26.6.2012.)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1101/2013

(2013. gada 6. novembris)

par atļauju izmantot Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu kā audzējamu teļu barības piedevu un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1288/2004 (atļaujas turētājs Lactosan GmbH & CoKG)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1288/2004 (3) atļāva bez termiņa ierobežojuma lietot kā barības piedevu teļiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu minēto preparātu kā esošu barības līdzekli iekļāva barības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1288/2004 (3) atļāva bez termiņa ierobežojuma lietot kā barības piedevu teļiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu minēto preparātu kā esošu barības līdzekli iekļāva barības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu kā barības piedevu audzējamiem teļiem, pieprasot to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu kā barības piedevu audzējamiem teļiem, pieprasot to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2013. gada 13. marta atzinumā (4) secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību un cilvēku veselību un vidi un tas var uzlabot mērķa sugu dzīvnieku zootehniskos rādītājus. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās piedevas analītisko metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2013. gada 13. marta atzinumā (4) secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību un cilvēku veselību un vidi un tas var uzlabot mērķa sugu dzīvnieku zootehniskos rādītājus. Iestāde arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par dzīvnieku barībā esošās piedevas analītisko metodi.

| (5) | Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Tādējādi, piešķirot jaunu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, būtu jāsvītro Regulā (EK) Nr. 1288/2004 paredzētie noteikumi attiecībā uz Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1288/2004 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi, piešķirot jaunu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, būtu jāsvītro Regulā (EK) Nr. 1288/2004 paredzētie noteikumi attiecībā uz Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 preparātu. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1288/2004 būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Drošības apsvērumi neparedz atļaujas nosacījumu izmaiņu tūlītēju piemērošanu, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(7)

Drošības apsvērumi neparedz atļaujas nosacījumu izmaiņu tūlītēju piemērošanu, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot par piedevu dzīvnieku ēdināšanā saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1288/2004 I pielikumā noteikumus par E 1706, Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 svītro.

3. pants

Pielikumā minēto preparātu un to saturošo barību, kas ražota un marķēta pirms 2014. gada 27. maija, saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2013. gada 27. novembra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 14. jūlija Regula (EK) Nr. 1288/2004 par pastāvīgu atļauju izmantot dzīvnieku barībā dažas piedevas un pagaidu atļauju izmantot jau atļautu jaunu dzīvnieku barības piedevu (OV L 243, 15.7.2004., 10. lpp.).

3

(4)  EFSA Journal 2013; 11(4):3175.

4

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % vai piena aizstājēja |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1706 | Lactosan


  GmbH & Co KG | Enterococcus faecium DSM 7134

  Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 | | Piedevas sastāvs

  Preparāts, kas sastāv no: | Enterococcus faecium DSM 7134 ar minimālo saturu 7 × 109 KVV/g piedevas un |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % vai piena aizstājēja

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1706

Lactosan

GmbH & Co KG

Enterococcus faecium DSM 7134

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Piedevas sastāvs

Preparāts, kas sastāv no:

Enterococcus faecium DSM 7134 ar minimālo saturu 7 × 109 KVV/g piedevas un

| | Lactobacillus rhamnosus DSM 7133:
  3 × 109 KVV/g piedevas
  (attiecība 7:3) cietā formā |
| --- | --- |

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133:

3 × 109 KVV/g piedevas

(attiecība 7:3) cietā formā

| | Aktīvās vielas raksturojums

  Dzīvotspējīgas šūnas:

  Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas šūnas:

Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

| | Analītiskā metode
   (1)

  Skaitīšanas metode: | Enterococcus faecium DSM 7134: izlīdzināšanas metode Petri trauciņā, izmantojot žults eskulīna azīda agaru (EN 15788) |
| --- | --- | --- |

Analītiskā metode
   (1)

Skaitīšanas metode:

Enterococcus faecium DSM 7134: izlīdzināšanas metode Petri trauciņā, izmantojot žults eskulīna azīda agaru (EN 15788)

| | Lactobacillus rhamnosus DSM 7133: izlīdzināšanas metode Petri trauciņā, izmantojot MSR agaru (EN 15787) |
| --- | --- |

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133: izlīdzināšanas metode Petri trauciņā, izmantojot MSR agaru (EN 15787)

| | Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 noteikšana: izmantojot pulsējošā lauka gela elektroforēzi (PFGE) |
| --- | --- |

Enterococcus faecium DSM 7134 un Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 noteikšana: izmantojot pulsējošā lauka gela elektroforēzi (PFGE)

Audzējami teļi

4 mēneši

1 × 109

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Drošībai: darba laikā ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

2.

Drošībai: darba laikā ieteicams izmantot elpceļu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2023. gada 27. novembris

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas barības piedevu jomā tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1102/2013

(2013. gada 6. novembris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1044/2012, ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ko izmanto vispārējo tarifu preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Gvatemalas īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Eiropas Savienību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un jo īpaši tās 247. pantu,

ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1044/2012 (3) Komisija piešķīra Gvatemalai atkāpi no Regulā (EEK) Nr. 2454/93 paredzētajiem izcelsmes noteikumiem, ļaujot uzskatīt dažus apstrādātus zvejas produktus, kas Gvatemalā ražoti no nenoteiktas izcelsmes zivīm, par tādiem, kuru izcelsme ir Gvatemalā. Šīs atkāpes piemērošanas termiņš beidzās 2013. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1044/2012 (3) Komisija piešķīra Gvatemalai atkāpi no Regulā (EEK) Nr. 2454/93 paredzētajiem izcelsmes noteikumiem, ļaujot uzskatīt dažus apstrādātus zvejas produktus, kas Gvatemalā ražoti no nenoteiktas izcelsmes zivīm, par tādiem, kuru izcelsme ir Gvatemalā. Šīs atkāpes piemērošanas termiņš beidzās 2013. gada 30. jūnijā.

| (2) | 2013. gada 27. maija vēstulē Gvatemala iesniedza pieprasījumu pagarināt atkāpi. Pieprasījums skar pagarinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim attiecībā uz 987,5 tonnām termiski apstrādātu, saldētu un vakuumā iepakotu tunzivju fileju, t. s. “pusliemeņu” (turpmāk “tunzivju filejas”), kas atbilst KN kodam 1604 14 16. 2013. gada 17. un 29. jūlija vēstulēs Gvatemala iesniedza papildinformāciju, lai pamatotu minēto pieprasījumu. |
| --- | --- |

(2)

2013. gada 27. maija vēstulē Gvatemala iesniedza pieprasījumu pagarināt atkāpi. Pieprasījums skar pagarinājumu līdz 2013. gada 31. decembrim attiecībā uz 987,5 tonnām termiski apstrādātu, saldētu un vakuumā iepakotu tunzivju fileju, t. s. “pusliemeņu” (turpmāk “tunzivju filejas”), kas atbilst KN kodam 1604 14 16. 2013. gada 17. un 29. jūlija vēstulēs Gvatemala iesniedza papildinformāciju, lai pamatotu minēto pieprasījumu.

| (3) | Pieprasījums liecina, ka laiks, uz kuru attiecās minētā atkāpe, nebija pietiekams, lai Gvatemala garantētu šīs valsts izcelsmes tunzivju pienācīgu plūsmu. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījums liecina, ka laiks, uz kuru attiecās minētā atkāpe, nebija pietiekams, lai Gvatemala garantētu šīs valsts izcelsmes tunzivju pienācīgu plūsmu.

| (4) | Tādēļ ir jāpagarina atkāpe, lai dotu Gvatemalai pietiekami daudz laika sagatavot tās zivju apstrādes nozari, lai tā atbilstu noteikumiem par zivju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir jāpagarina atkāpe, lai dotu Gvatemalai pietiekami daudz laika sagatavot tās zivju apstrādes nozari, lai tā atbilstu noteikumiem par zivju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu.

| (5) | Lai nodrošinātu, ka pagaidu atkāpe tiek piemērota tikai uz laiku, kāds vajadzīgs, lai Gvatemalā panāktu atbilstību noteikumiem par tunzivju fileju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu, atkāpe būtu jāpiešķir no 2013. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka pagaidu atkāpe tiek piemērota tikai uz laiku, kāds vajadzīgs, lai Gvatemalā panāktu atbilstību noteikumiem par tunzivju fileju preferenciālas izcelsmes statusa iegūšanu, atkāpe būtu jāpiešķir no 2013. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim.

| (6) | Lai nodrošinātu preferenciāla tarifa režīmam atbilstīgu apstrādātu zivju eksporta nepārtrauktību no Gvatemalas uz Savienību, atkāpe būtu jāpiešķir ar atpakaļejošu spēku no 2013. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu preferenciāla tarifa režīmam atbilstīgu apstrādātu zivju eksporta nepārtrauktību no Gvatemalas uz Savienību, atkāpe būtu jāpiešķir ar atpakaļejošu spēku no 2013. gada 1. jūlija.

| (7) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 1044/2012. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 1044/2012.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1044/2012 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  Atkāpe, kas paredzēta 1. pantā, attiecas uz tunzivju filejām, kuras eksportē no Gvatemalas un deklarē laišanai brīvā apgrozībā Savienībā laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad Gvatemala sāk provizoriski piemērot Eiropas Savienības un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu, ja tā ir agrāk, kā arī uz daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Atkāpe, kas paredzēta 1. pantā, attiecas uz tunzivju filejām, kuras eksportē no Gvatemalas un deklarē laišanai brīvā apgrozībā Savienībā laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad Gvatemala sāk provizoriski piemērot Eiropas Savienības un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu, ja tā ir agrāk, kā arī uz daudzumiem, kas norādīti šīs regulas pielikumā.”;

| 2) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1044/2012 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

2)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1044/2012 pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2013. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

1

(2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2012. gada 8. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1044/2012, ar ko piemēro atkāpi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ko izmanto vispārējo tarifu preferenču sistēmā, lai ņemtu vērā Gvatemalas īpašo stāvokli attiecībā uz dažu zvejas produktu eksportu uz Eiropas Savienību (OV L 310, 9.11.2012., 28. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | Preču apraksts | Periodi | Daudzums (neto svars tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi” | 1.1.2012.–31.12.2012. | 1 975 tonnas |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi” | 1.1.2013.–30.6.2013. | 987,5 tonnas |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi” | 1.7.2013.–31.12.2013. | 987,5 tonnas” |

Kārtas Nr.

KN kods

Preču apraksts

Periodi

Daudzums (neto svars tonnās)

09.1627

ex 1604 14 16

Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi”

1.1.2012.–31.12.2012.

1 975 tonnas

09.1627

ex 1604 14 16

Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi”

1.1.2013.–30.6.2013.

987,5 tonnas

09.1627

ex 1604 14 16

Termiski apstrādātas, saldētas un vakuumā iepakotas tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi”

1.7.2013.–31.12.2013.

987,5 tonnas”

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1103/2013

(2013. gada 6. novembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 185/2010 attiecībā uz trešo valstu drošības standartu līdzvērtīguma atzīšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā (2), Komisija atzīst trešo valstu aviācijas drošības standartu līdzvērtīgumu ar nosacījumu, ka ir izpildīti minētajā regulā izklāstītie kritēriji. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā (2), Komisija atzīst trešo valstu aviācijas drošības standartu līdzvērtīgumu ar nosacījumu, ka ir izpildīti minētajā regulā izklāstītie kritēriji.

| (2) | Komisija ir pārliecinājusies, ka Vagar lidosta Fēru Salās un Kangerlussuaq lidosta Grenlandē atbilst kritērijiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma E daļā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir pārliecinājusies, ka Vagar lidosta Fēru Salās un Kangerlussuaq lidosta Grenlandē atbilst kritērijiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 272/2009 pielikuma E daļā.

| (3) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 185/2010 (3) pielikumā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 272/2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 185/2010 (3) pielikumā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kurās piemērotos drošības standartus atzīst par līdzvērtīgiem kopīgajiem pamatstandartiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 272/2009.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 185/2010. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 185/2010.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Civilās aviācijas drošības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Civilās aviācijas drošības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

1

(2)  OV L 91, 3.4.2009., 7. lpp.

2

(3)  Komisijas 2010. gada 4. marta Regula (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (OV L 55, 5.3.2010., 1. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 3. nodaļas 3.B papildinājumā pievieno šādus ierakstus:
  “
  Vagar lidosta Fēru Salās



  Kangerlussuaq lidosta Grenlandē”; |
| --- | --- |

1)

pielikuma 3. nodaļas 3.B papildinājumā pievieno šādus ierakstus:

“
  Vagar lidosta Fēru Salās

Kangerlussuaq lidosta Grenlandē”;

| 2) | pielikuma 4. nodaļas 4.B papildinājumā pievieno šādus ierakstus:
  “
  Vagar lidosta Fēru Salās



  Kangerlussuaq lidosta Grenlandē”; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 4. nodaļas 4.B papildinājumā pievieno šādus ierakstus:

“
  Vagar lidosta Fēru Salās

Kangerlussuaq lidosta Grenlandē”;

| 3) | pielikuma 5. nodaļas 5.A papildinājumā pievieno šādus ierakstus:
  “
  Vagar lidosta Fēru Salās



  Kangerlussuaq lidosta Grenlandē”. |
| --- | --- |

3)

pielikuma 5. nodaļas 5.A papildinājumā pievieno šādus ierakstus:

“
  Vagar lidosta Fēru Salās

Kangerlussuaq lidosta Grenlandē”.

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1104/2013

(2013. gada 6. novembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Garantētu tradicionālo īpatnību reģistrā (Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (2). |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) Nr. 1151/2012 ir stājusies spēkā 2013. gada 3. janvārī. Ar minēto regulu ir atcelta un aizstāta Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (2).

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punktu Nīderlandes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punktu Nīderlandes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc nosaukums Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc nosaukums Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV C 363, 23.11.2012., 8. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1151/2012 I pielikuma II punktā uzskaitītie lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti:

2.3. grupa.   Konditorejas izstrādājumi, maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

NĪDERLANDE

Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (GTĪ)

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1105/2013

(2013. gada 6. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 6. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 42,3 |
| MK | 40,5 |
| ZZ | 41,1 |
| 0707 00 05 | AL | 46,6 |
| EG | 177,3 |
| MK | 69,6 |
| TR | 146,7 |
| ZZ | 110,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 82,6 |
| TR | 151,9 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 82,9 |
| ZA | 153,1 |
| ZZ | 124,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 123,5 |
| SZ | 55,7 |
| TR | 74,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 132,7 |
| ZZ | 95,8 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 237,2 |
| PE | 270,1 |
| TR | 164,5 |
| ZZ | 223,9 |
| 0808 10 80 | BA | 66,4 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 141,4 |
| US | 132,4 |
| ZA | 148,0 |
| ZZ | 139,7 |
| 0808 30 90 | CN | 72,8 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 95,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

40,5

MA

42,3

MK

40,5

ZZ

41,1

0707 00 05

AL

46,6

EG

177,3

MK

69,6

TR

146,7

ZZ

110,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

82,6

TR

151,9

ZZ

94,4

0805 20 10

AU

136,9

MA

82,9

ZA

153,1

ZZ

124,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

123,5

SZ

55,7

TR

74,2

UY

92,8

ZA

132,7

ZZ

95,8

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

237,2

PE

270,1

TR

164,5

ZZ

223,9

0808 10 80

BA

66,4

CL

210,3

NZ

141,4

US

132,4

ZA

148,0

ZZ

139,7

0808 30 90

CN

72,8

TR

118,4

ZZ

95,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

DIREKTĪVAS

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/12

---

PADOMES DIREKTĪVA 2013/51/EURATOM

(2013. gada 22. oktobris),

ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 31. un 32. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas izstrādāts pēc atzinuma saņemšanas no personu grupas, kuru Zinātnes un tehnikas komiteja iecēlusi no dalībvalstu zinātnes ekspertu vidus, saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu,

tā kā:

| (1) | Ūdens uzņemšana ir viens no veidiem, kā radioaktīvas vielas iekļūst cilvēka organismā. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/29/Euratom (2) iedzīvotāju apstarojuma dozai kopumā no praktiskās darbības, kas saistīta ar jonizējošā starojuma risku, jābūt tik mazai, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

(1)

Ūdens uzņemšana ir viens no veidiem, kā radioaktīvas vielas iekļūst cilvēka organismā. Saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/29/Euratom (2) iedzīvotāju apstarojuma dozai kopumā no praktiskās darbības, kas saistīta ar jonizējošā starojuma risku, jābūt tik mazai, cik vien iespējams.

| (2) | Ņemot vērā to, cik svarīga cilvēku veselībai ir dzeramā ūdens kvalitāte, Kopienas līmenī ir jānosaka kvalitātes standarti, kuriem ir indikatora funkcija, un jānodrošina monitorings attiecībā uz atbilstību minētajiem standartiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, cik svarīga cilvēku veselībai ir dzeramā ūdens kvalitāte, Kopienas līmenī ir jānosaka kvalitātes standarti, kuriem ir indikatora funkcija, un jānodrošina monitorings attiecībā uz atbilstību minētajiem standartiem.

| (3) | Padomes Direktīvas 98/83/EK (3) I pielikuma C daļā ir noteikti rādītāju parametri attiecībā uz radioaktīvām vielām un tās II pielikumā – attiecīgie monitoringa noteikumi. Tomēr minētie parametri ietilpst pamatstandartu jomā, kas noteikti Euratom līguma 30. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Direktīvas 98/83/EK (3) I pielikuma C daļā ir noteikti rādītāju parametri attiecībā uz radioaktīvām vielām un tās II pielikumā – attiecīgie monitoringa noteikumi. Tomēr minētie parametri ietilpst pamatstandartu jomā, kas noteikti Euratom līguma 30. pantā.

| (4) | Tāpēc monitoringa prasības attiecībā uz radioaktīvu vielu līmeni dzeramajā ūdenī būtu jānosaka īpašos tiesību aktos, nodrošinot to, ka saskaņā ar Euratom līgumu pieņemtie pretradiācijas tiesību akti ir viendabīgi, saskaņoti un pilnīgi. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc monitoringa prasības attiecībā uz radioaktīvu vielu līmeni dzeramajā ūdenī būtu jānosaka īpašos tiesību aktos, nodrošinot to, ka saskaņā ar Euratom līgumu pieņemtie pretradiācijas tiesību akti ir viendabīgi, saskaņoti un pilnīgi.

| (5) | Tā kā Kopiena ir kompetenta pieņemt drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām, šīs direktīvas noteikumiem ir lielāks spēks nekā noteikumiem Direktīvā 98/83/EK saistībā ar iedzīvotāju veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Kopiena ir kompetenta pieņemt drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām, šīs direktīvas noteikumiem ir lielāks spēks nekā noteikumiem Direktīvā 98/83/EK saistībā ar iedzīvotāju veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī.

| (6) | Kā Tiesa atzinusi savā judikatūrā, Euratom līguma 2. panta b) punktā Kopienai noteiktie uzdevumi noteikt vienotus drošības standartus, lai aizsargātu darba ņēmēju un iedzīvotāju veselību, nenozīmē, ka dalībvalstis nedrīkst paredzēt vēl stingrākus aizsardzības pasākumus, ja vien minētajos drošības standartos tā nav skaidri noteikts. Ņemot vērā to, ka direktīva sniedz noteikumu minimumu, dalībvalstīm būtu jāvar brīvi pieņemt vai saglabāt stingrākus pasākumus jomā, uz ko attiecas šī direktīva, neskarot preču brīvu apriti iekšējā tirgū, kā noteikts Tiesas judikatūrā. |
| --- | --- |

(6)

Kā Tiesa atzinusi savā judikatūrā, Euratom līguma 2. panta b) punktā Kopienai noteiktie uzdevumi noteikt vienotus drošības standartus, lai aizsargātu darba ņēmēju un iedzīvotāju veselību, nenozīmē, ka dalībvalstis nedrīkst paredzēt vēl stingrākus aizsardzības pasākumus, ja vien minētajos drošības standartos tā nav skaidri noteikts. Ņemot vērā to, ka direktīva sniedz noteikumu minimumu, dalībvalstīm būtu jāvar brīvi pieņemt vai saglabāt stingrākus pasākumus jomā, uz ko attiecas šī direktīva, neskarot preču brīvu apriti iekšējā tirgū, kā noteikts Tiesas judikatūrā.

| (7) | Parametru vērtības nebūtu jāuzskata par robežvērtībām. Gadījumā, ja dzeramā ūdens monitorings norāda, ka nav ievērota atbilstība parametra vērtībai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāapsver, vai tas nerada draudus cilvēku veselībai, kas prasītu rīcību, un – ja nepieciešams – jāveic korektīvas darbības, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, nodrošinot tādu kvalitātes līmeni, kas atbilst cilvēku veselības aizsardzības prasībām no pretradiācijas aizsardzības viedokļa. |
| --- | --- |

(7)

Parametru vērtības nebūtu jāuzskata par robežvērtībām. Gadījumā, ja dzeramā ūdens monitorings norāda, ka nav ievērota atbilstība parametra vērtībai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāapsver, vai tas nerada draudus cilvēku veselībai, kas prasītu rīcību, un – ja nepieciešams – jāveic korektīvas darbības, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, nodrošinot tādu kvalitātes līmeni, kas atbilst cilvēku veselības aizsardzības prasībām no pretradiācijas aizsardzības viedokļa.

| (8) | Izņemot dabīgos minerālūdeņus, pudelēs vai citos traukos pildīta un pārdošanai paredzēta dzeramā ūdens monitorings, kuru veic, lai pārbaudītu, vai radioaktīvu vielu līmenis atbilst šajā direktīvā paredzētajām parametru vērtībām, būtu jāveic saskaņā ar riska analīzes un kritisko kontrolpunktu (HACCP) principiem, kā prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 852/2004 (4), un neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (5) izklāstītos oficiālās kontroles principus. |
| --- | --- |

(8)

Izņemot dabīgos minerālūdeņus, pudelēs vai citos traukos pildīta un pārdošanai paredzēta dzeramā ūdens monitorings, kuru veic, lai pārbaudītu, vai radioaktīvu vielu līmenis atbilst šajā direktīvā paredzētajām parametru vērtībām, būtu jāveic saskaņā ar riska analīzes un kritisko kontrolpunktu (HACCP) principiem, kā prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 852/2004 (4), un neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (5) izklāstītos oficiālās kontroles principus.

| (9) | Iedzīvotāji būtu pietiekami un pienācīgi jāinformē par dzeramā ūdens kvalitāti. |
| --- | --- |

(9)

Iedzīvotāji būtu pietiekami un pienācīgi jāinformē par dzeramā ūdens kvalitāti.

| (10) | No šīs direktīvas darbības jomas ir jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo attiecībā uz minētajiem ūdens veidiem ir pieņemti īpaši noteikumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/54/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (7). |
| --- | --- |

(10)

No šīs direktīvas darbības jomas ir jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo attiecībā uz minētajiem ūdens veidiem ir pieņemti īpaši noteikumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/54/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (7).

| (11) | Katrai dalībvalstij būtu jāievieš monitoringa programmas, lai pārbaudītu, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Katrai dalībvalstij būtu jāievieš monitoringa programmas, lai pārbaudītu, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām.

| (12) | Metodēm, kuras izmanto, lai analizētu dzeramā ūdens kvalitāti, vajadzētu būt tādām, lai nodrošinātu, ka iegūtie rezultāti ir ticami un salīdzināmi. |
| --- | --- |

(12)

Metodēm, kuras izmanto, lai analizētu dzeramā ūdens kvalitāti, vajadzētu būt tādām, lai nodrošinātu, ka iegūtie rezultāti ir ticami un salīdzināmi.

| (13) | Ņemot vērā to, ka radona ģeogrāfiskā izplatība dabā ir ļoti nevienmērīga, Eiropas Komisija ir pieņēmusi Ieteikumu 2001/928/Euratom (8), kurā ir aplūkota dzeramā ūdens kvalitāte attiecībā uz radonu un radona sabrukšanas produktiem ar ilgu pussabrukšanas laikposmu. Ir lietderīgi šīs direktīvas darbības jomā iekļaut šos radionuklīdus. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka radona ģeogrāfiskā izplatība dabā ir ļoti nevienmērīga, Eiropas Komisija ir pieņēmusi Ieteikumu 2001/928/Euratom (8), kurā ir aplūkota dzeramā ūdens kvalitāte attiecībā uz radonu un radona sabrukšanas produktiem ar ilgu pussabrukšanas laikposmu. Ir lietderīgi šīs direktīvas darbības jomā iekļaut šos radionuklīdus.

| (14) | Lai saglabātu augstu dzeramā ūdens kvalitāti, kam ir liela nozīme cilvēku veselībā, II un III pielikums ir regulāri jāatjaunina, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību. |
| --- | --- |

(14)

Lai saglabātu augstu dzeramā ūdens kvalitāti, kam ir liela nozīme cilvēku veselībā, II un III pielikums ir regulāri jāatjaunina, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību.

| (15) | Lai gan dalībvalstis ir tās, kam ir jānosaka paraugu ņemšanas un analīzes biežums pudelēs vai traukos pildītam un pārdošanai paredzētam dzeramajam ūdenim, ir ieteicams, lai dalībvalstis, kurām jāveic radona vai tritija monitorings dzeramajā ūdenī vai jānosaka indikatīvā doza (ID), paraugu ņemšanu un analīzi veiktu vismaz reizi gadā, |
| --- | --- |

(15)

Lai gan dalībvalstis ir tās, kam ir jānosaka paraugu ņemšanas un analīzes biežums pudelēs vai traukos pildītam un pārdošanai paredzētam dzeramajam ūdenim, ir ieteicams, lai dalībvalstis, kurām jāveic radona vai tritija monitorings dzeramajā ūdenī vai jānosaka indikatīvā doza (ID), paraugu ņemšanu un analīzi veiktu vismaz reizi gadā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī. Tajā noteiktas parametru vērtības un radioaktīvu vielu monitoringa biežums un metodes.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dzeramais ūdens” ir:






  a) | ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas apstrādei vai citām mājsaimniecības vajadzībām, neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa ūdensapgādes tīklu, cisternās vai tarā; |
| --- | --- | --- |

1)

“dzeramais ūdens” ir:

a)

ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas apstrādei vai citām mājsaimniecības vajadzībām, neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa ūdensapgādes tīklu, cisternās vai tarā;

| b) | ūdens, ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumos, lai izgatavotu, apstrādātu, konservētu vai realizētu produktus vai vielas, kas domātas lietošanai uzturā, ja vien kompetentās valsts iestādes nav pārliecinātas, ka ūdens kvalitāte nevar iespaidot pārtikas produkta pilnvērtīgumu tā galīgajā formā; |
| --- | --- |

b)

ūdens, ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumos, lai izgatavotu, apstrādātu, konservētu vai realizētu produktus vai vielas, kas domātas lietošanai uzturā, ja vien kompetentās valsts iestādes nav pārliecinātas, ka ūdens kvalitāte nevar iespaidot pārtikas produkta pilnvērtīgumu tā galīgajā formā;

| 2) | “radioaktīva viela” ir viela, kas satur vienu vai vairākus radionuklīdus, kuru aktivitāte vai koncentrācija noteikti jāņem vērā, ciktāl tas attiecas uz aizsardzību pret radiāciju; |
| --- | --- |

2)

“radioaktīva viela” ir viela, kas satur vienu vai vairākus radionuklīdus, kuru aktivitāte vai koncentrācija noteikti jāņem vērā, ciktāl tas attiecas uz aizsardzību pret radiāciju;

| 3) | “indikatīvā doza” vai “ID” ir paredzamā efektīvā doza viena gada laikā visu to gan dabiskas, gan mākslīgas izcelsmes radionuklīdu uzņemšanas rezultātā, kuru klātbūtne ir konstatēta dzeramā ūdens apgādē, izņemot tritiju, kāliju-40, radonu un radona sabrukšanas produktus ar īsu pussabrukšanas laikposmu; |
| --- | --- |

3)

“indikatīvā doza” vai “ID” ir paredzamā efektīvā doza viena gada laikā visu to gan dabiskas, gan mākslīgas izcelsmes radionuklīdu uzņemšanas rezultātā, kuru klātbūtne ir konstatēta dzeramā ūdens apgādē, izņemot tritiju, kāliju-40, radonu un radona sabrukšanas produktus ar īsu pussabrukšanas laikposmu;

| 4) | “parametra vērtība” ir radioaktīvu vielu vērtība dzeramajā ūdenī, kuru pārsniedzot dalībvalstis izvērtē to, vai radioaktīvas vielas dzeramajā ūdenī nerada tādus draudus iedzīvotāju veselībai, kas prasa rīcību, un – ja nepieciešams – veic korektīvas darbības, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, nodrošinot tādu kvalitātes līmeni, kas atbilst cilvēku veselības aizsardzības prasībām no pretradiācijas aizsardzības viedokļa. |
| --- | --- |

4)

“parametra vērtība” ir radioaktīvu vielu vērtība dzeramajā ūdenī, kuru pārsniedzot dalībvalstis izvērtē to, vai radioaktīvas vielas dzeramajā ūdenī nerada tādus draudus iedzīvotāju veselībai, kas prasa rīcību, un – ja nepieciešams – veic korektīvas darbības, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, nodrošinot tādu kvalitātes līmeni, kas atbilst cilvēku veselības aizsardzības prasībām no pretradiācijas aizsardzības viedokļa.

3. pants

Darbības joma un izņēmumi

1.   Šī direktīva attiecas uz dzeramo ūdeni.

2.   Šī direktīva neattiecas uz:

| a) | dabīgiem minerālūdeņiem, ko par tādiem atzīst kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Direktīvu 2009/54/EK; |
| --- | --- |

a)

dabīgiem minerālūdeņiem, ko par tādiem atzīst kompetentās valsts iestādes saskaņā ar Direktīvu 2009/54/EK;

| b) | ūdeņiem, kas ir ārstniecības līdzekļi tādā nozīmē, kas noteikta Direktīvā 2001/83/EK. |
| --- | --- |

b)

ūdeņiem, kas ir ārstniecības līdzekļi tādā nozīmē, kas noteikta Direktīvā 2001/83/EK.

3.   Dalībvalstis šo direktīvu var nepiemērot:

| a) | ūdenim, kas paredzēts vienīgi tādiem mērķiem, par kuriem kompetentās iestādes ir pārliecinājušās, ka ūdens kvalitāte ne tieši, ne netieši neietekmē attiecīgo iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

a)

ūdenim, kas paredzēts vienīgi tādiem mērķiem, par kuriem kompetentās iestādes ir pārliecinājušās, ka ūdens kvalitāte ne tieši, ne netieši neietekmē attiecīgo iedzīvotāju veselību;

| b) | dzeramajam ūdenim no atsevišķa piegādes objekta, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, ja vien ūdens piegāde nav komerciāla vai sabiedriska darbība. |
| --- | --- |

b)

dzeramajam ūdenim no atsevišķa piegādes objekta, kas piegādā vidēji mazāk par 10 m3 dienā vai apgādā mazāk par 50 personām, ja vien ūdens piegāde nav komerciāla vai sabiedriska darbība.

4.   Dalībvalstis, kas izmanto 3. punkta b) apakšpunktā paredzētos atbrīvojumus, nodrošina, ka:

| a) | attiecīgie iedzīvotāji ir informēti par to un par jebkuru darbību, ko var veikt, lai aizsargātu cilvēku veselību no dzeramā ūdens piesārņojuma kaitīgās ietekmes; |
| --- | --- |

a)

attiecīgie iedzīvotāji ir informēti par to un par jebkuru darbību, ko var veikt, lai aizsargātu cilvēku veselību no dzeramā ūdens piesārņojuma kaitīgās ietekmes;

| b) | ja acīmredzami ir iespējams cilvēku veselības apdraudējums, ko izraisa šāda ūdens kvalitāte, attiecīgajiem iedzīvotājiem par to nekavējoties jāsaņem atbilstīga informācija. |
| --- | --- |

b)

ja acīmredzami ir iespējams cilvēku veselības apdraudējums, ko izraisa šāda ūdens kvalitāte, attiecīgajiem iedzīvotājiem par to nekavējoties jāsaņem atbilstīga informācija.

4. pants

Vispārīgi pienākumi

Neskarot noteikumus, kas paredzēti Direktīvas 96/29/Euratom (9) 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu atbilstošu dzeramā ūdens monitoringa programmu nolūkā nodrošināt, ka gadījumā, ja nav atbilstības parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar šo direktīvu:

| a) | tiks izvērtēts, vai tas nerada tādus draudus iedzīvotāju veselībai, kas prasa rīcību; un |
| --- | --- |

a)

tiks izvērtēts, vai tas nerada tādus draudus iedzīvotāju veselībai, kas prasa rīcību; un

| b) | ja nepieciešams – tiek veiktas korektīvas darbības, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, nodrošinot tādu kvalitātes līmeni, kas atbilst cilvēku veselības aizsardzības prasībām no pretradiācijas aizsardzības viedokļa. |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams – tiek veiktas korektīvas darbības, lai uzlabotu ūdens kvalitāti, nodrošinot tādu kvalitātes līmeni, kas atbilst cilvēku veselības aizsardzības prasībām no pretradiācijas aizsardzības viedokļa.

5. pants

Parametru vērtības un atbilstības noteikšanas vietas

1.   Dalībvalstis saskaņā ar I pielikumu nosaka parametru vērtības, kas piemērojamas, veicot radioaktīvu vielu monitoringu dzeramajā ūdenī.

2.   Ja dzeramā ūdens monitorings tiek veikts saskaņā ar šīs direktīvas II pielikumā izklāstītajām prasībām, atbilstības noteikšanas vieta ir:

| a) | ja ūdeni piegādā no ūdensapgādes tīkla – tajā vietā, kurā tas pienāk pa krāniem un kurā ūdens parasti tiek ņemts; |
| --- | --- |

a)

ja ūdeni piegādā no ūdensapgādes tīkla – tajā vietā, kurā tas pienāk pa krāniem un kurā ūdens parasti tiek ņemts;

| b) | ja ūdens tiek piegādāts no cisternas – tajā vietā, kurā tas izplūst no cisternas; |
| --- | --- |

b)

ja ūdens tiek piegādāts no cisternas – tajā vietā, kurā tas izplūst no cisternas;

| c) | ja ūdens ir fasēts tarā – tur, kur ūdeni iepilda tarā; |
| --- | --- |

c)

ja ūdens ir fasēts tarā – tur, kur ūdeni iepilda tarā;

| d) | ja ūdeni izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā – tur, kur ūdens tiek izmantots. |
| --- | --- |

d)

ja ūdeni izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā – tur, kur ūdens tiek izmantots.

3.   Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā izklāstīto atbilstības vietu noteikšana neskar iespējas izvēlēties vietu, kurā ņem paraugus un kura var būt ikviena vieta ūdensapgādes zonā vai attīrīšanas iekārtās, ja starp parauga ņemšanas vietu un atbilstības vietu nav nekādu negatīvu izmaiņu koncentrācijas vērtībā.

6. pants

Monitorings un analīze

1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka dzeramā ūdens monitoringu attiecībā uz radioaktīvām vielām veic saskaņā ar II pielikumā izklāstītajām monitoringa stratēģijām un biežumu, lai pārbaudītu, vai radioaktīvu vielu vērtības atbilst parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

Dalībvalstis nodrošina, ka monitoringu veic tā, lai nodrošinātu, ka iegūtie mērāmie lielumi atspoguļo visa gada laikā patērētā ūdens kvalitāti. Pudelēs vai citos traukos pildītam un pārdošanai paredzētam dzeramajam ūdenim to dara, neskarot HACCP principus, kuru ievērošana prasīta Regulā (EK) Nr. 852/2004, un oficiālās kontroles principus, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 882/2004.

2.   ID monitoringu veic un analītiskie veiktspējas raksturlielumi atbilst III pielikumā izklāstītajām prasībām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka katrā laboratorijā, kurā analizē paraugus, ir analītiskās kvalitātes kontroles sistēma, ko pārbauda ārēja organizācija, kuru šim mērķim ir apstiprinājusi kompetentā iestāde.

7. pants

Korektīvas darbības un paziņojumi iedzīvotājiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkuru neatbilstību parametru vērtībām, kuras noteiktas saskaņā ar 5. panta 1. punktu, nekavējoties izmeklē, lai noteiktu neatbilstības cēloni.

2.   Ja rodas neatbilstība parametru vērtībām, dalībvalstis izvērtē to, vai neatbilstība nerada tādus draudus cilvēku veselībai, kas prasa rīcību.

3.   Ja pastāv šādi 2. punktā minētie draudi, dalībvalstis:

| a) | veic korektīvas darbības, lai izpildītu cilvēku veselības aizsardzības prasības no pretradiācijas aizsardzības viedokļa; un |
| --- | --- |

a)

veic korektīvas darbības, lai izpildītu cilvēku veselības aizsardzības prasības no pretradiācijas aizsardzības viedokļa; un

| b) | nodrošina to, ka attiecīgajiem iedzīvotājiem:






  i) | paziņo par apdraudējumu un veiktajām korektīvajām darbībām; un |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina to, ka attiecīgajiem iedzīvotājiem:

i)

paziņo par apdraudējumu un veiktajām korektīvajām darbībām; un

| ii) | tos informē par visiem piesardzības pasākumiem, kas varētu būt vajadzīgi, lai cilvēku veselību aizsargātu pret radioaktīvām vielām. |
| --- | --- |

ii)

tos informē par visiem piesardzības pasākumiem, kas varētu būt vajadzīgi, lai cilvēku veselību aizsargātu pret radioaktīvām vielām.

8. pants

Transponēšana valstu tiesību aktos

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2015. gada 28. novembrim. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Luksemburgā, 2013. gada 22. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  OV C 24, 28.1.2012., 122. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 96/29/Euratom (1996. gada 13. maijs), kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (2009. gada 18. jūnijs) par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (OV L 164, 26.6.2009., 45. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

7

(8)  Komisijas Ieteikums 2001/928/Euratom (2001. gada 20. decembris) par iedzīvotāju aizsardzību pret radona iedarbību dzeramajā ūdenī (OV L 344, 28.12.2001., 85. lpp.).

8

(9)  Padomes Direktīva 96/29/Euratom (1996. gada 13. maijs), kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.).

9

---

I PIELIKUMS

PARAMETRU VĒRTĪBAS RADONAM, TRITIJAM UN ID DZERAMAJĀ ŪDENĪ

| Parametrs | Parametra vērtība | Mērvienība | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Radons | 100 | Bq/l | (1. piezīme) |
| Tritijs | 100 | Bq/l | (2. piezīme) |
| ID | 0,10 | mSv | |
| a) | Dalībvalstis var noteikt tādu radona līmeni, kura pārsniegšana uzskatāma par nevēlamu, bet, arī to nepārsniedzot, būtu jāturpina optimāla aizsardzība, neapdraudot valsts vai reģiona mēroga ūdensapgādi. Dalībvalstu noteiktais līmenis var pārsniegt 100 Bq/l, bet tam jābūt zemākam par 1 000 Bq/l. Lai vienkāršotu tiesību aktus, dalībvalstis var izvēlēties pielāgot šā līmeņa parametru vērtību. |

Parametrs

Parametra vērtība

Mērvienība

Piezīmes

Radons

100

Bq/l

(1. piezīme)

Tritijs

100

Bq/l

(2. piezīme)

ID

0,10

mSv

a)

Dalībvalstis var noteikt tādu radona līmeni, kura pārsniegšana uzskatāma par nevēlamu, bet, arī to nepārsniedzot, būtu jāturpina optimāla aizsardzība, neapdraudot valsts vai reģiona mēroga ūdensapgādi. Dalībvalstu noteiktais līmenis var pārsniegt 100 Bq/l, bet tam jābūt zemākam par 1 000 Bq/l. Lai vienkāršotu tiesību aktus, dalībvalstis var izvēlēties pielāgot šā līmeņa parametru vērtību.

| b) | Korektīvas darbības, ko veic pretradiācijas aizsardzībai, uzskata par attaisnotām bez sīkākas izskatīšanas, ja radona koncentrācija pārsniedz 1 000 Bq/l. |
| --- | --- |

b)

Korektīvas darbības, ko veic pretradiācijas aizsardzībai, uzskata par attaisnotām bez sīkākas izskatīšanas, ja radona koncentrācija pārsniedz 1 000 Bq/l.

| 2. piezīme. | Paaugstināts tritija līmenis var liecināt par citu mākslīgo radionuklīdu klātbūtni. Ja tritija koncentrācija pārsniedz tā parametra vērtību, ir jāveic citu mākslīgo radionuklīdu klātbūtnes analīze. |
| --- | --- |

2. piezīme.

Paaugstināts tritija līmenis var liecināt par citu mākslīgo radionuklīdu klātbūtni. Ja tritija koncentrācija pārsniedz tā parametra vērtību, ir jāveic citu mākslīgo radionuklīdu klātbūtnes analīze.

---

II PIELIKUMS

RADIOAKTĪVU VIELU MONITORINGS

1.   Vispārīgi principi un monitoringa biežums

Monitoringu veic par visiem parametriem, par kuriem saskaņā ar 5. panta 1. punktu jānosaka parametru vērtības. Tomēr īpaša parametra monitorings nav jāveic, ja kompetentā iestāde to noteiktā laikposmā var pierādīt, ka minētajā dzeramā ūdens piegādes objektā parametrs, visticamāk, nebūs tādā koncentrācijā, kas varētu pārsniegt attiecīgo parametra vērtību.

Attiecībā uz dabā sastopamiem radionuklīdiem, ja iepriekšēji rezultāti ir pierādījuši, ka radionuklīdu koncentrācija ir stabila, dalībvalstis, atkāpjoties no 6. punktā izklāstītā paraugu ņemšanas prasību minimuma, monitoringa biežumu nosaka, ņemot vērā cilvēku veselības apdraudējumu. Dalībvalstij nav jāveic radona vai tritija monitorings dzeramajā ūdenī vai nav jānosaka ID, ja tā, pamatojoties uz reprezentatīviem pētījumiem, monitoringa datiem vai citu ticamu informāciju, ir pārliecinājusies, ka tajos noteiktajā laika posmā radona, tritija vai aprēķinātās ID līmeņi būs mazāki par I pielikumā uzskaitītajām attiecīgajām parametru vērtībām. Šajā gadījumā dalībvalsts sniedz sava lēmuma pamatojumu Komisijai un iesniedz Komisijai visu dokumentāciju, kas vajadzīga lēmuma pamatošanai, tostarp veikto pētījumu, monitoringa vai izmeklējumu rezultātus. Attiecībā uz minēto nepiemēro noteikumus par šā pielikuma 6. punktā izklāstīto paraugu ņemšanas un analīzes prasību minimumu.

2.   Radons

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti reprezentatīvi pētījumi, lai apzinātu iespējamu radona apstarojuma apjomu un veidu dzeramajā ūdenī, kas tiek ņemts no dažāda veida gruntsūdens avotiem un akām dažādās ģeoloģiskās zonās. Pētījumus izstrādā tā, lai pamatparametrus, jo īpaši attiecīgās vietas ģeoloģiskos un hidroloģiskos parametrus, akmeņu vai augsnes radioaktivitāti un akas veidu, varētu viegli apzināt un izmantot ar mērķi veikt turpmākas darbības vietās ar iespējamu augstu radiācijas līmeni. Radona koncentrācijas monitoringu veic, ja, pamatojoties uz reprezentatīviem pētījumiem vai citu ticamu informāciju, ir iemesls uzskatīt, ka saskaņā ar 5. panta 1. punktu noteiktā parametra vērtība var būt pārsniegta.

3.   Tritijs

Dalībvalstis nodrošina, ka tritija monitoringu dzeramajā ūdenī veic, ja antropogēns tritija vai citu mākslīgu radionuklīdu avots atrodas sateces baseina robežās un, pamatojoties uz citām uzraudzības programmām vai izmeklējumiem, nevar pierādīt, ka tritija līmenis ir zemāks par I pielikumā norādīto parametra vērtību. Ja ir nepieciešams tritija monitorings, to veic tik bieži, kā norādīts šā pielikuma 6. punktā esošajā tabulā. Ja tritija koncentrācija pārsniedz tā parametra vērtību, ir jāveic citu mākslīgo radionuklīdu klātbūtnes izmeklēšana.

4.   Indikatīvā doza

Dzeramā ūdens monitoringu attiecībā uz ID veic, ja pastāv mākslīgās vai pastiprinātas dabiskās radioaktivitātes avots un, pamatojoties uz citām reprezentatīvām monitoringa programmām vai citiem izmeklējumiem, nevar pierādīt, ka ID līmenis ir zemāks par tās parametra vērtību, kas norādīta I pielikumā. Ja ir nepieciešams mākslīgo radionuklīdu līmeņu monitorings, to veic tādā biežumā, kas norādīts šā pielikuma 6. punktā esošajā tabulā. Ja ir nepieciešams dabisko radionuklīdu līmeņa monitorings, katra dalībvalsts nosaka monitoringa biežumu attiecībā uz bruto alfa aktivitāti, bruto beta aktivitāti vai atsevišķiem dabiskiem radionuklīdiem atkarībā no kontroles stratēģijas, ko tā pieņēmusi (saskaņā ar III pielikumu). Monitoringa biežums var būt atšķirīgs, sākot no vienas pārbaudes mērījumiem līdz biežumam, kas norādīts šā pielikuma 6. punktā esošajā tabulā. Ja ir nepieciešama tikai viena pārbaude attiecībā uz dabisko radioaktivitāti, tiek prasīta vismaz vēl viena pārbaude, ja saistībā ar ūdensapgādi notiek izmaiņas, kuras var ietekmēt radionuklīdu koncentrāciju dzeramajā ūdenī.

5.   Ūdens attīrīšana

Ja ir veikta dzeramā ūdens attīrīšana, lai samazinātu radionuklīdu skaitu, monitoringu veic tādā biežumā, kas norādīts 6. punktā esošajā tabulā, lai nodrošinātu, ka minētās attīrīšanas efektivitāte turpinās.

6.   Minimālais paraugu ņemšanas un analīžu biežums

Paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas minimālais biežums attiecībā uz tāda dzeramā ūdens monitoringu, ko piegādā no ūdensapgādes tīkla vai cisternās vai ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā, ir izklāstīts turpmāk tabulā.

Tabula

Paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas minimālais biežums attiecībā uz tāda dzeramā ūdens monitoringu, ko piegādā no ūdensapgādes tīkla vai cisternās vai ko izmanto pārtikas ražošanas uzņēmumā

| Ūdens daudzums, kuru katru dienu piegādā vai saražo ūdensapgādes zonā
  (1. un 2. piezīme)
  m3 | Paraugu skaits gadā
  (3. un 4. piezīme) |
| --- | --- |
| daudzums ≤ 100 | (5. piezīme) |
| 100 < daudzums ≤ 1 000 | 1 |
| 1 000 < daudzums ≤ 10 000 | 1
  + 1 uz katriem 3 300 m3/d un to daļu no kopējā daudzuma |
| 10 000 < daudzums ≤ 100 000 | 3
  + 1 uz katriem 10 000 m3/d un to daļu no kopējā daudzuma |
| daudzums > 100 000 | 10
  + 1 uz katriem 25 000 m3/d un to daļu no kopējā daudzuma |
| 1. piezīme. | Ūdensapgādes zona ir ģeogrāfiski noteikts apgabals, kurā dzeramais ūdens nāk no viena vai vairākiem avotiem un kurā ūdens kvalitāti var uzskatīt par samērā viendabīgu. |

Ūdens daudzums, kuru katru dienu piegādā vai saražo ūdensapgādes zonā

(1. un 2. piezīme)

m3

Paraugu skaits gadā

(3. un 4. piezīme)

daudzums ≤ 100

(5. piezīme)

100 < daudzums ≤ 1 000

1

1 000 < daudzums ≤ 10 000

1

+ 1 uz katriem 3 300 m3/d un to daļu no kopējā daudzuma

10 000 < daudzums ≤ 100 000

3

+ 1 uz katriem 10 000 m3/d un to daļu no kopējā daudzuma

daudzums > 100 000

10

+ 1 uz katriem 25 000 m3/d un to daļu no kopējā daudzuma

1. piezīme.

Ūdensapgādes zona ir ģeogrāfiski noteikts apgabals, kurā dzeramais ūdens nāk no viena vai vairākiem avotiem un kurā ūdens kvalitāti var uzskatīt par samērā viendabīgu.

| 2. piezīme. | Daudzumu aprēķina kā vidējos lielumus kalendārā gada laikā. Dalībvalsts ūdens daudzuma vietā drīkst izmantot iedzīvotāju skaitu apgādes zonā, lai noteiktu minimālo biežumu, pieņemot, ka ūdens patēriņš ir 200 l dienā/1 iedz. |
| --- | --- |

2. piezīme.

Daudzumu aprēķina kā vidējos lielumus kalendārā gada laikā. Dalībvalsts ūdens daudzuma vietā drīkst izmantot iedzīvotāju skaitu apgādes zonā, lai noteiktu minimālo biežumu, pieņemot, ka ūdens patēriņš ir 200 l dienā/1 iedz.

| 3. piezīme. | Ciktāl iespējams, paraugu skaits būtu jāsadala vienādi attiecībā uz laiku un vietu. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Ciktāl iespējams, paraugu skaits būtu jāsadala vienādi attiecībā uz laiku un vietu.

| 4. piezīme. | Intermitējošas īstermiņa piegādes gadījumā kontroles biežumu ūdenim, ko izplata ar cisternām, nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

4. piezīme.

Intermitējošas īstermiņa piegādes gadījumā kontroles biežumu ūdenim, ko izplata ar cisternām, nosaka attiecīgā dalībvalsts.

| 5. piezīme. | Par biežumu lemj attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

5. piezīme.

Par biežumu lemj attiecīgā dalībvalsts.

Dalībvalstis nosaka paraugu ņemšanas biežumu pudelēs vai citos traukos pildītam un pārdošanai paredzētam dzeramajam ūdenim. To darot, dalībvalstis var ņemt vērā ražotā ūdens daudzumu.

7.   Vidējā vērtība

Ja attiecīgā paraugā ir pārsniegta parametra vērtība, dalībvalstis nosaka, cik bieži ir vajadzīga atkārtota paraugu ņemšana, lai nodrošinātu, ka mērāmie lielumi raksturo vidējo aktivitātes koncentrāciju visa gada laikā.

---

III PIELIKUMS

ID MONITORINGS UN ANALĪTISKIE VEIKTSPĒJAS RAKSTURLIELUMI

1.   Monitorings attiecībā uz atbilstību ID

Lai noteiktu dzeramā ūdens radioaktivitāti, dalībvalstis var izmantot dažādas uzticamas kontroles stratēģijas. Šīs stratēģijas var ietvert kontroles, nosakot konkrētus radionuklīdus vai kādu konkrētu radionuklīdu, vai bruto alfa aktivitātes vai bruto beta aktivitātes kontroli.

a)   Kontrole, nosakot konkrētus radionuklīdus vai kādu konkrētu radionuklīdu

Ja kāda no aktivitātes koncentrācijām pārsniedz 20 % no atbilstošā atvasinātā lieluma vai ja tritija koncentrācija pārsniedz I pielikumā norādīto parametra vērtību, ir jāveic papildu radionuklīdu analīze. Mērāmos radionuklīdus nosaka dalībvalstis, ņemot vērā visu būtisko informāciju par iespējamiem radioaktivitātes avotiem.

b)   Bruto alfa aktivitātes un bruto beta aktivitātes kontroles stratēģijas

Dalībvalstis var izmantot bruto alfa aktivitātes un bruto beta aktivitātes (1) kontroles stratēģijas, lai veiktu ID parametra indikatorvērtības monitoringu.

Šim mērķim nosaka bruto alfa aktivitātes vai bruto beta aktivitātes kontrollīmeņus. Bruto alfa aktivitātes ieteicamais kontrollīmenis ir 0,1 Bq/l Bruto beta aktivitātes ieteicamais kontrollīmenis ir 1,0 Bq/l.

Ja bruto alfa aktivitāte un bruto beta aktivitāte ir mazāka attiecīgi par 0,1 Bq/l un 1,0 Bq/l, dalībvalstis var uzskatīt, ka ID ir mazāka par parametra vērtību 0,1 mSv, un nav vajadzīgi radioloģiski izmeklējumi, ja vien no citiem informācijas avotiem nav zināms, ka ūdensapgādē atrodas konkrēti radionuklīdi, kuru dēļ tiek pārsniegta ID 0,1 mSv.

Ja bruto alfa aktivitāte pārsniedz 0,1 Bq/l un bruto beta aktivitāte pārsniedz 1,0 Bq/l, ir jāveic konkrētu radionuklīdu analīze.

Dalībvalstis var noteikt alternatīvus bruto alfa aktivitātes un bruto beta aktivitātes kontrollīmeņus, ja tās var pierādīt, ka alternatīvie līmeņi atbilst ID 0,1 mSv.

Mērāmos radionuklīdus nosaka dalībvalstis, ņemot vērā visu būtisko informāciju par iespējamiem radioaktivitātes avotiem. Tā kā paaugstināts tritija līmenis var liecināt par citu mākslīgo radionuklīdu klātbūtni, tad tritijs, bruto alfa aktivitāte un bruto beta aktivitāte jāmēra vienā un tajā pašā paraugā.

2.   ID aprēķināšana

ID aprēķina pēc tādas noteiktas radionuklīdu koncentrācijas un dozas koeficientiem, kuri noteikti Direktīvas 96/29/Euratom III pielikuma A tabulā, vai pēc dalībvalstu kompetento iestāžu atzītas jaunākās informācijas, pamatojoties uz ūdens patēriņu gadā (730 litri uz vienu pieaugušo). Ja turpmāk izklāstītā sakarība ir spēkā, dalībvalstis var pieņemt, ka ID ir mazāka par parametra vērtību 0,1 mSv, un tad papildu izmeklēšana nav nepieciešama:

Formula

kur:

Ci(nov) radionuklīda i novērotā koncentrācija;

Ci(atv) = radionuklīda i atvasinātā koncentrācija;

n = konstatēto radionuklīdu skaits.

Radioaktivitātes atvasinātā koncentrācija dzeramajā ūdenī
   (2)

| Izcelsme | Nuklīds | Atvasinātā koncentrācija |
| --- | --- | --- |
| Dabiska | U-238 (3) | 3,0 Bq/l |
| U-234 (3) | 2,8 Bq/l |
| Ra-226 | 0,5 Bq/l |
| Ra-228 | 0,2 Bq/l |
| Pb-210 | 0,2 Bq/l |
| Po-210 | 0,1 Bq/l |
| Mākslīga | C-14 | 240 Bq/l |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l |
| Am-241 | 0,7 Bq/l |
| Co-60 | 40 Bq/l |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l |
| Cs-137 | 11 Bq/l |
| I-131 | 6,2 Bq/l |

Izcelsme

Nuklīds

Atvasinātā koncentrācija

Dabiska

U-238 (3)

3,0 Bq/l

U-234 (3)

2,8 Bq/l

Ra-226

0,5 Bq/l

Ra-228

0,2 Bq/l

Pb-210

0,2 Bq/l

Po-210

0,1 Bq/l

Mākslīga

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

3.   Veiktspējas raksturlielumi un analīzes metodes

Attiecībā uz turpmāk minētajiem parametriem un radionuklīdiem ar analīzes metodi ir jāspēj izmērīt vismaz aktivitātes koncentrācijas ar šādu jutības robežu:

| Parametri un radionuklīdi | Jutības robeža (1. un 2. piezīme) | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Tritijs | 10 Bq/l | 3. piezīme |
| Radons | 10 Bq/l | 3. piezīme |
| Bruto alfa aktivitāte | 0,04 Bq/l | 4. piezīme |
| Bruto beta aktivitāte | 0,4 Bq/l | 4. piezīme |
| U-238 | 0,02 Bq/l | |
| U-234 | 0,02 Bq/l | |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | |
| Ra-228 | 0,02 Bq/l | 5. piezīme |
| Pb-210 | 0,02 Bq/l | |
| Po-210 | 0,01 Bq/l | |
| C-14 | 20 Bq/l | |
| Sr-90 | 0,4 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04 Bq/l | |
| Am-241 | 0,06 Bq/l | |
| Co-60 | 0,5 Bq/l | |
| Cs-134 | 0,5 Bq/l | |
| Cs-137 | 0,5 Bq/l | |
| I-131 | 0,5 Bq/l | |
| 1. piezīme. | Jutības robežu aprēķina saskaņā ar ISO standartu 11929 – Tipisko robežu noteikšana (lēmumu sliekšņi, noteikšanas robeža un ticamības intervāla noteikšana) jonizējošā starojuma mērījumiem – Pamatprincipi un galvenās piemērošanas jomas ar 1. un 2. veida varbūtības kļūdām par 0,05 katrā. |

Parametri un radionuklīdi

Jutības robeža (1. un 2. piezīme)

Piezīmes

Tritijs

10 Bq/l

3. piezīme

Radons

10 Bq/l

3. piezīme

Bruto alfa aktivitāte

0,04 Bq/l

4. piezīme

Bruto beta aktivitāte

0,4 Bq/l

4. piezīme

U-238

0,02 Bq/l

U-234

0,02 Bq/l

Ra-226

0,04 Bq/l

Ra-228

0,02 Bq/l

5. piezīme

Pb-210

0,02 Bq/l

Po-210

0,01 Bq/l

C-14

20 Bq/l

Sr-90

0,4 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,04 Bq/l

Am-241

0,06 Bq/l

Co-60

0,5 Bq/l

Cs-134

0,5 Bq/l

Cs-137

0,5 Bq/l

I-131

0,5 Bq/l

1. piezīme.

Jutības robežu aprēķina saskaņā ar ISO standartu 11929 – Tipisko robežu noteikšana (lēmumu sliekšņi, noteikšanas robeža un ticamības intervāla noteikšana) jonizējošā starojuma mērījumiem – Pamatprincipi un galvenās piemērošanas jomas ar 1. un 2. veida varbūtības kļūdām par 0,05 katrā.

| 2. piezīme. | Mērījumu nenoteiktību aprēķina un paziņo kā pilno standarta nenoteiktību vai kā paplašināto standarta nenoteiktību ar paplašināšanas koeficientu 1,96 saskaņā ar ISO metodisko līdzekli par mērījuma neskaidrības izteikšanu. |
| --- | --- |

2. piezīme.

Mērījumu nenoteiktību aprēķina un paziņo kā pilno standarta nenoteiktību vai kā paplašināto standarta nenoteiktību ar paplašināšanas koeficientu 1,96 saskaņā ar ISO metodisko līdzekli par mērījuma neskaidrības izteikšanu.

| 3. piezīme. | Tritija noteikšanas robeža ir 10 % no tās parametra vērtības 100 Bq/l |
| --- | --- |

3. piezīme.

Tritija noteikšanas robeža ir 10 % no tās parametra vērtības 100 Bq/l

| 4. piezīme. | Bruto alfa aktivitātes un bruto beta aktivitātes jutības robeža ir 40 % no kontrolvērtībām un attiecīgi 0,1 un 1,0 Bq/l |
| --- | --- |

4. piezīme.

Bruto alfa aktivitātes un bruto beta aktivitātes jutības robeža ir 40 % no kontrolvērtībām un attiecīgi 0,1 un 1,0 Bq/l

| 5. piezīme. | Jutības robežu attiecina tikai uz sākotnējo ID kontroli jaunā ūdens avotā; ja sākotnējā pārbaudē atklājas, ka ir maz ticams, ka Ra-228 pārsniegs 20 % no atvasinātās koncentrācijas, jutības robežu var palielināt līdz 0,08 Bq/l regulāriem Ra-228 nuklīdu īpašajiem mērījumiem, līdz ir vajadzīga atkārtota pārbaude. |
| --- | --- |

5. piezīme.

Jutības robežu attiecina tikai uz sākotnējo ID kontroli jaunā ūdens avotā; ja sākotnējā pārbaudē atklājas, ka ir maz ticams, ka Ra-228 pārsniegs 20 % no atvasinātās koncentrācijas, jutības robežu var palielināt līdz 0,08 Bq/l regulāriem Ra-228 nuklīdu īpašajiem mērījumiem, līdz ir vajadzīga atkārtota pārbaude.

---

(1)  Attiecīgā gadījumā bruto beta aktivitāti var aizstāt ar atlikuma beta aktivitāti pēc tam, kad tiek atņemta K-40 aktivitātes koncentrācija.

(2)  Šajā tabulā iekļautas visbiežāk sastopamo dabisko un mākslīgo radionuklīdu vērtības; tās ir precīzas vērtības, kas aprēķinātas uz 0,1 mSv dozu, gada ūdens patēriņu – 730 litriem un izmantojot Direktīvas 96/29/Euratom III pielikuma A tabulā izklāstītos dozas koeficientus; atvasinātās citu radionuklīdu koncentrācijas var aprēķināt tāpat, un vērtības var atjaunināt, pamatojoties uz dalībvalstu kompetento iestāžu atzītu jaunāko informāciju.

(3)  Šajā tabulā norādīta tikai urāna radioaktivitāte, bet ne tā ķīmiskais toksiskums.

---

LĒMUMI

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 12. augusts)

par pamatprasībām, kas attiecas uz kuģu radiosakaru iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un līdzdalībai Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 5185)

(2013/638/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punkta e) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Vairākas dalībvalstis ir īstenojušas vai plāno īstenot kopīgus drošības principus un noteikumus par radioiekārtām uz kuģiem, uz kuriem neattiecas 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) (turpmāk – “SOLAS konvencijai nepakļauti kuģi”). |
| --- | --- |

(1)

Vairākas dalībvalstis ir īstenojušas vai plāno īstenot kopīgus drošības principus un noteikumus par radioiekārtām uz kuģiem, uz kuriem neattiecas 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) (turpmāk – “SOLAS konvencijai nepakļauti kuģi”).

| (2) | Radiosakaru pakalpojumu saskaņošanai būtu jāsekmē SOLAS konvencijai nepakļautu kuģu drošāka kuģošana, jo īpaši negadījumu un nelabvēlīgu laika apstākļu gadījumos. |
| --- | --- |

(2)

Radiosakaru pakalpojumu saskaņošanai būtu jāsekmē SOLAS konvencijai nepakļautu kuģu drošāka kuģošana, jo īpaši negadījumu un nelabvēlīgu laika apstākļu gadījumos.

| (3) | Jūras drošības komitejas (MSC) Apkārtrakstā Nr. 803 par SOLAS konvencijai nepakļautu kuģu līdzdalību Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS) un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (IMO) Rezolūcijā MSC.131 (75) valstis aicinātas piemērot pamatnostādnes par SOLAS konvencijai nepakļautu kuģu līdzdalību GMDSS un mudinātas saistībā ar GMDSS pieprasīt ieviest konkrētas funkcijas attiecībā uz radioiekārtām, kas izmantojamas uz visiem kuģiem. |
| --- | --- |

(3)

Jūras drošības komitejas (MSC) Apkārtrakstā Nr. 803 par SOLAS konvencijai nepakļautu kuģu līdzdalību Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS) un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (IMO) Rezolūcijā MSC.131 (75) valstis aicinātas piemērot pamatnostādnes par SOLAS konvencijai nepakļautu kuģu līdzdalību GMDSS un mudinātas saistībā ar GMDSS pieprasīt ieviest konkrētas funkcijas attiecībā uz radioiekārtām, kas izmantojamas uz visiem kuģiem.

| (4) | Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Noteikumos par radiosakariem norādītas konkrētas frekvences, kas paredzētas izmantošanai GMDSS. Visām radioiekārtām, kuras darbojas šajās frekvencēs un kuras ir paredzēts izmantot, notiekot negadījumiem, būtu jābūt saderīgām ar šo frekvenču paredzēto izmantošanu, un būtu jāgarantē, ka tās darbosies pareizi, notiekot negadījumam. |
| --- | --- |

(4)

Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Noteikumos par radiosakariem norādītas konkrētas frekvences, kas paredzētas izmantošanai GMDSS. Visām radioiekārtām, kuras darbojas šajās frekvencēs un kuras ir paredzēts izmantot, notiekot negadījumiem, būtu jābūt saderīgām ar šo frekvenču paredzēto izmantošanu, un būtu jāgarantē, ka tās darbosies pareizi, notiekot negadījumam.

| (5) | Jāprecizē, ka Komisijas 2003. gada 4. septembra Lēmums 2004/71/EK par pamatprasībām, kas attiecas uz kuģu radiosakaru iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un līdzdalībai Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS) (2), attiecas uz GMDSS iekārtām, kuras izmanto uz visiem SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un kurām nepiemēro Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/98/EK par kuģu aprīkojumu (3). |
| --- | --- |

(5)

Jāprecizē, ka Komisijas 2003. gada 4. septembra Lēmums 2004/71/EK par pamatprasībām, kas attiecas uz kuģu radiosakaru iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un līdzdalībai Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmā (GMDSS) (2), attiecas uz GMDSS iekārtām, kuras izmanto uz visiem SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem un kurām nepiemēro Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/98/EK par kuģu aprīkojumu (3).

| (6) | Prasības, kas jāpiemēro GMDSS iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem, būtu jāīsteno vienoti visās dalībvalstīs un saskaņā ar attiecīgajām IMO pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(6)

Prasības, kas jāpiemēro GMDSS iekārtām, kuras paredzētas izmantošanai uz SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem, būtu jāīsteno vienoti visās dalībvalstīs un saskaņā ar attiecīgajām IMO pamatnostādnēm.

| (7) | Ņemot vērā Lēmumā 2004/71/EK izdarāmo grozījumu skaitu, skaidrības labad minētais lēmums būtu jāaizstāj. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Lēmumā 2004/71/EK izdarāmo grozījumu skaitu, skaidrības labad minētais lēmums būtu jāaizstāj.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Telesakaru atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Telesakaru atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šo lēmumu piemēro visām radioiekārtām, uz kurām neattiecas Direktīva 96/98/EK un kuras paredzētas izmantošanai uz kuģiem, uz kuriem neattiecas 1974. gada Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) (turpmāk – “SOLAS konvencijai nepakļauti kuģi”), un kuras paredzēts pievienot Vispasaules Jūras avāriju un drošības sistēmai (GMDSS), kā noteikts SOLAS konvencijas IV nodaļā, darbojoties kādā no šiem dienestiem:

| a) | jūras mobilajā sakaru dienestā, kas definēts Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Noteikumu par radiosakariem 1.28. pantā; |
| --- | --- |

a)

jūras mobilajā sakaru dienestā, kas definēts Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Noteikumu par radiosakariem 1.28. pantā;

| b) | jūras mobilajā satelītu dienestā, kas definēts ITU Noteikumu par radiosakariem 1.29. pantā. |
| --- | --- |

b)

jūras mobilajā satelītu dienestā, kas definēts ITU Noteikumu par radiosakariem 1.29. pantā.

2. pants

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK (4), radioiekārtām jābūt veidotām tā, lai nodrošinātu pareizu darbību jūras vidē, atbilstu visām GMDSS darbības prasībām, kas piemērojamas SOLAS konvencijai nepakļautiem kuģiem, saskaņā ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas attiecīgajiem noteikumiem un nodrošinātu skaidrus un noturīgus augstas uzticamības sakarus analogās vai ciparu sistēmas sakaru kanālos.

3. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2004/71/EK.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 12. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

1

(2)  OV L 16, 23.1.2004., 54. lpp.

2

(3)  OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.

3

(4)  OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.

4

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 6. novembris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm

(2013/639/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

tā kā:

A.   PROCEDŪRAS SĀKŠANA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 16. februārī sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2013. gada 16. februārī sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, un Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2).

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Savienības Bezšuvju cauruļvadu un cauruļu aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu tādu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ražošanas apjoma Savienībā, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Savienības Bezšuvju cauruļvadu un cauruļu aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”), kas pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu tādu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ražošanas apjoma Savienībā, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus iespējamajā analogajā valstī, importētājus, izplatītājus, citas zināmās iesaistītās personas un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus iespējamajā analogajā valstī, importētājus, izplatītājus, citas zināmās iesaistītās personas un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR ražotāji eksportētāji, importētāji un izplatītāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR ražotāji eksportētāji, importētāji un izplatītāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (5) | Sūdzības iesniedzējs ar Komisijai adresētu 2013. gada 9. septembra vēstuli oficiāli atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(5)

Sūdzības iesniedzējs ar Komisijai adresētu 2013. gada 9. septembra vēstuli oficiāli atsauca sūdzību.

| (6) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm.

| (7) | Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(7)

Izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra būtu jāizbeidz. Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Piezīmes netika saņemtas.

| (8) | Komisija tāpēc secina, ka būtu jāizbeidz antidempinga procedūra attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu Savienībā, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm, |
| --- | --- |

(8)

Komisija tāpēc secina, ka būtu jāizbeidz antidempinga procedūra attiecībā uz konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu Savienībā, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuriem ir apaļš šķērsgriezums un ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 19 90, 7304 29 90, 7304 39 98 un 7304 59 99.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 45, 16.2.2013., 3. lpp.

2

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/25

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 522/12/COL

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru astoņdesmit septīto reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā 61.–63. pantu un 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (2) un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 24. pantu,

ATGĀDINOT procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (3),

tā kā:

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.

Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,

2012. gada 22. maijā Eiropas Komisija pieņēma paziņojumu - “Pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada.” (4)

Šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.

Jānodrošina EEZ valsts atbalsta normu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā.

Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilst pieņemtajiem tiesību aktiem.

Ir veiktas apspriedes ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, iekļaujot jaunu nodaļu par valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Oda Helen SLETNES

priekšsēdētāja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolēģijas loceklis

---

(1)  EEZ līgums.

1

(2)  “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

2

(3)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp. (turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”). Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Komisijas Paziņojums – “Pamatnostādnes par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada” (OV C 158, 5.6.2012., 4. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

ATBALSTS SAISTĪBĀ AR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU PĒC 2012. GADA
   (1)

VALSTS ATBALSTA POLITIKA UN ETS DIREKTĪVA

| 1. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK (2) tika izveidota sistēma siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecībai Savienībā (ES ETS), savukārt ar Direktīvu 2009/29/EK (3), kas stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī, ES ETS tika uzlabota un paplašināta. Grozītā Direktīva 2003/87/EK (4) turpmāk tekstā ir saukta par ,,ETS direktīvu”. Direktīva 2009/29/EK ir daļa no tiesību aktu kopuma, kas ietver pasākumus, lai novērstu klimata pārmaiņas un veicinātu atjaunojamus energoresursus un zema oglekļa emisiju līmeņa enerģiju. Minētais tiesību aktu kopums galvenokārt tika izstrādāts, lai sasniegtu Savienības vispārējo mērķi vides jomā, proti, līdz 2020. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gadu un līdz 20 % palielinātu atjaunojamu energoresursu īpatsvaru kopējā Savienības enerģijas patēriņā. |
| --- | --- |

1.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK (2) tika izveidota sistēma siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecībai Savienībā (ES ETS), savukārt ar Direktīvu 2009/29/EK (3), kas stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī, ES ETS tika uzlabota un paplašināta. Grozītā Direktīva 2003/87/EK (4) turpmāk tekstā ir saukta par ,,ETS direktīvu”. Direktīva 2009/29/EK ir daļa no tiesību aktu kopuma, kas ietver pasākumus, lai novērstu klimata pārmaiņas un veicinātu atjaunojamus energoresursus un zema oglekļa emisiju līmeņa enerģiju. Minētais tiesību aktu kopums galvenokārt tika izstrādāts, lai sasniegtu Savienības vispārējo mērķi vides jomā, proti, līdz 2020. gadam samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gadu un līdz 20 % palielinātu atjaunojamu energoresursu īpatsvaru kopējā Savienības enerģijas patēriņā.

| 2. | ETS direktīvā attiecībā uz atsevišķiem uzņēmumiem ir noteikti šādi īpaši pagaidu pasākumi: atbalsts, lai kompensētu elektroenerģijas cenu pieaugumu, kura iemesls ir tas, ka ES ETS piemērošanas rezultātā šajās cenās tiek iekļautas izmaksas par siltumnīcefekta gāzu emisijām (šīs izmaksas parasti dēvē par ,,netiešo emisiju izmaksām”), ieguldījumu atbalsts īpaši efektīvām spēkstacijām, tostarp jaunām spēkstacijām, kuras ir gatavas CO2 uztveršanai un ģeoloģiskai uzglabāšanai videi drošā veidā (gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, CCS gatavība), fakultatīvas, pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas nozarē dažās EBTA valstīs (5) un atsevišķu mazo iekārtu izslēgšana no ES ETS, ja ārpus ES ETS ietvara siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu var panākt ar zemākām administratīvām izmaksām. |
| --- | --- |

2.

ETS direktīvā attiecībā uz atsevišķiem uzņēmumiem ir noteikti šādi īpaši pagaidu pasākumi: atbalsts, lai kompensētu elektroenerģijas cenu pieaugumu, kura iemesls ir tas, ka ES ETS piemērošanas rezultātā šajās cenās tiek iekļautas izmaksas par siltumnīcefekta gāzu emisijām (šīs izmaksas parasti dēvē par ,,netiešo emisiju izmaksām”), ieguldījumu atbalsts īpaši efektīvām spēkstacijām, tostarp jaunām spēkstacijām, kuras ir gatavas CO2 uztveršanai un ģeoloģiskai uzglabāšanai videi drošā veidā (gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, CCS gatavība), fakultatīvas, pagaidu bezmaksas kvotas elektroenerģijas nozarē dažās EBTA valstīs (5) un atsevišķu mazo iekārtu izslēgšana no ES ETS, ja ārpus ES ETS ietvara siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu var panākt ar zemākām administratīvām izmaksām.

| 3. | Īpašie un pagaidu pasākumi, kas noteikti ETS direktīvas īstenošanas kontekstā, ietver valsts atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu. Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II iedaļas 2. daļu, EBTA valstīm jāziņo par valsts atbalstu EBTA Uzraudzības iestādei un to nevar īsteno, kamēr EBTA Uzraudzības iestāde nav sniegusi savu apstiprinājumu. |
| --- | --- |

3.

Īpašie un pagaidu pasākumi, kas noteikti ETS direktīvas īstenošanas kontekstā, ietver valsts atbalstu saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu. Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II iedaļas 2. daļu, EBTA valstīm jāziņo par valsts atbalstu EBTA Uzraudzības iestādei un to nevar īsteno, kamēr EBTA Uzraudzības iestāde nav sniegusi savu apstiprinājumu.

| 4. | Lai nodrošinātu pārredzamību un tiesisko noteiktību, šajās pamatnostādnēs ir izskaidroti saderības kritēriji, kurus piemēros valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, kas uzlabota un paplašināta ar Direktīvu 2009/29/EK. |
| --- | --- |

4.

Lai nodrošinātu pārredzamību un tiesisko noteiktību, šajās pamatnostādnēs ir izskaidroti saderības kritēriji, kurus piemēros valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, kas uzlabota un paplašināta ar Direktīvu 2009/29/EK.

| 5. | Atbilstoši samēra pārbaudei, kas izklāstīta 2005. gada valsts atbalsta rīcības plānā (6), valsts atbalsta kontroles galvenais mērķis ES ETS īstenošanas kontekstā ir nodrošināt, ka valsts atbalsta pasākumu rezultāts ir lielāks siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums nekā bez atbalsta, un nodrošināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme pārsniedz tā negatīvo ietekmi konkurences izkropļojumu ziņā iekšējā tirgū. Valsts atbalstam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu ES ETS mērķi vides jomā (atbalsta nepieciešamība), un tam jābūt ierobežotam līdz minimālajam apjomam, kāds vajadzīgs, lai panāktu paredzēto vides aizsardzību (atbalsta samērīgums), nepamatoti nekropļojot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

5.

Atbilstoši samēra pārbaudei, kas izklāstīta 2005. gada valsts atbalsta rīcības plānā (6), valsts atbalsta kontroles galvenais mērķis ES ETS īstenošanas kontekstā ir nodrošināt, ka valsts atbalsta pasākumu rezultāts ir lielāks siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums nekā bez atbalsta, un nodrošināt, ka atbalsta pozitīvā ietekme pārsniedz tā negatīvo ietekmi konkurences izkropļojumu ziņā iekšējā tirgū. Valsts atbalstam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu ES ETS mērķi vides jomā (atbalsta nepieciešamība), un tam jābūt ierobežotam līdz minimālajam apjomam, kāds vajadzīgs, lai panāktu paredzēto vides aizsardzību (atbalsta samērīgums), nepamatoti nekropļojot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū.

| 6. | Tā kā ar Direktīvu 2009/29/EK ieviestos noteikumus piemēros no 2013. gada 1. janvāra, pirms minētā datuma valsts atbalstu nevar uzskatīt par nepieciešamu, lai samazinātu no šīs direktīvas izrietošo slogu. Tādēļ pasākumus, kurus aptver šīs pamatnostādnes, var atļaut tikai attiecībā uz izmaksām, kas radušās 2013. gada 1. janvārī vai vēlāk; izņēmums ir atbalsts, kas saistīts ar fakultatīvām, pagaidu bezmaksas kvotām elektroenerģijas ražošanas modernizācijai (dažās EBTA valstīs) un kas noteiktos apstākļos var aptvert valsts plānā iekļautus ieguldījumus, kuri veikti pēc 2009. gada 25. jūnija. |
| --- | --- |

6.

Tā kā ar Direktīvu 2009/29/EK ieviestos noteikumus piemēros no 2013. gada 1. janvāra, pirms minētā datuma valsts atbalstu nevar uzskatīt par nepieciešamu, lai samazinātu no šīs direktīvas izrietošo slogu. Tādēļ pasākumus, kurus aptver šīs pamatnostādnes, var atļaut tikai attiecībā uz izmaksām, kas radušās 2013. gada 1. janvārī vai vēlāk; izņēmums ir atbalsts, kas saistīts ar fakultatīvām, pagaidu bezmaksas kvotām elektroenerģijas ražošanas modernizācijai (dažās EBTA valstīs) un kas noteiktos apstākļos var aptvert valsts plānā iekļautus ieguldījumus, kuri veikti pēc 2009. gada 25. jūnija.

1.   KONKRĒTIE PASĀKUMI, UZ KURIEM ATTIECAS ŠĪS PAMATNOSTĀDNES

1.1.   Atbalsts uzņēmumiem nozarēs un apakšnozarēs, par kurām uzskata, ka tajās pastāv būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks, ko izraisa ES ETS kvotu izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenās (atbalsts par netiešo emisiju izmaksām)

| 7. | Saskaņā ar ETS direktīvas 10.a panta 6. punktu EBTA valstis to nozaru vai apakšnozaru interesēs, par kurām uzskata, ka tajās pastāv ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks, ko izraisa ar siltumnīcefekta gāzu emisijām saistīto izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenās (turpmāk – netiešo emisiju izmaksas), var piešķirt valsts atbalstu, lai kompensētu šīs izmaksas atbilstoši noteikumiem par valsts atbalstu. Šajās pamatnostādnēs ,,oglekļa emisiju pārvirze” nozīmē paredzamo siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājumu pasaulē tajā gadījumā, ja uzņēmumi pārvieto ražošanu ārpus EEZ, jo tie nevar novirzīt ES ETS izraisīto izmaksu pieaugumu uz patērētājiem, nezaudējot būtisku tirgus daļu. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar ETS direktīvas 10.a panta 6. punktu EBTA valstis to nozaru vai apakšnozaru interesēs, par kurām uzskata, ka tajās pastāv ievērojams oglekļa emisiju pārvirzes risks, ko izraisa ar siltumnīcefekta gāzu emisijām saistīto izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenās (turpmāk – netiešo emisiju izmaksas), var piešķirt valsts atbalstu, lai kompensētu šīs izmaksas atbilstoši noteikumiem par valsts atbalstu. Šajās pamatnostādnēs ,,oglekļa emisiju pārvirze” nozīmē paredzamo siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājumu pasaulē tajā gadījumā, ja uzņēmumi pārvieto ražošanu ārpus EEZ, jo tie nevar novirzīt ES ETS izraisīto izmaksu pieaugumu uz patērētājiem, nezaudējot būtisku tirgus daļu.

| 8. | Oglekļa emisiju pārvirzes riska novēršana ir mērķis vides jomā, jo atbalsta nolūks ir nepieļaut pasaulē siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājumu, kura iemesls ir ražošanas pārvietošana ārpus EEZ gadījumā, ja netiks panākts saistošs starptautisks nolīgums par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu. Vienlaikus atbalsts par netiešo emisiju izmaksām var negatīvi ietekmēt ES ETS efektivitāti. Ja šis atbalsts nav mērķtiecīgs, tas atbrīvotu atbalsta saņēmējus no netiešo emisiju izmaksām, tādējādi ierobežojot motivāciju samazināt emisijas un ieviest inovāciju nozarē. Rezultātā emisiju samazināšanas izmaksas galvenokārt būtu jāsedz citām ekonomikas nozarēm. Turklāt šāds valsts atbalsts var radīt būtiskus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, jo īpaši tad, ja dažādās EEZ valstīs dažādu budžeta ierobežojumu dēļ atšķiras attieksme pret vienas un tās pašas nozares uzņēmumiem. Tāpēc ar šīm pamatnostādnēm jāpanāk trīs konkrēti mērķi: samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku, saglabāt ES ETS mērķi, lai panāktu izmaksu ziņā lietderīgu dekarbonizāciju, un samazināt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

8.

Oglekļa emisiju pārvirzes riska novēršana ir mērķis vides jomā, jo atbalsta nolūks ir nepieļaut pasaulē siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājumu, kura iemesls ir ražošanas pārvietošana ārpus EEZ gadījumā, ja netiks panākts saistošs starptautisks nolīgums par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu. Vienlaikus atbalsts par netiešo emisiju izmaksām var negatīvi ietekmēt ES ETS efektivitāti. Ja šis atbalsts nav mērķtiecīgs, tas atbrīvotu atbalsta saņēmējus no netiešo emisiju izmaksām, tādējādi ierobežojot motivāciju samazināt emisijas un ieviest inovāciju nozarē. Rezultātā emisiju samazināšanas izmaksas galvenokārt būtu jāsedz citām ekonomikas nozarēm. Turklāt šāds valsts atbalsts var radīt būtiskus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, jo īpaši tad, ja dažādās EEZ valstīs dažādu budžeta ierobežojumu dēļ atšķiras attieksme pret vienas un tās pašas nozares uzņēmumiem. Tāpēc ar šīm pamatnostādnēm jāpanāk trīs konkrēti mērķi: samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku, saglabāt ES ETS mērķi, lai panāktu izmaksu ziņā lietderīgu dekarbonizāciju, un samazināt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū.

| 9. | Direktīvas 2009/29/EK pieņemšanas gaitā Komisija nāca klajā ar paziņojumu (7), izklāstot tajā galvenos principus, kurus tā plāno piemērot valsts atbalstam par netiešo emisiju izmaksām, lai nepieļautu nepamatotus konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

9.

Direktīvas 2009/29/EK pieņemšanas gaitā Komisija nāca klajā ar paziņojumu (7), izklāstot tajā galvenos principus, kurus tā plāno piemērot valsts atbalstam par netiešo emisiju izmaksām, lai nepieļautu nepamatotus konkurences izkropļojumus.

| 10. | Komisija Savienības mērogā novērtēja, cik lielā mērā nozarē vai apakšnozarē ir iespējams netiešo emisiju izmaksas iekļaut ražojuma cenā, nezaudējot būtisku tirgus daļu tādām iekārtām ārpus Savienības, kuras emitē vairāk oglekļa. |
| --- | --- |

10.

Komisija Savienības mērogā novērtēja, cik lielā mērā nozarē vai apakšnozarē ir iespējams netiešo emisiju izmaksas iekļaut ražojuma cenā, nezaudējot būtisku tirgus daļu tādām iekārtām ārpus Savienības, kuras emitē vairāk oglekļa.

| 11. | Atbalsta maksimālā summa, ko EEZ valstis var piešķirt, ir jāaprēķina pēc formulas, ar kuru ņem vērā iekārtas ražošanas bāzes līmeni vai iekārtas elektroenerģijas patēriņa bāzes līmeni, kā tie definēti šajās pamatnostādnēs, kā arī CO2 emisijas koeficientu elektroenerģijai, ko piegādā sadedzināšanas iekārtas dažādos ģeogrāfiskos reģionos. Tādu elektroenerģijas piegādes līgumu gadījumā, kuros nav iekļautas CO2 izmaksas, valsts atbalsts netiks piešķirts. Minētā formula nodrošina, ka atbalsts ir samērīgs un saglabā stimulus elektroenerģijas patēriņa efektivitātei un pārejai no “pelēkās” uz “zaļo” elektroenerģiju saskaņā ar Direktīvas 2009/29/EK 27. apsvērumu. |
| --- | --- |

11.

Atbalsta maksimālā summa, ko EEZ valstis var piešķirt, ir jāaprēķina pēc formulas, ar kuru ņem vērā iekārtas ražošanas bāzes līmeni vai iekārtas elektroenerģijas patēriņa bāzes līmeni, kā tie definēti šajās pamatnostādnēs, kā arī CO2 emisijas koeficientu elektroenerģijai, ko piegādā sadedzināšanas iekārtas dažādos ģeogrāfiskos reģionos. Tādu elektroenerģijas piegādes līgumu gadījumā, kuros nav iekļautas CO2 izmaksas, valsts atbalsts netiks piešķirts. Minētā formula nodrošina, ka atbalsts ir samērīgs un saglabā stimulus elektroenerģijas patēriņa efektivitātei un pārejai no “pelēkās” uz “zaļo” elektroenerģiju saskaņā ar Direktīvas 2009/29/EK 27. apsvērumu.

| 12. | Turklāt, lai samazinātu konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū un saglabātu ES ETS mērķi panākt izmaksu ziņā lietderīgu dekarbonizāciju, ar atbalstu nav pilnībā jākompensē elektroenerģijas cenās ietvertās EUA izmaksas, un tas jāsamazina laika gaitā. Atbalsta intensitāte, kas samazinās, ir ļoti svarīga saistībā ar darbības valsts atbalstu, lai nepieļautu atkarību no atbalsta. Turklāt šāda intensitāte saglabās gan ilgtermiņa stimulus pilnībā internalizēt vides ārējos aspektus, gan īstermiņa stimulus pāriet uz tehnoloģijām, kas rada mazākas CO2 emisijas, vienlaikus uzsverot atbalsta pagaidu raksturu un veicinot pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni. |
| --- | --- |

12.

Turklāt, lai samazinātu konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū un saglabātu ES ETS mērķi panākt izmaksu ziņā lietderīgu dekarbonizāciju, ar atbalstu nav pilnībā jākompensē elektroenerģijas cenās ietvertās EUA izmaksas, un tas jāsamazina laika gaitā. Atbalsta intensitāte, kas samazinās, ir ļoti svarīga saistībā ar darbības valsts atbalstu, lai nepieļautu atkarību no atbalsta. Turklāt šāda intensitāte saglabās gan ilgtermiņa stimulus pilnībā internalizēt vides ārējos aspektus, gan īstermiņa stimulus pāriet uz tehnoloģijām, kas rada mazākas CO2 emisijas, vienlaikus uzsverot atbalsta pagaidu raksturu un veicinot pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisiju līmeni.

1.2.   Ieguldījumu atbalsts īpaši efektīvām spēkstacijām, tostarp jaunām spēkstacijām, kuras ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai (CCS)

| 13. | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropadomei (8) attiecībā uz ETS direktīvas 10. panta 3. punktu par kvotu izsolēs iegūto ieņēmumu izmantojumu EEZ valstis laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam minētos ieņēmumus var arī izmantot, lai atbalstītu īpaši efektīvu spēkstaciju celtniecību, tostarp tādu jauno enerģijas ražošanas spēkstaciju celtniecību, kuras ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai (CCS). Tomēr saskaņā ar 33. pantu Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvā 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (9) EEZ valstīm ir jānodrošina, ka to sadedzināšanas iekārtu operatori, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda pārsniedz 300 megavatus, ir novērtējuši, vai ir izpildīti konkrēti nosacījumi, proti, vai ir pieejamas piemērotas uzglabāšanas vietas, vai transportēšanas iekārtas ir tehniski un ekonomiski iespējamas un vai turpmāka pielāgošana CO2 uztveršanai ir tehniski un ekonomiski iespējama. Ja novērtējums ir pozitīvs, objektā ir jāparedz piemērota vieta iekārtām, kas ir vajadzīgas CO2 uztveršanai un saspiešanai (10). |
| --- | --- |

13.

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropadomei (8) attiecībā uz ETS direktīvas 10. panta 3. punktu par kvotu izsolēs iegūto ieņēmumu izmantojumu EEZ valstis laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam minētos ieņēmumus var arī izmantot, lai atbalstītu īpaši efektīvu spēkstaciju celtniecību, tostarp tādu jauno enerģijas ražošanas spēkstaciju celtniecību, kuras ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai (CCS). Tomēr saskaņā ar 33. pantu Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvā 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (9) EEZ valstīm ir jānodrošina, ka to sadedzināšanas iekārtu operatori, kuru elektroenerģijas ražošanas jauda pārsniedz 300 megavatus, ir novērtējuši, vai ir izpildīti konkrēti nosacījumi, proti, vai ir pieejamas piemērotas uzglabāšanas vietas, vai transportēšanas iekārtas ir tehniski un ekonomiski iespējamas un vai turpmāka pielāgošana CO2 uztveršanai ir tehniski un ekonomiski iespējama. Ja novērtējums ir pozitīvs, objektā ir jāparedz piemērota vieta iekārtām, kas ir vajadzīgas CO2 uztveršanai un saspiešanai (10).

| 14. | Ar minēto atbalstu jācenšas uzlabot vides aizsardzību ar mērķi panākt, ka CO2 emisijas ir mazākas salīdzinājumā ar jaunāko tehnoloģiju, un novērst tirgus nepilnību, panākot būtisku ietekmi uz vides aizsardzību. Atbalstam jābūt nepieciešamam, stimulējošam un samērīgam. Uz atbalstu, kas paredzēts oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas īstenošanai, šo pamatnostādņu darbības joma neattiecas, un tas jau ir novērtēts atbilstoši citiem spēkā esošajiem noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši saskaņā ar nodaļu par pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (11). |
| --- | --- |

14.

Ar minēto atbalstu jācenšas uzlabot vides aizsardzību ar mērķi panākt, ka CO2 emisijas ir mazākas salīdzinājumā ar jaunāko tehnoloģiju, un novērst tirgus nepilnību, panākot būtisku ietekmi uz vides aizsardzību. Atbalstam jābūt nepieciešamam, stimulējošam un samērīgam. Uz atbalstu, kas paredzēts oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas īstenošanai, šo pamatnostādņu darbības joma neattiecas, un tas jau ir novērtēts atbilstoši citiem spēkā esošajiem noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši saskaņā ar nodaļu par pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (11).

| 15. | Lai nodrošinātu atbalsta samērīgumu, atbalsta maksimālai intensitātei jābūt atšķirīgai atkarībā no jaunās spēkstacijas ieguldījuma vides aizsardzības uzlabošanā un CO2 emisiju samazināšanā (ETS direktīvas mērķis). Tāpēc pilnas CCS ķēdes (t. i., CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas sistēmas būvniecība un faktiskais darbības sākums) īstenošanas uzsākšana, ko veic jaunas spēkstacijas pirms 2020. gada, ir jāatalgo salīdzinājumā ar jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, bet kuras pirms 2020. gada neuzsāk CCS īstenošanu. Turklāt, ja tiek izskatīti divi līdzīgi projekti saistībā ar jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, tad atbalsta pieļaujamā maksimālā intensitāte ir lielāka to projektu gadījumā, kuri ir izvēlēti patiesā konkursa procedūrā, balstoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas efektīvi nodrošinās, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam un veicina konkurenci elektroenerģijas ražošanas tirgū. Šādos apstākļos var pieņemt, ka attiecīgie piedāvājumi atspoguļo visus iespējamos ieguvumus, ko varētu radīt papildu ieguldījums. |
| --- | --- |

15.

Lai nodrošinātu atbalsta samērīgumu, atbalsta maksimālai intensitātei jābūt atšķirīgai atkarībā no jaunās spēkstacijas ieguldījuma vides aizsardzības uzlabošanā un CO2 emisiju samazināšanā (ETS direktīvas mērķis). Tāpēc pilnas CCS ķēdes (t. i., CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas sistēmas būvniecība un faktiskais darbības sākums) īstenošanas uzsākšana, ko veic jaunas spēkstacijas pirms 2020. gada, ir jāatalgo salīdzinājumā ar jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, bet kuras pirms 2020. gada neuzsāk CCS īstenošanu. Turklāt, ja tiek izskatīti divi līdzīgi projekti saistībā ar jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, tad atbalsta pieļaujamā maksimālā intensitāte ir lielāka to projektu gadījumā, kuri ir izvēlēti patiesā konkursa procedūrā, balstoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas efektīvi nodrošinās, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam un veicina konkurenci elektroenerģijas ražošanas tirgū. Šādos apstākļos var pieņemt, ka attiecīgie piedāvājumi atspoguļo visus iespējamos ieguvumus, ko varētu radīt papildu ieguldījums.

1.3.   Atbalsts saistībā ar fakultatīvām, pagaidu bezmaksas kvotām elektroenerģijas ražošanas modernizācijai

| 16. | Saskaņā ar ETS direktīvas 10.c pantu EEZ valstīm, kas izpilda konkrētus nosacījumus saistībā ar sava valsts elektroenerģijas tīkla savienojamību vai fosilā kurināmā īpatsvaru elektroenerģijas ražošanā un IKP līmeni uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, ir iespēja uz laiku atkāpties no pilnīgu izsoļu principa un piešķirt bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas darbojušās līdz 2008. gada 31. decembrim, vai elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kurās līdz 2008. gada 31. decembrim modernizācijas nolūkos faktiski sākts ieguldījumu process. Apmaiņā pret bezmaksas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražošanas iekārtām atbilstīgo EEZ valstu pienākums ir iesniegt valsts plānu par ieguldījumiem (,,valsts plāns”), nosakot tajā ieguldījumus, kurus bezmaksas kvotu saņēmēji vai citi operatori paredz infrastruktūras modernizēšanai un atjaunināšanai, tīro tehnoloģiju ieviešanai un sava energoavotu sadalījuma un piegāžu avotu diversifikācijai. |
| --- | --- |

16.

Saskaņā ar ETS direktīvas 10.c pantu EEZ valstīm, kas izpilda konkrētus nosacījumus saistībā ar sava valsts elektroenerģijas tīkla savienojamību vai fosilā kurināmā īpatsvaru elektroenerģijas ražošanā un IKP līmeni uz vienu iedzīvotāju salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, ir iespēja uz laiku atkāpties no pilnīgu izsoļu principa un piešķirt bezmaksas kvotas elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas darbojušās līdz 2008. gada 31. decembrim, vai elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kurās līdz 2008. gada 31. decembrim modernizācijas nolūkos faktiski sākts ieguldījumu process. Apmaiņā pret bezmaksas kvotu piešķiršanu elektroenerģijas ražošanas iekārtām atbilstīgo EEZ valstu pienākums ir iesniegt valsts plānu par ieguldījumiem (,,valsts plāns”), nosakot tajā ieguldījumus, kurus bezmaksas kvotu saņēmēji vai citi operatori paredz infrastruktūras modernizēšanai un atjaunināšanai, tīro tehnoloģiju ieviešanai un sava energoavotu sadalījuma un piegāžu avotu diversifikācijai.

| 17. | Minētā atkāpe no pilnīgu izsoļu principa, piešķirot pagaidu bezmaksas kvotas, ietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, jo EEZ valstis atsakās no ieņēmumiem bezmaksas kvotu piešķiršanas rezultātā un sniedz selektīvas priekšrocības elektroenerģijas ražotājiem. Elektroenerģijas ražotāji var konkurēt ar elektroenerģijas ražotājiem citās EEZ valstīs, kas rezultātā var kropļot vai draud kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. Valsts atbalsts ir konstatējams arī saistībā ar ieguldījumiem, kurus bezmaksas kvotu saņēmēji īstenos par mazākām izmaksām. |
| --- | --- |

17.

Minētā atkāpe no pilnīgu izsoļu principa, piešķirot pagaidu bezmaksas kvotas, ietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, jo EEZ valstis atsakās no ieņēmumiem bezmaksas kvotu piešķiršanas rezultātā un sniedz selektīvas priekšrocības elektroenerģijas ražotājiem. Elektroenerģijas ražotāji var konkurēt ar elektroenerģijas ražotājiem citās EEZ valstīs, kas rezultātā var kropļot vai draud kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. Valsts atbalsts ir konstatējams arī saistībā ar ieguldījumiem, kurus bezmaksas kvotu saņēmēji īstenos par mazākām izmaksām.

1.4.   Atbalsts saistībā ar mazu iekārtu un slimnīcu izslēgšanu no ES ETS

| 18. | Saskaņā ar ETS direktīvas 27. pantu EEZ valstis var no ES ETS izslēgt mazas iekārtas un slimnīcas, ja uz tām attiecināti pasākumi, kas ļauj panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju līdzvērtīgu samazinājumu. EEZ valstis var ierosināt pasākumus, kuri piemērojami mazām iekārtām un slimnīcām un kuri emisiju samazināšanu veicinās līdzvērtīgā mērā kā ES ETS. Minētā iespēja izslēgt šādas iekārtas un slimnīcas no ES ETS ir paredzēta, lai panāktu maksimālu ieguvumu administratīvo izmaksu samazinājuma ziņā par katru no ETS izslēgto CO2 ekvivalenta tonnu. |
| --- | --- |

18.

Saskaņā ar ETS direktīvas 27. pantu EEZ valstis var no ES ETS izslēgt mazas iekārtas un slimnīcas, ja uz tām attiecināti pasākumi, kas ļauj panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju līdzvērtīgu samazinājumu. EEZ valstis var ierosināt pasākumus, kuri piemērojami mazām iekārtām un slimnīcām un kuri emisiju samazināšanu veicinās līdzvērtīgā mērā kā ES ETS. Minētā iespēja izslēgt šādas iekārtas un slimnīcas no ES ETS ir paredzēta, lai panāktu maksimālu ieguvumu administratīvo izmaksu samazinājuma ziņā par katru no ETS izslēgto CO2 ekvivalenta tonnu.

| 19. | Mazu iekārtu un slimnīcu izslēgšana no ES ETS var ietvert valsts atbalstu. EEZ valstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, vai izslēgt mazas iekārtas no ES ETS un, ja jā, tad kāda veida iekārtas var izslēgt, kā arī lemt par to, kāda veida pasākumi ir nepieciešami. Tāpēc nevar izslēgt iespēju, ka EEZ valstu noteiktie pasākumi var radīt no ES ETS izslēgtajām mazām iekārtām vai slimnīcām ekonomiskas priekšrocības, kas varētu kropļot vai draud kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

19.

Mazu iekārtu un slimnīcu izslēgšana no ES ETS var ietvert valsts atbalstu. EEZ valstīm ir liela rīcības brīvība attiecībā uz lēmumiem par to, vai izslēgt mazas iekārtas no ES ETS un, ja jā, tad kāda veida iekārtas var izslēgt, kā arī lemt par to, kāda veida pasākumi ir nepieciešami. Tāpēc nevar izslēgt iespēju, ka EEZ valstu noteiktie pasākumi var radīt no ES ETS izslēgtajām mazām iekārtām vai slimnīcām ekonomiskas priekšrocības, kas varētu kropļot vai draud kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū.

2.   PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

2.1.   Šo pamatnostādņu piemērošanas joma

| 20. | Šīs pamatnostādnes piemēro tikai konkrētiem atbalsta pasākumiem, kas noteikti ETS direktīvas īstenošanas kontekstā. Nodaļa par Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (12) neatbilst šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

20.

Šīs pamatnostādnes piemēro tikai konkrētiem atbalsta pasākumiem, kas noteikti ETS direktīvas īstenošanas kontekstā. Nodaļa par Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (12) neatbilst šiem pasākumiem.

2.2.   Definīcijas

| 21. | Šīm pamatnostādnēm izmanto I papildinājumā iekļautās definīcijas. |
| --- | --- |

21.

Šīm pamatnostādnēm izmanto I papildinājumā iekļautās definīcijas.

3.   SADERĪGA ATBALSTA PASĀKUMI SASKAŅĀ AR EEZ LĪGUMA 61. PANTA 3. PUNKTU

| 22. | Valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja tā rezultātā tiek uzlabota vides aizsardzība (siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums), neradot tādu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Novērtējot atbalsta pasākuma saderību, EBTA Uzraudzības iestāde izvērtē samēru starp atbalsta pasākuma pozitīvo ietekmi, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi, un tā potenciāli negatīvo blakus iedarbību, piemēram, tirdzniecības un konkurences kropļošanu. Tāpēc atbalsta shēmu ilgums nedrīkst pārsniegt šo pamatnostādņu darbības ilgumu. Tas neskar EBTA valsts iespēju atkārtoti paziņot par pasākumu, kura ilgums pārsniedz termiņu, kas noteikts EBTA Uzraudzības iestādes lēmumā, ar kuru tiek atļauta atbalsta shēma. |
| --- | --- |

22.

Valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja tā rezultātā tiek uzlabota vides aizsardzība (siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums), neradot tādu nelabvēlīgu iespaidu uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Novērtējot atbalsta pasākuma saderību, EBTA Uzraudzības iestāde izvērtē samēru starp atbalsta pasākuma pozitīvo ietekmi, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi, un tā potenciāli negatīvo blakus iedarbību, piemēram, tirdzniecības un konkurences kropļošanu. Tāpēc atbalsta shēmu ilgums nedrīkst pārsniegt šo pamatnostādņu darbības ilgumu. Tas neskar EBTA valsts iespēju atkārtoti paziņot par pasākumu, kura ilgums pārsniedz termiņu, kas noteikts EBTA Uzraudzības iestādes lēmumā, ar kuru tiek atļauta atbalsta shēma.

3.1.   Atbalsts uzņēmumiem nozarēs un apakšnozarēs, par kurām uzskata, ka tajās pastāv būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks, ko izraisa ES ETS kvotu izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenās (atbalsts par netiešo emisiju izmaksām)

| 23. | Atbalsts, kas piešķirts II papildinājumā uzskaitītajās nozarēs un apakšnozarēs, lai kompensētu tās izmaksas par ES ETS kvotu izmaksu iekļaušanu elektroenerģijas cenās, kuras no 2013. gada 1. janvāra ir radušās ETS direktīvas īstenošanas rezultātā, tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja tiek ievēroti šajā iedaļā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

23.

Atbalsts, kas piešķirts II papildinājumā uzskaitītajās nozarēs un apakšnozarēs, lai kompensētu tās izmaksas par ES ETS kvotu izmaksu iekļaušanu elektroenerģijas cenās, kuras no 2013. gada 1. janvāra ir radušās ETS direktīvas īstenošanas rezultātā, tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja tiek ievēroti šajā iedaļā izklāstītie nosacījumi.

Atbalsta mērķis un nepieciešamība

| 24. | Šo pamatnostādņu nolūkā šā atbalsta mērķis ir novērst būtisku oglekļa emisiju pārvirzes risku, kuru izraisa EUA izmaksu iekļaušana atbalsta saņēmēja segtajās elektroenerģijas cenās, ja tā konkurentiem no trešām valstīm nerodas līdzīgas CO2 izmaksas, kas ietekmē viņu elektroenerģijas cenas, un ja atbalsta saņēmējs nespēj šīs izmaksas iekļaut produkta cenās, nezaudējot būtisku tirgus daļu. |
| --- | --- |

24.

Šo pamatnostādņu nolūkā šā atbalsta mērķis ir novērst būtisku oglekļa emisiju pārvirzes risku, kuru izraisa EUA izmaksu iekļaušana atbalsta saņēmēja segtajās elektroenerģijas cenās, ja tā konkurentiem no trešām valstīm nerodas līdzīgas CO2 izmaksas, kas ietekmē viņu elektroenerģijas cenas, un ja atbalsta saņēmējs nespēj šīs izmaksas iekļaut produkta cenās, nezaudējot būtisku tirgus daļu.

| 25. | Šo pamatnostādņu nolūkā uzskata, ka būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks pastāv tikai tad, ja atbalsta saņēmējs darbojas vienā no II papildinājumā uzskaitītajām nozarēm vai apakšnozarēm. |
| --- | --- |

25.

Šo pamatnostādņu nolūkā uzskata, ka būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks pastāv tikai tad, ja atbalsta saņēmējs darbojas vienā no II papildinājumā uzskaitītajām nozarēm vai apakšnozarēm.

Atbalsta maksimālā intensitāte

| 26. | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 85 % no attiecināmajām izmaksām, kas radušās 2013., 2014. un 2015. gadā, 80 % no attiecināmajām izmaksām, kas radušās 2016., 2017. un 2018. gadā, un 75 % no attiecināmajām izmaksām, kas radušās 2019. un 2020. gadā. |
| --- | --- |

26.

Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 85 % no attiecināmajām izmaksām, kas radušās 2013., 2014. un 2015. gadā, 80 % no attiecināmajām izmaksām, kas radušās 2016., 2017. un 2018. gadā, un 75 % no attiecināmajām izmaksām, kas radušās 2019. un 2020. gadā.

Atbalsta maksimālās summas aprēķināšana

| 27. | Atbalsta maksimālā summa, kas maksājama par katru iekārtu par produktu ražošanu II papildinājumā uzskaitītajās nozarēs un apakšnozarēs, ir jāaprēķina pēc šādas formulas:






  (a) | ja atbalsta saņēmēja ražotajiem produktiem ir piemērojamas elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, kas minētas III pielikumā, tad atbalsta maksimālā summa, kas maksājama katrai iekārtai par izmaksām, kas radušās t gadā, ir:

  Šajā formulā Ait ir atbalsta intensitāte t gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piemēram, 0,8); Ct ir piemērojamais CO2 emisijas koeficients (t CO2/MWh) (t gadā); Pt–1 ir EUA nākotnes darījuma cena t–1 gadā (EUR/t CO2); E ir piemērojamā konkrētā produkta elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas noteikta III pielikumā; un BO ir ražošanas bāzes apjoms. Šie jēdzieni ir definēti I papildinājumā: |
| --- | --- | --- |

27.

Atbalsta maksimālā summa, kas maksājama par katru iekārtu par produktu ražošanu II papildinājumā uzskaitītajās nozarēs un apakšnozarēs, ir jāaprēķina pēc šādas formulas:

(a)

ja atbalsta saņēmēja ražotajiem produktiem ir piemērojamas elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, kas minētas III pielikumā, tad atbalsta maksimālā summa, kas maksājama katrai iekārtai par izmaksām, kas radušās t gadā, ir:

Šajā formulā Ait ir atbalsta intensitāte t gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piemēram, 0,8); Ct ir piemērojamais CO2 emisijas koeficients (t CO2/MWh) (t gadā); Pt–1 ir EUA nākotnes darījuma cena t–1 gadā (EUR/t CO2); E ir piemērojamā konkrētā produkta elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas noteikta III pielikumā; un BO ir ražošanas bāzes apjoms. Šie jēdzieni ir definēti I papildinājumā:

| (b) | ja atbalsta saņēmēja ražotajiem produktiem nav piemērojamas elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, kas minētas III pielikumā, tad atbalsta maksimālā summa, kas maksājama katrai iekārtai par izmaksām, kas radušās t gadā, ir

  Šajā formulā Ait ir atbalsta intensitāte t gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piemēram, 0,8); Ct ir piemērojamais CO2 emisijas koeficients (t CO2/MWh) (t gadā); Pt–1 ir EUA nākotnes darījuma cena t–1 gadā (EUR/t CO2); EF ir alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme; un BEC ir elektroenerģijas bāzes patēriņš (MWh). Šie jēdzieni ir definēti I papildinājumā. |
| --- | --- |

(b)

ja atbalsta saņēmēja ražotajiem produktiem nav piemērojamas elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, kas minētas III pielikumā, tad atbalsta maksimālā summa, kas maksājama katrai iekārtai par izmaksām, kas radušās t gadā, ir

Šajā formulā Ait ir atbalsta intensitāte t gadā, kas izteikta kā daļskaitlis (piemēram, 0,8); Ct ir piemērojamais CO2 emisijas koeficients (t CO2/MWh) (t gadā); Pt–1 ir EUA nākotnes darījuma cena t–1 gadā (EUR/t CO2); EF ir alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme; un BEC ir elektroenerģijas bāzes patēriņš (MWh). Šie jēdzieni ir definēti I papildinājumā.

| 28. | Ja iekārtā ražo produktus, kuriem ir piemērojama elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas minēta III papildinājumā, un produktus, kuriem ir piemērojama alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, tad katram produktam vajadzīgais elektroenerģijas patēriņš ir jāsadala atbilstoši konkrētajai katra produkta ražošanas tonnāžai. |
| --- | --- |

28.

Ja iekārtā ražo produktus, kuriem ir piemērojama elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, kas minēta III papildinājumā, un produktus, kuriem ir piemērojama alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme, tad katram produktam vajadzīgais elektroenerģijas patēriņš ir jāsadala atbilstoši konkrētajai katra produkta ražošanas tonnāžai.

| 29. | Ja iekārtā ražo produktus, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu (t. i., tie attiecas uz II papildinājumā uzskaitītajām nozarēm vai apakšnozarēm, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu), un produktus, par kuriem nav tiesību saņemt atbalstu, tad maksimālo atbalsta summu aprēķina tikai attiecībā uz produktiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

29.

Ja iekārtā ražo produktus, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu (t. i., tie attiecas uz II papildinājumā uzskaitītajām nozarēm vai apakšnozarēm, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu), un produktus, par kuriem nav tiesību saņemt atbalstu, tad maksimālo atbalsta summu aprēķina tikai attiecībā uz produktiem, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu.

| 30. | Atbalstu saņēmējam var izmaksāt gadā, kurā radušies izdevumi, vai nākamajā gadā. Ja atbalstu izmaksā gadā, kurā radušies izdevumi, ir jāievieš ex post maksājumu korekcijas mehānisms, lai nodrošinātu, ka visas pārmaksātās atbalsta summas tiks atmaksātas līdz nākamā gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

30.

Atbalstu saņēmējam var izmaksāt gadā, kurā radušies izdevumi, vai nākamajā gadā. Ja atbalstu izmaksā gadā, kurā radušies izdevumi, ir jāievieš ex post maksājumu korekcijas mehānisms, lai nodrošinātu, ka visas pārmaksātās atbalsta summas tiks atmaksātas līdz nākamā gada 1. jūlijam.

Stimulējošā iedarbība

| 31. | Uzskata, ka stimulējošās ietekmes prasība ir ievērota, ja ir izpildīti visi 3.1. iedaļā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

31.

Uzskata, ka stimulējošās ietekmes prasība ir ievērota, ja ir izpildīti visi 3.1. iedaļā izklāstītie nosacījumi.

3.2.   Ieguldījumu atbalsts jaunām īpaši efektīvām spēkstacijām, tostarp jaunām spēkstacijām, kuras ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai

| 32. | Ieguldījumu atbalstu, kas laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim ir piešķirts jaunām īpaši efektīvām spēkstacijām, uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja ir izpildīti šajā iedaļā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

32.

Ieguldījumu atbalstu, kas laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim ir piešķirts jaunām īpaši efektīvām spēkstacijām, uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja ir izpildīti šajā iedaļā izklāstītie nosacījumi.

| 33. | Ieguldījumu atbalstu jaunām īpaši efektīvām spēkstacijām drīkst piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  (a) | jaunā īpaši efektīvā spēkstacija pārsniedz saskaņoto efektivitātes atskaites vērtību spēkstacijām, kura ir noteikta I pielikumā Komisijas 2011. gada 19. decembra Īstenošanas lēmumam 2011/877/ES par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK (13), vai attiecīgo efektivitātes atsauces vērtību, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī; jaunas īpaši efektīvas spēkstacijas, kas vienīgi atbilst minētajām efektivitātes atskaites vērtībām, nav tiesīgas saņemt atbalstu; kā arī |
| --- | --- | --- |

33.

Ieguldījumu atbalstu jaunām īpaši efektīvām spēkstacijām drīkst piešķirt tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

(a)

jaunā īpaši efektīvā spēkstacija pārsniedz saskaņoto efektivitātes atskaites vērtību spēkstacijām, kura ir noteikta I pielikumā Komisijas 2011. gada 19. decembra Īstenošanas lēmumam 2011/877/ES par saskaņotu efektivitātes atskaites vērtību noteikšanu atsevišķai elektroenerģijas un siltuma ražošanai, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK (13), vai attiecīgo efektivitātes atsauces vērtību, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī; jaunas īpaši efektīvas spēkstacijas, kas vienīgi atbilst minētajām efektivitātes atskaites vērtībām, nav tiesīgas saņemt atbalstu; kā arī

| (b) | atbalsta piešķīrēja iestāde apstiprinājuma lēmumu ir pieņēmusi laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(b)

atbalsta piešķīrēja iestāde apstiprinājuma lēmumu ir pieņēmusi laikposmā no 2013. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim.

Atbalsta mērķis un nepieciešamība

| 34. | EBTA valstīm jāapliecina, ka atbalsts, kam ir būtiska ietekme uz vides aizsardzību, novērš tirgus nepilnību. Atbalstam ir jābūt stimulējošam, t. i., tā rezultātam jāmaina atbalsta saņēmēja rīcība; minēto stimulējošo ietekmi apliecina, izmantojot hipotētisku scenāriju, kas sniedz pierādījumus, ka, nesaņemot atbalstu, saņēmējs nebūtu veicis ieguldījumus. Turklāt atbalstīto projektu nedrīkst uzsākt pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas. Visbeidzot, EBTA valstīm jāapliecina, ka atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, jo īpaši gadījumos, kad atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam vai kad atbalsts var nostiprināt saņēmēja stāvokli tirgū (uzņēmuma grupas līmenī). |
| --- | --- |

34.

EBTA valstīm jāapliecina, ka atbalsts, kam ir būtiska ietekme uz vides aizsardzību, novērš tirgus nepilnību. Atbalstam ir jābūt stimulējošam, t. i., tā rezultātam jāmaina atbalsta saņēmēja rīcība; minēto stimulējošo ietekmi apliecina, izmantojot hipotētisku scenāriju, kas sniedz pierādījumus, ka, nesaņemot atbalstu, saņēmējs nebūtu veicis ieguldījumus. Turklāt atbalstīto projektu nedrīkst uzsākt pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas. Visbeidzot, EBTA valstīm jāapliecina, ka atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, jo īpaši gadījumos, kad atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam vai kad atbalsts var nostiprināt saņēmēja stāvokli tirgū (uzņēmuma grupas līmenī).

Attiecināmās izmaksas

| 35. | Attiecināmās izmaksas ietvers vienīgi kopējās ieguldījumu izmaksas jaunajā iekārtā (materiālos un nemateriālos aktīvus), kuras ir obligāti vajadzīgas jaunās spēkstacijas būvniecībai. Turklāt oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai gatavas spēkstacijas būvniecības gadījumā attiecināmās izmaksas būs izmaksas, kas vajadzīgas, lai apliecinātu pilnas CCS ķēdes īstenošanas vispārējo ekonomisko un tehnisko iespējamību. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm izmaksas par oglekļa uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas ierīču uzstādīšanu nebūs attiecināmās izmaksas, jo CCS īstenošanai paredzētais atbalsts jau ir novērtēts saskaņā ar nodaļu par Valsts atbalsta pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

35.

Attiecināmās izmaksas ietvers vienīgi kopējās ieguldījumu izmaksas jaunajā iekārtā (materiālos un nemateriālos aktīvus), kuras ir obligāti vajadzīgas jaunās spēkstacijas būvniecībai. Turklāt oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai gatavas spēkstacijas būvniecības gadījumā attiecināmās izmaksas būs izmaksas, kas vajadzīgas, lai apliecinātu pilnas CCS ķēdes īstenošanas vispārējo ekonomisko un tehnisko iespējamību. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm izmaksas par oglekļa uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas ierīču uzstādīšanu nebūs attiecināmās izmaksas, jo CCS īstenošanai paredzētais atbalsts jau ir novērtēts saskaņā ar nodaļu par Valsts atbalsta pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai.

Atbalsta maksimālā intensitāte

| 36. | Attiecībā uz īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai un uzsāk pilnas CCS ķēdes īstenošanu pirms 2020. gada, atbalsts nedrīkst pārsniegt 15 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

36.

Attiecībā uz īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai un uzsāk pilnas CCS ķēdes īstenošanu pirms 2020. gada, atbalsts nedrīkst pārsniegt 15 % no attiecināmajām izmaksām.

| 37. | Atbalsts nedrīkst pārsniegt 10 % no attiecināmajām izmaksām attiecībā uz īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, bet kuras neuzsāk pilnas CCS ķēdes īstenošanu pirms 2020. gada un kurām atbalsts ir piešķirts patiesā konkursa procedūrā, kas veicina i) videi visdraudzīgāko elektroenerģijas ražošanas tehnoloģiju izmantošanu jaunajā spēkstacijā, kā rezultātā CO2 emisijas ir mazākas salīdzinājumā ar jaunāko tehnoloģiju, un sekmē ii) konkurenci elektroenerģijas ražošanas tirgū. Šādai konkursa procedūrai jābalstās uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem un jānodrošina, ka tajā piedalās pietiekams uzņēmumu skaits. Turklāt ar konkursa procedūru saistītajam budžetam ir jābūt saistošam ierobežojumam tādā nozīmē, ka ne visi dalībnieki var saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

37.

Atbalsts nedrīkst pārsniegt 10 % no attiecināmajām izmaksām attiecībā uz īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, bet kuras neuzsāk pilnas CCS ķēdes īstenošanu pirms 2020. gada un kurām atbalsts ir piešķirts patiesā konkursa procedūrā, kas veicina i) videi visdraudzīgāko elektroenerģijas ražošanas tehnoloģiju izmantošanu jaunajā spēkstacijā, kā rezultātā CO2 emisijas ir mazākas salīdzinājumā ar jaunāko tehnoloģiju, un sekmē ii) konkurenci elektroenerģijas ražošanas tirgū. Šādai konkursa procedūrai jābalstās uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem un jānodrošina, ka tajā piedalās pietiekams uzņēmumu skaits. Turklāt ar konkursa procedūru saistītajam budžetam ir jābūt saistošam ierobežojumam tādā nozīmē, ka ne visi dalībnieki var saņemt atbalstu.

| 38. | Attiecībā uz īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, kas neatbilst 36. un 37. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, atbalsts nedrīkst pārsniegt 5 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

38.

Attiecībā uz īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, kas neatbilst 36. un 37. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, atbalsts nedrīkst pārsniegt 5 % no attiecināmajām izmaksām.

| 39. | Gadījumā, ja pilnas CCS ķēdes īstenošana netiek uzsākta pirms 2020. gada, atbalstu samazina līdz 5 % no ieguldījuma attiecināmajām izmaksām vai līdz 10 % tad, ja ir izpildīti 3.2. iedaļas 37. punktā izklāstītie nosacījumi. Ja atbalsts ir izmaksāts avansa maksājuma veidā, EBTA valstis atgūst pārmaksāto atbalsta summu. |
| --- | --- |

39.

Gadījumā, ja pilnas CCS ķēdes īstenošana netiek uzsākta pirms 2020. gada, atbalstu samazina līdz 5 % no ieguldījuma attiecināmajām izmaksām vai līdz 10 % tad, ja ir izpildīti 3.2. iedaļas 37. punktā izklāstītie nosacījumi. Ja atbalsts ir izmaksāts avansa maksājuma veidā, EBTA valstis atgūst pārmaksāto atbalsta summu.

3.3.   Atbalsts saistībā ar fakultatīvām, pagaidu bezmaksas kvotām elektroenerģijas ražošanas modernizācijai

| 40. | No 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim valsts atbalstu, kas saistīts ar fakultatīvām, pagaidu bezmaksas kvotām elektroenerģijas ražošanas modernizācijai un valsts plānos iekļautajiem ieguldījumiem saskaņā ar ETS direktīvas 10.c pantu, uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja tiek ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  (a) | pagaidu bezmaksas kvotas ir piešķirtas saskaņā ar ETS direktīvas 10.c pantu un atbilstoši Komisijas lēmumam par pamatnostādnēm, kas attiecas uz metodiku, ar kuru piešķir pagaidu bezmaksas kvotas iekārtām elektroenerģijas ražošanai saskaņā ar ETS direktīvas 10.c panta 3. punktu (14), un atbilstoši Komisijas paziņojumam par ETS direktīvas 10.c panta (15) piemērošanu izvēles kārtā; |
| --- | --- | --- |

40.

No 2013. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim valsts atbalstu, kas saistīts ar fakultatīvām, pagaidu bezmaksas kvotām elektroenerģijas ražošanas modernizācijai un valsts plānos iekļautajiem ieguldījumiem saskaņā ar ETS direktīvas 10.c pantu, uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja tiek ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:

(a)

pagaidu bezmaksas kvotas ir piešķirtas saskaņā ar ETS direktīvas 10.c pantu un atbilstoši Komisijas lēmumam par pamatnostādnēm, kas attiecas uz metodiku, ar kuru piešķir pagaidu bezmaksas kvotas iekārtām elektroenerģijas ražošanai saskaņā ar ETS direktīvas 10.c panta 3. punktu (14), un atbilstoši Komisijas paziņojumam par ETS direktīvas 10.c panta (15) piemērošanu izvēles kārtā;

| (b) | valsts plānā ir paredzēts sasniegt vispārējas nozīmes mērķi, piemēram, vides aizsardzības uzlabošanu, ņemot vērā ETS direktīvas vispārējos mērķus; |
| --- | --- |

(b)

valsts plānā ir paredzēts sasniegt vispārējas nozīmes mērķi, piemēram, vides aizsardzības uzlabošanu, ņemot vērā ETS direktīvas vispārējos mērķus;

| (c) | valsts plānā saskaņā ar ETS direktīvu ir paredzēti ieguldījumi infrastruktūras modernizēšanai un atjaunināšanai, tīrajās tehnoloģijās un enerģētikas kompleksa un piegāžu avotu diversifikācijai, kuri veikti pēc 2009. gada 25. jūnija; |
| --- | --- |

(c)

valsts plānā saskaņā ar ETS direktīvu ir paredzēti ieguldījumi infrastruktūras modernizēšanai un atjaunināšanai, tīrajās tehnoloģijās un enerģētikas kompleksa un piegāžu avotu diversifikācijai, kuri veikti pēc 2009. gada 25. jūnija;

| (d) | bezmaksas kvotu tirgus vērtība (uzņēmuma grupu līmenī) visā piešķiršanas periodā (šī vērtība tiek aprēķināta saskaņā ar Komisijas 2011. gada 29. marta paziņojumu (16) vai attiecīgo norāžu dokumentu, ko piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī) nepārsniedz bezmaksas kvotu saņēmēja veikto ieguldījumu kopējās izmaksas (uzņēmuma grupu līmenī). Ja kopējās ieguldījumu izmaksas ir mazākas par kvotu tirgus vērtību vai bezmaksas kvotu saņēmējs neveic nekādus valsts plānam atbilstošus ieguldījumus, tad bezmaksas kvotu saņēmējiem ir jāpārskaita starpība uz mehānismu, ar kuru finansēs citus valsts plānam atbilstošus ieguldījumus, un |
| --- | --- |

(d)

bezmaksas kvotu tirgus vērtība (uzņēmuma grupu līmenī) visā piešķiršanas periodā (šī vērtība tiek aprēķināta saskaņā ar Komisijas 2011. gada 29. marta paziņojumu (16) vai attiecīgo norāžu dokumentu, ko piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī) nepārsniedz bezmaksas kvotu saņēmēja veikto ieguldījumu kopējās izmaksas (uzņēmuma grupu līmenī). Ja kopējās ieguldījumu izmaksas ir mazākas par kvotu tirgus vērtību vai bezmaksas kvotu saņēmējs neveic nekādus valsts plānam atbilstošus ieguldījumus, tad bezmaksas kvotu saņēmējiem ir jāpārskaita starpība uz mehānismu, ar kuru finansēs citus valsts plānam atbilstošus ieguldījumus, un

| (e) | atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, jo īpaši gadījumos, kad atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam vai kad atbalsts var nostiprināt saņēmēja stāvokli tirgū (uzņēmuma grupas līmenī). |
| --- | --- |

(e)

atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm, jo īpaši gadījumos, kad atbalsts paredzēts ierobežotam saņēmēju skaitam vai kad atbalsts var nostiprināt saņēmēja stāvokli tirgū (uzņēmuma grupas līmenī).

Stimulējošā iedarbība

Uzskata, ka stimulējošā ietekme pastāv to ieguldījumu gadījumā, kuri veikti pēc 2009. gada 25. jūnija.

Attiecināmās izmaksas

| 41. | Attiecināmās izmaksas nedrīkst pārsniegt valsts plānā uzskaitītās kopējās ieguldījumu izmaksas (materiālos un nemateriālos aktīvus), kuras atbilst vienam saņēmējam piešķiramo bezmaksas kvotu tirgus vērtībai (kas aprēķināta saskaņā ar Komisijas 2011. gada 29. marta paziņojumu (17) vai attiecīgo norāžu dokumentu, ko piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī) neatkarīgi no attiecīgās iekārtas radītajām darbības izmaksām un ieguvumiem. |
| --- | --- |

41.

Attiecināmās izmaksas nedrīkst pārsniegt valsts plānā uzskaitītās kopējās ieguldījumu izmaksas (materiālos un nemateriālos aktīvus), kuras atbilst vienam saņēmējam piešķiramo bezmaksas kvotu tirgus vērtībai (kas aprēķināta saskaņā ar Komisijas 2011. gada 29. marta paziņojumu (17) vai attiecīgo norāžu dokumentu, ko piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī) neatkarīgi no attiecīgās iekārtas radītajām darbības izmaksām un ieguvumiem.

Atbalsta maksimālā intensitāte

| 42. | Atbalsts nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

42.

Atbalsts nedrīkst pārsniegt 100 % no attiecināmajām izmaksām.

3.4.   Atbalsts saistībā ar mazu iekārtu un slimnīcu izslēgšanu no ES ETS

| 43. | Atbalstu, kas izpaužas kā mazu iekārtu vai slimnīcu izslēgšana (kuras no 2013. gada 1. janvāra ir izslēgtas no ES ETS), uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja uz mazām iekārtām vai slimnīcām ir attiecināti pasākumi, kas ļauj panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju līdzvērtīgu samazinājumu ETS direktīvas 27. panta izpratnē un ja EBTA valsts izpilda ETS direktīvas 27. pantā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

43.

Atbalstu, kas izpaužas kā mazu iekārtu vai slimnīcu izslēgšana (kuras no 2013. gada 1. janvāra ir izslēgtas no ES ETS), uzskatīs par saderīgu ar iekšējo tirgu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ja uz mazām iekārtām vai slimnīcām ir attiecināti pasākumi, kas ļauj panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju līdzvērtīgu samazinājumu ETS direktīvas 27. panta izpratnē un ja EBTA valsts izpilda ETS direktīvas 27. pantā izklāstītos nosacījumus.

Stimulējošā iedarbība

| 44. | Uzskata, ka stimulējošās ietekmes prasība ir ievērota, ja ir izpildīti visi 3.4. iedaļā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

44.

Uzskata, ka stimulējošās ietekmes prasība ir ievērota, ja ir izpildīti visi 3.4. iedaļā izklāstītie nosacījumi.

3.5.   Samērīgumus

| 45. | EBTA valstij ir jāapliecina, ka saņēmējam piešķiramā atbalsta summa ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam. Jo īpaši EBTA valstis var piešķirt atbalstu ar mazāku atbalsta intensitāti, nekā minēts šajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

45.

EBTA valstij ir jāapliecina, ka saņēmējam piešķiramā atbalsta summa ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam. Jo īpaši EBTA valstis var piešķirt atbalstu ar mazāku atbalsta intensitāti, nekā minēts šajās pamatnostādnēs.

4.   KUMULĀCIJA

| 46. | Šajās pamatnostādnēs noteiktās atbalsta maksimālās robežas nedrīkst pārsniegt neatkarīgi no tā, vai atbalstu pilnībā finansē no valsts resursiem vai daļēji no Savienības resursiem. |
| --- | --- |

46.

Šajās pamatnostādnēs noteiktās atbalsta maksimālās robežas nedrīkst pārsniegt neatkarīgi no tā, vai atbalstu pilnībā finansē no valsts resursiem vai daļēji no Savienības resursiem.

| 47. | Atbalstu, ko uzskata par saderīgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, nedrīkst apvienot ar citu valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē vai ar citiem Savienības finansējuma veidiem, ja šādas pārklāšanās rezultātā atbalsta intensitāte ir lielāka par šajās pamatnostādnēs noteikto intensitāti. Tomēr gadījumos, kad šo pamatnostādņu aptverto atbalsta pasākumu attiecināmās izmaksas pilnībā vai daļēji ir attiecināmas arī saistībā ar citiem mērķiem piešķiramu atbalstu, kopīgajai daļai piemēro izdevīgāko atbalsta maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

47.

Atbalstu, ko uzskata par saderīgu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, nedrīkst apvienot ar citu valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē vai ar citiem Savienības finansējuma veidiem, ja šādas pārklāšanās rezultātā atbalsta intensitāte ir lielāka par šajās pamatnostādnēs noteikto intensitāti. Tomēr gadījumos, kad šo pamatnostādņu aptverto atbalsta pasākumu attiecināmās izmaksas pilnībā vai daļēji ir attiecināmas arī saistībā ar citiem mērķiem piešķiramu atbalstu, kopīgajai daļai piemēro izdevīgāko atbalsta maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

5.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

5.1.   Gada ziņojumi

| 48. | Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļu (18) un 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL (19) EBTA valstīm ir jāiesniedz gada ziņojumi EBTA Uzraudzības iestādei. |
| --- | --- |

48.

Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļu (18) un 2004. gada 14. jūlija Lēmumu Nr. 195/04/COL (19) EBTA valstīm ir jāiesniedz gada ziņojumi EBTA Uzraudzības iestādei.

| 49. | Papildus Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļā un Lēmumā Nr. 195/04/COL minētajām prasībām, gada ziņojumos par atbalsta pasākumiem vides jomā ir jāiekļauj papildu informācija par atbilstošajām apstiprinātajām shēmām. Jo īpaši EBTA valstīm savos gada ziņojumos jāiekļauj šāda informācija:






  — | atbalsta saņēmēja un viņam piederošo, atbalstīto iekārtu nosaukums, |
| --- | --- | --- |

49.

Papildus Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļā un Lēmumā Nr. 195/04/COL minētajām prasībām, gada ziņojumos par atbalsta pasākumiem vides jomā ir jāiekļauj papildu informācija par atbilstošajām apstiprinātajām shēmām. Jo īpaši EBTA valstīm savos gada ziņojumos jāiekļauj šāda informācija:

—

atbalsta saņēmēja un viņam piederošo, atbalstīto iekārtu nosaukums,

| — | nozare(-es) vai apakšnozare(-es), kurā(-ās) atbalsta saņēmējs darbojas, |
| --- | --- |

—

nozare(-es) vai apakšnozare(-es), kurā(-ās) atbalsta saņēmējs darbojas,

| — | gads, par kuru tiek izmaksāts atbalsts, un gads, kurā atbalsts tiek izmaksāts, |
| --- | --- |

—

gads, par kuru tiek izmaksāts atbalsts, un gads, kurā atbalsts tiek izmaksāts,

| — | ražošanas bāzes apjoms katrā atbalstītajā iekārtā konkrētajā nozarē/apakšnozarē, |
| --- | --- |

—

ražošanas bāzes apjoms katrā atbalstītajā iekārtā konkrētajā nozarē/apakšnozarē,

| — | būtiski jaudas palielinājumi vai samazinājumi (vajadzības gadījumā), |
| --- | --- |

—

būtiski jaudas palielinājumi vai samazinājumi (vajadzības gadījumā),

| — | ikgadējais ražošanas apjoms katrā atbalstītajā iekārtā konkrētajā nozarē/apakšnozarē katrā gadā, kurus izmantoja ražošanas bāzes apjoma noteikšanai, |
| --- | --- |

—

ikgadējais ražošanas apjoms katrā atbalstītajā iekārtā konkrētajā nozarē/apakšnozarē katrā gadā, kurus izmantoja ražošanas bāzes apjoma noteikšanai,

| — | ikgadējais ražošanas apjoms katrā atbalstītajā iekārtā konkrētajā nozarē/apakšnozarē tajā gadā, par kuru tiek izmaksāts atbalsts, |
| --- | --- |

—

ikgadējais ražošanas apjoms katrā atbalstītajā iekārtā konkrētajā nozarē/apakšnozarē tajā gadā, par kuru tiek izmaksāts atbalsts,

| — | katrā atbalstītajā iekārtā ražoto citu produktu, uz kuriem neattiecas elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, ikgadējais ražošanas apjoms katrā gadā, kurus izmantoja ražošanas bāzes apjoma noteikšanai (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi), |
| --- | --- |

—

katrā atbalstītajā iekārtā ražoto citu produktu, uz kuriem neattiecas elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes, ikgadējais ražošanas apjoms katrā gadā, kurus izmantoja ražošanas bāzes apjoma noteikšanai (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi),

| — | elektroenerģijas bāzes patēriņš katrā atbalstītajā iekārtā (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi), |
| --- | --- |

—

elektroenerģijas bāzes patēriņš katrā atbalstītajā iekārtā (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi),

| — | ikgadējais elektroenerģijas patēriņš katrā gadā, kurus izmantoja elektroenerģijas bāzes patēriņa noteikšanai (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi), |
| --- | --- |

—

ikgadējais elektroenerģijas patēriņš katrā gadā, kurus izmantoja elektroenerģijas bāzes patēriņa noteikšanai (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi),

| — | iekārtas ikgadējais elektroenerģijas patēriņš gadā, par kuru tiek izmaksāts atbalsts (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi), |
| --- | --- |

—

iekārtas ikgadējais elektroenerģijas patēriņš gadā, par kuru tiek izmaksāts atbalsts (ja atbalstu piešķīra, piemērojot alternatīvu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi),

| — | EUA nākotnes darījuma cena, kas izmantota, lai aprēķinātu atbalsta summu vienam saņēmējam; |
| --- | --- |

—

EUA nākotnes darījuma cena, kas izmantota, lai aprēķinātu atbalsta summu vienam saņēmējam;

| — | atbalsta intensitāte, |
| --- | --- |

—

atbalsta intensitāte,

| — | valsts CO2 emisijas koeficients. |
| --- | --- |

—

valsts CO2 emisijas koeficients.

| 50. | EBTA Uzraudzības iestāde regulāri uzraudzīs 3.1. iedaļā aprakstīto atbalstu, kas piešķirts uzņēmumiem nozarēs un apakšnozarēs, par kurām uzskata, ka tajās pastāv būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks, ko izraisa ES ETS kvotu izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenās. Šajā nolūkā Komisija atjauninās tās rīcībā esošo informāciju par elektroenerģijas cenās iekļauto netiešo izmaksu apmēru un iespējamām sekām oglekļa emisiju pārvirzei. |
| --- | --- |

50.

EBTA Uzraudzības iestāde regulāri uzraudzīs 3.1. iedaļā aprakstīto atbalstu, kas piešķirts uzņēmumiem nozarēs un apakšnozarēs, par kurām uzskata, ka tajās pastāv būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks, ko izraisa ES ETS kvotu izmaksu iekļaušana elektroenerģijas cenās. Šajā nolūkā Komisija atjauninās tās rīcībā esošo informāciju par elektroenerģijas cenās iekļauto netiešo izmaksu apmēru un iespējamām sekām oglekļa emisiju pārvirzei.

| 51. | Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, tostarp tādām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, EBTA valstīm savos gada ziņojumos jāiekļauj šāda informācija:






  — | atbalsta saņēmēju nosaukumi, |
| --- | --- | --- |

51.

Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts īpaši efektīvām jaunām spēkstacijām, tostarp tādām, kas ir gatavas oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai, EBTA valstīm savos gada ziņojumos jāiekļauj šāda informācija:

—

atbalsta saņēmēju nosaukumi,

| — | katram saņēmējam piešķirtā atbalsta summa, |
| --- | --- |

—

katram saņēmējam piešķirtā atbalsta summa,

| — | atbalsta intensitāte, |
| --- | --- |

—

atbalsta intensitāte,

| — | pārbaude par atbilstību 3.2. iedaļas 32. punktā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz atbalsta piešķiršanas laiku, |
| --- | --- |

—

pārbaude par atbilstību 3.2. iedaļas 32. punktā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz atbalsta piešķiršanas laiku,

| — | pārbaude par atbilstību 3.2. iedaļas 36. punktā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz pilnas CCS ķēdes īstenošanas uzsākšanu pirms 2020. gada. |
| --- | --- |

—

pārbaude par atbilstību 3.2. iedaļas 36. punktā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz pilnas CCS ķēdes īstenošanas uzsākšanu pirms 2020. gada.

5.2.   Pārredzamība

| 52. | EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai uzlabotu valsts atbalsta pārredzamību EBTA valstīs. Jo īpaši ir jānodrošina, lai EBTA valstīm, uzņēmumiem, ieinteresētajām personām un EBTA Uzraudzības iestādei būtu viegli pieejams visu piemērojamo vides atbalsta shēmu pilns teksts. |
| --- | --- |

52.

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka ir nepieciešami turpmāki pasākumi, lai uzlabotu valsts atbalsta pārredzamību EBTA valstīs. Jo īpaši ir jānodrošina, lai EBTA valstīm, uzņēmumiem, ieinteresētajām personām un EBTA Uzraudzības iestādei būtu viegli pieejams visu piemērojamo vides atbalsta shēmu pilns teksts.

| 53. | Minēto mērķi var sasniegt, izveidojot tīmekļa vietnes. Šajā nolūkā, novērtējot atbalsta shēmas, EBTA Uzraudzības iestāde regulāri pieprasīs attiecīgajai EBTA valstij publicēt tiešsaistē visu galīgo atbalsta shēmu pilnu tekstu un paziņot EBTA Uzraudzības iestādei publikācijas interneta adresi. |
| --- | --- |

53.

Minēto mērķi var sasniegt, izveidojot tīmekļa vietnes. Šajā nolūkā, novērtējot atbalsta shēmas, EBTA Uzraudzības iestāde regulāri pieprasīs attiecīgajai EBTA valstij publicēt tiešsaistē visu galīgo atbalsta shēmu pilnu tekstu un paziņot EBTA Uzraudzības iestādei publikācijas interneta adresi.

5.3.   Uzraudzība

| 54. | EBTA valstīm jānodrošina sīka uzskaite par atbalsta piešķiršanu visiem pasākumiem. Šajā uzskaitē jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir izpildīti nosacījumi par attiecināmām izmaksām un atbalsta maksimāli pieļaujamo intensitāti, un tā jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts, un jāiesniedz EBTA Uzraudzības iestādei pēc tās pieprasījuma. |
| --- | --- |

54.

EBTA valstīm jānodrošina sīka uzskaite par atbalsta piešķiršanu visiem pasākumiem. Šajā uzskaitē jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir izpildīti nosacījumi par attiecināmām izmaksām un atbalsta maksimāli pieļaujamo intensitāti, un tā jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts, un jāiesniedz EBTA Uzraudzības iestādei pēc tās pieprasījuma.

5.4.   Piemērošanas laikposms un pārskatīšana

| 55. | EBTA Uzraudzības iestāde piemēros šīs pamatnostādnes no dienas, kad tās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EEZ pielikumā. |
| --- | --- |

55.

EBTA Uzraudzības iestāde piemēros šīs pamatnostādnes no dienas, kad tās publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EEZ pielikumā.

| 56. | Pamatnostādnes piemēros līdz 2020. gada 31. decembrim. Pēc konsultēšanās ar EBTA valstīm EBTA Uzraudzības iestāde var tās grozīt pirms šī datuma, pamatojoties uz svarīgiem konkurences politikas vai vides politikas apsvērumiem vai ņemot vērā citas EEZ politikas jomas vai starptautiskās saistības. Šādi grozījumi var būt nepieciešami, jo īpaši ņemot vērā turpmākos starptautiskos nolīgumus klimata pārmaiņu jomā, kā arī turpmākos tiesību aktus EEZ šajā jomā. EBTA Uzraudzības iestāde var pārskatīt šīs pamatnostādnes reizi divos gados pēc to pieņemšanas. |
| --- | --- |

56.

Pamatnostādnes piemēros līdz 2020. gada 31. decembrim. Pēc konsultēšanās ar EBTA valstīm EBTA Uzraudzības iestāde var tās grozīt pirms šī datuma, pamatojoties uz svarīgiem konkurences politikas vai vides politikas apsvērumiem vai ņemot vērā citas EEZ politikas jomas vai starptautiskās saistības. Šādi grozījumi var būt nepieciešami, jo īpaši ņemot vērā turpmākos starptautiskos nolīgumus klimata pārmaiņu jomā, kā arī turpmākos tiesību aktus EEZ šajā jomā. EBTA Uzraudzības iestāde var pārskatīt šīs pamatnostādnes reizi divos gados pēc to pieņemšanas.

| 57. | EBTA Uzraudzības iestāde piemēros šīs pamatnostādnes visiem tiem paziņotajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem tai jāpieņem lēmums pēc pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Oficiālajā Vēstnesī un EEZ pielikumā, pat tad, ja par projektiem paziņots pirms pamatnostādņu publicēšanas. EBTA Uzraudzības iestāde piemēros noteikumus, kas izklāstīti nodaļā Valsts atbalsta pamatnostādnes par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (20), visiem nelikumīgiem atbalstiem. |
| --- | --- |

57.

EBTA Uzraudzības iestāde piemēros šīs pamatnostādnes visiem tiem paziņotajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem tai jāpieņem lēmums pēc pamatnostādņu publicēšanas Eiropas Oficiālajā Vēstnesī un EEZ pielikumā, pat tad, ja par projektiem paziņots pirms pamatnostādņu publicēšanas. EBTA Uzraudzības iestāde piemēros noteikumus, kas izklāstīti nodaļā Valsts atbalsta pamatnostādnes par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (20), visiem nelikumīgiem atbalstiem.

---

(1)  Šīs pamatnostādnes attiecas uz Eiropas Komisijas pamatnostādnēm par dažiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2012. gada (OV C 158, 5.6.2012., 4. lpp.). Iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnes ir publicētas Iestādes tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK, OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp. Direktīva iekļauta EEZ līgumā XX pielikuma 21.a punkta (l) apakšpunktā.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp. Direktīva iekļauta EEZ līgumā XX pielikuma 21.a punkta (l) apakšpunktā.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Direktīva 2004/101/EK, OV L 338, 13.11.2004., 18. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/101/EK (OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 219/2009, OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.

(5)  Šajās pamatnostādnēs termins “EBTA valstis” attiecas uz Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, bet ne uz Šveici – lai gan tā ir EBTA valsts, tā nav pievienojusies EEZ.

(6)  Valsts atbalsta rīcības plāns - Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam, COM(2005) 107 galīgā redakcija, 7.6.2005.

(7)  Skatīt 15713/1/08REV1. pielikuma II pielikumu, 2008. gada 18. novembris (25.11.), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0610+0+DOC+XML+V0//LV

(8)  Padomes Ģenerālsekretariāta ,,I/A” piezīmes papildinājums, kas adresēts PASTĀVĪGO PĀRSTĀVJU KOMITEJAI/ PADOMEI, 8033/09 ADD 1 REV 1, 2009. gada 31. marts.

(9)  Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006, OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp. Direktīva iekļauta EEZ līguma XX pielikuma 1.a, 1.f, 1.i, 13.ca, 19.a, 21.at un 32.c punktā.

(10)  Sk. 9. zemsvītras piezīmi..

(11)  OV L 144, 10.6.2010., 1. lpp., EEZ pielikums Nr. 29, 10.6.2010, 1. lpp. Nodaļa atbilst Eiropas Komisijas paziņojumam par Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.).

(12)  OV L 144, 10.6.2010., 1. lpp., EEZ pielikums Nr. 29, 10.6.2010., 1. lpp. Nodaļa atbilst Eiropas Komisijas paziņojumam par Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.).

(13)  OV L 343, 23.12.2011., 91. lpp. Direktīva iekļauta EEZ līguma IV pielikuma 24. punktā.

(14)  Komisijas 2011. gada 29. marta paziņojums par norādēm, kas attiecas uz metodiku, ar kuru piešķir pagaidu bezmaksas kvotas iekārtām elektroenerģijas ražošanai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta 3. punktu, C(2011) 1983 galīgā redakcija, 29.3.2011.

(15)  Komisijas paziņojums – Norāžu dokuments par Direktīvas 2003/87/EK 10.c panta piemērošanu izvēles kārtā, OV C 99, 31.3.2011., 9. lpp.

(16)  Skatīt 15. zemsvītras piezīmi.

(17)  Skatīt 15. zemsvītras piezīmi.

(18)  Uzraudzības un Tiesas 3. protokola II daļa atspoguļo Padomes 1999. gada 22. martam Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.). Regula (EK) Nr. 659/1999 tika iekļauta EEZ līguma 26. protokolā.

(19)  Lēmums Nr. 195/04/COL (OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., EEZ papildinājums Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp.) atbilst Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulai (EK) Nr. 794/2004 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), ar kuru īsteno Regulu (EK) Nr. 659/1999.

(20)  OV L 73, 19.3.2009., 23. lpp., EEZ pielikums Nr. 15, 19.3.2009., 6. lpp. Šī nodaļa attiecas uz Komisijas paziņojumu par noteikumu, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, noteikšanu (OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.).

I papildinājums

Definīcijas

Šīm pamatnostādnēm izmanto šādas definīcijas:

| — | “atbalsts” ir visi pasākumi, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti EEZ līguma 61. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

—

“atbalsts” ir visi pasākumi, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti EEZ līguma 61. panta 1. punktā;

| — | “atbalsta piešķiršanas laikposms” ir viens vai vairāki gadi 2013.–2020. gada laikposmā. Ja EBTA valsts vēlas piešķirt atbalstu, kas atbilst īsākam laikposmam, tai kā atsauces punkts jāpieņem atbalsta saņēmēju uzņēmējdarbības gads un jāpiešķir atbalsts uz gada bāzes; |
| --- | --- |

—

“atbalsta piešķiršanas laikposms” ir viens vai vairāki gadi 2013.–2020. gada laikposmā. Ja EBTA valsts vēlas piešķirt atbalstu, kas atbilst īsākam laikposmam, tai kā atsauces punkts jāpieņem atbalsta saņēmēju uzņēmējdarbības gads un jāpiešķir atbalsts uz gada bāzes;

| — | “atbalsta maksimālā intensitāte” ir atbalsta kopējā summa, kas izteikta kā attiecināmo izmaksu procentuālā daļa. Visi izmantojamie lielumi ir pirms jebkādu nodokļu vai citu maksu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summu izsaka kā dotācijas vērtības ekvivalentu. Atbalsts, kas izmaksājams vairākās daļās, ir jāaprēķina atbilstīgi tā kopējai neto pašreizējai vērtībai pirmā maksājuma piešķiršanas brīdī, izmantojot attiecīgo EBTA Uzraudzības iestādes atsauces likmi vērtības diskontēšanai šajā laikposmā. Atbalsta intensitāti aprēķina katram saņēmējam; |
| --- | --- |

—

“atbalsta maksimālā intensitāte” ir atbalsta kopējā summa, kas izteikta kā attiecināmo izmaksu procentuālā daļa. Visi izmantojamie lielumi ir pirms jebkādu nodokļu vai citu maksu atskaitīšanas. Ja atbalstu piešķir citā veidā, nevis kā dotāciju, atbalsta summu izsaka kā dotācijas vērtības ekvivalentu. Atbalsts, kas izmaksājams vairākās daļās, ir jāaprēķina atbilstīgi tā kopējai neto pašreizējai vērtībai pirmā maksājuma piešķiršanas brīdī, izmantojot attiecīgo EBTA Uzraudzības iestādes atsauces likmi vērtības diskontēšanai šajā laikposmā. Atbalsta intensitāti aprēķina katram saņēmējam;

| — | “autonoma ražošana” ir elektroenerģijas ražošana ar iekārtu, kas nav “elektroenerģijas ražošanas iekārta” Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punkta izpratnē; |
| --- | --- |

—

“autonoma ražošana” ir elektroenerģijas ražošana ar iekārtu, kas nav “elektroenerģijas ražošanas iekārta” Direktīvas 2003/87/EK 3. panta u) punkta izpratnē;

| — | “saņēmējs” ir uzņēmums, kas saņem atbalstu; |
| --- | --- |

—

“saņēmējs” ir uzņēmums, kas saņem atbalstu;

| — | “CCS gatavība” nozīmē, ka par iekārtu ir apliecināts, ka ir pieejamas piemērotas uzglabāšanas vietas, ka transportēšanas risinājumi ir tehniski un ekonomiski iespējami un ka turpmāka pielāgošana CO2 uztveršanai ir tehniski un ekonomiski iespējama, kolīdz ir nodrošināti pietiekami tirgus stimuli CO2 cenu robežvērtības veidā. Jo īpaši CCS gatavībai ir nepieciešams:






  — | apliecināt, ka turpmāka pielāgošana CO2 uztveršanai ir tehniski iespējama. Jāveic konkrētās vietas apstākļiem piemērots tehnisks pētījums, kas inženiertehniskajā ziņā pietiekami detalizēti apliecina, ka iekārtu ir tehniski iespējams pilnībā pielāgot CO2 uztveršanai ar uztveršanas efektivitāti 85 % apmērā vai vairāk, izmantojot viena vai vairāku veidu tehnoloģiju, kas ir pārbaudīta pirmskomerciālā mērogā vai kuru darbību var ticami novērtēt kā piemērotu; |
| --- | --- | --- |

—

“CCS gatavība” nozīmē, ka par iekārtu ir apliecināts, ka ir pieejamas piemērotas uzglabāšanas vietas, ka transportēšanas risinājumi ir tehniski un ekonomiski iespējami un ka turpmāka pielāgošana CO2 uztveršanai ir tehniski un ekonomiski iespējama, kolīdz ir nodrošināti pietiekami tirgus stimuli CO2 cenu robežvērtības veidā. Jo īpaši CCS gatavībai ir nepieciešams:

—

apliecināt, ka turpmāka pielāgošana CO2 uztveršanai ir tehniski iespējama. Jāveic konkrētās vietas apstākļiem piemērots tehnisks pētījums, kas inženiertehniskajā ziņā pietiekami detalizēti apliecina, ka iekārtu ir tehniski iespējams pilnībā pielāgot CO2 uztveršanai ar uztveršanas efektivitāti 85 % apmērā vai vairāk, izmantojot viena vai vairāku veidu tehnoloģiju, kas ir pārbaudīta pirmskomerciālā mērogā vai kuru darbību var ticami novērtēt kā piemērotu;

| — | pārliecināties par pietiekamu papildu vietu objektā, kur tiks uzstādīta uztveršanas iekārta; |
| --- | --- |

—

pārliecināties par pietiekamu papildu vietu objektā, kur tiks uzstādīta uztveršanas iekārta;

| — | noteikt vienu vai vairākus cauruļvadus vai citu(-us) transportēšanas maršrutu(-us), kas ir tehniski un ekonomiski iespējami drošai CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai; |
| --- | --- |

—

noteikt vienu vai vairākus cauruļvadus vai citu(-us) transportēšanas maršrutu(-us), kas ir tehniski un ekonomiski iespējami drošai CO2 ģeoloģiskai uzglabāšanai;

| — | noteikt vienu vai vairākas iespējamas uzglabāšanas vietas, kas ir novērtētas kā piemērotas, lai visā projektētajā ekspluatācijas laikā ģeoloģiski drošā veidā uzglabātu uztvertā CO2 tilpumus un daudzumus; |
| --- | --- |

—

noteikt vienu vai vairākas iespējamas uzglabāšanas vietas, kas ir novērtētas kā piemērotas, lai visā projektētajā ekspluatācijas laikā ģeoloģiski drošā veidā uzglabātu uztvertā CO2 tilpumus un daudzumus;

| — | balstoties uz ekonomisku novērtējumu, apliecināt, ka ekonomiski ir iespējams pielāgot integrētu CCS sistēmu pilnai/daļējai iekārtas jaudai. Novērtējumā jāsniedz pierādījumi par pamatotiem scenārijiem, ņemot vērā CO2 cenu prognozes, tehniskajos pētījumos apzināto tehnoloģiju un uzglabāšanas iespēju izmaksas, šo pētījumu kļūdu līmeni un paredzētos darbības ieņēmumus. Novērtējumā jānorāda apstākļi, kādos oglekļa uztveršana un uzglabāšana būtu ekonomiski iespējama visā ierosinātās iekārtas ekspluatācijas laikā. Tam jāaptver arī iespējams CCS īstenošanas plāns, iekļaujot tajā iespējamu darbības uzsākšanas grafiku; |
| --- | --- |

—

balstoties uz ekonomisku novērtējumu, apliecināt, ka ekonomiski ir iespējams pielāgot integrētu CCS sistēmu pilnai/daļējai iekārtas jaudai. Novērtējumā jāsniedz pierādījumi par pamatotiem scenārijiem, ņemot vērā CO2 cenu prognozes, tehniskajos pētījumos apzināto tehnoloģiju un uzglabāšanas iespēju izmaksas, šo pētījumu kļūdu līmeni un paredzētos darbības ieņēmumus. Novērtējumā jānorāda apstākļi, kādos oglekļa uztveršana un uzglabāšana būtu ekonomiski iespējama visā ierosinātās iekārtas ekspluatācijas laikā. Tam jāaptver arī iespējams CCS īstenošanas plāns, iekļaujot tajā iespējamu darbības uzsākšanas grafiku;

| — | apliecināt, ka ir iespējams saņemt visas attiecīgās atļaujas CCS īstenošanai, un noteikt šā procesa procedūras un termiņus; |
| --- | --- |

—

apliecināt, ka ir iespējams saņemt visas attiecīgās atļaujas CCS īstenošanai, un noteikt šā procesa procedūras un termiņus;

| — | “vides aizsardzība” ir jebkura darbība, kuras mērķis ir labot vai novērst atbalsta saņēmēja darbības radītu kaitējumu fiziskajai videi vai dabas resursiem, mazināt šāda kaitējuma risku vai efektīvāk izmantot dabas resursus, tostarp izmantojot energotaupības pasākumus un atjaunojamu energoresursu avotus; |
| --- | --- |

—

“vides aizsardzība” ir jebkura darbība, kuras mērķis ir labot vai novērst atbalsta saņēmēja darbības radītu kaitējumu fiziskajai videi vai dabas resursiem, mazināt šāda kaitējuma risku vai efektīvāk izmantot dabas resursus, tostarp izmantojot energotaupības pasākumus un atjaunojamu energoresursu avotus;

| — | “Eiropas Savienības kvota (EUA)” ir pārvedama atļauja noteiktā laikposmā emitēt vienu tonnu CO2 ekvivalenta; |
| --- | --- |

—

“Eiropas Savienības kvota (EUA)” ir pārvedama atļauja noteiktā laikposmā emitēt vienu tonnu CO2 ekvivalenta;

| — | “bruto pievienotā vērtība (BPV)” ir bruto pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām, kas ir izlaides vērtība, no kuras ir atskaitīta starppatēriņa vērtība. Ar to mēra atsevišķa ražotāja, nozares vai sektora ieguldījumu iekšzemes kopproduktā. BPV pēc ražošanas faktoru izmaksām ir BPV tirgus cenās, no kuras ir atskaitīti netiešie nodokļi un pieskaitītas saņemtās subsīdijas. Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt šādi: apgrozījums plus kapitalizētā produkcija, plus citi saimnieciskās darbības ienākumi, plus vai mīnus krājumu izmaiņas, mīnus preču un pakalpojumu iepirkumi, mīnus citi nodokļi par produktiem, kas saistīti ar apgrozījumu, bet nav atskaitāmi, mīnus ar ražošanu saistītās nodevas un nodokļi. Alternatīvi to var aprēķināt, ņemot par pamatu bruto darbības rezultātu, kam pieskaita personāla izmaksas. Ieņēmumus un izdevumus, ko uzņēmumu grāmatvedībā klasificē kā finanšu vai ārkārtas ieņēmumus un izdevumus, pievienotajā vērtībā neieskaita. Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina bruto līmenī, jo netiek atņemtas vērtības korekcijas (piemēram, amortizācija) (1); |
| --- | --- |

—

“bruto pievienotā vērtība (BPV)” ir bruto pievienotā vērtība pēc ražošanas faktoru izmaksām, kas ir izlaides vērtība, no kuras ir atskaitīta starppatēriņa vērtība. Ar to mēra atsevišķa ražotāja, nozares vai sektora ieguldījumu iekšzemes kopproduktā. BPV pēc ražošanas faktoru izmaksām ir BPV tirgus cenās, no kuras ir atskaitīti netiešie nodokļi un pieskaitītas saņemtās subsīdijas. Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām var aprēķināt šādi: apgrozījums plus kapitalizētā produkcija, plus citi saimnieciskās darbības ienākumi, plus vai mīnus krājumu izmaiņas, mīnus preču un pakalpojumu iepirkumi, mīnus citi nodokļi par produktiem, kas saistīti ar apgrozījumu, bet nav atskaitāmi, mīnus ar ražošanu saistītās nodevas un nodokļi. Alternatīvi to var aprēķināt, ņemot par pamatu bruto darbības rezultātu, kam pieskaita personāla izmaksas. Ieņēmumus un izdevumus, ko uzņēmumu grāmatvedībā klasificē kā finanšu vai ārkārtas ieņēmumus un izdevumus, pievienotajā vērtībā neieskaita. Pievienoto vērtību pēc ražošanas faktoru izmaksām aprēķina bruto līmenī, jo netiek atņemtas vērtības korekcijas (piemēram, amortizācija) (1);

| — | “pilnas CCS ķēdes īstenošana” ir CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas sistēmas būvniecība un faktiskā darbības uzsākšana; |
| --- | --- |

—

“pilnas CCS ķēdes īstenošana” ir CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas sistēmas būvniecība un faktiskā darbības uzsākšana;

| — | “mazas iekārtas” ir iekārtas, par kurām kompetentajai iestādei ir paziņots, ka to ikgadējās emisijas katrā no trim gadiem pirms paziņošanas par līdzvērtīgiem pasākumiem saskaņā ar ETS direktīvas 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir bijušas mazākas par 25 000 tonnām CO2 ekvivalenta, un, ja tajās veic sadedzināšanas darbības, to nominālā siltumspēja ir mazāka par 35 MW; |
| --- | --- |

—

“mazas iekārtas” ir iekārtas, par kurām kompetentajai iestādei ir paziņots, ka to ikgadējās emisijas katrā no trim gadiem pirms paziņošanas par līdzvērtīgiem pasākumiem saskaņā ar ETS direktīvas 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir bijušas mazākas par 25 000 tonnām CO2 ekvivalenta, un, ja tajās veic sadedzināšanas darbības, to nominālā siltumspēja ir mazāka par 35 MW;

| — | “Darbu sākums” nozīmē būvdarbu sākumu vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti. |
| --- | --- |

—

“Darbu sākums” nozīmē būvdarbu sākumu vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti.

| — | “materiālie aktīvi” attiecināmo izmaksu aprēķina nolūkos ir ieguldījumi zemesgabalos, ēkās, iekārtās un aprīkojumā; |
| --- | --- |

—

“materiālie aktīvi” attiecināmo izmaksu aprēķina nolūkos ir ieguldījumi zemesgabalos, ēkās, iekārtās un aprīkojumā;

| — | “nemateriālie aktīvi” attiecināmo izmaksu aprēķina nolūkos ir izdevumi tehnoloģiju nodošanā, iegādājoties ekspluatācijas licences vai patentētu un nepatentētu zinātību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:






  — | attiecīgais nemateriālais aktīvs ir amortizējams aktīvs, |
| --- | --- | --- |

—

“nemateriālie aktīvi” attiecināmo izmaksu aprēķina nolūkos ir izdevumi tehnoloģiju nodošanā, iegādājoties ekspluatācijas licences vai patentētu un nepatentētu zinātību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

attiecīgais nemateriālais aktīvs ir amortizējams aktīvs,

| — | tas ir iegādāts pēc tirgus noteikumiem no tāda uzņēmuma, kurā pircējam nav tiešas vai netiešas kontroles, |
| --- | --- |

—

tas ir iegādāts pēc tirgus noteikumiem no tāda uzņēmuma, kurā pircējam nav tiešas vai netiešas kontroles,

| — | tas ir iekļauts uzņēmuma aktīvos, un to vismaz piecus gadus saglabā un izmanto atbalsta saņēmēja uzņēmumā. Šis nosacījums nav spēkā, ja nemateriālais aktīvs ir tehniski novecojis. Ja šo piecu gadu laikā nemateriālo aktīvu pārdod, tad pārdošanā iegūtā peļņa jāatskaita no attiecināmajām izmaksām un vajadzības gadījumā jāatmaksā visa atbalsta summa vai tā daļa; |
| --- | --- |

—

tas ir iekļauts uzņēmuma aktīvos, un to vismaz piecus gadus saglabā un izmanto atbalsta saņēmēja uzņēmumā. Šis nosacījums nav spēkā, ja nemateriālais aktīvs ir tehniski novecojis. Ja šo piecu gadu laikā nemateriālo aktīvu pārdod, tad pārdošanā iegūtā peļņa jāatskaita no attiecināmajām izmaksām un vajadzības gadījumā jāatmaksā visa atbalsta summa vai tā daļa;

| — | “tirdzniecības intensitāte” ir kopējās eksporta vērtības uz trešām valstīm, summētas ar importa vērtību no trešām valstīm, attiecība pret kopējo EEZ tirgus apjomu (EEZ uzņēmumu gada iekšzemes apgrozījums plus kopējais imports no trešām valstīm) atbilstoši Eurostat statistikai; |
| --- | --- |

—

“tirdzniecības intensitāte” ir kopējās eksporta vērtības uz trešām valstīm, summētas ar importa vērtību no trešām valstīm, attiecība pret kopējo EEZ tirgus apjomu (EEZ uzņēmumu gada iekšzemes apgrozījums plus kopējais imports no trešām valstīm) atbilstoši Eurostat statistikai;

| — | “EUA nākotnes darījuma cena” (izteikta euro) ir viena gada nākotnes darījumu EUA dienas cenu (noslēguma piedāvājuma cenu) aritmētiskais vidējais piegādei tā gada decembrī, kurā atbalsts ir piešķirts; šīs noslēguma piedāvājuma cenas ir tās, kuras ir konstatētas konkrētā ES oglekļa tirdzniecības biržā no tā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir pirms gada, par kuru ir piešķirts atbalsts. Piemēram, ja atbalsts ir piešķirts par 2016. gadu, runa ir par to 2016. gada decembra EUA noslēguma piedāvājuma cenu aritmētisko vidējo, kuras novērotas noteiktā ES oglekļa tirdzniecības biržā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

—

“EUA nākotnes darījuma cena” (izteikta euro) ir viena gada nākotnes darījumu EUA dienas cenu (noslēguma piedāvājuma cenu) aritmētiskais vidējais piegādei tā gada decembrī, kurā atbalsts ir piešķirts; šīs noslēguma piedāvājuma cenas ir tās, kuras ir konstatētas konkrētā ES oglekļa tirdzniecības biržā no tā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, kas ir pirms gada, par kuru ir piešķirts atbalsts. Piemēram, ja atbalsts ir piešķirts par 2016. gadu, runa ir par to 2016. gada decembra EUA noslēguma piedāvājuma cenu aritmētisko vidējo, kuras novērotas noteiktā ES oglekļa tirdzniecības biržā no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim;

| — | “CO2 emisijas koeficients” (izteikts t CO2/MWh) ir dažādos ģeogrāfiskajos reģionos no fosilā kurināmā ražotās elektroenerģijas vidējā svērtā CO2 intensitāte. Svērums atspoguļo fosilā kurināmā ražošanas struktūru konkrētajā ģeogrāfiskajā reģionā. CO2 emisijas koeficients ir enerģētikas nozares sniegto datu par CO2 ekvivalenta emisijām dalījuma rezultāts, kas dalīts ar fosilā kurināmā izmantošanas rezultātā saražotās elektroenerģijas bruto apjomu, kas izteikts TWh. Šo pamatnostādņu nolūkā minētie reģioni ir definēti kā ģeogrāfiskas zonas, kuras a) sastāv no apakštirgiem, ko savieno elektroenerģijas biržas, vai b) kuru iekšienē nepastāv paziņota pārslodze un kurās – abos gadījumos – nākamās dienas cenu, kas zonu ietvaros ik stundu tiek noteiktas elektroenerģijas biržās, atšķirības, kuras izteiktas euro (izmantojot ECB katru dienu noteiktos maiņas kursus), nepārsniedz 1 % ievērojamā visu stundu skaitā gada laikā. Šāda reģionālā diferencēšana atspoguļo fosilā kurināmā spēkstaciju nozīmību saistībā ar vairumtirdzniecības tirgū noteikto galīgo cenu un šo spēkstaciju marginālo lomu saimnieciskā izdevīguma ziņā. Tas vien, ka elektroenerģija tiek tirgota starp divām EEZ valstīm, automātiski nenozīmē, ka tās veido pārvalstisku reģionu. Ņemot vērā attiecīgu datu trūkumu reģionālajā līmenī, ģeogrāfiskie reģioni aptver visu vienas vai vairāku EEZ valstu teritoriju. Balstoties uz to, var noteikt šādus ģeogrāfiskos reģionus: ziemeļu reģions (Dānija, Zviedrija, Somija, un Norvēģija), Eiropas centrālrietumu reģions (Austrija, Beļģija, Luksemburga, Francija, Vācija, Lihtenšteina un Nīderlande), Ibērijas reģions (Portugāle, Spānija), Čehijas un Slovākijas reģions (Čehija un Slovākija) un visas pārējās EEZ valstis atsevišķi. Atbilstošie maksimālie reģionālie CO2 emisijas koeficienti ir noteikti IV pielikumā; |
| --- | --- |

—

“CO2 emisijas koeficients” (izteikts t CO2/MWh) ir dažādos ģeogrāfiskajos reģionos no fosilā kurināmā ražotās elektroenerģijas vidējā svērtā CO2 intensitāte. Svērums atspoguļo fosilā kurināmā ražošanas struktūru konkrētajā ģeogrāfiskajā reģionā. CO2 emisijas koeficients ir enerģētikas nozares sniegto datu par CO2 ekvivalenta emisijām dalījuma rezultāts, kas dalīts ar fosilā kurināmā izmantošanas rezultātā saražotās elektroenerģijas bruto apjomu, kas izteikts TWh. Šo pamatnostādņu nolūkā minētie reģioni ir definēti kā ģeogrāfiskas zonas, kuras a) sastāv no apakštirgiem, ko savieno elektroenerģijas biržas, vai b) kuru iekšienē nepastāv paziņota pārslodze un kurās – abos gadījumos – nākamās dienas cenu, kas zonu ietvaros ik stundu tiek noteiktas elektroenerģijas biržās, atšķirības, kuras izteiktas euro (izmantojot ECB katru dienu noteiktos maiņas kursus), nepārsniedz 1 % ievērojamā visu stundu skaitā gada laikā. Šāda reģionālā diferencēšana atspoguļo fosilā kurināmā spēkstaciju nozīmību saistībā ar vairumtirdzniecības tirgū noteikto galīgo cenu un šo spēkstaciju marginālo lomu saimnieciskā izdevīguma ziņā. Tas vien, ka elektroenerģija tiek tirgota starp divām EEZ valstīm, automātiski nenozīmē, ka tās veido pārvalstisku reģionu. Ņemot vērā attiecīgu datu trūkumu reģionālajā līmenī, ģeogrāfiskie reģioni aptver visu vienas vai vairāku EEZ valstu teritoriju. Balstoties uz to, var noteikt šādus ģeogrāfiskos reģionus: ziemeļu reģions (Dānija, Zviedrija, Somija, un Norvēģija), Eiropas centrālrietumu reģions (Austrija, Beļģija, Luksemburga, Francija, Vācija, Lihtenšteina un Nīderlande), Ibērijas reģions (Portugāle, Spānija), Čehijas un Slovākijas reģions (Čehija un Slovākija) un visas pārējās EEZ valstis atsevišķi. Atbilstošie maksimālie reģionālie CO2 emisijas koeficienti ir noteikti IV pielikumā;

| — | “ražošanas bāzes apjoms” (izteikts tonnās gadā) ir iekārtas vidējais ražošanas apjoms 2005.–2011. gada atsauces periodā (ražošanas bāzes apjoms) to iekārtu gadījumā, kuras darbojās katru gadu no 2005. gada līdz 2011. gadam. Konkrētu kalendāro gadu (piemēram, 2009. gadu) var izslēgt no minētā 7 gadu atsauces perioda. Ja iekārta 2005.–2011. gadā nedarbojās vismaz vienu gadu, tad ražošanas bāzes apjoms tiks noteikts kā ikgadējais ražošanas apjoms tik ilgi, kamēr iekārta nav darbojusies četrus gadus, un pēc tam tas būs minētā laikposma iepriekšējo trīs gadu vidējais rādītājs. Ja atbalsta piešķiršanas laikposmā ražošanas jauda iekārtā tiek būtiski palielināta šo pamatnostādņu izpratnē, tad ražošanas bāzes apjomu var palielināt proporcionāli šim jaudas pieaugumam. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 50 %–75 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai pusi no ražošanas bāzes apjomam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 75 %–90 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai 25 % no ražošanas bāzes apjomam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 90 % vai vairāk salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta atbalstu nesaņems; |
| --- | --- |

—

“ražošanas bāzes apjoms” (izteikts tonnās gadā) ir iekārtas vidējais ražošanas apjoms 2005.–2011. gada atsauces periodā (ražošanas bāzes apjoms) to iekārtu gadījumā, kuras darbojās katru gadu no 2005. gada līdz 2011. gadam. Konkrētu kalendāro gadu (piemēram, 2009. gadu) var izslēgt no minētā 7 gadu atsauces perioda. Ja iekārta 2005.–2011. gadā nedarbojās vismaz vienu gadu, tad ražošanas bāzes apjoms tiks noteikts kā ikgadējais ražošanas apjoms tik ilgi, kamēr iekārta nav darbojusies četrus gadus, un pēc tam tas būs minētā laikposma iepriekšējo trīs gadu vidējais rādītājs. Ja atbalsta piešķiršanas laikposmā ražošanas jauda iekārtā tiek būtiski palielināta šo pamatnostādņu izpratnē, tad ražošanas bāzes apjomu var palielināt proporcionāli šim jaudas pieaugumam. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 50 %–75 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai pusi no ražošanas bāzes apjomam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 75 %–90 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai 25 % no ražošanas bāzes apjomam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 90 % vai vairāk salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta atbalstu nesaņems;

| — | “elektroenerģijas bāzes patēriņš” (izteikts MWh) ir iekārtas vidējais elektroenerģijas patēriņš (tostarp elektroenerģijas patēriņš, kas vajadzīgs, lai ārpakalpojumu ietvaros ražotu produktus, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu) 2005.–2011. gada atsauces periodā (elektroenerģijas bāzes patēriņš) tajās iekārtās, kas darbojās katru gadu no 2005. gada līdz 2011. gadam. Konkrētu kalendāro gadu (piemēram, 2009. gadu) var izslēgt no minētā 7 gadu atsauces perioda. Ja iekārta 2005.–2011. gadā nedarbojās vismaz vienu gadu, tad elektroenerģijas bāzes patēriņš tiks noteikts kā ikgadējais elektroenerģijas patēriņš tik ilgi, kamēr iekārta nav darbojusies četrus gadus, un pēc tam tas tiks noteikts kā iepriekšējo trīs darbības gadu vidējais rādītājs. Ja atbalsta piešķiršanas laikposmā iekārta būtiski palielina savu ražošanas jaudu, tad elektroenerģijas bāzes patēriņu var palielināt proporcionāli šim jaudas pieaugumam. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 50 %–75 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai pusi no elektroenerģijas bāzes patēriņam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 75 %–90 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai 25 % no elektroenerģijas bāzes patēriņam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 90 % vai vairāk salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta atbalstu nesaņems; |
| --- | --- |

—

“elektroenerģijas bāzes patēriņš” (izteikts MWh) ir iekārtas vidējais elektroenerģijas patēriņš (tostarp elektroenerģijas patēriņš, kas vajadzīgs, lai ārpakalpojumu ietvaros ražotu produktus, par kuriem ir tiesības saņemt atbalstu) 2005.–2011. gada atsauces periodā (elektroenerģijas bāzes patēriņš) tajās iekārtās, kas darbojās katru gadu no 2005. gada līdz 2011. gadam. Konkrētu kalendāro gadu (piemēram, 2009. gadu) var izslēgt no minētā 7 gadu atsauces perioda. Ja iekārta 2005.–2011. gadā nedarbojās vismaz vienu gadu, tad elektroenerģijas bāzes patēriņš tiks noteikts kā ikgadējais elektroenerģijas patēriņš tik ilgi, kamēr iekārta nav darbojusies četrus gadus, un pēc tam tas tiks noteikts kā iepriekšējo trīs darbības gadu vidējais rādītājs. Ja atbalsta piešķiršanas laikposmā iekārta būtiski palielina savu ražošanas jaudu, tad elektroenerģijas bāzes patēriņu var palielināt proporcionāli šim jaudas pieaugumam. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 50 %–75 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai pusi no elektroenerģijas bāzes patēriņam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 75 %–90 % salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta saņems tikai 25 % no elektroenerģijas bāzes patēriņam atbilstošās atbalsta summas. Ja konkrētā kalendārā gadā iekārtas ražošanas apjoms samazinās par 90 % vai vairāk salīdzinājumā ar ražošanas bāzes apjomu, tad iekārta atbalstu nesaņems;

| — | “būtisks jaudas palielinājums” ir iekārtas sākotnēji uzstādītās jaudas būtisks palielinājums, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  — | notiek viena vai vairākas konstatējamas, fiziskas izmaiņas, kas saistītas ar iekārtas tehnisko konfigurāciju un darbību, izņemot vienkāršu esošas ražošanas līnijas aizstāšanu, un |
| --- | --- | --- |

—

“būtisks jaudas palielinājums” ir iekārtas sākotnēji uzstādītās jaudas būtisks palielinājums, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

—

notiek viena vai vairākas konstatējamas, fiziskas izmaiņas, kas saistītas ar iekārtas tehnisko konfigurāciju un darbību, izņemot vienkāršu esošas ražošanas līnijas aizstāšanu, un

| — | fizisku kapitālieguldījumu (vai vairāku pakāpeniski veiktu fizisku kapitālieguldījumu) rezultātā iekārtu var ekspluatēt ar jaudu, kas ir par vismaz 10 % lielāka salīdzinājumā ar iekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu pirms izmaiņām. |
| --- | --- |

—

fizisku kapitālieguldījumu (vai vairāku pakāpeniski veiktu fizisku kapitālieguldījumu) rezultātā iekārtu var ekspluatēt ar jaudu, kas ir par vismaz 10 % lielāka salīdzinājumā ar iekārtas sākotnējo uzstādīto jaudu pirms izmaiņām.

Iekārtai ir jāiesniedz valsts atbalsta piešķīrējai iestādei pierādījumi, kas apliecina, ka ir izpildīti būtiska jaudas palielinājuma kritēriji un ka neatkarīgs verificētājs ir atzinis būtisku jaudas palielinājumu par apmierinošu. Ir jāverificē iekārtas sniegto datu uzticamība, ticamība un precizitāte un jāiesniedz verifikācijas atzinums, kurā ar pietiekamu drošību ir konstatēts, ka sniegtie dati nav būtiski nepatiesi;

| — | “elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” (kas izteikta kā MWh/ražošanas apjoms tonnās un noteikta Prodcom 8 līmenī) ir konkrētā produkta elektroenerģijas patēriņš par vienu produkcijas tonnu, kas panākts, izmantojot elektroenerģijas patēriņa ziņā visefektīvākās attiecīgā produkta ražošanas metodes. Attiecībā uz produktiem, kuru gadījumā pastāv kurināmā un elektroenerģijas apmaināmība saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2011/278/ES (2) (nozarēs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu), elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes tiek definētas tās pašas sistēmas robežās, ņemot vērā tikai elektroenerģijas īpatsvaru. Atbilstošās elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīmes produktiem, kas attiecas uz nozarēm un apakšnozarēm, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, ir uzskaitītas III papildinājumā; |
| --- | --- |

—

“elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” (kas izteikta kā MWh/ražošanas apjoms tonnās un noteikta Prodcom 8 līmenī) ir konkrētā produkta elektroenerģijas patēriņš par vienu produkcijas tonnu, kas panākts, izmantojot elektroenerģijas patēriņa ziņā visefektīvākās attiecīgā produkta ražošanas metodes. Attiecībā uz produktiem, kuru gadījumā pastāv kurināmā un elektroenerģijas apmaināmība saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2011/278/ES (2) (nozarēs, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu), elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes tiek definētas tās pašas sistēmas robežās, ņemot vērā tikai elektroenerģijas īpatsvaru. Atbilstošās elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīmes produktiem, kas attiecas uz nozarēm un apakšnozarēm, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu, ir uzskaitītas III papildinājumā;

| — | “alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” ir 80 % no elektroenerģijas bāzes patēriņa. Tā atbilst vidējam samazinājumam, kas rodas, piemērojot elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes (elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīme/ex ante elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīme). To piemēro visiem produktiem un procesiem, kuri ietilpst atbilstīgajās nozarēs vai apakšnozarēs, bet uz kuriem neattiecas III papildinājumā noteiktās elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes. |
| --- | --- |

—

“alternatīva elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīme” ir 80 % no elektroenerģijas bāzes patēriņa. Tā atbilst vidējam samazinājumam, kas rodas, piemērojot elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes (elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīme/ex ante elektroenerģijas patēriņa līmeņatzīme). To piemēro visiem produktiem un procesiem, kuri ietilpst atbilstīgajās nozarēs vai apakšnozarēs, bet uz kuriem neattiecas III papildinājumā noteiktās elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes.

---

(1)  Kods 12 15 0 saskaņā ar tiesisko regulējumu, kas izveidots ar Padomes 1996. gada 20. decembra Regulu Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku. Regula Nr. 58/97, kura ir iekļauta EEZ līgumā, tika atcelta ar 2008. gada 11. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādātā versija), kura ir iekļauta EEZ līguma XXI pielikuma 1.punktā (lai arī Regulas Nr. 58/97 noteikumus turpina piemērot attiecībā uz datu vākšanu, apkopošanu un nosūtīšanu par pārskata gadiem līdz 2007. gadam, to ieskaitot).

(2)  Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK, OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp. Šā lēmuma I pielikuma 2. punktā ir uzskaitīti vairāki produkti, attiecībā uz kuriem uzskata, ka vismaz zināmā mērā pastāv šāda kurināmā apmaināmība. Lēmums iekļauts EEZ līguma XX pielikuma 21.a panta l. punkta c) apakšpunktā.

II Papildinājums

Nozares un apakšnozares, kuras ex ante uzskatāmas par pakļautām būtiskam oglekļa emisiju pārvirzes riskam, ko izraisa netiešo emisiju izmaksas

Šo pamatnostādņu nolūkā atbalsta saņēmēja iekārta var saņemt valsts atbalstu par netiešo emisiju izmaksām atbilstoši šo pamatnostādņu 3.3. iedaļai tikai tad, ja tā darbojas vienā no turpmāk uzskaitītajām nozarēm un apakšnozarēm. Citas nozares un apakšnozares nebūs tiesīgas saņemt šādu atbalstu.

| | NACE kods (1) | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2742 | Alumīnija ražošana |
| 2. | 1430 | Ķimikāliju un minerālmēslu ražošanā izmantojamo minerālu ieguve |
| 3. | 2413 | Citu neorganisko pamata ķīmisko vielu ražošana |
| 4. | 2743 | Svina, cinka un alvas ražošana |
| 5. | 1810 | Ādas apģērbu ražošana |
| 6. | 2710 | Parastās dzelzs un tērauda un ferosakausējumu ražošana, |
| 272210 | Bezšuvju tērauda cauruļu ražošana |
| 7. | 2112 | Papīra un kartona ražošana |
| 8. | 2415 | Minerālmēslu un slāpekļa savienojumu ražošana |
| 9. | 2744 | Vara ražošana |
| 10. | 2414 | Pārējo organisko ķīmisko pamatvielu ražošana |
| 11. | 1711 | Kokvilnas tipa šķiedru sagatavošana un vērpšana |
| 12. | 2470 | Sintētisko šķiedru ražošana |
| 13. | 1310 | Dzelzsrūdu ieguve |
| 14. | | Nozares “Plastmasu primāro formu ražošana” (2416) šādas apakšnozares: |
| 24161039 | Zema blīvuma polietilēns (LDPE) |
| 24161035 | Lineārs zema blīvuma polietilēns (LLDPE) |
| 24161050 | Augsta blīvuma polietilēns (HDPE) |
| 24165130 | Polipropilēns (PP) |
| 24163010 | Polivinilhlorīds (PVC) |
| 24164040 | Polikarbonāts (PC) |
| 15. | | Nozares “Papīra masas ražošana” (2111) šāda apakšnozare: |
| 21111400 | Mehāniskā papīra masa |

NACE kods (1)

Apraksts

1.

2742

Alumīnija ražošana

2.

1430

Ķimikāliju un minerālmēslu ražošanā izmantojamo minerālu ieguve

3.

2413

Citu neorganisko pamata ķīmisko vielu ražošana

4.

2743

Svina, cinka un alvas ražošana

5.

1810

Ādas apģērbu ražošana

6.

2710

Parastās dzelzs un tērauda un ferosakausējumu ražošana,

272210

Bezšuvju tērauda cauruļu ražošana

7.

2112

Papīra un kartona ražošana

8.

2415

Minerālmēslu un slāpekļa savienojumu ražošana

9.

2744

Vara ražošana

10.

2414

Pārējo organisko ķīmisko pamatvielu ražošana

11.

1711

Kokvilnas tipa šķiedru sagatavošana un vērpšana

12.

2470

Sintētisko šķiedru ražošana

13.

1310

Dzelzsrūdu ieguve

14.

Nozares “Plastmasu primāro formu ražošana” (2416) šādas apakšnozares:

24161039

Zema blīvuma polietilēns (LDPE)

24161035

Lineārs zema blīvuma polietilēns (LLDPE)

24161050

Augsta blīvuma polietilēns (HDPE)

24165130

Polipropilēns (PP)

24163010

Polivinilhlorīds (PVC)

24164040

Polikarbonāts (PC)

15.

Nozares “Papīra masas ražošana” (2111) šāda apakšnozare:

21111400

Mehāniskā papīra masa

Paskaidrojoša piezīme par metodiku, ar ko nosaka nozares un apakšnozares, kas ir tiesīgas saņemta atbalstu

| 1. | Saskaņā ar ETS direktīvas 10.a panta 15. punktu iepriekšējā tabulā uzskaitītās nozares vai apakšnozares uz kvantitatīvu rādītāju pamata uzskata par pakļautām būtiskam oglekļa emisiju pārvirzes riskam šo pamatnostādņu nolūkā, ja tirdzniecības intensitāte ar trešām valstīm ir augstāka par 10 % un ETS direktīvas īstenošanas rezultātā radušos netiešo papildu izmaksu summa ievērojami – vismaz par 5 % – paaugstinātu ražošanas izmaksas, kuras aprēķina kā bruto pievienotās vērtības daļu. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar ETS direktīvas 10.a panta 15. punktu iepriekšējā tabulā uzskaitītās nozares vai apakšnozares uz kvantitatīvu rādītāju pamata uzskata par pakļautām būtiskam oglekļa emisiju pārvirzes riskam šo pamatnostādņu nolūkā, ja tirdzniecības intensitāte ar trešām valstīm ir augstāka par 10 % un ETS direktīvas īstenošanas rezultātā radušos netiešo papildu izmaksu summa ievērojami – vismaz par 5 % – paaugstinātu ražošanas izmaksas, kuras aprēķina kā bruto pievienotās vērtības daļu.

| 2. | Aprēķinot netiešās izmaksas ar nolūku noteikt tiesības uz atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, tiek piemērots tas pats pieņēmums par CO2 cenu un tas pats ES vidējais emisiju koeficients elektroenerģijai kā Komisijas Lēmumā 2010/2/ES (2). Izmantotie dati par tirdzniecību, ražošanu un pievienoto vērtību katrā nozarē vai apakšnozarē ir tie paši dati kā Komisijas Lēmumā 2010/2/ES. Tirdzniecības intensitāti aprēķina, balstoties uz importu un eksportu uz visām valstīm ārpus ES neatkarīgi no tā, vai minētās trešās valstis nosaka CO2 cenas (piemērojot oglekļa nodokļus vai izmantojot emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas, kas ir līdzīgas ETS). Tiek arī pieņemts, ka 100 % no CO2 izmaksām tiks iekļautas elektroenerģijas cenās. |
| --- | --- |

2.

Aprēķinot netiešās izmaksas ar nolūku noteikt tiesības uz atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, tiek piemērots tas pats pieņēmums par CO2 cenu un tas pats ES vidējais emisiju koeficients elektroenerģijai kā Komisijas Lēmumā 2010/2/ES (2). Izmantotie dati par tirdzniecību, ražošanu un pievienoto vērtību katrā nozarē vai apakšnozarē ir tie paši dati kā Komisijas Lēmumā 2010/2/ES. Tirdzniecības intensitāti aprēķina, balstoties uz importu un eksportu uz visām valstīm ārpus ES neatkarīgi no tā, vai minētās trešās valstis nosaka CO2 cenas (piemērojot oglekļa nodokļus vai izmantojot emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas, kas ir līdzīgas ETS). Tiek arī pieņemts, ka 100 % no CO2 izmaksām tiks iekļautas elektroenerģijas cenās.

| 3. | Līdzīgi, kā izklāstīts ETS direktīvas 10.a panta 17. punktā, nosakot iepriekšējā tabulā uzskaitītās nozares un apakšnozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu, nozaru novērtējums uz 1. punktā izklāstīto kvantitatīvo kritēriju pamata ir papildināts ar kvalitatīvu novērtējumu, ja vien ir pieejami attiecīgie dati un nozares pārstāvji vai dalībvalstis ir iesniegušas pietiekami ticamus un pamatotus pieprasījumus attiecināmības piemērošanai. Kvalitatīvo novērtējumu piemēroja, pirmkārt, nozarēm, kas ir tuvu kategorijas robežai, t. i., NACE-4 nozarēm, kuras saskaras ar pieaugošām netiešo emisiju izmaksām 3 %–5 % apmērā un kuru tirdzniecības intensitāte ir vismaz 10 %, otrkārt, nozarēm un apakšnozarēm (tostarp Prodcom līmenī) (3), par kurām trūkst oficiālu datu vai tie nav kvalitatīvi, un, treškārt, nozarēm un apakšnozarēm (tostarp Prodcom līmenī), attiecībā uz kurām var uzskatīt, ka tās ir nepietiekami pārstāvētas kvantitatīvā novērtējuma ietvaros. Nozares vai apakšnozares, kurās netiešās CO2 izmaksas ir mazāk nekā 1%, netika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

3.

Līdzīgi, kā izklāstīts ETS direktīvas 10.a panta 17. punktā, nosakot iepriekšējā tabulā uzskaitītās nozares un apakšnozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu, nozaru novērtējums uz 1. punktā izklāstīto kvantitatīvo kritēriju pamata ir papildināts ar kvalitatīvu novērtējumu, ja vien ir pieejami attiecīgie dati un nozares pārstāvji vai dalībvalstis ir iesniegušas pietiekami ticamus un pamatotus pieprasījumus attiecināmības piemērošanai. Kvalitatīvo novērtējumu piemēroja, pirmkārt, nozarēm, kas ir tuvu kategorijas robežai, t. i., NACE-4 nozarēm, kuras saskaras ar pieaugošām netiešo emisiju izmaksām 3 %–5 % apmērā un kuru tirdzniecības intensitāte ir vismaz 10 %, otrkārt, nozarēm un apakšnozarēm (tostarp Prodcom līmenī) (3), par kurām trūkst oficiālu datu vai tie nav kvalitatīvi, un, treškārt, nozarēm un apakšnozarēm (tostarp Prodcom līmenī), attiecībā uz kurām var uzskatīt, ka tās ir nepietiekami pārstāvētas kvantitatīvā novērtējuma ietvaros. Nozares vai apakšnozares, kurās netiešās CO2 izmaksas ir mazāk nekā 1%, netika ņemtas vērā.

| 4. | Kvalitatīvais atbilstības novērtējums pievērsās, pirmkārt, netiešo CO2 emisiju izmaksu izraisītās asimetriskās ietekmes apmēram attiecībā pret nozares bruto pievienotās vērtības īpatsvaru. Izmaksu izraisītajai asimetriskajai ietekmei jābūt pietiekami lielai, lai radītu būtisku oglekļa emisiju pārvirzes risku, ko izraisa netiešo CO2 emisiju izmaksas. Tika uzskatīts, ka šis kritērijs ir izpildīts, ja netiešo CO2 emisiju izmaksas ir lielākas par 2,5 %. Otrkārt, papildus tika ņemti vērā ar tirgu saistīti pierādījumi, kas norāda, ka nozare/apakšnozare nespēj novirzīt pieaugušās netiešo emisiju izmaksas uz saviem klientiem, nezaudējot būtisku tirgus daļu saviem konkurentiem no trešām valstīm. Kā objektīvs rādītājs šā otrā kritērija izpildei par nepieciešamu tika uzskatīta pietiekami augsta tirdzniecības intensitāte, proti, vismaz 25 %. Turklāt saistībā ar otro kritēriju bija nepieciešama pamatota informācija, kas norāda, ka visa attiecīgā ES nozare, iespējams, ir “cenas ievērotāja” (piemēram, cenas, kas ir noteiktas preču biržās, vai pierādījumi cenu korelācijām starp makroreģioniem); šādus pierādījumus balstīja papildu informācija (ja bija pieejama) par starptautisko pieprasījuma un piedāvājuma situāciju, transporta izmaksām, peļņas normām un CO2 samazināšanas potenciālu. Treškārt, balstoties uz Komisijas Lēmumu 2011/278/ES (4), vērā ņēma arī kurināmā un elektroenerģijas apmaināmību attiecībā uz produktiem nozarē. |
| --- | --- |

4.

Kvalitatīvais atbilstības novērtējums pievērsās, pirmkārt, netiešo CO2 emisiju izmaksu izraisītās asimetriskās ietekmes apmēram attiecībā pret nozares bruto pievienotās vērtības īpatsvaru. Izmaksu izraisītajai asimetriskajai ietekmei jābūt pietiekami lielai, lai radītu būtisku oglekļa emisiju pārvirzes risku, ko izraisa netiešo CO2 emisiju izmaksas. Tika uzskatīts, ka šis kritērijs ir izpildīts, ja netiešo CO2 emisiju izmaksas ir lielākas par 2,5 %. Otrkārt, papildus tika ņemti vērā ar tirgu saistīti pierādījumi, kas norāda, ka nozare/apakšnozare nespēj novirzīt pieaugušās netiešo emisiju izmaksas uz saviem klientiem, nezaudējot būtisku tirgus daļu saviem konkurentiem no trešām valstīm. Kā objektīvs rādītājs šā otrā kritērija izpildei par nepieciešamu tika uzskatīta pietiekami augsta tirdzniecības intensitāte, proti, vismaz 25 %. Turklāt saistībā ar otro kritēriju bija nepieciešama pamatota informācija, kas norāda, ka visa attiecīgā ES nozare, iespējams, ir “cenas ievērotāja” (piemēram, cenas, kas ir noteiktas preču biržās, vai pierādījumi cenu korelācijām starp makroreģioniem); šādus pierādījumus balstīja papildu informācija (ja bija pieejama) par starptautisko pieprasījuma un piedāvājuma situāciju, transporta izmaksām, peļņas normām un CO2 samazināšanas potenciālu. Treškārt, balstoties uz Komisijas Lēmumu 2011/278/ES (4), vērā ņēma arī kurināmā un elektroenerģijas apmaināmību attiecībā uz produktiem nozarē.

| 5. | Gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā novērtējuma rezultāti ir atspoguļoti šajā pielikumā iekļautajā to nozaru un apakšnozaru sarakstā, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu; minētais saraksts ir slēgts, un to var pārskatīt tikai šo pamatnostādņu vidusposma pārskata gaitā. |
| --- | --- |

5.

Gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā novērtējuma rezultāti ir atspoguļoti šajā pielikumā iekļautajā to nozaru un apakšnozaru sarakstā, kuras ir tiesīgas saņemt atbalstu; minētais saraksts ir slēgts, un to var pārskatīt tikai šo pamatnostādņu vidusposma pārskata gaitā.

---

(1)  Saskaņā ar NACE Rev. 1.1: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(2)  Komisijas 2009. gada 24. decembra Lēmums, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/87/EK nosaka sarakstu ar nozarēm vai apakšnozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa dioksīda emisiju pārvirzes risks, OV L 1, 5.1.2010., 10. lpp. Lēmums iekļauts EEZ līguma XX pielikuma 21.a punkta l. punkta c) apakšpunktā.

(3)  Production Communautaire (Kopienas ražošana) saraksts, pieejams tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(4)  Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmums 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK, OV L 130, 17.5.2011., 1. lpp. Šā lēmuma I pielikuma 2. punktā ir uzskaitīti vairāki produkti, attiecībā uz kuriem uzskata, ka vismaz zināmā mērā pastāv šāda kurināmā apmaināmība. Lēmums iekļauts EEZ līguma XX pielikuma 21.a panta 1. punkta c) apakšpunktā.

III papildinājums

Elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmes produktiem, uz kuriem attiecas II papildinājumā minētie NACE kodi

| NACE4 | Produkta līmeņatzīme (1) | Līmeņatzīmes vērtība | Līmeņatzīmes vienība | Ražošanas vienība (2) | Produkta definīcija (2) | Procesi, uz kuriem attiecas produkta līmeņatzīme (2) | Attiecīgais prodcom kods (rev. 1.1.) | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2742 | Primārais alumīnijs | 14,256 | MWh/t produkta (maiņstrāvas patēriņš) | Tonna neapstrādāta neleģēta šķidra alumīnija | Neapstrādāts neleģēts šķidrs alumīnijs, kas iegūts elektrolīzē | Neapstrādāts neleģēts šķidrs alumīnijs, kas iegūts elektrolīzē, tostarp piesārņojuma kontroles vienības, palīgprocesi un liešanas cehs. Papildus produkta definīcijām 2011/278/ES ir iekļauta anodu rūpnīca (pirmsdedzināšanas anodi). Ja anodi tiek nodrošināti no neatkarīgas ražotnes Eiropā, šai ražotnei nebūtu jāsaņem kompensācijas, jo tā jau ir ietverta līmeņatzīmē. Ja anodi tiek ražoti ārpus Eiropas, var piemērot korekciju. | 27421130 | Neapstrādāts neleģēts alumīnijs (izņemot pulverus un plēksnes) |
| | | | | | | | 27421153 | Neapstrādāti alumīnija sakausējumi pirmformā (izņemot alumīnija pulverus un plēksnes) |
| 2742 | Alumīnija oksīds (pārstrāde) | 0,225 | MWh/t produkta | Tonna alumīnija oksīda | | Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar alumīnija oksīda ražošanu | 27421200 | Alumīnija oksīds (izņemot mākslīgo korundu) |
| 2710 | Pamata skābekļa tērauds | 0,036 | MWh/t produkta | Tonna neapstrādāta (lietā) tērauda | | Sekundārā metalurģija, ugunsizturīgo materiālu iepriekšēja kausēšana, palīgdarbības (jo īpaši atputekļošana) un liešanas iekārtas līdz pat neapstrādāta tērauda produktu griešanai | 2710T122 | Neleģēts tērauds, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis |
| | | | | | | | 2710T132 | Leģēts tērauds, izņemot nerūsējošo tēraudu, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis |
| | | | | | | | 2710T142 | Nerūsējošais un karstumizturīgais tērauds, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis |
| 2710 | EAF oglekļa tērauds | 0,283 | tCO2/t produkta | Tonna neapstrādāta otrreizējā tērauda (liešanas ražotne). | Tērauds, kas satur mazāk nekā 8 % metālisku sakausējuma elementu un klaiņojošu elementu tādā līmenī, kas ierobežo izmantošanu ražojumos, kuriem nav nepieciešama augsta virsmas kvalitāte un apstrādājamība. | Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar procesa vienībām






  — | elektriskā loka krāsns |

NACE4

Produkta līmeņatzīme (1)

Līmeņatzīmes vērtība

Līmeņatzīmes vienība

Ražošanas vienība (2)

Produkta definīcija (2)

Procesi, uz kuriem attiecas produkta līmeņatzīme (2)

Attiecīgais prodcom kods (rev. 1.1.)

Apraksts

2742

Primārais alumīnijs

14,256

MWh/t produkta (maiņstrāvas patēriņš)

Tonna neapstrādāta neleģēta šķidra alumīnija

Neapstrādāts neleģēts šķidrs alumīnijs, kas iegūts elektrolīzē

Neapstrādāts neleģēts šķidrs alumīnijs, kas iegūts elektrolīzē, tostarp piesārņojuma kontroles vienības, palīgprocesi un liešanas cehs. Papildus produkta definīcijām 2011/278/ES ir iekļauta anodu rūpnīca (pirmsdedzināšanas anodi). Ja anodi tiek nodrošināti no neatkarīgas ražotnes Eiropā, šai ražotnei nebūtu jāsaņem kompensācijas, jo tā jau ir ietverta līmeņatzīmē. Ja anodi tiek ražoti ārpus Eiropas, var piemērot korekciju.

27421130

Neapstrādāts neleģēts alumīnijs (izņemot pulverus un plēksnes)

27421153

Neapstrādāti alumīnija sakausējumi pirmformā (izņemot alumīnija pulverus un plēksnes)

2742

Alumīnija oksīds (pārstrāde)

0,225

MWh/t produkta

Tonna alumīnija oksīda

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar alumīnija oksīda ražošanu

27421200

Alumīnija oksīds (izņemot mākslīgo korundu)

2710

Pamata skābekļa tērauds

0,036

MWh/t produkta

Tonna neapstrādāta (lietā) tērauda

Sekundārā metalurģija, ugunsizturīgo materiālu iepriekšēja kausēšana, palīgdarbības (jo īpaši atputekļošana) un liešanas iekārtas līdz pat neapstrādāta tērauda produktu griešanai

2710T122

Neleģēts tērauds, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis

2710T132

Leģēts tērauds, izņemot nerūsējošo tēraudu, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis

2710T142

Nerūsējošais un karstumizturīgais tērauds, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis

2710

EAF oglekļa tērauds

0,283

tCO2/t produkta

Tonna neapstrādāta otrreizējā tērauda (liešanas ražotne).

Tērauds, kas satur mazāk nekā 8 % metālisku sakausējuma elementu un klaiņojošu elementu tādā līmenī, kas ierobežo izmantošanu ražojumos, kuriem nav nepieciešama augsta virsmas kvalitāte un apstrādājamība.

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar procesa vienībām

—

elektriskā loka krāsns

| — | sekundārā metalurģija |
| --- | --- |

—

sekundārā metalurģija

| — | liešana un griešana |
| --- | --- |

—

liešana un griešana

| — | pēcdedzināšanas iekārta |
| --- | --- |

—

pēcdedzināšanas iekārta

| — | atputekļošanas iekārta |
| --- | --- |

—

atputekļošanas iekārta

| — | tvertņu karsēšanas statņi |
| --- | --- |

—

tvertņu karsēšanas statņi

| — | liešanas stieņu iepriekšējas karsēšanas statņi |
| --- | --- |

—

liešanas stieņu iepriekšējas karsēšanas statņi

| — | metāllūžņu žāvēšana un |
| --- | --- |

—

metāllūžņu žāvēšana un

| — | metāllūžņu iepriekšēja karsēšana, ir iekļauti. |
| --- | --- |

—

metāllūžņu iepriekšēja karsēšana, ir iekļauti.

2710T121

Neapstrādāts tērauds: elektrokrāsnīs ražots neleģēts tērauds

(balstīts uz 10 % labākā vidējā rādītāja)

2710T131

Neapstrādāts tērauds: leģēts tērauds, izņemot elektrokrāsnīs ražotu nerūsējošo tēraudu

2710T141

Neapstrādāts tērauds: nerūsējošais un karstumizturīgais tērauds, kas ražots elektrokrāsnīs

2710

EAF augsta piemaisījumu līmeņa leģēts tērauds

0,352

tCO2/t produkta

Tonna augsta piemaisījumu līmeņa neapstrādāta leģēta tērauda

Tērauds, kas satur 8 % vai vairāk metālisku sakausējuma elementu, vai ja nepieciešama augstas kvalitātes virsma un apstrādājamība

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar procesa vienībām

| — | elektriskā loka krāsns |
| --- | --- |

—

elektriskā loka krāsns

| — | sekundārā metalurģija |
| --- | --- |

—

sekundārā metalurģija

| — | liešana un griešana |
| --- | --- |

—

liešana un griešana

| — | pēcdedzināšanas iekārta |
| --- | --- |

—

pēcdedzināšanas iekārta

| — | atputekļošanas iekārta |
| --- | --- |

—

atputekļošanas iekārta

| — | tvertņu karsēšanas statņi |
| --- | --- |

—

tvertņu karsēšanas statņi

| — | liešanas stieņu iepriekšējas karsēšanas statņi |
| --- | --- |

—

liešanas stieņu iepriekšējas karsēšanas statņi

| — | lēnās dzesēšanas šahta |
| --- | --- |

—

lēnās dzesēšanas šahta

| — | metāllūžņu žāvēšana un |
| --- | --- |

—

metāllūžņu žāvēšana un

| — | metāllūžņu iepriekšēja karsēšana, ir iekļauti. |
| --- | --- |

—

metāllūžņu iepriekšēja karsēšana, ir iekļauti.

Nav iekļautas tādas procesa vienības kā FeCr konverters un rūpniecisko gāzu kriogēnā uzglabāšana.

2710T121

Neapstrādāts tērauds: elektrokrāsnīs ražots neleģēts tērauds

(balstīts uz 10 % labākā vidējā rādītāja)

2710T142

Nerūsējošais un karstumizturīgais tērauds, kas ražots, izmantojot citus procesus, nevis elektrokrāsnis

2710

Ferosilīcijs (FeSi)

8,540

MWh/t produkta

Tonna FeSi-75 galaprodukta

FeSi-75

Visi procesi, kas tieši saistīti ar krāšņu darbību.

Palīgmehānismi nav ietverti.

27102020/24101230

Ferrosilīcijs-75 % Si saturs

2710

Feromangāns ar augstu oglekļa koncentrāciju (FeMn HC)

2,760

MWh/t produkta

Tonna augstas oglekļa koncentrācijas FeMn galaprodukta

Augstas oglekļa koncentrācijas FeMn

Visi procesi, kas tieši saistīti ar krāsnīm.

Palīgprocesi nav ietverti.

27102010

Feromangāns (saskaņā ar BREF)

2710

Silīcijmangāns (SiMn)

3,850

MWh/t produkta

Tonna SiMn galaprodukta

Silīcijmangāns ar dažādu oglekļa saturu, tostarp SiMn, zema oglekļa satura SiMn, ļoti zema oglekļa satura SiMn

Visi procesi, kas tieši saistīti ar krāšņu darbību.

Palīgprocesi nav ietverti.

27102030

Silīcijmangāns, izņemot FeSiMn

2413

C12

2,461

MWh/t produkta

Tonna hlora

hlors

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar elektrolīzes iekārtu, tostarp tādiem palīgmehānismiem kā motori

24131111

hlors

2413

Si metāls

11,870

MWh/t produkta

Tonna Si metāla

Silīcijs, kas satur no 90 līdz 99,99 % silīcija

Visi procesi, kas tieši saistīti ar krāsnīm..

Palīgprocesi nav ietverti.

24131155

Silīcijs, kura saturā ir < 99,99 % silīcija

2413

Hipertīrs polisilīcijs

60,000

MWh/t produkta

Tonna hipertīra Si metāla

Silīcijs, kas satur > 99,99 % silīcija

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar krāsni, tostarp palīgmehānismi

24131153

Silīcijs, kura saturā ir >= 99,99 % silīcija

2413

Silīcija karbīds (SiC)

6,200

MWh/t produkta

Tonna 100 % SiC

Silīcija karbīds ar 100 % tīrību

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar krāsni, tostarp palīgmehānismi

24135450

Ķīmiski definēti un nedefinēti karbīdi

2414

Augstvērtīgas ķīmiskās vielas

0,702

tCO2/t produkta

Tonna augstvērtīgu ķīmisko vielu (HVC) (tonna acetilēna, etilēna, propilēna, butadiēna, benzola un ūdeņraža)

Augstvērtīgu ķīmisko vielu (HVC) maisījums, kas izteikts kā acetilēna, etilēna, propilēna, butadiēna, benzola un ūdeņraža kopējā masa, izslēdzot HVC no papildu izejvielām (ūdeņraža, etilēna, citām HVC) ar etilēna saturu kopējā produkta maisījumā vismaz 30 masas procenti un HVC saturu, degvielas gāzes, butēnu un šķidro ogļūdeņražukopā vismaz 50 masas procenti no kopējā produktu maisījuma.

Ir iekļauti visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar augstvērtīgu ķīmisko vielu kā attīrīta produkta vai starpprodukta ražošanu ar sabiezinātu attiecīgo HVC saturu zemākajā tirgojamā veidā (nepārstrādāts C4, nehidrogenizēts pirolīzes benzīns), izņemot C4 ekstrakciju (butadiēna ražotni), C4 hidrogenizēšanu, pirolīzes benzīna hidroapstrādi un aromātvielu ekstrakciju, kā arī loģistiku/uzglabāšanu ikdienas darbībai.

Vairāki prodcom kodi saskaņā ar NACE 2414

24141120

Piesātinātie acikliskie ogļūdeņraži

24141130

Nepiesātinātie acikliskie ogļūdeņraži; etilēns

24141140

Nepiesātinātie acikliskie ogļūdeņraži; propēns (propilēns)

24141150

Nepiesātinātie acikliskie ogļūdeņraži; butēns (butilēns) un tā izomēri

24141160

Nepiesātinātie acikliskie ogļūdeņraži; buta-1,3-diēns un izoprēns

24141190

Nepiesātinātie acikliskie ogļūdeņraži (izņemot etilēnu, propēnu-butēnu, buta-1,3-diēnu un izoprēnu)

24/20141223

benzols

2414

aromātiskie ogļūdeņraži

0,030

tCO2/t produkta

CO2 svērtās tonnas

Aromātvielu maisījums, kas izteikts CO2 svērtās tonnās (CWT)

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar aromātvielu apakšvienībām

| — | pirolīzes benzīna hidroapstrādes iekārta |
| --- | --- |

—

pirolīzes benzīna hidroapstrādes iekārta

| — | benzola/toluēna/ksilēna (BTX) ekstrakcija |
| --- | --- |

—

benzola/toluēna/ksilēna (BTX) ekstrakcija

| — | TDP |
| --- | --- |

—

TDP

| — | HDA |
| --- | --- |

—

HDA

| — | ksilēna izomerizācija |
| --- | --- |

—

ksilēna izomerizācija

| — | p-ksilēna iekārtas |
| --- | --- |

—

p-ksilēna iekārtas

| — | kumēna ražošana un |
| --- | --- |

—

kumēna ražošana un

| — | ciklo-heksāna ražošana, ir iekļauti. |
| --- | --- |

—

ciklo-heksāna ražošana, ir iekļauti.

Vairāki prodcom kodi saskaņā ar NACE 2414. Skatīt norāžu dokumentu Nr. 9 attiecībā uz tiešajām emisijām pilnajam sarakstam.

2414

Melnais ogleklis

1,954

tCO2/t produkta

Tonna krāsns sodrēju (pārdodamā vienība, > 96 %)

Krāsns sodrēji. Šī līmeņatzīme neattiecas uz gāzes un apgaismojuma sodrēju produktiem.

Ir iekļauti visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar krāsns sodrēju ražošanu, kā arī apdari, iepakošanu un izplatīšanu.

24131130

Ogleklis (sodrēji un citas oglekļa formas, citur neklasificētas)

2414

stirols

0,527

tCO2/t produkta

Tonna stirola (pārdodamais produkts)

Stirola monomērs (vinilbenzols, CAS numurs: 100-42-5)

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar

| — | stirola, kā arī |
| --- | --- |

—

stirola, kā arī

| — | tā starpprodukta etilbenzola ražošanu (apjomā, kādu lieto kā izejmateriālu stirola ražošanai), ir iekļauti. |
| --- | --- |

—

tā starpprodukta etilbenzola ražošanu (apjomā, kādu lieto kā izejmateriālu stirola ražošanai), ir iekļauti.

24141250

stirols

2414

Etilēna oksīds/etilēna glikoli EO/EG

0,512

tCO2/t produkta

Tonna EO ekvivalentu (EOE), kas definēta kā EO apjoms (pēc masas), kas iekļauts jebkura specifiskā glikola vienā masas vienībā.

Etilēna oksīda/etilēna glikola līmeņatzīme attiecas uz tādiem produktiem kā

| — | etilēna oksīds (EO, augsta tīrība) |
| --- | --- |

—

etilēna oksīds (EO, augsta tīrība)

| — | monoetilēna glikols (MEG, standarta kategorija + šķiedru kategorija (augsta tīrība)) |
| --- | --- |

—

monoetilēna glikols (MEG, standarta kategorija + šķiedru kategorija (augsta tīrība))

| — | dietilēnglikols (DEG) |
| --- | --- |

—

dietilēnglikols (DEG)

| — | trietilēna glikols (TEG). |
| --- | --- |

—

trietilēna glikols (TEG).

Produktu kopējo apjomu izsaka EO ekvivalentos (EOE), kuri definēti kā EO apjoms (pēc masas), kas iekļauts konkrētā glikola vienā masas vienībā.

Ir iekļauti visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar tādām procesa vienībām kā EO ražošana, EO attīrīšana un glikola sekcija.

24146373

oksirāns (etilēnoksīds)

24142310

etilēnglikols (etāndiols)

24146333

2,2-oksidietanols (dietilēnglikols, digols)

2743

Cinka elektrolīze

4,000

MWh/t produkta

Tonna cinka

Primārais cinks

Visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar cinka elektrolīzes iekārtu, kurā ietilpst palīgiekārtas

27431230

Neapstrādāts neleģēts cinks (izņemot cinka putekļus, pulverus un plēksnes)

2415

Amonjaks

1,619

tCO2/t produkta

Tonna amonjaka, kas saražots kā pārdodama (neto) produkcija ar 100 % tīrību.

Amonjaks (NH3) ir jāuzskaita saražotajās tonnās.

Ir iekļauti visi procesi, kas tieši vai netieši saistīti ar amonjaka un starpprodukta ūdeņraža ražošanu.

24151075

bezūdens amonjaks

Produkti, attiecībā uz kuriem elektroenerģijas un kurināmā savstarpējā apmaināmība tika noteikta Lēmuma 2011/278/ES 1. pielikuma 2. punktā
   (3)

Lēmuma 2011/278/ES 1. pielikumā noteikts, ka attiecībā uz dažiem ražošanas procesiem pastāv aizvietojamība starp kurināmo un elektroenerģiju. Šiem produktiem nav lietderīgi noteikt līmeņatzīmi, balstoties uz produkta MWh/t. Tā vietā sākuma punkts ir konkrētās siltumnīcefekta gāzu emisiju līknes, kas atvasinātas tiešajām emisijām. Šiem procesiem produktu līmeņatzīmes tika noteiktas, pamatojoties uz tiešo emisiju (no enerģijas un procesa emisijām) summu, kā arī netiešajām emisijām, kas rodas, izmantojot elektroenerģijas savstarpējās apmaināmības daļu.

Šajos gadījumos koeficients “E” formulā, lai aprēķinātu maksimālo atbalsta summu, kā minēts pamatnostādņu 27. punkta a) apakšpunktā, ir jāaizstāj ar šādu terminu, kas pārvērš produkta līmeņatzīmi atbilstīgi Lēmumam 2011/278/ES par elektroenerģijas patēriņa efektivitātes līmeņatzīmi, pamatojoties uz Eiropas emisiju intensitātes vidējo koeficientu 0,465 t CO2/MWh.

Pastāvošās produktu līmeņatzīmes no Lēmuma 2011/278/ES 1. pielikuma (norādītas t CO2/t) × attiecīgo netiešo emisiju īpatsvars (*) atsauces periodā (%)/0,465 (t CO2/MWh).

| (*) | “Attiecīgo netiešo emisiju īpatsvars atsauces periodā” ir koeficients






  — | attiecīgajām netiešajām emisijām un |
| --- | --- | --- |

(*)

“Attiecīgo netiešo emisiju īpatsvars atsauces periodā” ir koeficients

—

attiecīgajām netiešajām emisijām un

| — | galējo tiešo emisiju un attiecīgo netiešo emisiju summai saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 14. pantu. |
| --- | --- |

—

galējo tiešo emisiju un attiecīgo netiešo emisiju summai saskaņā ar Lēmuma 2011/278/ES 14. pantu.

---

(1)  Produktiem, kas iezīmēti ar gaiši pelēku krāsu, tika noteikta savstarpējā apmaināmība starp elektroenerģiju un kurināmo, un līmeņatzīme ir norādīta tCO2 izteiksmē.

(2)  Aptvertās ražošanas vienības, definīcijas un procesi, kas ir iezīmēti tumši pelēkā krāsā, pamatojas uz Komisijas 2011. gada 27. aprīļa Lēmumu 2011/278/ES, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK.

(3)  Komisijas lēmums, ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK, 27.4.2011., C(2011) 2772 galīgā redakcija, OV L 130/1, 17.5.2011. Lēmums iekļauts EEZ līguma XX pielikuma 21.a panta 1. punkta c) apakšpunktā.

IV papildinājums

Maksimālie reģionālie CO2 emisijas koeficienti dažādos ģeogrāfiskos reģionos (tCO2/MWH)

| | | Elektroenerģija |
| --- | --- | --- |
| Eiropas centrālrietumu reģions | Austrija, Beļģija, Francija, Vācija, Nīderlande, Luksemburga, Lihtenšteina | 0,76 |
| Čehijas un Slovākijas reģions | Čehija, Slovākija | 1,06 |
| Ibērijas reģions | Portugāle, Spānija | 0,57 |
| Ziemeļvalstis | Dānija, Zviedrija, Somija, Norvēģija | 0,67 |
| Bulgārija | | 1,12 |
| Kipra | | 0,75 |
| Igaunija | | 1,12 |
| Grieķija | | 0,82 |
| Ungārija | | 0,84 |
| Īrija | | 0,56 |
| Itālija | | 0,60 |
| Latvija | | 0,60 |
| Lietuva | | 0,60 |
| Malta | | 0,86 |
| Polija | | 0,88 |
| Rumānija | | 1,10 |
| Slovēnija | | 0,97 |
| Apvienotā Karaliste | | 0,58 |
| Islande | | 0,00 |

Elektroenerģija

Eiropas centrālrietumu reģions

Austrija, Beļģija, Francija, Vācija, Nīderlande, Luksemburga, Lihtenšteina

0,76

Čehijas un Slovākijas reģions

Čehija, Slovākija

1,06

Ibērijas reģions

Portugāle, Spānija

0,57

Ziemeļvalstis

Dānija, Zviedrija, Somija, Norvēģija

0,67

Bulgārija

1,12

Kipra

0,75

Igaunija

1,12

Grieķija

0,82

Ungārija

0,84

Īrija

0,56

Itālija

0,60

Latvija

0,60

Lietuva

0,60

Malta

0,86

Polija

0,88

Rumānija

1,10

Slovēnija

0,97

Apvienotā Karaliste

0,58

Islande

0,00

Paskaidrojoša piezīme par maksimāliem reģionāliem CO2 emisijas koeficientiem

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret elektroenerģijas avotiem un novērstu iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, vienu un to pašu CO2 emisijas koeficientu piemērots visiem elektroenerģijas piegādes avotiem (autonoma elektroenerģijas ražošana, elektroenerģijas piegādes līgumi vai piegāde pa tīklu) un visiem atbalsta saņēmējiem attiecīgajā EEZ valstī.

Ar atbalsta maksimālās summas noteikšanas metodi ņem vērā CO2 emisijas koeficientu elektroenerģijai, ko piegādā sadedzināšanas iekārtas dažādos ģeogrāfiskos reģionos. Šāda reģionālā diferencēšana atspoguļo fosilā kurināmā spēkstaciju nozīmību saistībā ar vairumtirdzniecības tirgū noteikto galīgo cenu un šo spēkstaciju marginālo lomu saimnieciskā izdevīguma ziņā.

Komisija ex ante noteica CO2 emisijas koeficientu iepriekš minēto(-ās) reģionālo(-ās) vērtību(-as), kas ir maksimālās vērtības atbalsta summas aprēķinam. Tomēr EEZ valstis var piemērot visiem atbalsta saņēmējiem savā teritorijā zemāku CO2 emisijas koeficientu.

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/51

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 309/13/COL

(2013. gada 16. jūlijs)

par to pasākumu atbilstību EEZ tiesību aktiem, kuri Norvēģijai jāveic saskaņā ar 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā EEZ līguma XI pielikuma 5.p punktā minēto aktu – Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (1) (“Akts”), un jo īpaši tā 14. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 2013. gada 22. aprīļa vēstuli, ko EBTA Uzraudzības iestāde („Iestāde”) saņēma 2013. gada 23. aprīlī, Norvēģija paziņoja Iestādei par pasākumiem, kas veicami saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2013. gada 22. aprīļa vēstuli, ko EBTA Uzraudzības iestāde („Iestāde”) saņēma 2013. gada 23. aprīlī, Norvēģija paziņoja Iestādei par pasākumiem, kas veicami saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 1. punktu.

| (2) | EBTA Uzraudzības iestāde trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma ir pārbaudījusi pasākumu saderību ar EEZ tiesību aktiem, pievēršot īpašu uzmanību pasākumu proporcionalitātei un valsts apspriešanās procedūras pārredzamībai. |
| --- | --- |

(2)

EBTA Uzraudzības iestāde trīs mēnešu laikā pēc šā paziņojuma ir pārbaudījusi pasākumu saderību ar EEZ tiesību aktiem, pievēršot īpašu uzmanību pasākumu proporcionalitātei un valsts apspriešanās procedūras pārredzamībai.

| (3) | Savā pārbaudē Iestāde ir ņēmusi vērā pieejamos datus par Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu tirgu. |
| --- | --- |

(3)

Savā pārbaudē Iestāde ir ņēmusi vērā pieejamos datus par Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu tirgu.

| (4) | Norvēģijas pasākumos iekļautais to notikumu saraksts, kurus šī dalībvalsts uzskata par sabiedrībai svarīgiem, ir sastādīts skaidri un pārredzami. Turklāt Norvēģijā ir notikušas plašas apspriedes šajā sakarā. |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas pasākumos iekļautais to notikumu saraksts, kurus šī dalībvalsts uzskata par sabiedrībai svarīgiem, ir sastādīts skaidri un pārredzami. Turklāt Norvēģijā ir notikušas plašas apspriedes šajā sakarā.

| (5) | Iestāde ir pārliecinājusies, ka Norvēģijas paziņotajos pasākumos minētie notikumi atbilst vismaz diviem no kritērijiem, ko uzskata par drošām pazīmēm, kas apliecina notikumu svarīgumu sabiedrībai: i) notikumam EEZ EBTA valstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai darbību; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta EEZ EBTA valsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra kontekstā, piedalās valsts izlase; un iv) konkrēto notikumu parasti translē bezmaksas televīzijā, un tam ir plašs skatītāju loks. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde ir pārliecinājusies, ka Norvēģijas paziņotajos pasākumos minētie notikumi atbilst vismaz diviem no kritērijiem, ko uzskata par drošām pazīmēm, kas apliecina notikumu svarīgumu sabiedrībai: i) notikumam EEZ EBTA valstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai darbību; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta EEZ EBTA valsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra kontekstā, piedalās valsts izlase; un iv) konkrēto notikumu parasti translē bezmaksas televīzijā, un tam ir plašs skatītāju loks.

| (6) | Vairāki notikumi, kas minēti Norvēģijas pasākumos, piemēram, olimpiskās spēles, kā arī Pasaules kauss futbolā vīriešiem un Eiropas futbola čempionāts vīriešiem – tostarp to ietvaros kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību –, pieskaitāmi tādiem notikumiem, ko uzskata par sabiedrībai svarīgiem, kā tas skaidri norādīts Direktīvas 2010/13/ES 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(6)

Vairāki notikumi, kas minēti Norvēģijas pasākumos, piemēram, olimpiskās spēles, kā arī Pasaules kauss futbolā vīriešiem un Eiropas futbola čempionāts vīriešiem – tostarp to ietvaros kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību –, pieskaitāmi tādiem notikumiem, ko uzskata par sabiedrībai svarīgiem, kā tas skaidri norādīts Direktīvas 2010/13/ES 49. apsvērumā.

| (7) | Vasaras olimpiskās spēles ir notikums, kas piesaista ļoti daudzus interesentus Norvēģijā, jo Norvēģijas sportisti vienmēr ir piedalījušies dažādos individuālo un komandu sporta veidos. Notikumam ir īpaša rezonanse Norvēģijas sabiedrībā, jo tas interesē arī skatītājus, kuri parasti šādiem notikumiem neseko. Vasaras olimpiskās spēles Norvēģijā parasti tika pārraidītas bezmaksas televīzijā, un tās noskatījās liels skatītāju skaits. |
| --- | --- |

(7)

Vasaras olimpiskās spēles ir notikums, kas piesaista ļoti daudzus interesentus Norvēģijā, jo Norvēģijas sportisti vienmēr ir piedalījušies dažādos individuālo un komandu sporta veidos. Notikumam ir īpaša rezonanse Norvēģijas sabiedrībā, jo tas interesē arī skatītājus, kuri parasti šādiem notikumiem neseko. Vasaras olimpiskās spēles Norvēģijā parasti tika pārraidītas bezmaksas televīzijā, un tās noskatījās liels skatītāju skaits.

| (8) | Ziemas olimpiskās spēles ir vēl populārāks notikums, un tām seko ļoti liels skatītāju skaits. Daudzi Norvēģijas sportisti piedalās ziemas olimpiskajās spēles gan individuālajos, gan komandu sporta veidos. Šis notikums Norvēģijā parasti tika pārraidīts bezmaksas televīzijā, un tam sekoja liels skatītāju skaits. To noskatījās ne tikai tie skatītāji, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu. |
| --- | --- |

(8)

Ziemas olimpiskās spēles ir vēl populārāks notikums, un tām seko ļoti liels skatītāju skaits. Daudzi Norvēģijas sportisti piedalās ziemas olimpiskajās spēles gan individuālajos, gan komandu sporta veidos. Šis notikums Norvēģijā parasti tika pārraidīts bezmaksas televīzijā, un tam sekoja liels skatītāju skaits. To noskatījās ne tikai tie skatītāji, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu.

| (9) | Pasaules kauss futbolā vīriešiem un Eiropas futbola čempionāts vīriešiem pieder pie populārākajiem sporta notikumiem Norvēģijā – gan kā pasākums kopumā, gan kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību. Norvēģijas sabiedrību un plašsaziņas līdzekļus interesē kvalifikācijas spēles, kurās piedalās Norvēģija, kā arī noslēguma kārtas spēles, jo īpaši fināls. Minētie notikumi parasti tika pārraidīti bezmaksas televīzijā, un tos noskatījās liels skatītāju skaits. Tā kā noslēguma kārtas spēles, kurās piedalās citas valstis, var ietekmēt spēles, kurās var nākties spēlēt Norvēģijai, kā arī kopējo rezultātu, arī tām Norvēģijā ir īpaša rezonanse. |
| --- | --- |

(9)

Pasaules kauss futbolā vīriešiem un Eiropas futbola čempionāts vīriešiem pieder pie populārākajiem sporta notikumiem Norvēģijā – gan kā pasākums kopumā, gan kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību. Norvēģijas sabiedrību un plašsaziņas līdzekļus interesē kvalifikācijas spēles, kurās piedalās Norvēģija, kā arī noslēguma kārtas spēles, jo īpaši fināls. Minētie notikumi parasti tika pārraidīti bezmaksas televīzijā, un tos noskatījās liels skatītāju skaits. Tā kā noslēguma kārtas spēles, kurās piedalās citas valstis, var ietekmēt spēles, kurās var nākties spēlēt Norvēģijai, kā arī kopējo rezultātu, arī tām Norvēģijā ir īpaša rezonanse.

| (10) | Norvēģijā ir liela interese par vietējiem futbola klubiem. Norvēģijas kausa futbolā vīriešiem izcīņas finālspēles parasti tika pārraidītas bezmaksas televīzijā. Lielais skatītāju skaits, kas sekoja šim notikumam, norāda uz to, cik sabiedrībai ir svarīgs šis notikums, jo interese aptver plašāku skatītāju loku, nekā to, kas parasti seko vietējo futbola klubu spēlēm. |
| --- | --- |

(10)

Norvēģijā ir liela interese par vietējiem futbola klubiem. Norvēģijas kausa futbolā vīriešiem izcīņas finālspēles parasti tika pārraidītas bezmaksas televīzijā. Lielais skatītāju skaits, kas sekoja šim notikumam, norāda uz to, cik sabiedrībai ir svarīgs šis notikums, jo interese aptver plašāku skatītāju loku, nekā to, kas parasti seko vietējo futbola klubu spēlēm.

| (11) | Pasaules un Eiropas čempionāti rokasbumbā sievietēm (noslēguma kārtas spēles) ir notikumi, ko parasti pārraida bezmaksas televīzijā un ko noskatās liels skatītāju skaits. Norvēģijas sieviešu rokasbumbas komanda ilgu laiku ir guvusi lielus panākumus, kas izraisījuši vispārēju rezonansi Norvēģijā arī to skatītāju vidū, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Abu notikumu noslēguma kārtas spēles, kurās piedalās citas valstis, var ietekmēt spēles, kurās var nākties spēlēt Norvēģijas valsts izlasei, kā arī kopējo rezultātu. |
| --- | --- |

(11)

Pasaules un Eiropas čempionāti rokasbumbā sievietēm (noslēguma kārtas spēles) ir notikumi, ko parasti pārraida bezmaksas televīzijā un ko noskatās liels skatītāju skaits. Norvēģijas sieviešu rokasbumbas komanda ilgu laiku ir guvusi lielus panākumus, kas izraisījuši vispārēju rezonansi Norvēģijā arī to skatītāju vidū, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. Abu notikumu noslēguma kārtas spēles, kurās piedalās citas valstis, var ietekmēt spēles, kurās var nākties spēlēt Norvēģijas valsts izlasei, kā arī kopējo rezultātu.

| (12) | FIS Pasaules čempionāts slēpošanas ziemeļu disciplīnās ir populārs pasākums Norvēģijā. Distanču slēpošanai ir senas tradīcijas Norvēģijas kultūrā, un tā ir Norvēģijas kultūras mantojuma būtisks elements. Notikumam ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Norvēģijas sabiedrībā, un parasti tas tika pārraidīts bezmaksas televīzijā un tam sekoja liels skatītāju skaits. Lielais skatītāju skaits, ko piesaista šis notikums, liecina par to, ka pasākumam un tā rezultātiem ir īpaša vispārēja rezonanse Norvēģijā un tas ir būtisks ne tikai tai iedzīvotāju daļai, kas parasti interesējas par šo sporta veidu. |
| --- | --- |

(12)

FIS Pasaules čempionāts slēpošanas ziemeļu disciplīnās ir populārs pasākums Norvēģijā. Distanču slēpošanai ir senas tradīcijas Norvēģijas kultūrā, un tā ir Norvēģijas kultūras mantojuma būtisks elements. Notikumam ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Norvēģijas sabiedrībā, un parasti tas tika pārraidīts bezmaksas televīzijā un tam sekoja liels skatītāju skaits. Lielais skatītāju skaits, ko piesaista šis notikums, liecina par to, ka pasākumam un tā rezultātiem ir īpaša vispārēja rezonanse Norvēģijā un tas ir būtisks ne tikai tai iedzīvotāju daļai, kas parasti interesējas par šo sporta veidu.

| (13) | FIS Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā ir populārs pasākums Norvēģijā. Kalnu slēpošanai ir senas tradīcijas Norvēģijas kultūrā, un tā ir Norvēģijas kultūras mantojuma būtisks elements. Tādēļ FIS čempionātus kalnu slēpošanā var uzskatīt par notikumiem, kuram ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Norvēģijas iedzīvotāju vidū. Norvēģijai ir vairāki kalnu slēpotāji, kas guvuši uzvaras un lielā mērā ietekmējuši interesi par šo sporta veidu Norvēģijā. Tādēļ notikumam un tā rezultātiem ir īpaša vispārēja rezonanse Norvēģijā kopumā un ne tikai attiecībā uz tiem, kas parasti interesējas par šo sporta veidu. |
| --- | --- |

(13)

FIS Pasaules čempionāts kalnu slēpošanā ir populārs pasākums Norvēģijā. Kalnu slēpošanai ir senas tradīcijas Norvēģijas kultūrā, un tā ir Norvēģijas kultūras mantojuma būtisks elements. Tādēļ FIS čempionātus kalnu slēpošanā var uzskatīt par notikumiem, kuram ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Norvēģijas iedzīvotāju vidū. Norvēģijai ir vairāki kalnu slēpotāji, kas guvuši uzvaras un lielā mērā ietekmējuši interesi par šo sporta veidu Norvēģijā. Tādēļ notikumam un tā rezultātiem ir īpaša vispārēja rezonanse Norvēģijā kopumā un ne tikai attiecībā uz tiem, kas parasti interesējas par šo sporta veidu.

| (14) | FIS Pasaules kausa slēpošanas ziemeļu disciplīnās izcīņas posms katru gadu notiek Holmenkollenā, Oslo. Tas ir viens no vissvarīgākajiem gada sporta notikumiem Norvēģijā, tam ir senas tradīcijas un to var uzskatīt par tādu, kuram ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Norvēģijas iedzīvotāju vidū. Arī šis notikums parasti tika pārraidīts bezmaksas televīzijā, un to noskatījās liels skatītāju skaits. Notikuma kultūras nozīmīguma dēļ tā rezultātiem ir īpaša vispārēja rezonanse Norvēģijā pat attiecībā uz tiem, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu. |
| --- | --- |

(14)

FIS Pasaules kausa slēpošanas ziemeļu disciplīnās izcīņas posms katru gadu notiek Holmenkollenā, Oslo. Tas ir viens no vissvarīgākajiem gada sporta notikumiem Norvēģijā, tam ir senas tradīcijas un to var uzskatīt par tādu, kuram ir izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Norvēģijas iedzīvotāju vidū. Arī šis notikums parasti tika pārraidīts bezmaksas televīzijā, un to noskatījās liels skatītāju skaits. Notikuma kultūras nozīmīguma dēļ tā rezultātiem ir īpaša vispārēja rezonanse Norvēģijā pat attiecībā uz tiem, kas parasti neinteresējas par šo sporta veidu.

| (15) | Pasaules čempionāts biatlonā kā daļa no Norvēģijas kultūras identitātes un slēpošanas mantojuma ir nozīmīgs ziemas notikums Norvēģijā un tam ir īpaša rezonanse, un par to interesējas liela iedzīvotāju daļa – arī tie, kas parasti neseko šim sporta veidam. Šis notikums parasti tika pārraidīts bezmaksas televīzijā, un to noskatījās liels skatītāju skaits. |
| --- | --- |

(15)

Pasaules čempionāts biatlonā kā daļa no Norvēģijas kultūras identitātes un slēpošanas mantojuma ir nozīmīgs ziemas notikums Norvēģijā un tam ir īpaša rezonanse, un par to interesējas liela iedzīvotāju daļa – arī tie, kas parasti neseko šim sporta veidam. Šis notikums parasti tika pārraidīts bezmaksas televīzijā, un to noskatījās liels skatītāju skaits.

| (16) | Norvēģijas pasākumi uzskatāmi par samērīgiem, lai, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, plašai sabiedrībai nodrošinātu iespējas noskatīties tai sabiedrībai svarīgu notikumu translācijas, atkāpjoties no Eiropas Ekonomikas zonas līguma 36. pantā paredzētās pamatbrīvības sniegt pakalpojumus. |
| --- | --- |

(16)

Norvēģijas pasākumi uzskatāmi par samērīgiem, lai, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, plašai sabiedrībai nodrošinātu iespējas noskatīties tai sabiedrībai svarīgu notikumu translācijas, atkāpjoties no Eiropas Ekonomikas zonas līguma 36. pantā paredzētās pamatbrīvības sniegt pakalpojumus.

| (17) | Norvēģijas pasākumi ir saderīgi ar EEZ tiesību normām par konkurenci, ciktāl sarakstā minēto notikumu pārraidei kvalificētu raidorganizāciju noteikšana balstās uz objektīviem kritērijiem (nepieciešamais aptvērums), kas potenciālajiem konkurentiem nodrošina iespējas iegūt tiesības pārraidīt šos notikumus. Turklāt sarakstā minēto notikumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(17)

Norvēģijas pasākumi ir saderīgi ar EEZ tiesību normām par konkurenci, ciktāl sarakstā minēto notikumu pārraidei kvalificētu raidorganizāciju noteikšana balstās uz objektīviem kritērijiem (nepieciešamais aptvērums), kas potenciālajiem konkurentiem nodrošina iespējas iegūt tiesības pārraidīt šos notikumus. Turklāt sarakstā minēto notikumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus.

| (18) | Norvēģijas pasākumu vispārējo samērīgumu apliecina vairāki faktori. Pirmkārt, nosakot iedzīvotāju nepieciešamā aptvēruma slieksni kvalificēto raidorganizāciju noteikšanā 90 % apmērā, palielinās pasākumu proporcionalitāte, ja tas palielina potenciāli kvalificētu raidorganizāciju skaitu. Otrkārt, sarakstā iekļauto notikumu skaits ir proporcionāls. Treškārt, tiek ieviests mehānisms strīdu risināšanai starp raidorganizācijām attiecībā uz taisnīgu samaksu par apraides tiesībām. Turklāt, lai nodrošinātu sistēmu ekskluzīvo tiesību licenču atkārtotai piešķiršanai kvalificētām raidorganizācijām, Norvēģijas pasākumi paredz attiecīgu kārtību gadījumos, kad [apraides tiesības uz] sarakstā minētajiem notikumiem nopērk nekvalificētas raidorganizācijas. Turklāt lai nodrošinātu, ka nekvalificēta raidorganizācija var izmantot savas tiesības, Norvēģijas pasākumos ir paredzētas situācijas, kad tiesības uz sarakstā minētajiem notikumiem iegādājas nekvalificēta raidorganizācija un no pircēja – kvalificētas raidorganizācijas – nav saņemts pieprasījums. Visbeidzot, Norvēģijas galīgo pasākumu stāšanās spēkā ir atlikta līdz 2014. gada 1. jūlijam, lai nodrošinātu, ka tie nerada negatīvu ietekmi uz sarunām par līgumiem, kuras notiek līdz minētajam datumam. |
| --- | --- |

(18)

Norvēģijas pasākumu vispārējo samērīgumu apliecina vairāki faktori. Pirmkārt, nosakot iedzīvotāju nepieciešamā aptvēruma slieksni kvalificēto raidorganizāciju noteikšanā 90 % apmērā, palielinās pasākumu proporcionalitāte, ja tas palielina potenciāli kvalificētu raidorganizāciju skaitu. Otrkārt, sarakstā iekļauto notikumu skaits ir proporcionāls. Treškārt, tiek ieviests mehānisms strīdu risināšanai starp raidorganizācijām attiecībā uz taisnīgu samaksu par apraides tiesībām. Turklāt, lai nodrošinātu sistēmu ekskluzīvo tiesību licenču atkārtotai piešķiršanai kvalificētām raidorganizācijām, Norvēģijas pasākumi paredz attiecīgu kārtību gadījumos, kad [apraides tiesības uz] sarakstā minētajiem notikumiem nopērk nekvalificētas raidorganizācijas. Turklāt lai nodrošinātu, ka nekvalificēta raidorganizācija var izmantot savas tiesības, Norvēģijas pasākumos ir paredzētas situācijas, kad tiesības uz sarakstā minētajiem notikumiem iegādājas nekvalificēta raidorganizācija un no pircēja – kvalificētas raidorganizācijas – nav saņemts pieprasījums. Visbeidzot, Norvēģijas galīgo pasākumu stāšanās spēkā ir atlikta līdz 2014. gada 1. jūlijam, lai nodrošinātu, ka tie nerada negatīvu ietekmi uz sarunām par līgumiem, kuras notiek līdz minētajam datumam.

| (19) | Iestāde par Norvēģijas paziņotajiem plānotajiem pasākumiem ir paziņojusi pārējām EEZ EBTA valstīm un ir lūgusi EBTA kontaktkomitejas atzinumu, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu. Komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Iestāde par Norvēģijas paziņotajiem plānotajiem pasākumiem ir paziņojusi pārējām EEZ EBTA valstīm un ir lūgusi EBTA kontaktkomitejas atzinumu, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 29. pantu. Komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Pasākumi, kuri Norvēģijai jāpieņem saskaņā ar EEZ līguma XI pielikuma 5.p punktā minēto aktu – Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 10. marta Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (“Akts”), jo īpaši tā 14. panta 1. punktu, un kuri saskaņā ar Akta 14. panta 2. punktu paziņoti Iestādei 2013. gada 22. aprīlī un saņemti Iestādē 2013. gada 23. aprīlī, ir saderīgi ar EEZ tiesību aktiem.

2. pants

Norvēģija paziņo Iestādei pasākumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā. Iestāde publicē šos pasākumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša EEZ papildinājumā saskaņā ar Direktīvas 2010/13/ES 14. panta 2. punktu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

Briselē, 2013. gada 16. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

kolēģijas locekle

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

direktors

Xavier LEWIS

---

(1)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regula par grozījumiem 1997. gada 28. februāra Regulā Nr. 153 par apraides un audiovizuālo mediju pakalpojumiem

Pieņemta ar 2013. gada 9. augusta Karalisko dekrētu saskaņā ar 2-8. iedaļu 1992. gada 4. decembra Aktā Nr. 127 par apraides un audiovizuālo mediju pakalpojumiem. Iesniegusi Kultūras ministrija.

I

1997. gada 28. februāra Regulu Nr. 153 par apraides un audiovizuālo mediju pakalpojumiem groza šādi.

5-1. un 5-2. iedaļas noteikumus ar šo atceļ.

Jauno 5-1. iedaļu izsaka šādi:

„5-1. iedaļa. Sabiedrībai svarīgi notikumi

Šādus notikumus uzskata par sabiedrībai svarīgiem notikumiem:

| a) | Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) rīkotās vasaras un ziemas olimpiskās spēles; |
| --- | --- |

a)

Starptautiskās Olimpiskās komitejas (SOK) rīkotās vasaras un ziemas olimpiskās spēles;

| b) | Starptautiskās Futbola asociāciju federācijas (FIFA) rīkotos Pasaules futbola čempionātus vīriešiem – pasākumu kopumā un kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību; |
| --- | --- |

b)

Starptautiskās Futbola asociāciju federācijas (FIFA) rīkotos Pasaules futbola čempionātus vīriešiem – pasākumu kopumā un kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību;

| c) | Eiropas Futbola federāciju savienības (UEFA) rīkotos Eiropas futbola čempionātus vīriešiem – pasākumu kopumā un kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Futbola federāciju savienības (UEFA) rīkotos Eiropas futbola čempionātus vīriešiem – pasākumu kopumā un kvalifikācijas spēles ar Norvēģijas līdzdalību;

| d) | Starptautiskās rokasbumbas federācijas (IHF) rīkotos Pasaules čempionātus rokasbumbā sievietēm – pasākumu kopumā; |
| --- | --- |

d)

Starptautiskās rokasbumbas federācijas (IHF) rīkotos Pasaules čempionātus rokasbumbā sievietēm – pasākumu kopumā;

| e) | Eiropas rokasbumbas federācijas (EHF) rīkotos Eiropas čempionātus rokasbumbā sievietēm – pasākumu kopumā; |
| --- | --- |

e)

Eiropas rokasbumbas federācijas (EHF) rīkotos Eiropas čempionātus rokasbumbā sievietēm – pasākumu kopumā;

| f) | Norvēģijas futbola federācijas (NFF) rīkotās Norvēģijas kausa futbolā vīriešiem finālspēles; |
| --- | --- |

f)

Norvēģijas futbola federācijas (NFF) rīkotās Norvēģijas kausa futbolā vīriešiem finālspēles;

| g) | Starptautiskās Slēpošanas federācijas (FIS) rīkotos pasaules slēpošanas čempionātus ziemeļu disciplīnās; |
| --- | --- |

g)

Starptautiskās Slēpošanas federācijas (FIS) rīkotos pasaules slēpošanas čempionātus ziemeļu disciplīnās;

| h) | Starptautiskās Slēpošanas federācijas (FIS) rīkotos pasaules čempionātus kalnu slēpošanā; |
| --- | --- |

h)

Starptautiskās Slēpošanas federācijas (FIS) rīkotos pasaules čempionātus kalnu slēpošanā;

| i) | FIS pasaules kausa slēpošanas ziemeļu disciplīnās izcīņas Holmenkollenas posmu; |
| --- | --- |

i)

FIS pasaules kausa slēpošanas ziemeļu disciplīnās izcīņas Holmenkollenas posmu;

| j) | Starptautiskās biatlona federācijas (IBU) rīkotos Pasaules čempionātus biatlonā – pasākumu kopumā.” |
| --- | --- |

j)

Starptautiskās biatlona federācijas (IBU) rīkotos Pasaules čempionātus biatlonā – pasākumu kopumā.”

Jauno 5-2. iedaļu izsaka šādi:

„5-2. iedaļa. Televīzijas kanāli, ko bezmaksas televīzijā uztver būtiska skatītāju daļa

Televīzijas kanāls, ko bezmaksas televīzijā uztver būtiska skatītāju daļa, ir kanāls, kuru var uztvert vismaz 90 % skatītāju bez papildu izmaksām, izņemot licences nodevu un/vai nodevu par bāzes paketi.”

Jauno 5-3. iedaļu izsaka šādi:

„5-3. iedaļa. Procedūras noteikumi un tirgus cenas noteikšana

| a) | Televīzijas kanālam, kas neatbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem un ir ieguvis ekskluzīvas tiesības pārraidīt 5-1. iedaļā minēto notikumu, ir pienākums iesniegt rakstisku piedāvājumu par tiesību tālākpārdošanu ikvienam televīzijas kanālam, kurš atbilst 5-2. iedaļas prasībām un kurš pieprasa tiesības pārraidīt notikumu. |
| --- | --- |

a)

Televīzijas kanālam, kas neatbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem un ir ieguvis ekskluzīvas tiesības pārraidīt 5-1. iedaļā minēto notikumu, ir pienākums iesniegt rakstisku piedāvājumu par tiesību tālākpārdošanu ikvienam televīzijas kanālam, kurš atbilst 5-2. iedaļas prasībām un kurš pieprasa tiesības pārraidīt notikumu.

| b) | Piedāvājums saskaņā ar a) apakšpunktu ir jāsniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam, kad saņemts pieprasījums no televīzijas kanāla, kas atbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

Piedāvājums saskaņā ar a) apakšpunktu ir jāsniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam, kad saņemts pieprasījums no televīzijas kanāla, kas atbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem.

| c) | Televīzijas kanālam, kas atbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem un kas ir saņēmis piedāvājumu saskaņā ar a) apakšpunktu, viena mēneša laikā pēc piedāvājuma saņemšanas ir jāsniedz atbilde, vai piedāvājums tiek pieņemts vai ne. |
| --- | --- |

c)

Televīzijas kanālam, kas atbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem un kas ir saņēmis piedāvājumu saskaņā ar a) apakšpunktu, viena mēneša laikā pēc piedāvājuma saņemšanas ir jāsniedz atbilde, vai piedāvājums tiek pieņemts vai ne.

| d) | Ja puses nevar vienoties par atlīdzību par kāda notikuma apraides tiesībām, kas minēts 5-1. iedaļā, tad jebkura no pusēm var ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms notikuma pieprasīt, lai Plašsaziņas līdzekļu iestāde nosaka atlīdzību par tiesībām [pārraidīt] attiecīgo notikumu. Atlīdzību par apraides tiesībām nosaka saskaņā ar tirgus principiem. Plašsaziņas līdzekļu iestāde pieņem vadlīnijas, lai saskaņā ar tirgus principiem noteiktu atlīdzību par tiesību tālākpārdošanu attiecībā 5-1. iedaļā minētajiem notikumiem. |
| --- | --- |

d)

Ja puses nevar vienoties par atlīdzību par kāda notikuma apraides tiesībām, kas minēts 5-1. iedaļā, tad jebkura no pusēm var ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms notikuma pieprasīt, lai Plašsaziņas līdzekļu iestāde nosaka atlīdzību par tiesībām [pārraidīt] attiecīgo notikumu. Atlīdzību par apraides tiesībām nosaka saskaņā ar tirgus principiem. Plašsaziņas līdzekļu iestāde pieņem vadlīnijas, lai saskaņā ar tirgus principiem noteiktu atlīdzību par tiesību tālākpārdošanu attiecībā 5-1. iedaļā minētajiem notikumiem.

| e) | Televīzijas kanāls, kas neatbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem, savas ekskluzīvās tiesības uz 5-1. iedaļā minētu notikumu var izmantot tikai tad, ja vismaz desmit mēnešu laikā pirms paredzētā notikuma nav saņemti pieprasījumi saskaņā ar a) apakšpunktu, vai ja neviens televīzijas kanāls, kas atbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem, nevēlas iegūt apraides tiesības par tirgus cenu. |
| --- | --- |

e)

Televīzijas kanāls, kas neatbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem, savas ekskluzīvās tiesības uz 5-1. iedaļā minētu notikumu var izmantot tikai tad, ja vismaz desmit mēnešu laikā pirms paredzētā notikuma nav saņemti pieprasījumi saskaņā ar a) apakšpunktu, vai ja neviens televīzijas kanāls, kas atbilst 5-2. iedaļas nosacījumiem, nevēlas iegūt apraides tiesības par tirgus cenu.

| f) | Šā noteikuma termiņus nepiemēro, ja ekskluzīvas tiesības pārraidīt televīzijā 5-1. iedaļā minētu notikumu šādu tiesību turētājs pārdod televīzijas kanālam mazāk nekā desmit mēnešus pirms 5-1. iedaļā uzskaitītā notikuma.” |
| --- | --- |

f)

Šā noteikuma termiņus nepiemēro, ja ekskluzīvas tiesības pārraidīt televīzijā 5-1. iedaļā minētu notikumu šādu tiesību turētājs pārdod televīzijas kanālam mazāk nekā desmit mēnešus pirms 5-1. iedaļā uzskaitītā notikuma.”

Jauno 5-4. iedaļu izsaka šādi:

„5-4. iedaļa. Nosacījumi notikuma atliktai vai daļējai pārraidei

Televīzijas kanāls, kas iegādājies [apraides tiesības] uz sabiedrībai svarīgu notikumu saskaņā ar 5-3. iedaļu, pārraida visu notikumu tiešraidē.

Tomēr televīzijas kanāls var pārraidīt notikumu daļēji vai tā pārraidi pilnībā vai daļēji atlikt, ja

| a) | notikums norisinās naktī no plkst. 00:00 līdz 06:00 GMT + 1, |
| --- | --- |

a)

notikums norisinās naktī no plkst. 00:00 līdz 06:00 GMT + 1,

| b) | ja notikums sastāv no vairākiem paralēliem notikumiem vai |
| --- | --- |

b)

ja notikums sastāv no vairākiem paralēliem notikumiem vai

| c) | citi faktori norāda, ka sabiedrības interesēs būtu notikumu pārraidīt daļēji vai daļēji vai pilnībā atlikt pārraidi.” |
| --- | --- |

c)

citi faktori norāda, ka sabiedrības interesēs būtu notikumu pārraidīt daļēji vai daļēji vai pilnībā atlikt pārraidi.”

5-3. iedaļas noteikumi kļūst par jauno 5-5. iedaļu, un to izsaka šādi:

„5-5. iedaļa. Ziņošana par iegādēm

Televīzijas kanāls, kas iegūst ekskluzīvas tiesības attiecībā uz visiem vai daļu no notikumiem, kas minēti 5-1. iedaļā vai sabiedrībai svarīgu notikumu sarakstos citās EEZ valstīs, ko apstiprinājusi Eiropas Komisija vai EBTA Uzraudzības iestāde un kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, nekavējoties ziņo par šādu iegādi Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu iestādei.”

5-4. iedaļas noteikumi kļūst par jauno 5-6. iedaļu.

10-2. iedaļas pirmo daļu izsaka šādi:

„Par Akta 3. nodaļas noteikumu vai noteikumu saskaņā ar 3. nodaļu pārkāpšanu, izņemot šīs regulas 10-1. iedaļā minētos noteikumus, par Akta 6-4. iedaļas noteikumu vai šīs regulas 1-4., 2-5, 2-6., 5-3., 5-4., 5-5. un 7-6. iedaļas 1. punkta noteikumu pārkāpšanu Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu iestāde var piemērot finansiālas sankcijas, kuru pamatā ir apdomīgs novērtējums. Tas pats attiecas uz licences, kurā ietver skaidri definēti pienākumi saskaņā ar Akta 2-1. iedaļas otro daļu, nosacījumu pārkāpšanu.”

10-3. iedaļas pirmo daļu izsaka šādi:

„Par 2-1. iedaļas pirmās un trešās daļas un 2-2. iedaļas pirmās daļas noteikumu un saskaņā ar Akta 2-2. iedaļas otro daļu pieņemto nosacījumu pārkāpšanu, Akta 2-4. un 2-5. iedaļas vai šīs regulas 1-3., 1-7., 2-1., 2-2., 2.-4., 7-1. iedaļās otrās daļas, 7-6. iedaļas 2. un 4. punkta, 7-7. un 7-8. iedaļas, 7-9. iedaļas otrās un trešās daļas noteikumu pārkāpšanu Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu iestāde var piemērot finansiālas sankcijas saskaņā ar šādiem noteikumiem:”

II

Stāšanās spēkā

Grozījumi stājas spēkā 2014. gada 1. jūlijā.

---

Labojumi

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/56

---

Labojums Padomes Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2012 (2012. gada 25. jūnijs), ar ko īsteno 11. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 165, 2012. gada 26. jūnijs
  )

15. lappusē 2. apsvērumā:

tekstu:

| “(2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. maijā grozīja ..” |
| --- | --- |

“(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. maijā grozīja ..”

lasīt šādi:

| “(2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. maijā un 2012. gada 1. jūnijā grozīja ..” |
| --- | --- |

“(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. maijā un 2012. gada 1. jūnijā grozīja ..”

---

| 7.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 296/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 296/56

---

Labojums Padomes Īstenošanas lēmumā 2012/334/KĀDP (2012. gada 25. jūnijs), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 165, 2012. gada 26. jūnijs
  )

75.lappusē 2. apsvērumā:

tekstu:

| “(2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. martā grozīja ..” |
| --- | --- |

“(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. martā grozīja ..”

lasīt šādi:

| “(2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. maijā un 2012. gada 1. jūnijā grozīja ..” |
| --- | --- |

“(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 18. maijā un 2012. gada 1. jūnijā grozīja ..”

---