# Úradný vestník L 296/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.296.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 296 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 567. novembra 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.296.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 296

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 567. novembra 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1101/2013 zo 6. novembra 2013 o povolení prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 ako kŕmnej doplnkovej látky pre teľatá na chov (držiteľ povolenia spoločnosť Lactosan GmbH & CoKG) a o zmene nariadenia (ES) č. 1288/2004 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1102/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1044/2012 o odchýlke z nariadenia (EHS) č. 2454/93, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu používané na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Guatemaly v súvislosti s vývozom určitých produktov rybolovu do Únie | 4 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1103/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 185/2010, pokiaľ ide o uznanie rovnocennosti noriem bezpečnostnej ochrany tretích krajín (
  1
  ) | 6 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1104/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (ZTŠ)] | 8 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1105/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 10 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Rady 2013/51/Euratom z 22. októbra 2013, ktorou sa stanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky obsiahnuté vo vode určenej na ľudskú spotrebu | 12 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2013/638/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 12. augusta 2013 o základných požiadavkách na námorné rádiokomunikačné zariadenia, ktoré sú určené na používanie na plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS a na účasť v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (GMDSS)
  [oznámené pod číslom C(2013) 5185] | 22 |
| | | 2013/639/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 6. novembra 2013, ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 24 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1101/2013 zo 6. novembra 2013 o povolení prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 ako kŕmnej doplnkovej látky pre teľatá na chov (držiteľ povolenia spoločnosť Lactosan GmbH & CoKG) a o zmene nariadenia (ES) č. 1288/2004 (
  1
  )

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

1

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1102/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1044/2012 o odchýlke z nariadenia (EHS) č. 2454/93, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu používané na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Guatemaly v súvislosti s vývozom určitých produktov rybolovu do Únie

4

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1103/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 185/2010, pokiaľ ide o uznanie rovnocennosti noriem bezpečnostnej ochrany tretích krajín (
  1
  )

1

6

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1104/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (ZTŠ)]

8

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1105/2013 zo 6. novembra 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

10

SMERNICE

*

Smernica Rady 2013/51/Euratom z 22. októbra 2013, ktorou sa stanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky obsiahnuté vo vode určenej na ľudskú spotrebu

12

ROZHODNUTIA

2013/638/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 12. augusta 2013 o základných požiadavkách na námorné rádiokomunikačné zariadenia, ktoré sú určené na používanie na plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS a na účasť v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (GMDSS)
  [oznámené pod číslom C(2013) 5185]

[oznámené pod číslom C(2013) 5185]

22

2013/639/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie zo 6. novembra 2013, ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

24

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 522/12/COL z 19. decembra 2012, ktorým sa osemdesiaty siedmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijatím novej kapitoly o opatreniach štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012 | 25 |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 309/13/COL zo 16. júla 2013 o súlade opatrení, ktoré má prijať Nórsko podľa článku 14 smernice Rady 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), s právnymi predpismi EHP | 51 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 522/12/COL z 19. decembra 2012, ktorým sa osemdesiaty siedmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijatím novej kapitoly o opatreniach štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012

25

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 309/13/COL zo 16. júla 2013 o súlade opatrení, ktoré má prijať Nórsko podľa článku 14 smernice Rady 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), s právnymi predpismi EHP

51

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Rady (EÚ) č. 543/2012 z 25. júna 2012, ktorým sa vykonáva článok 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 753/2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane (Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012) | 56 |
| | * | Korigendum k vykonávaciemu rozhodnutiu Rady 2012/334/SZBP z 25. júna 2012, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/486/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane (Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012) | 56 |

Korigendá

*

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Rady (EÚ) č. 543/2012 z 25. júna 2012, ktorým sa vykonáva článok 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 753/2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane (Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012)

(Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012)

56

*

Korigendum k vykonávaciemu rozhodnutiu Rady 2012/334/SZBP z 25. júna 2012, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/486/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane (Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012)

(Ú. v. EÚ L 165, 26.6.2012)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1101/2013

zo 6. novembra 2013

o povolení prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 ako kŕmnej doplnkovej látky pre teľatá na chov (držiteľ povolenia spoločnosť Lactosan GmbH & CoKG) a o zmene nariadenia (ES) č. 1288/2004

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. V článku 10 uvedeného nariadenia sa stanovuje prehodnotenie doplnkových látok povolených podľa smernice Rady 70/524/EHS (2). |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. V článku 10 uvedeného nariadenia sa stanovuje prehodnotenie doplnkových látok povolených podľa smernice Rady 70/524/EHS (2).

| (2) | Prípravok z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 bol v súlade so smernicou 70/524/EHS povolený nariadením Komisie (ES) č. 1288/2004 bez časového obmedzenia ako kŕmna doplnková látka na použitie u teliat (3). Prípravok bol následne zapísaný do Registra kŕmnych doplnkových látok ako jestvujúci výrobok v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Prípravok z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 bol v súlade so smernicou 70/524/EHS povolený nariadením Komisie (ES) č. 1288/2004 bez časového obmedzenia ako kŕmna doplnková látka na použitie u teliat (3). Prípravok bol následne zapísaný do Registra kŕmnych doplnkových látok ako jestvujúci výrobok v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1831/2003.

| (3) | V súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1831/2003 v spojení s jeho článkom 7 bola predložená žiadosť o opätovné preskúmanie prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 ako kŕmnej doplnkovej látky pre teľatá na chov a o zaradenie uvedenej doplnkovej látky do kategórie „zootechnické doplnkové látky“. K žiadosti boli priložené údaje a doklady požadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1831/2003 v spojení s jeho článkom 7 bola predložená žiadosť o opätovné preskúmanie prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 ako kŕmnej doplnkovej látky pre teľatá na chov a o zaradenie uvedenej doplnkovej látky do kategórie „zootechnické doplnkové látky“. K žiadosti boli priložené údaje a doklady požadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel vo svojom stanovisku z 13. marca 2013 (4) k záveru, že prípravok z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 nemá nepriaznivé účinky na zdravie zvierat, spotrebiteľov ani na životné prostredie a že má potenciál zvyšovať zootechnickú výkonnosť cieľovej skupiny zvierat. Úrad zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel vo svojom stanovisku z 13. marca 2013 (4) k záveru, že prípravok z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 nemá nepriaznivé účinky na zdravie zvierat, spotrebiteľov ani na životné prostredie a že má potenciál zvyšovať zootechnickú výkonnosť cieľovej skupiny zvierat. Úrad zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Z posúdenia prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 vyplýva, že podmienky na udelenie povolenia v zmysle článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Preto by sa používanie tohto prípravku malo povoliť v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

Z posúdenia prípravku z Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 vyplýva, že podmienky na udelenie povolenia v zmysle článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Preto by sa používanie tohto prípravku malo povoliť v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

| (6) | V dôsledku udelenia nového povolenia na základe nariadenia (ES) č. 1831/2003 by sa ustanovenia o Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 uvedené v nariadení (ES) č. 1288/2004 mali vypustiť. Nariadenie (ES) č. 1288/2004 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(6)

V dôsledku udelenia nového povolenia na základe nariadenia (ES) č. 1831/2003 by sa ustanovenia o Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 uvedené v nariadení (ES) č. 1288/2004 mali vypustiť. Nariadenie (ES) č. 1288/2004 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (7) | Vzhľadom na to, že sa nevyžaduje okamžité uplatňovanie zmien podmienok povolenia z bezpečnostných dôvodov, je vhodné umožniť zainteresovaným stranám prechodné obdobie, aby sa pripravili na plnenie nových požiadaviek vyplývajúcich z povolenia. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na to, že sa nevyžaduje okamžité uplatňovanie zmien podmienok povolenia z bezpečnostných dôvodov, je vhodné umožniť zainteresovaným stranám prechodné obdobie, aby sa pripravili na plnenie nových požiadaviek vyplývajúcich z povolenia.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prípravok špecifikovaný v prílohe, ktorý patrí do kategórie „zootechnické doplnkové látky“ a do funkčnej skupiny „stabilizátory črevnej mikroflóry“, sa povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat na základe podmienok stanovených v uvedenej prílohe.

Článok 2

Z prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1288/2004 sa vypúšťajú ustanovenia týkajúce sa E 1706, Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133.

Článok 3

Prípravok špecifikovaný v prílohe a krmivá obsahujúce tento prípravok, vyrobené a označené pred 27. májom 2014 v súlade s pravidlami platnými pred 27. novembrom 2013, sa môžu naďalej uvádzať na trh a používať až do vyčerpania zásob.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 6. novembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Smernica Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 o prídavných látkach do krmív (Ú. v. ES L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1288/2004 zo 14. júla 2004 o trvalom povolení niektorých doplnkových látok a dočasnom povolení nového použitia už povolenej doplnkovej látky v krmivách (Ú. v. EÚ L 243, 15.7.2004, s. 10).

3

(4)  Vestník EFSA (EFSA Journal) 2013; 11(4): 3175.

4

EFSA Journal

---

PRÍLOHA

| Identifikačné číslo doplnkovej látky | Názov/meno držiteľa povolenia | Doplnková látka | Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda | Druh alebo kategória zvierat | Maximálny vek | Minimálny obsah | Maximálny obsah | Iné ustanovenia | Koniec obdobia platnosti povolenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JTK/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % alebo náhradky mlieka |
| Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: stabilizátory črevnej mikroflóry |
| 4b1706 | Lactosan
  GmbH & Co KG | Enterococcus faecium DSM 7134

  Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 | | Zloženie doplnkovej látky

  Prípravok z: | Enterococcus faecium DSM 7134 s obsahom najmenej 7 × 109 JTK/g doplnkovej látky a |

Identifikačné číslo doplnkovej látky

Názov/meno držiteľa povolenia

Doplnková látka

Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

Druh alebo kategória zvierat

Maximálny vek

Minimálny obsah

Maximálny obsah

Iné ustanovenia

Koniec obdobia platnosti povolenia

JTK/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % alebo náhradky mlieka

Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: stabilizátory črevnej mikroflóry

4b1706

Lactosan

GmbH & Co KG

Enterococcus faecium DSM 7134

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Zloženie doplnkovej látky

Prípravok z:

Enterococcus faecium DSM 7134 s obsahom najmenej 7 × 109 JTK/g doplnkovej látky a

| | Lactobacillus rhamnosus DSM 7133:
  3 × 109 JTK/g doplnkovej látky
  (pomer 7: 3) v tuhej forme. |
| --- | --- |

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133:

3 × 109 JTK/g doplnkovej látky

(pomer 7: 3) v tuhej forme.

| | Charakteristika účinnej látky

  Živé bunky:

  Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 |
| --- | --- |

Charakteristika účinnej látky

Živé bunky:

Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

| | Analytická metóda
   (1)

  Stanovenie počtu mikroorganizmov: | Enterococcus faecium DSM 7134: platňovou metódou s použitím žlčovo-eskulínového agaru s azidom (EN 15788). |
| --- | --- | --- |

Analytická metóda
   (1)

Stanovenie počtu mikroorganizmov:

Enterococcus faecium DSM 7134: platňovou metódou s použitím žlčovo-eskulínového agaru s azidom (EN 15788).

| | Lactobacillus rhamnosus DSM 7133: metódou platňového nanášania na MRS agar (EN 15787). |
| --- | --- |

Lactobacillus rhamnosus DSM 7133: metódou platňového nanášania na MRS agar (EN 15787).

| | Identifikácia Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 pulznou gélovou elektroforézou (PFGE). |
| --- | --- |

Identifikácia Enterococcus faecium DSM 7134 a Lactobacillus rhamnosus DSM 7133 pulznou gélovou elektroforézou (PFGE).

teľatá na chov

4 mesiace

1 × 109

—

| 1. | V návode na použitie doplnkovej látky a premixu je potrebné uviesť podmienky skladovania a stabilitu pri peletovaní. |
| --- | --- |

1.

V návode na použitie doplnkovej látky a premixu je potrebné uviesť podmienky skladovania a stabilitu pri peletovaní.

| 2. | Na účely bezpečnosti: pri manipulácii sa odporúča použitie ochrannej dýchacej masky a rukavíc. |
| --- | --- |

2.

Na účely bezpečnosti: pri manipulácii sa odporúča použitie ochrannej dýchacej masky a rukavíc.

27. novembra 2023

---

(1)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto internetovej stránke referenčného laboratória pre kŕmne doplnkové látky: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/4

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1102/2013

zo 6. novembra 2013,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1044/2012 o odchýlke z nariadenia (EHS) č. 2454/93, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu používané na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Guatemaly v súvislosti s vývozom určitých produktov rybolovu do Únie

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 247,

so zreteľom na nariadenie Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2), a najmä na jeho článok 89 ods. 1 písm. b),

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1044/2012 (3) Komisia udelila Guatemale odchýlku z pravidiel pôvodu ustanovených v nariadení (EHS) č. 2454/93, na základe ktorej sa umožňuje považovať určité spracované produkty rybolovu vyrobené v Guatemale z nepôvodných rýb za také, ktoré majú pôvod v Guatemale. Platnosť tejto odchýlky sa skončila 30. júna 2013. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1044/2012 (3) Komisia udelila Guatemale odchýlku z pravidiel pôvodu ustanovených v nariadení (EHS) č. 2454/93, na základe ktorej sa umožňuje považovať určité spracované produkty rybolovu vyrobené v Guatemale z nepôvodných rýb za také, ktoré majú pôvod v Guatemale. Platnosť tejto odchýlky sa skončila 30. júna 2013.

| (2) | Listom z 27. mája 2013 Guatemala predložila žiadosť o predĺženie výnimky. Žiadosť sa týka predĺženia povolenia do 31. decembra 2013 s ohľadom na 987,5 tony vareného, mrazeného a vákuovo baleného filé z tuniaka, známeho ako „chrbtové“ (ďalej len „chrbtové filé z tuniaka“) s číselným znakom KN 1604 14 16. Listami zo 17. a z 29. júla 2012 Guatemala predložila doplňujúce informácie na podporu tejto žiadosti. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 27. mája 2013 Guatemala predložila žiadosť o predĺženie výnimky. Žiadosť sa týka predĺženia povolenia do 31. decembra 2013 s ohľadom na 987,5 tony vareného, mrazeného a vákuovo baleného filé z tuniaka, známeho ako „chrbtové“ (ďalej len „chrbtové filé z tuniaka“) s číselným znakom KN 1604 14 16. Listami zo 17. a z 29. júla 2012 Guatemala predložila doplňujúce informácie na podporu tejto žiadosti.

| (3) | V žiadosti sa uvádza, že obdobie, na ktoré sa vzťahuje uvedená odchýlka Guatemaly, bolo nedostatočné na zabezpečenie primeraného prísunu tuniaka s pôvodom do krajiny. |
| --- | --- |

(3)

V žiadosti sa uvádza, že obdobie, na ktoré sa vzťahuje uvedená odchýlka Guatemaly, bolo nedostatočné na zabezpečenie primeraného prísunu tuniaka s pôvodom do krajiny.

| (4) | Predĺženie odchýlky je preto potrebné, aby Guatemala získala dostatok času na prípravu svojho odvetvia spracovania rýb na plnenie pravidiel získania preferenčného pôvodu ryby. |
| --- | --- |

(4)

Predĺženie odchýlky je preto potrebné, aby Guatemala získala dostatok času na prípravu svojho odvetvia spracovania rýb na plnenie pravidiel získania preferenčného pôvodu ryby.

| (5) | S cieľom zabezpečiť, aby dočasná odchýlka trvala obmedzený čas, ktorý Guatemala potrebuje na dosiahnutie súladu s pravidlami získania preferenčného pôvodu pre chrbtové filé z tuniaka, by sa mala táto odchýlka udeliť na obdobie od 1. júla 2013 do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zabezpečiť, aby dočasná odchýlka trvala obmedzený čas, ktorý Guatemala potrebuje na dosiahnutie súladu s pravidlami získania preferenčného pôvodu pre chrbtové filé z tuniaka, by sa mala táto odchýlka udeliť na obdobie od 1. júla 2013 do 31. decembra 2013.

| (6) | Aby sa zabezpečil plynulý vývoz rýb oprávnených na preferenčné colné zaobchádzanie z Guatemaly do Únie, táto odchýlka by sa mala udeliť so spätným účinkom od 1. júla 2013. |
| --- | --- |

(6)

Aby sa zabezpečil plynulý vývoz rýb oprávnených na preferenčné colné zaobchádzanie z Guatemaly do Únie, táto odchýlka by sa mala udeliť so spätným účinkom od 1. júla 2013.

| (7) | Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1044/2012 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(7)

Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1044/2012 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1044/2012 sa mení takto:

| 1. | Článok 2 sa nahrádza takto:
  „Článok 2
  Odchýlka ustanovená v článku 1 sa uplatňuje na chrbtové filé z tuniaka vyvážané z Guatemaly a deklarované na prepustenie do voľného obehu v Únii v období od 1. januára 2012 do 31. decembra 2013 alebo do dátumu predbežného uplatňovania dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Strednou Amerikou zo strany Guatemaly, ak tento deň nastane skôr, do výšky množstiev stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Odchýlka ustanovená v článku 1 sa uplatňuje na chrbtové filé z tuniaka vyvážané z Guatemaly a deklarované na prepustenie do voľného obehu v Únii v období od 1. januára 2012 do 31. decembra 2013 alebo do dátumu predbežného uplatňovania dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Strednou Amerikou zo strany Guatemaly, ak tento deň nastane skôr, do výšky množstiev stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu.“

| 2. | Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1044/2012 sa nahrádza znením prílohy k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 1044/2012 sa nahrádza znením prílohy k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. júla 2013.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Bruseli 6. novembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1044/2012 z 8. novembra 2012 o odchýlke z nariadenia (EHS) č. 2454/93, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu používané na účely systému všeobecných colných preferencií, aby sa zohľadnila osobitná situácia Guatemaly v súvislosti s vývozom určitých produktov rybolovu do Únie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 28).

3

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA

| Poradové číslo | Číselný znak KN | Opis tovaru | Obdobie | Množstvo (v tonách čistej hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Varené, mrazené a vákuovo balené filé z tuniaka známe ako ‚chrbtové‘ | od 1.1.2012 do 31.12.2012 | 1 975 ton |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Varené, mrazené a vákuovo balené filé z tuniaka známe ako ‚chrbtové‘ | od 1.1.2013 do 30.6.2013 | 987,5 tony |
| 09.1627 | ex 1604 14 16 | Varené, mrazené a vákuovo balené filé z tuniaka známe ako ‚chrbtové‘ | od 1.7.2013 do 31.12.2013 | 987,5 tony“ |

Poradové číslo

Číselný znak KN

Opis tovaru

Obdobie

Množstvo (v tonách čistej hmotnosti)

09.1627

ex 1604 14 16

Varené, mrazené a vákuovo balené filé z tuniaka známe ako ‚chrbtové‘

od 1.1.2012 do 31.12.2012

1 975 ton

09.1627

ex 1604 14 16

Varené, mrazené a vákuovo balené filé z tuniaka známe ako ‚chrbtové‘

od 1.1.2013 do 30.6.2013

987,5 tony

09.1627

ex 1604 14 16

Varené, mrazené a vákuovo balené filé z tuniaka známe ako ‚chrbtové‘

od 1.7.2013 do 31.12.2013

987,5 tony“

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/6

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1103/2013

zo 6. novembra 2013,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 185/2010, pokiaľ ide o uznanie rovnocennosti noriem bezpečnostnej ochrany tretích krajín

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a o zrušení nariadenia (ES) č. 2320/2002 (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,

keďže:

| (1) | V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 272/2009 z 2. apríla 2009, ktorým sa dopĺňajú spoločné základné normy bezpečnostnej ochrany civilného letectva stanovené v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (2), Komisia uznáva rovnocennosť noriem bezpečnostnej ochrany civilného letectva tretích krajín za podmienky splnenia kritérií stanovených v dotknutom nariadení. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 272/2009 z 2. apríla 2009, ktorým sa dopĺňajú spoločné základné normy bezpečnostnej ochrany civilného letectva stanovené v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 (2), Komisia uznáva rovnocennosť noriem bezpečnostnej ochrany civilného letectva tretích krajín za podmienky splnenia kritérií stanovených v dotknutom nariadení.

| (2) | Komisia overila, že letisko Vagar na Faerských ostrovoch a letisko Kangerlussuaq v Grónsku spĺňajú kritériá stanovené v časti E prílohy k nariadeniu (ES) č. 272/2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisia overila, že letisko Vagar na Faerských ostrovoch a letisko Kangerlussuaq v Grónsku spĺňajú kritériá stanovené v časti E prílohy k nariadeniu (ES) č. 272/2009.

| (3) | V prílohe k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 185/2010 (3) sa uvádza zoznam tretích krajín uznaných za krajiny uplatňujúce normy bezpečnostnej ochrany rovnocenné so spoločnými základnými normami bezpečnostnej ochrany, ktoré sa stanovujú v nariadení (ES) č. 272/2009. |
| --- | --- |

(3)

V prílohe k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 185/2010 (3) sa uvádza zoznam tretích krajín uznaných za krajiny uplatňujúce normy bezpečnostnej ochrany rovnocenné so spoločnými základnými normami bezpečnostnej ochrany, ktoré sa stanovujú v nariadení (ES) č. 272/2009.

| (4) | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 185/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 185/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru bezpečnostnej ochrany civilného letectva, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru bezpečnostnej ochrany civilného letectva,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (EÚ) č. 185/2010 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 6. novembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 97, 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 91, 3.4.2009, s. 7.

2

(3)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 185/2010 zo 4. marca 2010 o ustanovení podrobných opatrení na vykonávanie spoločných základných noriem bezpečnostnej ochrany civilného letectva ( Ú. v. EÚ L 55, 5.3.2010, s. 1).

3

---

PRÍLOHA

Príloha k nariadeniu (EÚ) č. 185/2010 sa mení takto:

| (1) | V kapitole 3 sa v dodatku 3-B dopĺňajú tieto položky:
  „letisko Vagar na Faerských ostrovoch


  letisko Kangerlussuaq v Grónsku“ |
| --- | --- |

(1)

V kapitole 3 sa v dodatku 3-B dopĺňajú tieto položky:

„letisko Vagar na Faerských ostrovoch

letisko Kangerlussuaq v Grónsku“

| (2) | V kapitole 4 sa v dodatku 4-B dopĺňajú tieto položky:
  „letisko Vagar na Faerských ostrovoch


  letisko Kangerlussuaq v Grónsku“ |
| --- | --- |

(2)

V kapitole 4 sa v dodatku 4-B dopĺňajú tieto položky:

„letisko Vagar na Faerských ostrovoch

letisko Kangerlussuaq v Grónsku“

| (3) | V kapitole 5 sa v dodatku 5-A dopĺňajú tieto položky:
  „letisko Vagar na Faerských ostrovoch


  letisko Kangerlussuaq v Grónsku“. |
| --- | --- |

(3)

V kapitole 5 sa v dodatku 5-A dopĺňajú tieto položky:

„letisko Vagar na Faerských ostrovoch

letisko Kangerlussuaq v Grónsku“.

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/8

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1104/2013

zo 6. novembra 2013,

ktorým sa do Registra zaručených tradičných špecialít zapisuje názov [„Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“/„Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“ (ZTŠ)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 nadobudlo účinnosť 3. januára 2013. Zrušilo a nahradilo sa ním nariadenie Rady (ES) č. 509/2006 z 20. marca 2006 o zaručených tradičných špecialitách z poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2). |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 nadobudlo účinnosť 3. januára 2013. Zrušilo a nahradilo sa ním nariadenie Rady (ES) č. 509/2006 z 20. marca 2006 o zaručených tradičných špecialitách z poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2).

| (2) | Žiadosť Holandska o zápis názvu „Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“ / „Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“ do registra bola v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Žiadosť Holandska o zápis názvu „Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“ / „Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“ do registra bola v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3).

| (3) | Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 509/2006, sa názov „Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“/„Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“ musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 509/2006, sa názov „Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“/„Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“ musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 6. novembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 363, 23.11.2012, s. 8.

3

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky a potraviny uvedené v bode II prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 1151/2012:

Trieda 2.3.   Cukrárske výrobky, chlieb, zákusky, koláče, keksy a ostatné pekárske výrobky

HOLANDSKO

Basterdsuiker/Basterdsuicker/Basterdsuijcker/Basterdsuijker/Basterd/Bastardsuiker/Bastardsuicker/Bastardsuijcker/Bastardsuijker/Bastard/Bastert/Bastertsuiker (ZTŠ)

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/10

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1105/2013

zo 6. novembra 2013,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 6. novembra 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 42,3 |
| MK | 40,5 |
| ZZ | 41,1 |
| 0707 00 05 | AL | 46,6 |
| EG | 177,3 |
| MK | 69,6 |
| TR | 146,7 |
| ZZ | 110,1 |
| 0709 93 10 | AL | 48,7 |
| MA | 82,6 |
| TR | 151,9 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 20 10 | AU | 136,9 |
| MA | 82,9 |
| ZA | 153,1 |
| ZZ | 124,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PE | 123,5 |
| SZ | 55,7 |
| TR | 74,2 |
| UY | 92,8 |
| ZA | 132,7 |
| ZZ | 95,8 |
| 0805 50 10 | TR | 77,6 |
| ZA | 54,2 |
| ZZ | 65,9 |
| 0806 10 10 | BR | 237,2 |
| PE | 270,1 |
| TR | 164,5 |
| ZZ | 223,9 |
| 0808 10 80 | BA | 66,4 |
| CL | 210,3 |
| NZ | 141,4 |
| US | 132,4 |
| ZA | 148,0 |
| ZZ | 139,7 |
| 0808 30 90 | CN | 72,8 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 95,6 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

40,5

MA

42,3

MK

40,5

ZZ

41,1

0707 00 05

AL

46,6

EG

177,3

MK

69,6

TR

146,7

ZZ

110,1

0709 93 10

AL

48,7

MA

82,6

TR

151,9

ZZ

94,4

0805 20 10

AU

136,9

MA

82,9

ZA

153,1

ZZ

124,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PE

123,5

SZ

55,7

TR

74,2

UY

92,8

ZA

132,7

ZZ

95,8

0805 50 10

TR

77,6

ZA

54,2

ZZ

65,9

0806 10 10

BR

237,2

PE

270,1

TR

164,5

ZZ

223,9

0808 10 80

BA

66,4

CL

210,3

NZ

141,4

US

132,4

ZA

148,0

ZZ

139,7

0808 30 90

CN

72,8

TR

118,4

ZZ

95,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

SMERNICE

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/12

---

SMERNICA RADY 2013/51/EURATOM

z 22. októbra 2013,

ktorou sa stanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky obsiahnuté vo vode určenej na ľudskú spotrebu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej články 31 a 32,

so zreteľom na návrh Európskej komisie vypracovaný po získaní stanoviska skupiny osôb vymenovaných Vedeckým a technickým výborom spomedzi vedeckých odborníkov v členských štátoch v súlade s článkom 31 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Európskym parlamentom,

keďže:

| (1) | Ingescia vody je jeden zo spôsobov, ako sa rádioaktívne látky dostávajú do ľudského tela. V súlade so smernicou Rady 96/29/Euratom (2) sa príspevok na ožiarení obyvateľstva ako celku v dôsledku činností, ktoré zahŕňajú riziko vyplývajúce z ionizujúceho žiarenia, musí udržať na najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni. |
| --- | --- |

(1)

Ingescia vody je jeden zo spôsobov, ako sa rádioaktívne látky dostávajú do ľudského tela. V súlade so smernicou Rady 96/29/Euratom (2) sa príspevok na ožiarení obyvateľstva ako celku v dôsledku činností, ktoré zahŕňajú riziko vyplývajúce z ionizujúceho žiarenia, musí udržať na najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni.

| (2) | Vzhľadom na to, že kvalita vody určenej na ľudskú spotrebu je dôležitá pre ľudské zdravie, je potrebné stanoviť na úrovni Spoločenstva normy kvality, ktoré budú mať funkciu ukazovateľa, a zabezpečiť monitorovanie súladu s týmito normami. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na to, že kvalita vody určenej na ľudskú spotrebu je dôležitá pre ľudské zdravie, je potrebné stanoviť na úrovni Spoločenstva normy kvality, ktoré budú mať funkciu ukazovateľa, a zabezpečiť monitorovanie súladu s týmito normami.

| (3) | V smernici Rady 98/83/ES (3) sa v časti C prílohy I uvádzajú indikačné parametre, ktoré sa týkajú rádioaktívnych látok, a v prílohe II súvisiace ustanovenia o monitorovaní. Tieto parametre však patria medzi základné normy vymedzené v článku 30 Zmluvy o Euratome. |
| --- | --- |

(3)

V smernici Rady 98/83/ES (3) sa v časti C prílohy I uvádzajú indikačné parametre, ktoré sa týkajú rádioaktívnych látok, a v prílohe II súvisiace ustanovenia o monitorovaní. Tieto parametre však patria medzi základné normy vymedzené v článku 30 Zmluvy o Euratome.

| (4) | Požiadavky na monitorovanie úrovní rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu by sa preto mali prijať v špecifickom právnom predpise, ktorým sa zabezpečí jednotnosť, súdržnosť a úplnosť právnych predpisov týkajúcich sa ochrany pred žiarením podľa Zmluvy o Euratome. |
| --- | --- |

(4)

Požiadavky na monitorovanie úrovní rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu by sa preto mali prijať v špecifickom právnom predpise, ktorým sa zabezpečí jednotnosť, súdržnosť a úplnosť právnych predpisov týkajúcich sa ochrany pred žiarením podľa Zmluvy o Euratome.

| (5) | Keďže Spoločenstvo má právomoc prijímať základné bezpečnostné normy na ochranu zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia, ustanoveniami tejto smernice sa nahrádzajú ustanovenia smernice 98/83/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky obsiahnuté vo vode určenej na ľudskú spotrebu. |
| --- | --- |

(5)

Keďže Spoločenstvo má právomoc prijímať základné bezpečnostné normy na ochranu zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia, ustanoveniami tejto smernice sa nahrádzajú ustanovenia smernice 98/83/ES, pokiaľ ide o požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky obsiahnuté vo vode určenej na ľudskú spotrebu.

| (6) | Podľa judikatúry Súdneho dvora z úloh uložených Spoločenstvu v článku 2 písm. b) Zmluvy o Euratome, t. j. zaviesť jednotné bezpečnostné normy na ochranu zdravia pracovníkov a obyvateľstva, nevyplýva, že členské štáty nemôžu stanoviť prísnejšie opatrenia na ochranu, pokiaľ sa to v týchto normách vyslovene neuvádza. Keďže touto smernicou sa stanovujú minimálne pravidlá, členské štáty by mali mať možnosť prijať alebo zachovať prísnejšie opatrenia, pokiaľ ide o oblasť, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, bez toho, aby sa tým ovplyvnil voľný pohyb tovaru na vnútornom trhu, ako sa to vymedzuje v judikatúre Súdneho dvora. |
| --- | --- |

(6)

Podľa judikatúry Súdneho dvora z úloh uložených Spoločenstvu v článku 2 písm. b) Zmluvy o Euratome, t. j. zaviesť jednotné bezpečnostné normy na ochranu zdravia pracovníkov a obyvateľstva, nevyplýva, že členské štáty nemôžu stanoviť prísnejšie opatrenia na ochranu, pokiaľ sa to v týchto normách vyslovene neuvádza. Keďže touto smernicou sa stanovujú minimálne pravidlá, členské štáty by mali mať možnosť prijať alebo zachovať prísnejšie opatrenia, pokiaľ ide o oblasť, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, bez toho, aby sa tým ovplyvnil voľný pohyb tovaru na vnútornom trhu, ako sa to vymedzuje v judikatúre Súdneho dvora.

| (7) | Parametrické hodnoty by sa nemali považovať za hraničné hodnoty. V prípade, že z monitorovania vody určenej na ľudskú spotrebu vyplýva nedodržanie parametrickej hodnoty, dotknutý členský štát by mal posúdiť, či to predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia, a v prípade potreby prijať nápravné opatrenia na zlepšenie kvality vody na úroveň, ktorá je v súlade s požiadavkami na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením. |
| --- | --- |

(7)

Parametrické hodnoty by sa nemali považovať za hraničné hodnoty. V prípade, že z monitorovania vody určenej na ľudskú spotrebu vyplýva nedodržanie parametrickej hodnoty, dotknutý členský štát by mal posúdiť, či to predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia, a v prípade potreby prijať nápravné opatrenia na zlepšenie kvality vody na úroveň, ktorá je v súlade s požiadavkami na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením.

| (8) | Monitorovanie vody určenej na ľudskú spotrebu, plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj, ktorá nie je prírodnou minerálnou vodou, by sa na účely kontroly, či úrovne rádioaktívnych látok spĺňajú parametrické hodnoty stanovené podľa tejto smernice, malo vykonávať v súlade so zásadami analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodov (hazard analysis and critical control points, ďalej len „HACCP“), ako sa to vyžaduje podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (4), a bez toho, aby boli dotknuté zásady úradných kontrol stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (5). |
| --- | --- |

(8)

Monitorovanie vody určenej na ľudskú spotrebu, plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj, ktorá nie je prírodnou minerálnou vodou, by sa na účely kontroly, či úrovne rádioaktívnych látok spĺňajú parametrické hodnoty stanovené podľa tejto smernice, malo vykonávať v súlade so zásadami analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodov (hazard analysis and critical control points, ďalej len „HACCP“), ako sa to vyžaduje podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (4), a bez toho, aby boli dotknuté zásady úradných kontrol stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (5).

| (9) | Obyvateľstvo by malo byť o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu primerane a vhodne informované. |
| --- | --- |

(9)

Obyvateľstvo by malo byť o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu primerane a vhodne informované.

| (10) | Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice je potrebné vylúčiť prírodné minerálne vody a vody, ktoré sú liekmi, pretože osobitné pravidlá pre tieto druhy vody sa stanovili v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/54/ES (6) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES (7). |
| --- | --- |

(10)

Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice je potrebné vylúčiť prírodné minerálne vody a vody, ktoré sú liekmi, pretože osobitné pravidlá pre tieto druhy vody sa stanovili v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/54/ES (6) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES (7).

| (11) | Každý členský štát by mal vytvoriť monitorovacie programy s cieľom kontrolovať, či voda určená na ľudskú spotrebu spĺňa požiadavky tejto smernice. |
| --- | --- |

(11)

Každý členský štát by mal vytvoriť monitorovacie programy s cieľom kontrolovať, či voda určená na ľudskú spotrebu spĺňa požiadavky tejto smernice.

| (12) | Metódy použité na analýzu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu by mali byť také, aby zabezpečili spoľahlivosť a porovnateľnosť výsledkov. |
| --- | --- |

(12)

Metódy použité na analýzu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu by mali byť také, aby zabezpečili spoľahlivosť a porovnateľnosť výsledkov.

| (13) | Vzhľadom na veľké geografické rozdiely výskytu radónu v prírode Komisia prijala odporúčanie 2001/928/Euratom (8), ktoré sa týka kvality vody určenej na ľudskú spotrebu so zreteľom na radón a dlhožijúce produkty rozpadu radónu. Je vhodné zahrnúť tieto rádionuklidy do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. |
| --- | --- |

(13)

Vzhľadom na veľké geografické rozdiely výskytu radónu v prírode Komisia prijala odporúčanie 2001/928/Euratom (8), ktoré sa týka kvality vody určenej na ľudskú spotrebu so zreteľom na radón a dlhožijúce produkty rozpadu radónu. Je vhodné zahrnúť tieto rádionuklidy do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

| (14) | Vzhľadom na význam, ktorý má voda určená na ľudskú spotrebu pre ľudské zdravie, je v záujme zachovania jej vysokej kvality potrebné pravidelne aktualizovať prílohy II a III na základe vedeckého a technického pokroku. |
| --- | --- |

(14)

Vzhľadom na význam, ktorý má voda určená na ľudskú spotrebu pre ľudské zdravie, je v záujme zachovania jej vysokej kvality potrebné pravidelne aktualizovať prílohy II a III na základe vedeckého a technického pokroku.

| (15) | Hoci je na členských štátoch, aby určili frekvenciu odberu vzoriek a analýzy vody určenej na ľudskú spotrebu, plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj, v prípade tých členských štátov, od ktorých sa vyžaduje, aby monitorovali vodu určenú na ľudskú spotebu na prítomnosť radónu a trícia alebo aby stanovili indikačnú dávku (ID), sa odporúča vykonávať odber vzorky a analýzu aspoň raz ročne, |
| --- | --- |

(15)

Hoci je na členských štátoch, aby určili frekvenciu odberu vzoriek a analýzy vody určenej na ľudskú spotrebu, plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj, v prípade tých členských štátov, od ktorých sa vyžaduje, aby monitorovali vodu určenú na ľudskú spotebu na prítomnosť radónu a trícia alebo aby stanovili indikačnú dávku (ID), sa odporúča vykonávať odber vzorky a analýzu aspoň raz ročne,

PRIJALA TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Predmet úpravy

Touto smernicou sa stanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky obsiahnuté vo vode určenej na ľudskú spotrebu. Stanovujú sa v nej parametrické hodnoty a frekvencie a metódy monitorovania rádioaktívnych látok.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „voda určená na ľudskú spotrebu“ je:






  a) | voda v jej pôvodnom stave alebo po spracovaní, určená na pitie, varenie, prípravu potravín alebo iné domáce účely, bez ohľadu na jej pôvod a na to, či bola dodaná z distribučnej siete, cisterny alebo vo fľašiach či nádobách; |
| --- | --- | --- |

1.

„voda určená na ľudskú spotrebu“ je:

a)

voda v jej pôvodnom stave alebo po spracovaní, určená na pitie, varenie, prípravu potravín alebo iné domáce účely, bez ohľadu na jej pôvod a na to, či bola dodaná z distribučnej siete, cisterny alebo vo fľašiach či nádobách;

| b) | voda používaná v potravinárskych podnikoch pri výrobe, spracovaní, konzervovaní alebo predaji výrobkov alebo látok určených na ľudskú spotrebu, pokiaľ sa príslušné vnútroštátne orgány nepresvedčia, že kvalita vody nemôže ovplyvniť nezávadnosť potravín v ich konečnej podobe; |
| --- | --- |

b)

voda používaná v potravinárskych podnikoch pri výrobe, spracovaní, konzervovaní alebo predaji výrobkov alebo látok určených na ľudskú spotrebu, pokiaľ sa príslušné vnútroštátne orgány nepresvedčia, že kvalita vody nemôže ovplyvniť nezávadnosť potravín v ich konečnej podobe;

| 2. | „rádioaktívna látka“ je ľubovoľná látka, ktorá obsahuje jeden alebo viac rádionuklidov, ktorých aktivita alebo koncentrácia sa z hľadiska radiačnej ochrany nemôže zanedbať; |
| --- | --- |

2.

„rádioaktívna látka“ je ľubovoľná látka, ktorá obsahuje jeden alebo viac rádionuklidov, ktorých aktivita alebo koncentrácia sa z hľadiska radiačnej ochrany nemôže zanedbať;

| 3. | „indikačná dávka“ alebo „ID“ je úväzok efektívnej dávky za jeden rok ingescie zo všetkých rádionuklidov prirodzeného i umelého pôvodu, ktorých prítomnosť bola zistená v dodávke vody určenej na ľudskú spotrebu, ale s výnimkou trícia, draslíka 40, radónu a produkty rozpadu radónu s krátkym polčasom rozpadu; |
| --- | --- |

3.

„indikačná dávka“ alebo „ID“ je úväzok efektívnej dávky za jeden rok ingescie zo všetkých rádionuklidov prirodzeného i umelého pôvodu, ktorých prítomnosť bola zistená v dodávke vody určenej na ľudskú spotrebu, ale s výnimkou trícia, draslíka 40, radónu a produkty rozpadu radónu s krátkym polčasom rozpadu;

| 4. | „parametrická hodnota“ je hodnota rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu, po ktorej prekročení členské štáty posúdia, či prítomnosť rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia, a v prípade potreby prijmú nápravné opatrenia na zlepšenie kvality vody na úroveň, ktorá je v súlade s požiadavkami na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením. |
| --- | --- |

4.

„parametrická hodnota“ je hodnota rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu, po ktorej prekročení členské štáty posúdia, či prítomnosť rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia, a v prípade potreby prijmú nápravné opatrenia na zlepšenie kvality vody na úroveň, ktorá je v súlade s požiadavkami na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením.

Článok 3

Rozsah pôsobnosti a výnimky

1.   Táto smernica sa vzťahuje na vodu určenú na ľudskú spotrebu.

2.   Táto smernica sa nevzťahuje na:

| a) | prírodné minerálne vody, ktoré za také uznajú príslušné vnútroštátne orgány v súlade so smernicou 2009/54/ES; |
| --- | --- |

a)

prírodné minerálne vody, ktoré za také uznajú príslušné vnútroštátne orgány v súlade so smernicou 2009/54/ES;

| b) | vody, ktoré sú liekmi v zmysle smernice 2001/83/ES; |
| --- | --- |

b)

vody, ktoré sú liekmi v zmysle smernice 2001/83/ES;

3.   Členské štáty môžu z uplatňovania tejto smernice vyňať:

| a) | vodu určenú výlučne na tie účely, pri ktorých sa príslušné orgány presvedčia o tom, že kvalita vody nemá žiadny priamy ani nepriamy účinok na zdravie dotknutého obyvateľstva; |
| --- | --- |

a)

vodu určenú výlučne na tie účely, pri ktorých sa príslušné orgány presvedčia o tom, že kvalita vody nemá žiadny priamy ani nepriamy účinok na zdravie dotknutého obyvateľstva;

| b) | vodu určenú na ľudskú spotrebu z individuálnej dodávky, ktorá poskytuje v priemere menej ako 10 m3 za deň alebo ktorú využíva menej ako 50 osôb, pokiaľ voda nie je dodávaná v rámci obchodnej alebo verejnej činnosti. |
| --- | --- |

b)

vodu určenú na ľudskú spotrebu z individuálnej dodávky, ktorá poskytuje v priemere menej ako 10 m3 za deň alebo ktorú využíva menej ako 50 osôb, pokiaľ voda nie je dodávaná v rámci obchodnej alebo verejnej činnosti.

4.   Členské štáty, ktoré uplatnia výnimky uvedené v odseku 3 písm. b), zabezpečia, aby:

| a) | dotknuté obyvateľstvo bolo oboznámené s uvedenými výnimkami, ako aj so všetkými opatreniami, ktoré možno prijať na ochranu ľudského zdravia pred škodlivými vplyvmi vyplývajúcimi zo znečistenia vody určenej na ľudskú spotrebu; |
| --- | --- |

a)

dotknuté obyvateľstvo bolo oboznámené s uvedenými výnimkami, ako aj so všetkými opatreniami, ktoré možno prijať na ochranu ľudského zdravia pred škodlivými vplyvmi vyplývajúcimi zo znečistenia vody určenej na ľudskú spotrebu;

| b) | dotknutému obyvateľstvu bolo ihneď poskytnuté náležité poučenie, pokiaľ existuje zjavné riziko potenciálnej hrozby pre ľudské zdravie vyplývajúce z kvality takejto vody. |
| --- | --- |

b)

dotknutému obyvateľstvu bolo ihneď poskytnuté náležité poučenie, pokiaľ existuje zjavné riziko potenciálnej hrozby pre ľudské zdravie vyplývajúce z kvality takejto vody.

Článok 4

Všeobecné záväzky

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 6 ods. 3 písm. a) smernice 96/29/Euratom (9), členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na vytvorenie vhodného programu na monitorovanie vody určenej na ľudskú spotrebu s cieľom zabezpečiť, aby sa v prípade nedodržania parametrických hodnôt stanovených na základe tejto smernice:

| a) | posúdilo, či to predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia, a |
| --- | --- |

a)

posúdilo, či to predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia, a

| b) | v prípade potreby prijali nápravné opatrenia na zlepšenie kvality vody na úroveň, ktorá je v súlade s požiadavkami na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením. |
| --- | --- |

b)

v prípade potreby prijali nápravné opatrenia na zlepšenie kvality vody na úroveň, ktorá je v súlade s požiadavkami na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením.

Článok 5

Parametrické hodnoty a monitorovacie miesta

1.   Členské štáty stanovia parametrické hodnoty uplatniteľné na monitorovanie rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu v súlade s prílohou I.

2.   Ak sa voda určená na ľudskú spotrebu monitoruje v súlade s požiadavkami uvedenými v prílohe II k tejto smernici, monitorovacím miestom je:

| a) | v prípade vody dodávanej z distribučnej siete miesto, kde vyteká z kohútikov, z ktorých sa voda bežne čerpá; |
| --- | --- |

a)

v prípade vody dodávanej z distribučnej siete miesto, kde vyteká z kohútikov, z ktorých sa voda bežne čerpá;

| b) | v prípade vody dodávanej z cisterny miesto, kde vyteká z cisterny; |
| --- | --- |

b)

v prípade vody dodávanej z cisterny miesto, kde vyteká z cisterny;

| c) | v prípade vody plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj miesto, kde je voda plnená do fliaš alebo nádob; |
| --- | --- |

c)

v prípade vody plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj miesto, kde je voda plnená do fliaš alebo nádob;

| d) | v prípade vody používanej v potravinárskych podnikoch miesto, kde sa voda používa v podniku. |
| --- | --- |

d)

v prípade vody používanej v potravinárskych podnikoch miesto, kde sa voda používa v podniku.

3.   Vymedzením monitorovacích miest v odseku 2 písm. a) nie je dotknutý výber miesta odberu vzorky, ktorý sa môže nachádzať kdekoľvek v rámci oblasti dodávky alebo v úpravovni, pokiaľ nedochádza k nepriaznivej zmene hodnoty koncentrácie medzi miestom odberu vzorky a monitorovacím miestom.

Článok 6

Monitorovanie a analýza

1.   Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa monitorovanie rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu uskutočňovalo v súlade s monitorovacími stratégiami a frekvenciami stanovenými v prílohe II s cieľom skontrolovať, či hodnoty rádioaktívnych látok sú v súlade s parametrickými hodnotami stanovenými podľa článku 5 ods. 1.

Členské štáty zabezpečia, že monitorovanie sa uskutoční s cieľom zabezpečiť, aby získané namerané hodnoty reprezentovali kvalitu vody spotrebovanej počas celého roka. V prípade vody určenej na ľudskú spotrebu, plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj, tým nie sú nedotknuté zásady HACCP, ako sa to vyžaduje podľa nariadenia (ES) č. 852/2004, ani zásady úradných kontrol stanovených v nariadení (ES) č. 882/2004.

2.   Monitorovanie indikačnej dávky sa uskutočňuje v súlade s požiadavkami uvedenými v prílohe III, s ktorými sú v súlade aj analytické charakteristiky.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby každé laboratórium, kde sa analyzujú vzorky, malo systém analytickej kontroly kvality kontrolovaný externou organizáciou, ktorú na tento účel schvaľuje príslušný orgán.

Článok 7

Nápravné opatrenie a oznámenie obyvateľstvu

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa všetky prípady nedodržania parametrických hodnôt stanovených podľa článku 5 ods. 1 ihneď prešetrili s cieľom zistiť príčinu.

2.   V prípade, že sa parametrické hodnoty nedodržali, členský štát posúdi, či dané nedodržanie predstavuje pre ľudské zdravie riziko, ktoré si vyžaduje opatrenia.

3.   Ak takéto riziko v zmysle odseku 2 existuje, členský štát:

| a) | prijme nápravné opatrenia v záujme splnenia požiadaviek na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením a |
| --- | --- |

a)

prijme nápravné opatrenia v záujme splnenia požiadaviek na ochranu ľudského zdravia z hľadiska ochrany pred žiarením a

| b) | zabezpečí, aby sa dotknutému obyvateľstvu:






  i) | oznámilo riziko a prijaté nápravné opatrenia a |
| --- | --- | --- |

b)

zabezpečí, aby sa dotknutému obyvateľstvu:

i)

oznámilo riziko a prijaté nápravné opatrenia a

| ii) | poskytovali sa mu ďalšie informácie o akýchkoľvek dodatočných ochranných opatreniach, ktoré môžu byť potrebné v záujme ochrany ľudského zdravia vzhľadom na rádioaktívne látky. |
| --- | --- |

ii)

poskytovali sa mu ďalšie informácie o akýchkoľvek dodatočných ochranných opatreniach, ktoré môžu byť potrebné v záujme ochrany ľudského zdravia vzhľadom na rádioaktívne látky.

Článok 8

Transpozícia do vnútroštátneho práva

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 28. novembra 2015. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 9

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 10

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Luxemburgu 22. októbra 2013

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 122.

1

(2)  Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1).

2

(3)  Smernica Rady 98/83/ES z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (Ú. v. ES L 330, 5.12.1998, s. 32).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/54/ES z 18. júna 2009 o využívaní a uvádzaní na trh prírodných minerálnych vôd (Ú. v. EÚ L 164, 26.6.2009, s. 45).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67).

7

(8)  Odporúčanie Komisie 2001/928/Euratom z 20. decembra 2001 o ochrane verejnosti pred vystavením radónu v dodávkach pitnej vody (Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 85).

8

(9)  Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1).

9

---

PRÍLOHA I

PARAMETRICKÉ HODNOTY PRE RADÓN, TRÍCIUM A INDIKAČNÚ DÁVKU VODY URČENEJ NA ĽUDSKÚ SPOTREBU

| Parameter | Parametrická hodnota | Jednotka | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- |
| Radón | 100 | Bq/l | (poznámka 1) |
| Trícium | 100 | Bq/l | (poznámka 2) |
| Indikačná dávka | 0,10 | mSv | |
| a) | Čo sa týka radónu, členské štáty môžu stanoviť úroveň, ktorú by nebolo dobré prekročiť a pod ktorou by mala pokračovať optimalizácia ochrany, bez toho, aby sa ohrozila dodávka vody na celoštátnej alebo regionálnej úrovni. Členské štáty môžu stanoviť úroveň na viac ako 100 Bq/l, ale menej ako 1 000 Bq/l. V záujme zjednodušenia vnútroštátnych právnych predpisov sa členské štáty môžu rozhodnúť, že parametrickú hodnotu upravia na túto úroveň. |

Parameter

Parametrická hodnota

Jednotka

Poznámky

Radón

100

Bq/l

(poznámka 1)

Trícium

100

Bq/l

(poznámka 2)

Indikačná dávka

0,10

mSv

a)

Čo sa týka radónu, členské štáty môžu stanoviť úroveň, ktorú by nebolo dobré prekročiť a pod ktorou by mala pokračovať optimalizácia ochrany, bez toho, aby sa ohrozila dodávka vody na celoštátnej alebo regionálnej úrovni. Členské štáty môžu stanoviť úroveň na viac ako 100 Bq/l, ale menej ako 1 000 Bq/l. V záujme zjednodušenia vnútroštátnych právnych predpisov sa členské štáty môžu rozhodnúť, že parametrickú hodnotu upravia na túto úroveň.

| b) | Z hľadiska rádiologickej ochrany sa nápravné opatrenia považujú bez ďalšieho posudzovania za opodstatnené, keď koncentrácie radónu presiahnu 1 000 Bq/l. |
| --- | --- |

b)

Z hľadiska rádiologickej ochrany sa nápravné opatrenia považujú bez ďalšieho posudzovania za opodstatnené, keď koncentrácie radónu presiahnu 1 000 Bq/l.

| Poznámka 2: | Zvýšené úrovne trícia môžu naznačovať prítomnosť iných umelých rádionuklidov. Ak koncentrácia trícia presiahne parametrickú hodnotu, musí sa urobiť analýza výskytu iných umelých rádionuklidov. |
| --- | --- |

Poznámka 2:

Zvýšené úrovne trícia môžu naznačovať prítomnosť iných umelých rádionuklidov. Ak koncentrácia trícia presiahne parametrickú hodnotu, musí sa urobiť analýza výskytu iných umelých rádionuklidov.

---

PRÍLOHA II

MONITOROVANIE RÁDIOAKTÍVNYCH LÁTOK

1.   Všeobecné zásady a frekvencie monitorovania

Všetky parametre, pre ktoré musia byť parametrické hodnoty stanovené podľa článku 5 ods. 1, podliehajú monitorovaniu. Nevyžaduje sa však monitorovanie konkrétneho parametra, pokiaľ príslušné orgány môžu preukázať, že počas obdobia, ktoré samy určia, sa uvedený parameter pravdepodobne nebude v danej dodávke vody určenej na ľudskú spotrebu vyskytovať v koncentráciách, ktoré by mohli presiahnuť príslušnú parametrickú hodnotu.

V prípade prirodzeného výskytu rádionuklidov, keď predošlé výsledky potvrdili, že koncentrácia rádionuklidov je stabilná, o frekvencii rozhodne členský štát odchylne od minimálnych požiadaviek na odber vzoriek stanovených v bode 6, pričom zohľadní riziko pre ľudské zdravie. Členský štát nemusí monitorovať prítomnosť radónu ani trícia vo vode určenej na ľudskú spotrebu ani stanoviť indikačnú dávku, ak sa na základe reprezentatívnych prieskumov, údajov z monitorovania alebo iných spoľahlivých informácií presvedčil, že úroveň radónu, trícia alebo vypočítanej indikačnej dávky zostane počas obdobia, ktoré sám určí, pod príslušnými parametrickými hodnotami uvedenými v prílohe I. V takom prípade oznámi Komisii dôvody svojho rozhodnutia a poskytne jej potrebnú dokumentáciu, ktorou podloží svoje rozhodnutie a ktorá bude zahŕňať výsledky všetkých uskutočnených prieskumov, monitorovania a vyšetrovania. V tejto súvislosti sa neuplatňujú ustanovenia, ktoré sa týkajú minimálnych požiadaviek na odber vzoriek a na analýzu stanovených v bode 6 tejto prílohy.

2.   Radón

Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vode určenej na ľudskú spotrebu, ktorá pochádza z rôznych druhov zdrojov podzemnej vody a prameňov v rôznych geologických oblastiach, uskutočňovali reprezentatívne prieskumy s cieľom určiť rozsah a povahu pravdepodobného ožiarenia radónom. Štruktúra prieskumov musí umožniť určenie východiskových parametrov, a to najmä geologických a hydrologických vlastností oblasti, rádioaktivity horniny alebo pôdy a druhu prameňa a ich využitie pri určovaní ďalších opatrení v oblastiach s pravdepodobne vysokou úrovňou ožarovania. Koncentrácie radónu sa monitorujú, ak sa možno na základe výsledkov reprezentatívnych prieskumov alebo iných spoľahlivých informácií domnievať, že by parametrická hodnota stanovená podľa článku 5 ods. 1 mohla byť prekročená.

3.   Trícium

Členské štáty zabezpečia, aby sa monitorovanie prítomnosti trícia vo vode určenej na ľudskú spotrebu vykonávalo vtedy, keď je v povodí prítomný antropogénny zdroj trícia alebo iných umelých rádionuklidov a keď sa na základe iných programov dohľadu alebo vyšetrovaní nedá preukázať, že úroveň trícia je pod parametrickou hodnotou uvedenou v prílohe I. Ak sa vyžaduje monitorovanie prítomnosti trícia, uskutočňuje sa vo frekvenciách uvedených v tabuľke nachádzajúcej sa v bode 6 tejto prílohy. Ak koncentrácia trícia presiahne jeho parametrickú hodnotu, musí sa prešetriť výskyt iných umelých rádionuklidov.

4.   Indikačná dávka

Monitorovanie indikačnej dávky (ID) vo vode určenej na ľudskú spotrebu sa vykonáva vtedy, ak je prítomný zdroj umelej alebo zvýšenej prírodnej rádioaktivity a na základe iných reprezentatívnych monitorovacích programov alebo iných vyšetrovaní sa nedá preukázať, že úroveň ID je pod parametrickou hodnotou uvedenou v prílohe I. Ak sa vyžaduje monitorovanie úrovne umelých rádionuklidov, uskutočňuje sa vo frekvencii uvedenej v tabuľke nachádzajúcej sa v bode 6 tejto prílohy. Ak sa vyžaduje monitorovanie úrovne prírodných rádionuklidov, každý členský štát určí frekvenciu monitorovania buď celkovej objemovej aktivity alfa, alebo celkovej objemovej aktivity beta, alebo jednotlivých prírodných rádionuklidov v závislosti od skríningovej stratégie, ktorú prijal (podľa prílohy III). Frekvencia monitorovania sa môže rôzniť v rozsahu od jedného kontrolného merania až po frekvencie uvedené v tabuľke nachádzajúcej sa v bode 6 tejto prílohy. Ak sa vyžaduje len jedno kontrolné meranie prírodnej rádioaktivity, opakovaná kontrola sa vyžaduje aspoň v prípade, keď nastane zmena vo vzťahu k dodávke, ktorá by mohla ovplyvniť koncentráciu rádionuklidov vo vode určenej na ľudskú spotrebu.

5.   Úprava vody

Ak sa voda určená na ľudskú spotrebu upravila s cieľom znížiť úroveň rádionuklidov, v záujme zabezpečenia neprerušenej účinnosti uvedenej úpravy vody sa monitorovanie uskutočňuje vo frekvenciách uvedených v tabuľke nachádzajúcej sa v bode 6.

6.   Minimálne frekvencie odberov vzoriek a analýzy

Minimálna frekvencia odberov vzoriek a analýzy na účely monitorovania vody určenej na ľudskú spotrebu, dodávanej z distribučnej siete alebo z cisterny alebo používanej v potravinárskom podniku, sa stanovuje v tejto tabuľke:

Tabuľka

Minimálne frekvencie odberov vzoriek a analýzy na účely monitorovania vody určenej na ľudskú spotrebu, dodávanej z distribučnej siete alebo z cisterny alebo používanej v potravinárskom podniku

| Objem vody distribuovanej alebo vyrábanej každý deň v rámci oblasti dodávky
  (poznámky 1 a 2)
  m3 | Počet vzoriek za rok
  (poznámky 3 a 4) |
| --- | --- |
| objem ≤ 100 | (poznámka 5) |
| 100 < objem ≤ 1 000 | 1 |
| 1 000 < objem ≤ 10 000 | 1
  + 1 na každých 3 300 m3/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu |
| 10 000 < objem ≤ 100 000 | 3
  + 1 na každých 10 000 m3/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu |
| objem > 100 000 | 10
  + 1 na každých 25 000 m3/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu |
| Poznámka 1: | Oblasť dodávky je geograficky vymedzená oblasť, v ktorej voda určená na ľudskú spotrebu pochádza z jedného alebo niekoľkých zdrojov a kde kvalitu vody možno považovať za približne rovnakú. |

Objem vody distribuovanej alebo vyrábanej každý deň v rámci oblasti dodávky

(poznámky 1 a 2)

m3

Počet vzoriek za rok

(poznámky 3 a 4)

objem ≤ 100

(poznámka 5)

100 < objem ≤ 1 000

1

1 000 < objem ≤ 10 000

1

+ 1 na každých 3 300 m3/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu

10 000 < objem ≤ 100 000

3

+ 1 na každých 10 000 m3/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu

objem > 100 000

10

+ 1 na každých 25 000 m3/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu

Poznámka 1:

Oblasť dodávky je geograficky vymedzená oblasť, v ktorej voda určená na ľudskú spotrebu pochádza z jedného alebo niekoľkých zdrojov a kde kvalitu vody možno považovať za približne rovnakú.

| Poznámka 2: | Množstvá sú vypočítané ako priemery za kalendárny rok. Pri určovaní minimálnej frekvencie môže členský štát namiesto množstva vody použiť počet obyvateľov v oblasti dodávky, vychádzajúc zo spotreby vody 200 l/deň/hlavu. |
| --- | --- |

Poznámka 2:

Množstvá sú vypočítané ako priemery za kalendárny rok. Pri určovaní minimálnej frekvencie môže členský štát namiesto množstva vody použiť počet obyvateľov v oblasti dodávky, vychádzajúc zo spotreby vody 200 l/deň/hlavu.

| Poznámka 3: | Pokiaľ to je možné, počet vzoriek treba rovnomerne rozložiť v čase a v priestore. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

Pokiaľ to je možné, počet vzoriek treba rovnomerne rozložiť v čase a v priestore.

| Poznámka 4: | V prípade občasnej krátkodobej dodávky o frekvencii monitorovania vody distribuovanej v cisternách rozhodne dotknutý členský štát. |
| --- | --- |

Poznámka 4:

V prípade občasnej krátkodobej dodávky o frekvencii monitorovania vody distribuovanej v cisternách rozhodne dotknutý členský štát.

| Poznámka 5: | Frekvenciu určí dotknutý členský štát. |
| --- | --- |

Poznámka 5:

Frekvenciu určí dotknutý členský štát.

Členské štáty určia frekvenciu odberov vzoriek vody určenej na ľudskú spotrebu, plnenej do fliaš alebo nádob určených na predaj. Členské štáty pritom môžu vziať do úvahy vyrobený objem vody.

7.   Spriemerovanie

Ak sa v konkrétnej vzorke prekročí parametrická hodnota, členské štáty vymedzia rozsah opätovného odoberania vzoriek potrebného na zabezpečenie toho, aby namerané hodnoty reprezentovali priemernú koncentráciu aktivity za celý rok.

---

PRÍLOHA III

MONITOROVANIE INDIKAČNEJ DÁVKY A ANALYTICKÝCH CHARAKTERISTÍK

1.   Monitorovanie dodržiavania indikačnej dávky (ID)

Na určenie prítomnosti rádioaktivity vo vode určenej na ľudskú spotrebu môžu členské štáty použiť rôzne spoľahlivé skríningové stratégie. Tieto skríningové stratégie sa môžu zamerať na určité rádionuklidy, samostatný rádionuklid, celkovú objemovú aktivitu alfa alebo celkovú objemovú aktivitu beta.

a)   Skríning zameraný na určité rádionuklidy alebo skríning zameraný na samostatný rádionuklid

Ak jedna z koncentrácií aktivity prekročí 20 % zodpovedajúcej odvodenej hodnoty alebo koncentrácia trícia prekročí parametrickú hodnotu uvedenú v prílohe I, vyžaduje sa analýza ďalších rádionuklidov. Rádionuklidy, ktoré sa majú merať, vymedzujú členské štáty s prihliadnutím na všetky relevantné informácie týkajúce sa pravdepodobných zdrojoch rádioaktivity.

b)   Skríningové stratégie zamerané na celkovú objemovú aktivitu alfa a celkovú objemovú aktivitu beta

Členské štáty môžu na účely monitorovania parametrickej indikačnej hodnoty pre ID využívať skríningové stratégie zamerané na celkovú objemovú aktivitu alfa a celkovú objemovú aktivitu beta (1).

Na tento účel sa stanovia skríningové úrovne pre celkovú objemovú aktivitu alfa alebo celkovú objemovú aktivitu beta. Odporúčaná skríningová úroveň pre celkovú objemovú aktivitu alfa je 0,1 Bq/l. Odporúčaná skríningová úroveň pre celkovú objemovú aktivitu beta je 1,0 Bq/l.

Ak je celková objemová aktivita alfa nižšia ako 0,1 Bq/l a celková objemová aktivita beta nižšia ako 1,0 Bq/l, členské štáty môžu predpokladať, že ID je nižšia než parametrická hodnota 0,1 mSv a nevyžaduje si rádiologické prešetrenie s výnimkou prípadu, keď je z iných informačných zdrojov známe, že vo vode sú prítomné špecifické rádionuklidy, ktoré by mohli spôsobiť, že ID presiahne hodnotu 0,1 mSv.

Ak je celková objemová aktivita alfa vyššia ako 0,1 Bq/l alebo celková objemová aktivita beta vyššia ako 1,0 Bq/l, vyžaduje sa analýza zameraná na špecifické rádionuklidy.

Členské štáty môžu stanoviť alternatívne skríningové úrovne pre celkovú objemovú aktivitu alfa a celkovú objemovú aktivitu beta, ak môžu preukázať, že alternatívne úrovne sú v súlade s hodnotou ID 0,1 mSv.

Rádionuklidy, ktoré sa majú merať, vymedzujú členské štáty s prihliadnutím na všetky relevantné informácie týkajúce sa pravdepodobných zdrojov rádioaktivity. Pretože zvýšené úrovne trícia môžu naznačovať prítomnosť iných umelých rádionuklidov, malo by sa v tej istej vzorke merať trícium, celková objemová aktivita alfa a celková objemová aktivita beta.

2.   Výpočet indikačnej dávky (ID)

ID sa vypočíta z nameraných koncentrácií rádionuklidov a dávkových koeficientov stanovených v tabuľke A prílohy III k smernici 96/29/Euratom alebo na základe novších informácií uznaných príslušnými orgánmi členského štátu a vychádza z ročného objemu vody prijatej ingesciou (730 l pre dospelú osobu). Ak platí nasledujúci vzorec, členské štáty môžu predpokladať, že ID je nižšia než parametrická hodnota 0,1 mSv a nevyžaduje sa nijaké ďalšie prešetrenie:

Formula

pričom

| Ci(obs) | = | zistená koncentrácia rádionuklidu i |
| --- | --- | --- |
| Ci(der) | = | odvodená koncentrácia rádionuklidu i |
| n | = | počet detegovaných rádionuklidov. |

Ci(obs)

=

zistená koncentrácia rádionuklidu i

Ci(der)

=

odvodená koncentrácia rádionuklidu i

n

=

počet detegovaných rádionuklidov.

Odvodené koncentrácie rádioaktivity vo vode určenej na ľudskú spotrebu
   (2)

| Pôvod | Nuklid | Odvodená koncentrácia |
| --- | --- | --- |
| Prirodzený | U-238 (3) | 3,0 Bq/l |
| U-234 (3) | 2,8 Bq/l |
| Ra-226 | 0,5 Bq/l |
| Ra-228 | 0,2 Bq/l |
| Pb-210 | 0,2 Bq/l |
| Po-210 | 0,1 Bq/l |
| Umelý | C-14 | 240 Bq/l |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l |
| Am-241 | 0,7 Bq/l |
| Co-60 | 40 Bq/l |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l |
| Cs-137 | 11 Bq/l |
| I-131 | 6,2 Bq/l |

Pôvod

Nuklid

Odvodená koncentrácia

Prirodzený

U-238 (3)

3,0 Bq/l

U-234 (3)

2,8 Bq/l

Ra-226

0,5 Bq/l

Ra-228

0,2 Bq/l

Pb-210

0,2 Bq/l

Po-210

0,1 Bq/l

Umelý

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

3.   Charakteristiky a metódy analýzy

Pokiaľ ide o nasledujúce parametre a rádionuklidy, použitá metóda analýzy musí byť minimálne schopná zmerať koncentrácie aktivity s nižšie stanoveným limitom detekcie:

| Parametre a rádionuklidy | Limit detekcie (poznámky 1 a 2) | Poznámky |
| --- | --- | --- |
| Trícium | 10 Bq/l | poznámka 3 |
| Radón | 10 Bq/l | poznámka 3 |
| Celková objemová aktivita alfa | 0,04 Bq/l | poznámka 4 |
| Celková objemová aktivita beta | 0,4 Bq/l | poznámka 4 |
| U-238 | 0,02 Bq/l | |
| U-234 | 0,02 Bq/l | |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | |
| Ra-228 | 0,02 Bq/l | poznámka 5 |
| Pb-210 | 0,02 Bq/l | |
| Po-210 | 0,01 Bq/l | |
| C-14 | 20 Bq/l | |
| Sr-90 | 0,4 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04 Bq/l | |
| Am-241 | 0,06 Bq/l | |
| Co-60 | 0,5 Bq/l | |
| Cs-134 | 0,5 Bq/l | |
| Cs-137 | 0,5 Bq/l | |
| I-131 | 0,5 Bq/l | |
| Poznámka 1: | Limit detekcie sa vypočíta podľa normy ISO 11929: Určovanie charakteristických limitov (prah pre rozhodnutie, limit detekcie a limity intervalu spoľahlivosti) pri meraní ionizujúceho žiarenia – Základy a aplikácia [Determination of the characteristic limits (decision threshold, detection limit and limits of the confidence interval) for measurements of ionizing radiation – Fundamentals and application] s pravdepodobnosťou chýb 1. a 2. druhu 0,05 v oboch prípadoch. |

Parametre a rádionuklidy

Limit detekcie (poznámky 1 a 2)

Poznámky

Trícium

10 Bq/l

poznámka 3

Radón

10 Bq/l

poznámka 3

Celková objemová aktivita alfa

0,04 Bq/l

poznámka 4

Celková objemová aktivita beta

0,4 Bq/l

poznámka 4

U-238

0,02 Bq/l

U-234

0,02 Bq/l

Ra-226

0,04 Bq/l

Ra-228

0,02 Bq/l

poznámka 5

Pb-210

0,02 Bq/l

Po-210

0,01 Bq/l

C-14

20 Bq/l

Sr-90

0,4 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,04 Bq/l

Am-241

0,06 Bq/l

Co-60

0,5 Bq/l

Cs-134

0,5 Bq/l

Cs-137

0,5 Bq/l

I-131

0,5 Bq/l

Poznámka 1:

Limit detekcie sa vypočíta podľa normy ISO 11929: Určovanie charakteristických limitov (prah pre rozhodnutie, limit detekcie a limity intervalu spoľahlivosti) pri meraní ionizujúceho žiarenia – Základy a aplikácia [Determination of the characteristic limits (decision threshold, detection limit and limits of the confidence interval) for measurements of ionizing radiation – Fundamentals and application] s pravdepodobnosťou chýb 1. a 2. druhu 0,05 v oboch prípadoch.

| Poznámka 2: | Neurčitosti meraní sa vypočítajú a oznámia ako úplné štandardné neurčitosti alebo ako rozšírené štandardné neurčitosti s expanzným faktorom 1,96 podľa Sprievodcu ISO pre vyjadrovanie neurčitosti pri meraniach (ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement). |
| --- | --- |

Poznámka 2:

Neurčitosti meraní sa vypočítajú a oznámia ako úplné štandardné neurčitosti alebo ako rozšírené štandardné neurčitosti s expanzným faktorom 1,96 podľa Sprievodcu ISO pre vyjadrovanie neurčitosti pri meraniach (ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement).

| Poznámka 3: | Limit detekcie pre trícium a radón je 10 % jeho parametrickej hodnoty 100 Bq/l. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

Limit detekcie pre trícium a radón je 10 % jeho parametrickej hodnoty 100 Bq/l.

| Poznámka 4: | Limit detekcie pre celkovú objemovú aktivitu alfa je 40 % skríningovej hodnoty 0,1 Bq/l a pre celkovú objemovú aktivitu beta 40 % skríningovej hodnoty 1,0 Bq/l. |
| --- | --- |

Poznámka 4:

Limit detekcie pre celkovú objemovú aktivitu alfa je 40 % skríningovej hodnoty 0,1 Bq/l a pre celkovú objemovú aktivitu beta 40 % skríningovej hodnoty 1,0 Bq/l.

| Poznámka 5: | Tento limit detekcie sa uplatňuje len na počiatočný skríning indikačnej dávky v prípade nového vodného zdroja; ak sa počiatočnou kontrolou určí, že nie je pravdepodobné, že Ra-228 prekračuje 20 % odvodenej koncentrácie, limit detekcie sa pre rutinné merania špecifické pre nuklid Ra-228 môže zvýšiť na 0,08 Bq/l, kým sa nebude vyžadovať následná opakovaná kontrola. |
| --- | --- |

Poznámka 5:

Tento limit detekcie sa uplatňuje len na počiatočný skríning indikačnej dávky v prípade nového vodného zdroja; ak sa počiatočnou kontrolou určí, že nie je pravdepodobné, že Ra-228 prekračuje 20 % odvodenej koncentrácie, limit detekcie sa pre rutinné merania špecifické pre nuklid Ra-228 môže zvýšiť na 0,08 Bq/l, kým sa nebude vyžadovať následná opakovaná kontrola.

---

(1)  Celková objemová aktivita beta môže byť prípadne nahradená zvyškovou aktivitou beta po odpočítaní koncentrácie aktivity K – 40.

(2)  Táto tabuľka obsahuje hodnoty pre najbežnejšie prírodné a umelé rádionuklidy; ide o presné hodnoty vypočítané pre dávku 0,1 mSv a ročný objem vody prijatej ingesciou 730 l, pričom sa použili dávkové koeficienty stanovené v tabuľke A prílohy III k smernici 96/29/Euratom; odvodené koncentrácie sa môžu pre iné rádionuklidy vypočítať rovnako a hodnoty sa môžu aktualizovať na základe novších informácií uznaných príslušnými orgánmi členského štátu.

(3)  Táto tabuľka zohľadňuje len rádiologické vlastnosti uránu, nie jeho chemickú toxicitu.

---

ROZHODNUTIA

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/22

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 12. augusta 2013

o základných požiadavkách na námorné rádiokomunikačné zariadenia, ktoré sú určené na používanie na plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS a na účasť v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (GMDSS)

[oznámené pod číslom C(2013) 5185]

(2013/638/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (1), a najmä na jej článok 3 ods. 3 písm. e),

keďže:

| (1) | Viaceré členské štáty zaviedli alebo chcú zaviesť spoločné bezpečnostné zásady a pravidlá pre rádiové zariadenia na lodiach nepodliehajúcich Medzinárodnému dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS) z roku 1974 (ďalej len „plavidlá nepodliehajúce dohovoru SOLAS“). |
| --- | --- |

(1)

Viaceré členské štáty zaviedli alebo chcú zaviesť spoločné bezpečnostné zásady a pravidlá pre rádiové zariadenia na lodiach nepodliehajúcich Medzinárodnému dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS) z roku 1974 (ďalej len „plavidlá nepodliehajúce dohovoru SOLAS“).

| (2) | Harmonizácia rádiových služieb by mala prispieť k bezpečnejšej plavbe plavidiel nepodliehajúcich dohovoru SOLAS najmä v prípade núdze a v zlých poveternostných podmienkach. |
| --- | --- |

(2)

Harmonizácia rádiových služieb by mala prispieť k bezpečnejšej plavbe plavidiel nepodliehajúcich dohovoru SOLAS najmä v prípade núdze a v zlých poveternostných podmienkach.

| (3) | Obežníkom Výboru pre námornú bezpečnosť (Maritime Safety Committee – MSC) č. 803 o účasti plavidiel nepodliehajúcich dohovoru SOLAS v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (Global Maritime Distress and Safety System GMDSS) a rezolúciou MSC.131 (75) Medzinárodná námorná organizácia (International Maritime Organisation – IMO) vyzýva štáty, aby uplatňovali usmernenia na zapojenie plavidiel nepodliehajúcich dohovoru SOLAS do systému GMDSS, a nalieha na štáty, aby sa určité vlastnosti a funkcie súvisiace s GMDSS zaviedli pri rádiových zariadeniach, ktoré sa majú používať na všetkých plavidlách. |
| --- | --- |

(3)

Obežníkom Výboru pre námornú bezpečnosť (Maritime Safety Committee – MSC) č. 803 o účasti plavidiel nepodliehajúcich dohovoru SOLAS v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (Global Maritime Distress and Safety System GMDSS) a rezolúciou MSC.131 (75) Medzinárodná námorná organizácia (International Maritime Organisation – IMO) vyzýva štáty, aby uplatňovali usmernenia na zapojenie plavidiel nepodliehajúcich dohovoru SOLAS do systému GMDSS, a nalieha na štáty, aby sa určité vlastnosti a funkcie súvisiace s GMDSS zaviedli pri rádiových zariadeniach, ktoré sa majú používať na všetkých plavidlách.

| (4) | Rádiokomunikačný poriadok Medzinárodnej telekomunikačnej únie špecifikuje niektoré frekvencie, ktoré sú určené na používanie v rámci GMDSS. Každé rádiové zariadenie prevádzkované na týchto frekvenciách, ktoré je určené na použitie v čase núdze, by malo byť kompatibilné s určeným použitím týchto frekvencií a malo by poskytovať dostatočnú záruku istoty, že bude bezchybne fungovať v čase núdze. |
| --- | --- |

(4)

Rádiokomunikačný poriadok Medzinárodnej telekomunikačnej únie špecifikuje niektoré frekvencie, ktoré sú určené na používanie v rámci GMDSS. Každé rádiové zariadenie prevádzkované na týchto frekvenciách, ktoré je určené na použitie v čase núdze, by malo byť kompatibilné s určeným použitím týchto frekvencií a malo by poskytovať dostatočnú záruku istoty, že bude bezchybne fungovať v čase núdze.

| (5) | Je potrebné objasniť, že rozhodnutie Komisie 2004/71/ES zo 4. septembra 2003 o základných požiadavkách na námorné rádiokomunikačné zariadenia, ktoré sú určené na používanie na plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS a na účasť v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (GMDSS) (2), sa uplatňuje na zariadenia GMDSS určené na používanie na všetkých plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS, na ktoré sa nevzťahuje smernica Rady 96/98/ES z 20. decembra 1996 o vybavení námorných lodí (3). |
| --- | --- |

(5)

Je potrebné objasniť, že rozhodnutie Komisie 2004/71/ES zo 4. septembra 2003 o základných požiadavkách na námorné rádiokomunikačné zariadenia, ktoré sú určené na používanie na plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS a na účasť v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (GMDSS) (2), sa uplatňuje na zariadenia GMDSS určené na používanie na všetkých plavidlách nepodliehajúcich dohovoru SOLAS, na ktoré sa nevzťahuje smernica Rady 96/98/ES z 20. decembra 1996 o vybavení námorných lodí (3).

| (6) | Požiadavky, ktoré majú spĺňať zariadenia GMDSS určené pre plavidlá nepodliehajúce dohovoru SOLAS, by sa mali uplatňovať jednotne vo všetkých členských štátoch a mali by byť v súlade s príslušnými usmerneniami IMO. |
| --- | --- |

(6)

Požiadavky, ktoré majú spĺňať zariadenia GMDSS určené pre plavidlá nepodliehajúce dohovoru SOLAS, by sa mali uplatňovať jednotne vo všetkých členských štátoch a mali by byť v súlade s príslušnými usmerneniami IMO.

| (7) | Vzhľadom na počet zmien, ktoré sa majú vykonať v rozhodnutí 2004/71/ES, by sa malo uvedené rozhodnutie v záujme zrozumiteľnosti nahradiť. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na počet zmien, ktoré sa majú vykonať v rozhodnutí 2004/71/ES, by sa malo uvedené rozhodnutie v záujme zrozumiteľnosti nahradiť.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre posudzovanie zhody a pre trhový dohľad v oblasti telekomunikácií, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre posudzovanie zhody a pre trhový dohľad v oblasti telekomunikácií,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Toto rozhodnutie sa uplatňuje na všetky rádiové zariadenia, na ktoré sa nevzťahuje smernica 96/98/ES a ktoré sú určené na používanie na plavidlách nepodliehajúcich Medzinárodnému dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS) z roku 1974 (ďalej len „plavidlá nepodliehajúce dohovoru SOLAS“) a na účasť v Globálnom námornom núdzovom a bezpečnostnom systéme (GMDSS), ako je stanovené v kapitole IV dohovoru SOLAS, a ktoré sú prevádzkované v rámci jednej z týchto služieb:

| a) | námorná pohyblivá služba podľa článku 1.28 Rádiokomunikačného poriadku Medzinárodnej telekomunikačnej únie (International Telecommunications Union – ITU); |
| --- | --- |

a)

námorná pohyblivá služba podľa článku 1.28 Rádiokomunikačného poriadku Medzinárodnej telekomunikačnej únie (International Telecommunications Union – ITU);

| b) | námorná pohyblivá družicová služba podľa článku 1.29 Rádiokomunikačného poriadku ITU. |
| --- | --- |

b)

námorná pohyblivá družicová služba podľa článku 1.29 Rádiokomunikačného poriadku ITU.

Článok 2

Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/45/ES (4), rádiové zariadenia musia byť konštruované tak, aby bola zabezpečená ich správna funkcia pri vystavení morskému prostrediu, spĺňali všetky prevádzkové požiadavky GMDSS uplatniteľné na plavidlá nepodliehajúce dohovoru SOLAS v súlade s príslušnými ustanoveniami Medzinárodnej námornej organizácie a poskytovali jasnú a stabilnú komunikáciu s vysokým stupňom vernosti analógového alebo digitálneho prenosu správ.

Článok 3

Rozhodnutie 2004/71/ES sa týmto zrušuje.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 12. augusta 2013

Za Komisiu

Antonio TAJANI

podpredseda

---

(1)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 16, 23.1.2004, s. 54.

2

(3)  Ú. v. ES L 46, 17.2.1997, s. 25.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 163, 25.6.2009, s. 1.

4

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/24

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. novembra 2013,

ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2013/639/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 9,

keďže:

A.   ZAČATIE

| (1) | Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 16. februára 2013 začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Únie a uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 16. februára 2013 začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Únie a uverejnila oznámenie o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Konanie sa začalo na základe podnetu podaného Výborom na obranu odvetvia bezšvových rúr a rúrok v Európskej únii (ďalej len „navrhovateľ“), ktorý zastupuje viac ako 25 % celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm. Podnet obsahoval prima facie dôkazy týkajúce sa dumpingu príslušného výrobku a z toho vyplývajúcej značnej ujmy, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia konania. |
| --- | --- |

(2)

Konanie sa začalo na základe podnetu podaného Výborom na obranu odvetvia bezšvových rúr a rúrok v Európskej únii (ďalej len „navrhovateľ“), ktorý zastupuje viac ako 25 % celkovej výroby určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm. Podnet obsahoval prima facie dôkazy týkajúce sa dumpingu príslušného výrobku a z toho vyplývajúcej značnej ujmy, ktoré boli dostatočné na odôvodnenie začatia konania.

| (3) | Komisia o začatí konania informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, výrobcov v možnej analogickej krajine, známych dovozcov, distribútorov, ďalšie známe dotknuté strany a zástupcov ČĽR. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(3)

Komisia o začatí konania informovala navrhovateľa, ostatných známych výrobcov v Únii, známych vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, výrobcov v možnej analogickej krajine, známych dovozcov, distribútorov, ďalšie známe dotknuté strany a zástupcov ČĽR. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (4) | Navrhovateľ, ostatní výrobcovia v Únii, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, dovozcovia a distribútori oznámili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(4)

Navrhovateľ, ostatní výrobcovia v Únii, vyvážajúci výrobcovia v ČĽR, dovozcovia a distribútori oznámili svoje stanoviská. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, na základe ktorých by mali byť vypočuté, boli vypočuté.

B.   STIAHNUTIE PODNETU A UKONČENIE KONANIA

| (5) | Listom z 9. septembra 2013 určeným Komisii navrhovateľ stiahol svoj podnet. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 9. septembra 2013 určeným Komisii navrhovateľ stiahol svoj podnet.

| (6) | V súlade s článkom 9 ods. 1 základného nariadenia možno konanie ukončiť, ak bol podnet stiahnutý, okrem prípadu, keď takéto ukončenie nie je v záujme Únie. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 9 ods. 1 základného nariadenia možno konanie ukončiť, ak bol podnet stiahnutý, okrem prípadu, keď takéto ukončenie nie je v záujme Únie.

| (7) | Pri prešetrovaní nevyšli najavo žiadne skutočnosti svedčiace o tom, že by takéto ukončenie nebolo v záujme Únie. Komisia preto dospela k názoru, že toto konanie by sa malo ukončiť. Zainteresované strany boli náležite informované a mali možnosť predložiť pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(7)

Pri prešetrovaní nevyšli najavo žiadne skutočnosti svedčiace o tom, že by takéto ukončenie nebolo v záujme Únie. Komisia preto dospela k názoru, že toto konanie by sa malo ukončiť. Zainteresované strany boli náležite informované a mali možnosť predložiť pripomienky. Neboli doručené žiadne pripomienky.

| (8) | Komisia preto dospela k záveru, že antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike do Únie by sa malo ukončiť, |
| --- | --- |

(8)

Komisia preto dospela k záveru, že antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu určitých bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike do Únie by sa malo ukončiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu bezšvových rúr a rúrok zo železa alebo z ocele inej než nehrdzavejúcej ocele, s kruhovým prierezom a s vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré sú v súčasnosti zatriedené pod číselné znaky KN 7304 19 90, 7304 29 90, 7304 39 98 a 7304 59 99, sa ukončuje.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 6. novembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 45, 16.2.2013, s. 3.

2

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/25

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 522/12/COL

z 19. decembra 2012,

ktorým sa osemdesiaty siedmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijatím novej kapitoly o opatreniach štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012

DOZORNÝ ÚRAD EZVO,

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26 k tejto dohode,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (2), a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a článok 24,

PRIPOMÍNAJÚC procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijaté 19. januára 1994 dozorným úradom (3),

keďže:

podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,

podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné,

dňa 22. mája 2012 Európska Komisia prijala oznámenie o usmerneniach k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012
   (4),

uvedené oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor,

v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP,

podľa bodu II s názvom „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,

sa konzultovalo s Európskou komisiou a členskými štátmi EZVO,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Usmernenia o štátnej pomoci budú zmenené prijatím novej kapitoly o opatreniach štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012. Nová kapitola sa nachádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

členka kolégia

---

(1)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

1

(2)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

2

(3)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré prijal a vydal dozorný orgán 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (ďalej len „Ú. v. ES“) L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej lokalite dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev

(4)  Oznámenie Komisie EÚ – usmernenia k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012 (Ú. v. EÚ C 158, 5.6.2012, s. 4).

4

---

PRÍLOHA

POMOC V SÚVISLOSTI SO SYSTÉMOM OBCHODOVANIA S EMISNÝMI KVÓTAMI SKLENÍKOVÝCH PLYNOV PO ROKU 2012
   (1)

POLITIKA ŠTÁTNEJ POMOCI A SMERNICA O ETS

| 1. | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 (2) bol vytvorený systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (EU ETS), zatiaľ čo smernicou 2009/29/ES (3) bol tento systém zlepšený a rozšírený s účinnosťou od 1. januára 2013. Smernica 2003/87/ES v znení zmien (4) je ďalej uvedená ako „smernica o ETS“. Smernica 2009/29/ES je súčasťou legislatívneho balíka, ktorý obsahuje opatrenia na boj proti zmene klímy a na podporu energie z obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov. Tento balík bol vypracovaný najmä s cieľom dosiahnuť celkový cieľ Únie znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % oproti roku 1990 a dosiahnuť 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie v Únii do roku 2020. |
| --- | --- |

1.

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 (2) bol vytvorený systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (EU ETS), zatiaľ čo smernicou 2009/29/ES (3) bol tento systém zlepšený a rozšírený s účinnosťou od 1. januára 2013. Smernica 2003/87/ES v znení zmien (4) je ďalej uvedená ako „smernica o ETS“. Smernica 2009/29/ES je súčasťou legislatívneho balíka, ktorý obsahuje opatrenia na boj proti zmene klímy a na podporu energie z obnoviteľných a nízkouhlíkových zdrojov. Tento balík bol vypracovaný najmä s cieľom dosiahnuť celkový cieľ Únie znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % oproti roku 1990 a dosiahnuť 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie v Únii do roku 2020.

| 2. | Smernicou o ETS sa zavádzajú nasledujúce osobitné a dočasné opatrenia pre určité podniky: pomoc určená na kompenzáciu zvýšenia cien elektrickej energie v súvislosti so zahrnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie v dôsledku zavedenia EU ETS (všeobecne uvádzané ako „náklady na nepriame emisie“), investičná pomoc pre vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (pripravené na CCS), voliteľné prechodné prideľovanie bezodplatných kvót v odvetví elektroenergetiky v niektorých štátoch EZVO (5) a vylúčenie niektorých malých zariadení z EU ETS, ak zníženie emisií skleníkových plynov možno dosiahnuť mimo rámca EU ETS s nižšími administratívnymi nákladmi. |
| --- | --- |

2.

Smernicou o ETS sa zavádzajú nasledujúce osobitné a dočasné opatrenia pre určité podniky: pomoc určená na kompenzáciu zvýšenia cien elektrickej energie v súvislosti so zahrnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie v dôsledku zavedenia EU ETS (všeobecne uvádzané ako „náklady na nepriame emisie“), investičná pomoc pre vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2 (pripravené na CCS), voliteľné prechodné prideľovanie bezodplatných kvót v odvetví elektroenergetiky v niektorých štátoch EZVO (5) a vylúčenie niektorých malých zariadení z EU ETS, ak zníženie emisií skleníkových plynov možno dosiahnuť mimo rámca EU ETS s nižšími administratívnymi nákladmi.

| 3. | Osobitné a prechodné opatrenia, ktoré sa zavádzajú v rámci uplatňovania smernice o ETS, zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. V súlade s oddielom II časti 2 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde musia štáty EZVO oznámiť štátnu pomoc Dozornému úradu EZVO a tá nesmie nadobudnúť účinnosť, kým ju dozorný úrad neschváli. |
| --- | --- |

3.

Osobitné a prechodné opatrenia, ktoré sa zavádzajú v rámci uplatňovania smernice o ETS, zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. V súlade s oddielom II časti 2 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde musia štáty EZVO oznámiť štátnu pomoc Dozornému úradu EZVO a tá nesmie nadobudnúť účinnosť, kým ju dozorný úrad neschváli.

| 4. | S cieľom zaistiť transparentnosť a právnu istotu sú v týchto usmerneniach ozrejmené kritériá zlučiteľnosti, ktoré sa budú na tieto opatrenia štátnej pomoci uplatňovať v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, ktorý bol zlepšený a rozšírený smernicou 2009/29/ES. |
| --- | --- |

4.

S cieľom zaistiť transparentnosť a právnu istotu sú v týchto usmerneniach ozrejmené kritériá zlučiteľnosti, ktoré sa budú na tieto opatrenia štátnej pomoci uplatňovať v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, ktorý bol zlepšený a rozšírený smernicou 2009/29/ES.

| 5. | V súlade s testom vyváženosti uvedeným v akčnom pláne štátnej pomoci z roku 2005 (6) je základným cieľom kontroly štátnej pomoci v súvislosti s uplatňovaním EU ETS zabezpečiť, aby výsledkom opatrení štátnej pomoci bolo väčšie zníženie emisií skleníkových plynov, než by sa dosiahlo bez poskytnutia takejto štátnej pomoci, a aby pozitívne účinky tejto pomoci vyvážili jej negatívne vplyvy, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Štátna pomoc musí byť nevyhnutná na dosiahnutie environmentálneho cieľa EÚ ETS (nevyhnutnosť pomoci) a musí byť obmedzená na minimum potrebné na dosiahnutie plánovanej ochrany životného prostredia (proporcionalita pomoci) bez nežiaduceho narúšania hospodárskej súťaže a obchodu na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

5.

V súlade s testom vyváženosti uvedeným v akčnom pláne štátnej pomoci z roku 2005 (6) je základným cieľom kontroly štátnej pomoci v súvislosti s uplatňovaním EU ETS zabezpečiť, aby výsledkom opatrení štátnej pomoci bolo väčšie zníženie emisií skleníkových plynov, než by sa dosiahlo bez poskytnutia takejto štátnej pomoci, a aby pozitívne účinky tejto pomoci vyvážili jej negatívne vplyvy, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Štátna pomoc musí byť nevyhnutná na dosiahnutie environmentálneho cieľa EÚ ETS (nevyhnutnosť pomoci) a musí byť obmedzená na minimum potrebné na dosiahnutie plánovanej ochrany životného prostredia (proporcionalita pomoci) bez nežiaduceho narúšania hospodárskej súťaže a obchodu na vnútornom trhu.

| 6. | Keďže ustanovenia zavedené smernicou 2009/29/ES sa uplatňujú od 1. januára 2013, štátna pomoc nemôže byť považovaná za nevyhnutnú na zmiernenie akejkoľvek záťaže vyplývajúcej z tejto smernice pred uvedeným dátumom. Z tohto dôvodu môžu byť opatrenia, ktoré sú predmetom týchto usmernení, povolené iba pre náklady vynaložené 1. januára 2013 a po tomto dátume, s výnimkou štátnej pomoci zahrnutej vo voliteľnom a prechodnom prideľovaní bezodplatných kvót, určenej na modernizáciu výroby elektrickej energie (v určitých štátoch EZVO), ktorá môže za určitých podmienok zahŕňať investície uskutočnené od 25. júna 2009 a zahrnuté do národného plánu. |
| --- | --- |

6.

Keďže ustanovenia zavedené smernicou 2009/29/ES sa uplatňujú od 1. januára 2013, štátna pomoc nemôže byť považovaná za nevyhnutnú na zmiernenie akejkoľvek záťaže vyplývajúcej z tejto smernice pred uvedeným dátumom. Z tohto dôvodu môžu byť opatrenia, ktoré sú predmetom týchto usmernení, povolené iba pre náklady vynaložené 1. januára 2013 a po tomto dátume, s výnimkou štátnej pomoci zahrnutej vo voliteľnom a prechodnom prideľovaní bezodplatných kvót, určenej na modernizáciu výroby elektrickej energie (v určitých štátoch EZVO), ktorá môže za určitých podmienok zahŕňať investície uskutočnené od 25. júna 2009 a zahrnuté do národného plánu.

1.   OSOBITNÉ OPATRENIA ZAHRNUTÉ V TÝCHTO USMERNENIACH

1.1.   Pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie (pomoc určená na náklady na nepriame emisie)

| 7. | Podľa článku 10a ods. 6 smernice o ETS môžu štáty EZVO poskytnúť štátnu pomoc v prospech odvetví alebo pododvetví, v prípade ktorých bolo zistené značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov spojených s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie (ďalej len „náklady na nepriame emisie“), a to s cieľom vykompenzovať tieto náklady, ak sú v súlade s platnými pravidlami štátnej pomoci. Na účely týchto usmernení znamená „únik uhlíka“ predpoklad zvýšenia celkových emisií skleníkových plynov v prípade, že podniky presunú svoju výrobu mimo EHP, pretože nemôžu preniesť zvýšené náklady vyvolané EU ETS na svojich zákazníkov bez značného zníženia trhového podielu. |
| --- | --- |

7.

Podľa článku 10a ods. 6 smernice o ETS môžu štáty EZVO poskytnúť štátnu pomoc v prospech odvetví alebo pododvetví, v prípade ktorých bolo zistené značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov spojených s emisiami skleníkových plynov do cien elektrickej energie (ďalej len „náklady na nepriame emisie“), a to s cieľom vykompenzovať tieto náklady, ak sú v súlade s platnými pravidlami štátnej pomoci. Na účely týchto usmernení znamená „únik uhlíka“ predpoklad zvýšenia celkových emisií skleníkových plynov v prípade, že podniky presunú svoju výrobu mimo EHP, pretože nemôžu preniesť zvýšené náklady vyvolané EU ETS na svojich zákazníkov bez značného zníženia trhového podielu.

| 8. | Riešenie rizika úniku uhlíka slúži environmentálnemu cieľu, pretože cieľom pomoci je zabrániť zvýšeniu celkových emisií skleníkových plynov spôsobených presunom výroby mimo EHP pri absencii záväznej medzinárodnej dohody o znížení emisií skleníkových plynov. Pomoc určená na krytie nákladov na nepriame emisie môže mať zároveň negatívny vplyv na efektívnosť EU ETS. Ak by bola pomoc nedostatočne zacielená, oslobodzovala by príjemcov od nákladov ich nepriamych emisií a obmedzovala by tým stimuly na znižovanie emisií a inovácie v danom odvetví. V dôsledku toho by náklady znižovania emisií museli znášať prevažne ostatné odvetvia hospodárstva. Takáto štátna pomoc by okrem toho mohla viesť k značnému narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, najmä ak sa s podnikmi v tom istom odvetví zaobchádza v jednotlivých štátoch EZVO v dôsledku rôznych rozpočtových obmedzení rozdielne. Z tohto dôvodu je potrebné v týchto usmerneniach riešiť tri konkrétne ciele: minimalizovať riziko úniku uhlíka, zachovať cieľ EÚ ETS spočívajúci v nákladovo efektívnej eliminácii emisií uhlíka a minimalizovať narúšanie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

8.

Riešenie rizika úniku uhlíka slúži environmentálnemu cieľu, pretože cieľom pomoci je zabrániť zvýšeniu celkových emisií skleníkových plynov spôsobených presunom výroby mimo EHP pri absencii záväznej medzinárodnej dohody o znížení emisií skleníkových plynov. Pomoc určená na krytie nákladov na nepriame emisie môže mať zároveň negatívny vplyv na efektívnosť EU ETS. Ak by bola pomoc nedostatočne zacielená, oslobodzovala by príjemcov od nákladov ich nepriamych emisií a obmedzovala by tým stimuly na znižovanie emisií a inovácie v danom odvetví. V dôsledku toho by náklady znižovania emisií museli znášať prevažne ostatné odvetvia hospodárstva. Takáto štátna pomoc by okrem toho mohla viesť k značnému narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, najmä ak sa s podnikmi v tom istom odvetví zaobchádza v jednotlivých štátoch EZVO v dôsledku rôznych rozpočtových obmedzení rozdielne. Z tohto dôvodu je potrebné v týchto usmerneniach riešiť tri konkrétne ciele: minimalizovať riziko úniku uhlíka, zachovať cieľ EÚ ETS spočívajúci v nákladovo efektívnej eliminácii emisií uhlíka a minimalizovať narúšanie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

| 9. | V priebehu procesu prijímania smernice 2009/29/ES Komisia vydala vyhlásenie (7), v ktorom uviedla hlavné zásady, ktoré zamýšľa uplatňovať, pokiaľ ide o štátnu pomoc určenú na krytie nákladov na nepriame emisie s cieľom predísť nežiaducemu narúšaniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

9.

V priebehu procesu prijímania smernice 2009/29/ES Komisia vydala vyhlásenie (7), v ktorom uviedla hlavné zásady, ktoré zamýšľa uplatňovať, pokiaľ ide o štátnu pomoc určenú na krytie nákladov na nepriame emisie s cieľom predísť nežiaducemu narúšaniu hospodárskej súťaže.

| 10. | Komisia na úrovni Únie posúdila mieru, do akej má príslušné odvetvie alebo pododvetvie možnosť premietnuť náklady na nepriame emisie do cien výrobkov bez výraznej straty trhového podielu v porovnaní s menej účinnými zariadeniami z hľadiska emisií CO2 mimo Únie. |
| --- | --- |

10.

Komisia na úrovni Únie posúdila mieru, do akej má príslušné odvetvie alebo pododvetvie možnosť premietnuť náklady na nepriame emisie do cien výrobkov bez výraznej straty trhového podielu v porovnaní s menej účinnými zariadeniami z hľadiska emisií CO2 mimo Únie.

| 11. | Maximálna výška pomoci, ktorú môžu štáty EZVO poskytnúť, sa musí vypočítať podľa vzorca, v ktorom sa berie do úvahy východisková úroveň produkcie zariadenia alebo východisková úroveň spotreby elektrickej energie zariadenia, ako sú vymedzené v týchto usmerneniach, ako aj emisný faktor CO2pri výrobe elektrickej energie dodávanej zo spaľovacích zariadení nachádzajúcich sa v rôznych geografických oblastiach. V prípade zmlúv o dodávke elektrickej energie, ktoré neobsahujú žiadne náklady na CO2, sa neposkytne žiadna štátna pomoc. Týmto vzorcom sa zabezpečí, aby pomoc bola primeraná a aby sa zachovali stimuly pre efektívnosť elektrickej energie a prechod od tradične vyrábanej elektrickej energie k ekologickej v súlade s odôvodnením 27 smernice 2009/29/ES. |
| --- | --- |

11.

Maximálna výška pomoci, ktorú môžu štáty EZVO poskytnúť, sa musí vypočítať podľa vzorca, v ktorom sa berie do úvahy východisková úroveň produkcie zariadenia alebo východisková úroveň spotreby elektrickej energie zariadenia, ako sú vymedzené v týchto usmerneniach, ako aj emisný faktor CO2pri výrobe elektrickej energie dodávanej zo spaľovacích zariadení nachádzajúcich sa v rôznych geografických oblastiach. V prípade zmlúv o dodávke elektrickej energie, ktoré neobsahujú žiadne náklady na CO2, sa neposkytne žiadna štátna pomoc. Týmto vzorcom sa zabezpečí, aby pomoc bola primeraná a aby sa zachovali stimuly pre efektívnosť elektrickej energie a prechod od tradične vyrábanej elektrickej energie k ekologickej v súlade s odôvodnením 27 smernice 2009/29/ES.

| 12. | Okrem toho, aby sa minimalizovali narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a aby sa zachoval cieľ EU ETS spočívajúci v dosiahnutí nákladovo efektívnej eliminácie emisií uhlíka, pomoc nesmie úplne kompenzovať náklady na kvóty EÚ v cenách elektrickej energie a musí sa postupne znižovať. Degresívne intenzity pomoci sú základným prvkom riadenia štátnej pomoci, ktorým sa zabraňuje vzniku závislosti od pomoci. Navyše zachovajú dlhodobé stimuly pre úplnú internalizáciu environmentálnej externality, ako aj krátkodobé stimuly na prechod na generáciu technológií s nižšími emisiami CO2 , pričom sa zároveň zvýrazní dočasný charakter pomoci a prispeje k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

12.

Okrem toho, aby sa minimalizovali narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a aby sa zachoval cieľ EU ETS spočívajúci v dosiahnutí nákladovo efektívnej eliminácie emisií uhlíka, pomoc nesmie úplne kompenzovať náklady na kvóty EÚ v cenách elektrickej energie a musí sa postupne znižovať. Degresívne intenzity pomoci sú základným prvkom riadenia štátnej pomoci, ktorým sa zabraňuje vzniku závislosti od pomoci. Navyše zachovajú dlhodobé stimuly pre úplnú internalizáciu environmentálnej externality, ako aj krátkodobé stimuly na prechod na generáciu technológií s nižšími emisiami CO2 , pričom sa zároveň zvýrazní dočasný charakter pomoci a prispeje k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo.

1.2.   Investičná pomoc pre vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS)

| 13. | V súlade vyhlásením Komisie pre Európsku radu (8) k článku 10 ods. 3 smernice o ETS o využívaní príjmov pochádzajúcich z obchodovania s kvótami formou aukcie, v období 2013 – 2016 budú môcť štáty EHP využívať tieto príjmy na podporu výstavby vysoko účinných elektrární vrátane nových elektrární pripravených na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS). Ako obmedzenie tohto vymedzenia platí, že v zmysle článku 33 smernice Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (9), štáty EHP musia zabezpečiť, aby prevádzkovatelia spaľovacích zariadení s nominálnym elektrickým výkonom 300 megawattov alebo viac posúdili, či sú splnené určité podmienky: či sú k dispozícii vhodné úložiská, či prepravné zariadenia sú technicky a ekonomicky realizovateľné a či dodatočná montáž na zachytávanie CO2 je technicky a ekonomicky uskutočniteľná. V prípade, že posudok je kladný, treba na mieste zariadenia vyčleniť vhodný priestor na umiestnenie vybavenia potrebného na zachytávanie a stláčanie CO2
   (10). |
| --- | --- |

13.

V súlade vyhlásením Komisie pre Európsku radu (8) k článku 10 ods. 3 smernice o ETS o využívaní príjmov pochádzajúcich z obchodovania s kvótami formou aukcie, v období 2013 – 2016 budú môcť štáty EHP využívať tieto príjmy na podporu výstavby vysoko účinných elektrární vrátane nových elektrární pripravených na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS). Ako obmedzenie tohto vymedzenia platí, že v zmysle článku 33 smernice Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (9), štáty EHP musia zabezpečiť, aby prevádzkovatelia spaľovacích zariadení s nominálnym elektrickým výkonom 300 megawattov alebo viac posúdili, či sú splnené určité podmienky: či sú k dispozícii vhodné úložiská, či prepravné zariadenia sú technicky a ekonomicky realizovateľné a či dodatočná montáž na zachytávanie CO2 je technicky a ekonomicky uskutočniteľná. V prípade, že posudok je kladný, treba na mieste zariadenia vyčleniť vhodný priestor na umiestnenie vybavenia potrebného na zachytávanie a stláčanie CO2
   (10).

| 14. | Zámerom takejto pomoci musí byť zvýšenie ochrany životného prostredia, ktoré vedie k zníženiu emisií CO2 v porovnaní s najnovšími technológiami, a riešenie zlyhania trhu pri súčasnom výraznom dosahu na ochranu životného prostredia. Pomoc musí byť nevyhnutná a primeraná a musí mať stimulačný účinok. Pomoc na zavedenie zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) nespadá do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení a posudzuje sa podľa ďalších existujúcich pravidiel štátnej pomoci, a to predovšetkým podľa kapitoly o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (11). |
| --- | --- |

14.

Zámerom takejto pomoci musí byť zvýšenie ochrany životného prostredia, ktoré vedie k zníženiu emisií CO2 v porovnaní s najnovšími technológiami, a riešenie zlyhania trhu pri súčasnom výraznom dosahu na ochranu životného prostredia. Pomoc musí byť nevyhnutná a primeraná a musí mať stimulačný účinok. Pomoc na zavedenie zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) nespadá do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení a posudzuje sa podľa ďalších existujúcich pravidiel štátnej pomoci, a to predovšetkým podľa kapitoly o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (11).

| 15. | S cieľom zabezpečiť primeranosť pomoci sa maximálne intenzity pomoci musia líšiť v závislosti od prínosu z hľadiska zvýšenia ochrany životného prostredia a zníženia emisií CO2 (cieľ smernice o ETS) novej elektrárne. Začatie realizácie kompletného reťazca CCS (t. j. vybudovanie a skutočné začatie zachytávania, dopravy a skladovania CO2 ) zo strany nových elektrárni pred rokom 2020 sa preto musí odmeniť v porovnaní s novými elektrárňami, ktoré sú na CCS len pripravené, avšak bez toho, aby k začatiu uplatňovania CCS došlo pred rokom 2020. Okrem toho, v prípade posudzovania dvoch podobných projektov nových elektrární, ktoré sú pripravené na CCS, sú maximálne prípustné intenzity pomoci vyššie v prípade projektov vybraných na základe skutočne súťažného ponukového postupu založeného na jasných transparentných a nediskriminačných kritériách, ktorý efektívne zabezpečí, že pomoc sa obmedzí na nevyhnutné minimum a podporí hospodársku súťaž na trhu výroby elektrickej energie. Za takýchto okolností možno totiž usudzovať, že v príslušných ponukách sú zohľadnené všetky výhody, ktoré môžu vyplynúť z dodatočných investícií. |
| --- | --- |

15.

S cieľom zabezpečiť primeranosť pomoci sa maximálne intenzity pomoci musia líšiť v závislosti od prínosu z hľadiska zvýšenia ochrany životného prostredia a zníženia emisií CO2 (cieľ smernice o ETS) novej elektrárne. Začatie realizácie kompletného reťazca CCS (t. j. vybudovanie a skutočné začatie zachytávania, dopravy a skladovania CO2 ) zo strany nových elektrárni pred rokom 2020 sa preto musí odmeniť v porovnaní s novými elektrárňami, ktoré sú na CCS len pripravené, avšak bez toho, aby k začatiu uplatňovania CCS došlo pred rokom 2020. Okrem toho, v prípade posudzovania dvoch podobných projektov nových elektrární, ktoré sú pripravené na CCS, sú maximálne prípustné intenzity pomoci vyššie v prípade projektov vybraných na základe skutočne súťažného ponukového postupu založeného na jasných transparentných a nediskriminačných kritériách, ktorý efektívne zabezpečí, že pomoc sa obmedzí na nevyhnutné minimum a podporí hospodársku súťaž na trhu výroby elektrickej energie. Za takýchto okolností možno totiž usudzovať, že v príslušných ponukách sú zohľadnené všetky výhody, ktoré môžu vyplynúť z dodatočných investícií.

1.3.   Pomoc súvisiaca s voliteľným prechodným prideľovaním bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie

| 16. | Podľa článku 10c smernice o ETS sa štáty EHP, ktoré spĺňajú určité podmienky, pokiaľ ide o prepojenosť ich vnútroštátnej elektrickej sústavy alebo podiel fosílnych palív na výrobe elektrickej energie a výšky HDP na obyvateľa v porovnaní s priemerom Únie, môžu prechodne odchýliť od zásady povinného obchodovania formou aukcie a prideľovať bezodplatné kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie, ktoré boli v prevádzke do 31. decembra 2008, alebo zariadeniam na výrobu elektrickej energie, v súvislosti s ktorými bol proces modernizačných investícií fyzicky iniciovaný do toho istého dňa. Výmenou za možnosť prideľovať bezodplatné kvóty oprávnené štáty EHP majú predložiť národný plán investícií („národný plán“) s uvedením investícií, ktoré vynaložili príjemcovia bezodplatných kvót alebo iní prevádzkovatelia na dodatočné vybavenie alebo modernizáciu infraštruktúry, ďalej do čistých technológií a na diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok energie. |
| --- | --- |

16.

Podľa článku 10c smernice o ETS sa štáty EHP, ktoré spĺňajú určité podmienky, pokiaľ ide o prepojenosť ich vnútroštátnej elektrickej sústavy alebo podiel fosílnych palív na výrobe elektrickej energie a výšky HDP na obyvateľa v porovnaní s priemerom Únie, môžu prechodne odchýliť od zásady povinného obchodovania formou aukcie a prideľovať bezodplatné kvóty zariadeniam na výrobu elektrickej energie, ktoré boli v prevádzke do 31. decembra 2008, alebo zariadeniam na výrobu elektrickej energie, v súvislosti s ktorými bol proces modernizačných investícií fyzicky iniciovaný do toho istého dňa. Výmenou za možnosť prideľovať bezodplatné kvóty oprávnené štáty EHP majú predložiť národný plán investícií („národný plán“) s uvedením investícií, ktoré vynaložili príjemcovia bezodplatných kvót alebo iní prevádzkovatelia na dodatočné vybavenie alebo modernizáciu infraštruktúry, ďalej do čistých technológií a na diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok energie.

| 17. | Táto odchýlka od zásady povinného obchodovania formou aukcie poskytovaním prechodných bezodplatných kvót predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, pretože štáty EHP sa prideľovaním bezodplatných kvót vzdávajú príjmov do štátneho rozpočtu a poskytujú selektívnu výhodu výrobcom energie. Výrobcovia energie môžu súťažiť s výrobcami energie v iných štátoch EHP, čiže to môže viesť k narušeniu alebo ohrozeniu hospodárskej súťaže a ovplyvneniu obchodu na vnútornom trhu. Štátna pomoc je zahrnutá aj vo výške investícií, ktoré príjemcovia bezodplatných kvót vynaložia pri znížených nákladoch. |
| --- | --- |

17.

Táto odchýlka od zásady povinného obchodovania formou aukcie poskytovaním prechodných bezodplatných kvót predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, pretože štáty EHP sa prideľovaním bezodplatných kvót vzdávajú príjmov do štátneho rozpočtu a poskytujú selektívnu výhodu výrobcom energie. Výrobcovia energie môžu súťažiť s výrobcami energie v iných štátoch EHP, čiže to môže viesť k narušeniu alebo ohrozeniu hospodárskej súťaže a ovplyvneniu obchodu na vnútornom trhu. Štátna pomoc je zahrnutá aj vo výške investícií, ktoré príjemcovia bezodplatných kvót vynaložia pri znížených nákladoch.

1.4.   Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení a nemocníc z EU ETS

| 18. | Podľa článku 27 smernice o ETS môžu štáty EHP vylúčiť z EU ETS malé zariadenia a nemocnice, pokiaľ tieto podliehajú opatreniam, ktorými sa dosahuje rovnocenné zníženie emisií skleníkových plynov. Štáty EHP môžu navrhnúť opatrenia uplatňované na malé zariadenia a nemocnice, ktorými sa dosiahne rovnaké zníženie emisií ako prostredníctvom EU ETS. Táto možnosť ich vylúčenia z EU ETS má zabezpečiť maximálny prínos z hľadiska zníženia administratívnych nákladov na každú tonu ekvivalentu CO2 vylúčeného z ETS. |
| --- | --- |

18.

Podľa článku 27 smernice o ETS môžu štáty EHP vylúčiť z EU ETS malé zariadenia a nemocnice, pokiaľ tieto podliehajú opatreniam, ktorými sa dosahuje rovnocenné zníženie emisií skleníkových plynov. Štáty EHP môžu navrhnúť opatrenia uplatňované na malé zariadenia a nemocnice, ktorými sa dosiahne rovnaké zníženie emisií ako prostredníctvom EU ETS. Táto možnosť ich vylúčenia z EU ETS má zabezpečiť maximálny prínos z hľadiska zníženia administratívnych nákladov na každú tonu ekvivalentu CO2 vylúčeného z ETS.

| 19. | Vylúčenie malých zariadení a nemocníc z EU ETS môže predstavovať štátnu pomoc. Štáty EHP majú široký priestor na vlastné uváženie pri rozhodovaní, či sa majú malé zariadenia vylúčiť z EÚ ETS, a ak áno, ktoré typy zariadení vylúčia a ktoré rovnocenné opatrenia budú požadovať. Nemožno preto vylúčiť, že opatrenia uložené štátmi EHP môžu vyústiť do ekonomickej výhody v prospech malých zariadení alebo nemocníc vylúčených z EÚ ETS, ktorá môže narušiť alebo ohroziť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

19.

Vylúčenie malých zariadení a nemocníc z EU ETS môže predstavovať štátnu pomoc. Štáty EHP majú široký priestor na vlastné uváženie pri rozhodovaní, či sa majú malé zariadenia vylúčiť z EÚ ETS, a ak áno, ktoré typy zariadení vylúčia a ktoré rovnocenné opatrenia budú požadovať. Nemožno preto vylúčiť, že opatrenia uložené štátmi EHP môžu vyústiť do ekonomickej výhody v prospech malých zariadení alebo nemocníc vylúčených z EÚ ETS, ktorá môže narušiť alebo ohroziť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod na vnútornom trhu.

2.   ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

2.1.   Rozsah pôsobnosti týchto usmernení

| 20. | Tieto usmernenia sa uplatňujú iba na osobitné opatrenia pomoci, ktoré sa zavádzajú v rámci uplatňovania smernice o ETS. Na tieto opatrenia sa neuplatňuje kapitola o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (12). |
| --- | --- |

20.

Tieto usmernenia sa uplatňujú iba na osobitné opatrenia pomoci, ktoré sa zavádzajú v rámci uplatňovania smernice o ETS. Na tieto opatrenia sa neuplatňuje kapitola o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (12).

2.2.   Vymedzenie pojmov

| 21. | Na účely týchto usmernení sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v dodatku I. |
| --- | --- |

21.

Na účely týchto usmernení sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v dodatku I.

3.   ZLUČITEĽNÉ OPATRENIA POMOCI PODĽA ČLÁNKU 61 ODS. 3 DOHODY O EHP

| 22. | Štátnu pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ povedie k zvýšeniu ochrany životného prostredia (zníženiu emisií skleníkových plynov) a za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia pomoci Dozorný úrad EZVO zvažuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa predstavujúceho spoločný záujem oproti jeho možným negatívnym vedľajším účinkom, napríklad narušeniu obchodu a hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu nesmie byť trvanie schém pomoci dlhšie, ako je trvanie účinnosti týchto usmernení. Týmto nie je dotknutá možnosť štátov EZVO znovu notifikovať určité opatrenie trvajúce nad rámec časovej lehoty stanovenej rozhodnutím Dozorného úradu EZVO, ktorým sa schéma pomoci povolila. |
| --- | --- |

22.

Štátnu pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ povedie k zvýšeniu ochrany životného prostredia (zníženiu emisií skleníkových plynov) a za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia pomoci Dozorný úrad EZVO zvažuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa predstavujúceho spoločný záujem oproti jeho možným negatívnym vedľajším účinkom, napríklad narušeniu obchodu a hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu nesmie byť trvanie schém pomoci dlhšie, ako je trvanie účinnosti týchto usmernení. Týmto nie je dotknutá možnosť štátov EZVO znovu notifikovať určité opatrenie trvajúce nad rámec časovej lehoty stanovenej rozhodnutím Dozorného úradu EZVO, ktorým sa schéma pomoci povolila.

3.1.   Pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie (pomoc určená na náklady na nepriame emisie)

| 23. | V prípade odvetví a pododvetví uvedených v dodatku II sa pomoc na kompenzáciu v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie vynaložených od 1. januára 2013 bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele. |
| --- | --- |

23.

V prípade odvetví a pododvetví uvedených v dodatku II sa pomoc na kompenzáciu v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie vynaložených od 1. januára 2013 bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele.

Cieľ a nevyhnutnosť pomoci

| 24. | Na účely týchto usmernení je cieľom tejto pomoci zabrániť značnému riziku úniku uhlíka v súvislosti s prenesením nákladov EUA do cien elektrickej energie, ktoré znáša príjemca, ak jeho konkurenti z tretích krajín nemusia zahrnúť podobné náklady na CO2 do svojich cien elektrickej energie a príjemca nemá možnosť preniesť tieto náklady do cien výrobkov bez toho, aby stratil značný trhový podiel. |
| --- | --- |

24.

Na účely týchto usmernení je cieľom tejto pomoci zabrániť značnému riziku úniku uhlíka v súvislosti s prenesením nákladov EUA do cien elektrickej energie, ktoré znáša príjemca, ak jeho konkurenti z tretích krajín nemusia zahrnúť podobné náklady na CO2 do svojich cien elektrickej energie a príjemca nemá možnosť preniesť tieto náklady do cien výrobkov bez toho, aby stratil značný trhový podiel.

| 25. | Na účely týchto usmernení sa značné riziko úniku uhlíka považuje za existujúce len v tých prípadoch, keď príjemca pôsobí v odvetví alebo pododvetví uvedenom v dodatku II. |
| --- | --- |

25.

Na účely týchto usmernení sa značné riziko úniku uhlíka považuje za existujúce len v tých prípadoch, keď príjemca pôsobí v odvetví alebo pododvetví uvedenom v dodatku II.

Maximálna intenzita pomoci

| 26. | Intenzita pomoci nesmie prekročiť 85 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2013, 2014 a 2015, 80 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2016, 2017 a 2018, resp. 75 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2019 a 2020. |
| --- | --- |

26.

Intenzita pomoci nesmie prekročiť 85 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2013, 2014 a 2015, 80 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2016, 2017 a 2018, resp. 75 % oprávnených nákladov vynaložených v rokoch 2019 a 2020.

Výpočet maximálnej intenzity pomoci

| 27. | Maximálna výška pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie na výrobu výrobkov v odvetviach a pododvetviach uvedených v dodatku II, sa musí vypočítať podľa nasledujúceho vzorca:






  a) | Ak sa na výrobky vyrábané príjemcom vzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v dodatku III, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, sa rovná nasledujúcej hodnote:

  V tomto vzorci je Ait intenzita pomoci v roku t, vyjadrená ako zlomok (napr. 0,8), Ct je platný emisný faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roku t), Pt-1 forwardová cena EUA v roku t-1 (EUR/tCO2), E je uplatniteľná produktovo-špecifická referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v dodatku III a BO je základný výkon. Tieto pojmy sú vymedzené v dodatku I. |
| --- | --- | --- |

27.

Maximálna výška pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie na výrobu výrobkov v odvetviach a pododvetviach uvedených v dodatku II, sa musí vypočítať podľa nasledujúceho vzorca:

a)

Ak sa na výrobky vyrábané príjemcom vzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v dodatku III, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, sa rovná nasledujúcej hodnote:

V tomto vzorci je Ait intenzita pomoci v roku t, vyjadrená ako zlomok (napr. 0,8), Ct je platný emisný faktor CO2 (tCO2/MWh) (v roku t), Pt-1 forwardová cena EUA v roku t-1 (EUR/tCO2), E je uplatniteľná produktovo-špecifická referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v dodatku III a BO je základný výkon. Tieto pojmy sú vymedzené v dodatku I.

| b) | Ak sa na výrobky vyrábané príjemcom nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v dodatku III, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, sa rovná nasledujúcej hodnote:

  V tomto vzorci je Ait intenzita pomoci v roku t, vyjadrená ako zlomok (napr. 0,8), Ct je platný emisný faktor CO2(tCO2/MWh) (v roku t), Pt-1 forwardová cena EUA v roku t-1 (EUR/tCO2), EF je znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie a BEC je základná spotreba elektrickej energie (MWh). Tieto pojmy sú vymedzené v dodatku I. |
| --- | --- |

b)

Ak sa na výrobky vyrábané príjemcom nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedené v dodatku III, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť na jedno zariadenie za náklady vynaložené v roku t, sa rovná nasledujúcej hodnote:

V tomto vzorci je Ait intenzita pomoci v roku t, vyjadrená ako zlomok (napr. 0,8), Ct je platný emisný faktor CO2(tCO2/MWh) (v roku t), Pt-1 forwardová cena EUA v roku t-1 (EUR/tCO2), EF je znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie a BEC je základná spotreba elektrickej energie (MWh). Tieto pojmy sú vymedzené v dodatku I.

| 28. | Ak určité zariadenie vyrába výrobky, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v dodatku III, ako aj výrobky, na ktoré sa vzťahuje znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie [0,7], potom sa spotreba elektrickej energie pre každý z týchto výrobkov musí rozdeliť v pomere podľa výrobnej tonáže jednotlivých výrobkov. |
| --- | --- |

28.

Ak určité zariadenie vyrába výrobky, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie uvedená v dodatku III, ako aj výrobky, na ktoré sa vzťahuje znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie [0,7], potom sa spotreba elektrickej energie pre každý z týchto výrobkov musí rozdeliť v pomere podľa výrobnej tonáže jednotlivých výrobkov.

| 29. | Ak určité zariadenie vyrába výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc (t. j. patria medzi oprávnené odvetvia alebo pododvetvia uvedené v dodatku II), ako aj výrobky, ktoré na pomoc nie sú oprávnené, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť, sa vypočíta len pre tie výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc. |
| --- | --- |

29.

Ak určité zariadenie vyrába výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc (t. j. patria medzi oprávnené odvetvia alebo pododvetvia uvedené v dodatku II), ako aj výrobky, ktoré na pomoc nie sú oprávnené, maximálna suma pomoci, ktorú je možné vyplatiť, sa vypočíta len pre tie výrobky, ktoré sú oprávnené na pomoc.

| 30. | Pomoc možno vyplatiť príjemcovi v roku vynaloženia nákladov alebo v nasledujúcom roku. Ak sa pomoc vypláca v roku, v ktorom sa náklady vynaložili, musí byť zavedený mechanizmus následnej úpravy platieb, ktorým sa zabezpečí, aby akékoľvek platby pomoci navyše boli vrátené pred 1. júlom nasledujúceho roku. |
| --- | --- |

30.

Pomoc možno vyplatiť príjemcovi v roku vynaloženia nákladov alebo v nasledujúcom roku. Ak sa pomoc vypláca v roku, v ktorom sa náklady vynaložili, musí byť zavedený mechanizmus následnej úpravy platieb, ktorým sa zabezpečí, aby akékoľvek platby pomoci navyše boli vrátené pred 1. júlom nasledujúceho roku.

Stimulačný účinok

| 31. | Požiadavka stimulačného účinku považuje za splnenú, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v oddiele 3.1. |
| --- | --- |

31.

Požiadavka stimulačného účinku považuje za splnenú, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v oddiele 3.1.

3.2.   Investičná pomoc pre nové vysoko účinné elektrárne vrátane nových elektrární, ktoré sú pripravené na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého

| 32. | Investičná pomoc poskytnutá medzi 1. januárom 2013 a 31. decembrom 2016 pre nové vysoko účinné elektrárne sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ak budú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele. |
| --- | --- |

32.

Investičná pomoc poskytnutá medzi 1. januárom 2013 a 31. decembrom 2016 pre nové vysoko účinné elektrárne sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ak budú splnené podmienky uvedené v tomto oddiele.

| 33. | Investičnú pomoc možno novým vysoko účinným elektrárňam poskytnúť, len ak sú splnené všetky nasledujúce podmienky:






  a) | nová vysoko účinná elektráreň prekoná harmonizované referenčné hodnoty účinnosti elektrární uvedené v prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie 2011/877/EÚ z 19. decembra, ktorým sa ustanovujú harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES (13) alebo príslušnú referenčnú hodnotu účinnosti platnú v čase poskytnutia pomoci; nové vysoko účinné elektrárne, ktoré tieto referenčné hodnoty účinnosti len dosahujú, na pomoc oprávnené nie sú; ako aj |
| --- | --- | --- |

33.

Investičnú pomoc možno novým vysoko účinným elektrárňam poskytnúť, len ak sú splnené všetky nasledujúce podmienky:

a)

nová vysoko účinná elektráreň prekoná harmonizované referenčné hodnoty účinnosti elektrární uvedené v prílohe I k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie 2011/877/EÚ z 19. decembra, ktorým sa ustanovujú harmonizované referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a tepla pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES (13) alebo príslušnú referenčnú hodnotu účinnosti platnú v čase poskytnutia pomoci; nové vysoko účinné elektrárne, ktoré tieto referenčné hodnoty účinnosti len dosahujú, na pomoc oprávnené nie sú; ako aj

| b) | rozhodnutie o schválení pomoci prijme orgán poskytujúci pomoc medzi 1. januárom 2013 a 31. decembrom 2016. |
| --- | --- |

b)

rozhodnutie o schválení pomoci prijme orgán poskytujúci pomoc medzi 1. januárom 2013 a 31. decembrom 2016.

Cieľ a nevyhnutnosť pomoci

| 34. | Štáty EHP musia preukázať, že cieľom pomoci je riešenie zlyhania trhu pri súčasnom výraznom dosahu na ochranu životného prostredia. Pomoc musí mať stimulačný účinok v tom zmysle, že povedie k zmene správania príjemcu pomoci; tento stimulačný účinok sa musí preukázať pomocou protikladného scenára, ktorý dokazuje, že bez pomoci by sa príjemca nepodujal na túto investíciu. Podporený projekt sa navyše nesmie začať realizovať pred predložením žiadosti o pomoc. Štáty EHP musia napokon preukázať, že táto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodu tak, že je to v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, že sa pomoc zameriava na obmedzený počet príjemcov, resp. že pomoc pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny). |
| --- | --- |

34.

Štáty EHP musia preukázať, že cieľom pomoci je riešenie zlyhania trhu pri súčasnom výraznom dosahu na ochranu životného prostredia. Pomoc musí mať stimulačný účinok v tom zmysle, že povedie k zmene správania príjemcu pomoci; tento stimulačný účinok sa musí preukázať pomocou protikladného scenára, ktorý dokazuje, že bez pomoci by sa príjemca nepodujal na túto investíciu. Podporený projekt sa navyše nesmie začať realizovať pred predložením žiadosti o pomoc. Štáty EHP musia napokon preukázať, že táto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodu tak, že je to v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, že sa pomoc zameriava na obmedzený počet príjemcov, resp. že pomoc pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny).

Oprávnené náklady

| 35. | Oprávnené náklady budú obmedzené vo výške celkových nákladov investícií do nového zariadenia (hmotný a nehmotný majetok), ktoré sú nevyhnutne potrebné na výstavbu novej elektrárne. V prípade výstavby elektrárne pripravenej na CCS sa za oprávnené náklady budú považovať náklady na preukázanie celkovej ekonomickej a technickej realizovateľnosti zavedenia kompletného reťazca CCS. Náklady na inštaláciu zariadenia na zachytávanie, prepravu a ukladanie sa nebudú pokladať za oprávnené náklady podľa týchto usmernení, pretože pomoc na zavedenie CCS sa posudzuje podľa kapitoly o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade štátnej pomoci na ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

35.

Oprávnené náklady budú obmedzené vo výške celkových nákladov investícií do nového zariadenia (hmotný a nehmotný majetok), ktoré sú nevyhnutne potrebné na výstavbu novej elektrárne. V prípade výstavby elektrárne pripravenej na CCS sa za oprávnené náklady budú považovať náklady na preukázanie celkovej ekonomickej a technickej realizovateľnosti zavedenia kompletného reťazca CCS. Náklady na inštaláciu zariadenia na zachytávanie, prepravu a ukladanie sa nebudú pokladať za oprávnené náklady podľa týchto usmernení, pretože pomoc na zavedenie CCS sa posudzuje podľa kapitoly o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade štátnej pomoci na ochranu životného prostredia.

Maximálna intenzita pomoci

| 36. | V prípade nových vysoko účinných elektrární, ktoré sú pripravené na CCS a v ktorých sa kompletný reťazec CCS začne realizovať pred rokom 2020, pomoc nesmie presiahnuť 15 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

36.

V prípade nových vysoko účinných elektrární, ktoré sú pripravené na CCS a v ktorých sa kompletný reťazec CCS začne realizovať pred rokom 2020, pomoc nesmie presiahnuť 15 % oprávnených nákladov.

| 37. | V prípade nových vysoko účinných elektrární pripravených na CCS, ktoré nezačnú realizovať kompletný reťazec CCS pred rokom 2020 a na ktoré sa pomoc poskytne na základe skutočne súťažného ponukového postupu, ktorý podporuje i) najekologickejšie technológie výroby energie v novej elektrárni, vďaka ktorým bude mať nová elektráreň znížené emisie CO2 v porovnaní s najnovšími technológiami, a ii) hospodársku súťaž na trhu výroby elektrickej energie, nesmie táto pomoc presiahnuť 10 % oprávnených nákladov. Takéto ponukové konanie musí byť založené na jasných, transparentných a nediskriminačných kritériách a musí zabezpečovať účasť dostatočného počtu podnikov. Okrem toho musí mať rozpočet určený pre ponukové konanie povinné obmedzenie v tom zmysle, že nie všetci účastníci môžu pomoc dostať. |
| --- | --- |

37.

V prípade nových vysoko účinných elektrární pripravených na CCS, ktoré nezačnú realizovať kompletný reťazec CCS pred rokom 2020 a na ktoré sa pomoc poskytne na základe skutočne súťažného ponukového postupu, ktorý podporuje i) najekologickejšie technológie výroby energie v novej elektrárni, vďaka ktorým bude mať nová elektráreň znížené emisie CO2 v porovnaní s najnovšími technológiami, a ii) hospodársku súťaž na trhu výroby elektrickej energie, nesmie táto pomoc presiahnuť 10 % oprávnených nákladov. Takéto ponukové konanie musí byť založené na jasných, transparentných a nediskriminačných kritériách a musí zabezpečovať účasť dostatočného počtu podnikov. Okrem toho musí mať rozpočet určený pre ponukové konanie povinné obmedzenie v tom zmysle, že nie všetci účastníci môžu pomoc dostať.

| 38. | V prípade nových vysoko účinných elektrární, ktoré nespĺňajú podmienky uvedené v bodoch 36 a 37, pomoc nesmie presiahnuť 5 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

38.

V prípade nových vysoko účinných elektrární, ktoré nespĺňajú podmienky uvedené v bodoch 36 a 37, pomoc nesmie presiahnuť 5 % oprávnených nákladov.

| 39. | V prípade, že sa realizácia kompletného reťazca CCS nezačne pred rokom 2020, pomoc sa znižuje na 5 % oprávnených nákladov investície alebo na 10 %, ak sú splnené podmienky stanovené v bode 37 oddiele 3.2 uvedenom vyššie. V prípade zálohového vyplatenia pomoci štáty EZVO musia vrátiť prevyšujúcu sumu pomoci. |
| --- | --- |

39.

V prípade, že sa realizácia kompletného reťazca CCS nezačne pred rokom 2020, pomoc sa znižuje na 5 % oprávnených nákladov investície alebo na 10 %, ak sú splnené podmienky stanovené v bode 37 oddiele 3.2 uvedenom vyššie. V prípade zálohového vyplatenia pomoci štáty EZVO musia vrátiť prevyšujúcu sumu pomoci.

3.3.   Pomoc súvisiaca s voliteľným prechodným prideľovaním bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie

| 40. | V období od 1. januára 2013 do 31. decembra 2019 sa štátna pomoc zahrnutá v prechodnom a voliteľnom prideľovaní bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie, a investície zahrnuté do národných plánov v súlade s článkom 10c smernice o ETS považujú za zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:






  a) | prechodné pridelenie bezodplatných kvót sa uskutočňuje v zmysle článku 10c smernice o ETS a v súlade s rozhodnutím Komisie o pokynoch týkajúcich sa metódy prechodného prideľovania bezodplatných emisných kvót zariadeniam v súvislosti s výrobou elektrickej energie podľa článku 10c ods. 3 smernice o ETS (14) a oznámením Komisie o dobrovoľnom uplatňovaní článku 10c smernice o ETS (15); |
| --- | --- | --- |

40.

V období od 1. januára 2013 do 31. decembra 2019 sa štátna pomoc zahrnutá v prechodnom a voliteľnom prideľovaní bezodplatných kvót, určená na modernizáciu výroby elektrickej energie, a investície zahrnuté do národných plánov v súlade s článkom 10c smernice o ETS považujú za zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sú splnené tieto podmienky:

a)

prechodné pridelenie bezodplatných kvót sa uskutočňuje v zmysle článku 10c smernice o ETS a v súlade s rozhodnutím Komisie o pokynoch týkajúcich sa metódy prechodného prideľovania bezodplatných emisných kvót zariadeniam v súvislosti s výrobou elektrickej energie podľa článku 10c ods. 3 smernice o ETS (14) a oznámením Komisie o dobrovoľnom uplatňovaní článku 10c smernice o ETS (15);

| b) | národný plán sleduje cieľ spoločného záujmu, napríklad zvýšenie ochrany životného prostredia v súlade s celkovými cieľmi smernice o ETS; |
| --- | --- |

b)

národný plán sleduje cieľ spoločného záujmu, napríklad zvýšenie ochrany životného prostredia v súlade s celkovými cieľmi smernice o ETS;

| c) | národný plán zahŕňa investície na dodatočné vybavenie alebo modernizáciu infraštruktúry, do čistých technológií a na diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok energie v súlade so smernicou o ETS, ktoré boli vynaložené po 25. júni 2009; |
| --- | --- |

c)

národný plán zahŕňa investície na dodatočné vybavenie alebo modernizáciu infraštruktúry, do čistých technológií a na diverzifikáciu energetického mixu a zdrojov dodávok energie v súlade so smernicou o ETS, ktoré boli vynaložené po 25. júni 2009;

| d) | trhová hodnota (na úrovni skupín podnikov) bezodplatných kvót (vypočítaná v súlade s oznámením Komisie z 29. marca 2011 (16) alebo s príslušnými pokynmi platnými v čase poskytnutia pomoci) nepresiahne počas celého obdobia, na ktoré boli pridelené, celkové náklady investícií, ktoré vynaložil príjemca bezodplatných kvót (na úrovni skupín podnikov). Ak celkové investičné náklady sú nižšie než trhová hodnota kvót, resp. ak príjemca bezodplatných kvót nevynaloží žiadne investície oprávnené v rámci národného plánu, príjemcovia bezodplatných kvót musia previesť rozdiel v prospech mechanizmu, z ktorého sa budú financovať ďalšie investície oprávnené v rámci národného plánu, a |
| --- | --- |

d)

trhová hodnota (na úrovni skupín podnikov) bezodplatných kvót (vypočítaná v súlade s oznámením Komisie z 29. marca 2011 (16) alebo s príslušnými pokynmi platnými v čase poskytnutia pomoci) nepresiahne počas celého obdobia, na ktoré boli pridelené, celkové náklady investícií, ktoré vynaložil príjemca bezodplatných kvót (na úrovni skupín podnikov). Ak celkové investičné náklady sú nižšie než trhová hodnota kvót, resp. ak príjemca bezodplatných kvót nevynaloží žiadne investície oprávnené v rámci národného plánu, príjemcovia bezodplatných kvót musia previesť rozdiel v prospech mechanizmu, z ktorého sa budú financovať ďalšie investície oprávnené v rámci národného plánu, a

| e) | pomoc neovplyvňuje podmienky obchodu tak, že je to v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, že sa pomoc zameriava na obmedzený počet príjemcov, resp. že pomoc pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny). |
| --- | --- |

e)

pomoc neovplyvňuje podmienky obchodu tak, že je to v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä v prípade, že sa pomoc zameriava na obmedzený počet príjemcov, resp. že pomoc pravdepodobne posilní postavenie príjemcov na trhu (na úrovni skupiny).

Stimulačný účinok

Požiadavka stimulačného účinku sa považuje za splnenú pri investíciách uskutočnených po 25. júni 2009.

Oprávnené náklady

| 41. | Oprávnené náklady musia byť obmedzené na výšku celkových investičných nákladov (hmotný a nehmotný majetok) uvedených v národnom pláne zodpovedajúcich trhovej hodnote bezodplatných kvót (vypočítaných v súlade s oznámením Komisie z 29. marca 2011 (17) alebo s príslušnými pokynmi platnými v čase poskytnutia pomoci) poskytnutých jednému príjemcovi bez ohľadu na prevádzkové náklady a prínosy príslušného zariadenia. |
| --- | --- |

41.

Oprávnené náklady musia byť obmedzené na výšku celkových investičných nákladov (hmotný a nehmotný majetok) uvedených v národnom pláne zodpovedajúcich trhovej hodnote bezodplatných kvót (vypočítaných v súlade s oznámením Komisie z 29. marca 2011 (17) alebo s príslušnými pokynmi platnými v čase poskytnutia pomoci) poskytnutých jednému príjemcovi bez ohľadu na prevádzkové náklady a prínosy príslušného zariadenia.

Maximálna intenzita pomoci

| 42. | Pomoc nesmie presiahnuť 100 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

42.

Pomoc nesmie presiahnuť 100 % oprávnených nákladov.

3.4.   Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení a nemocníc z EU ETS

| 43. | Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení alebo nemocníc vyňatých z EÚ ETS v období od 1. januára 2013 sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ tieto malé zariadenia alebo nemocnice podliehajú opatreniam dosahujúcim rovnocenné zníženie emisií skleníkových plynov podľa článku 27 smernice o ETS a pokiaľ štáty EZVO dodržia podmienky stanovené v článku 27 smernice o ETS. |
| --- | --- |

43.

Pomoc súvisiaca s vylúčením malých zariadení alebo nemocníc vyňatých z EÚ ETS v období od 1. januára 2013 sa bude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ tieto malé zariadenia alebo nemocnice podliehajú opatreniam dosahujúcim rovnocenné zníženie emisií skleníkových plynov podľa článku 27 smernice o ETS a pokiaľ štáty EZVO dodržia podmienky stanovené v článku 27 smernice o ETS.

Stimulačný účinok

| 44. | Požiadavka stimulačného účinku považuje za splnenú, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v oddiele 3.4. |
| --- | --- |

44.

Požiadavka stimulačného účinku považuje za splnenú, ak sú splnené všetky podmienky uvedené v oddiele 3.4.

3.5.   Primeranosť

| 45. | Štáty EZVO musia preukázať, že výška pomoci pre príjemcu je obmedzená na nevyhnutné minimum. Štáty EZVO môžu poskytovať najmä pomoc s nižšími intenzitami pomoci, ako sa uvádzajú v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

45.

Štáty EZVO musia preukázať, že výška pomoci pre príjemcu je obmedzená na nevyhnutné minimum. Štáty EZVO môžu poskytovať najmä pomoc s nižšími intenzitami pomoci, ako sa uvádzajú v týchto usmerneniach.

4.   KUMULÁCIA

| 46. | Stropy pomoci uvedené v týchto usmerneniach sa nesmú presiahnuť a to bez ohľadu na to, či sa podpora financuje v celom rozsahu zo zdrojov štátu alebo sčasti zo zdrojov Únie. |
| --- | --- |

46.

Stropy pomoci uvedené v týchto usmerneniach sa nesmú presiahnuť a to bez ohľadu na to, či sa podpora financuje v celom rozsahu zo zdrojov štátu alebo sčasti zo zdrojov Únie.

| 47. | Pomoc, ktorá sa v zmysle týchto usmernení považuje za zlučiteľnú, sa nemôže kombinovať s inou štátnou pomocou v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP alebo inými formami financovania zo zdrojov Únie, pokiaľ by takéto prekrývanie malo za následok vyššiu intenzitu pomoci než je stanovená v týchto usmerneniach. Pokiaľ však výdavky oprávnené na pomoc pri opatreniach, ktoré sú predmetom týchto usmernení, sú v celom rozsahu alebo sčasti oprávnené na pomoc určenú na iný účel, ich spoločná časť bude podliehať najvýhodnejšiemu stropu pomoci v zmysle platných pravidiel. |
| --- | --- |

47.

Pomoc, ktorá sa v zmysle týchto usmernení považuje za zlučiteľnú, sa nemôže kombinovať s inou štátnou pomocou v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP alebo inými formami financovania zo zdrojov Únie, pokiaľ by takéto prekrývanie malo za následok vyššiu intenzitu pomoci než je stanovená v týchto usmerneniach. Pokiaľ však výdavky oprávnené na pomoc pri opatreniach, ktoré sú predmetom týchto usmernení, sú v celom rozsahu alebo sčasti oprávnené na pomoc určenú na iný účel, ich spoločná časť bude podliehať najvýhodnejšiemu stropu pomoci v zmysle platných pravidiel.

5.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

5.1.   Ročné správy

| 48. | V súlade s časťou II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (18) a rozhodnutím č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 (19), musia štáty EZVO predkladať Dozornému úradu EZVO ročné správy. |
| --- | --- |

48.

V súlade s časťou II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (18) a rozhodnutím č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 (19), musia štáty EZVO predkladať Dozornému úradu EZVO ročné správy.

| 49. | Nad rámec požiadaviek uvedených v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a rozhodnutia č. 195/04/COL musia výročné správy o opatreniach environmentálnej pomoci obsahovať dodatočné informácie o príslušných schválených schémach. Štáty EZVO musia do svojich ročných správ zahrnúť najmä tieto informácie:






  — | meno príjemcu a názvy podporených zariadení v jeho vlastníctve, |
| --- | --- | --- |

49.

Nad rámec požiadaviek uvedených v časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a rozhodnutia č. 195/04/COL musia výročné správy o opatreniach environmentálnej pomoci obsahovať dodatočné informácie o príslušných schválených schémach. Štáty EZVO musia do svojich ročných správ zahrnúť najmä tieto informácie:

—

meno príjemcu a názvy podporených zariadení v jeho vlastníctve,

| — | odvetvie (odvetvia) či pododvetvie (pododvetvia), kde príjemca pôsobí, |
| --- | --- |

—

odvetvie (odvetvia) či pododvetvie (pododvetvia), kde príjemca pôsobí,

| — | rok, za ktorý sa vypláca pomoc a rok skutočného vyplatenia, |
| --- | --- |

—

rok, za ktorý sa vypláca pomoc a rok skutočného vyplatenia,

| — | základný výkon pre každé podporené zariadenie v príslušnom (pod)odvetví, |
| --- | --- |

—

základný výkon pre každé podporené zariadenie v príslušnom (pod)odvetví,

| — | významné zvýšenie kapacity alebo zníženie (v príslušných prípadoch), |
| --- | --- |

—

významné zvýšenie kapacity alebo zníženie (v príslušných prípadoch),

| — | ročnú produkciu každého podporeného zariadenia v príslušných (pod)odvetviach za každý z rokov použitých na určenie základného výkonu, |
| --- | --- |

—

ročnú produkciu každého podporeného zariadenia v príslušných (pod)odvetviach za každý z rokov použitých na určenie základného výkonu,

| — | ročnú produkciu každého podporeného zariadenia v príslušných (pod)odvetviach za rok, za ktorý sa pomoc vypláca, |
| --- | --- |

—

ročnú produkciu každého podporeného zariadenia v príslušných (pod)odvetviach za rok, za ktorý sa pomoc vypláca,

| — | ročnú produkciu iných výrobkov vyrobených každým podporeným zariadením, na ktoré sa nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie, za každý z rokov použitých na určenie základného výkonu (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie), |
| --- | --- |

—

ročnú produkciu iných výrobkov vyrobených každým podporeným zariadením, na ktoré sa nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie, za každý z rokov použitých na určenie základného výkonu (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

| — | základnú spotrebu elektrickej energie každého podporeného zariadenia (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie), |
| --- | --- |

—

základnú spotrebu elektrickej energie každého podporeného zariadenia (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

| — | ročnú spotrebu elektrickej energie za každý rok použitý na určenie základnej spotreby elektrickej energie (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie), |
| --- | --- |

—

ročnú spotrebu elektrickej energie za každý rok použitý na určenie základnej spotreby elektrickej energie (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

| — | ročnú spotrebu elektrickej energie zo strany zariadenia za rok, za ktorý sa pomoc vypláca (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie), |
| --- | --- |

—

ročnú spotrebu elektrickej energie zo strany zariadenia za rok, za ktorý sa pomoc vypláca (ak sa poskytuje akákoľvek pomoc s použitím zníženej referenčnej hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie),

| — | forwardovú cenu EUA použitú na výpočet výšky pomoci na jedného príjemcu, |
| --- | --- |

—

forwardovú cenu EUA použitú na výpočet výšky pomoci na jedného príjemcu,

| — | intenzitu pomoci, |
| --- | --- |

—

intenzitu pomoci,

| — | národný emisný faktor CO2
  . |
| --- | --- |

—

národný emisný faktor CO2
  .

| 50. | Dozorný úrad EZVO bude pravidelne monitorovať pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie, ako sa uvádza v oddiele 3.1. V rámci tohto monitorovania zároveň aktualizuje svoje údaje o výške premietnutia nepriamych nákladov do týchto cien a možných následkov úniku uhlíka. |
| --- | --- |

50.

Dozorný úrad EZVO bude pravidelne monitorovať pomoc pre podniky v odvetviach a pododvetviach, v prípade ktorých sa predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s premietnutím nákladov emisných kvót v rámci EÚ ETS do cien elektrickej energie, ako sa uvádza v oddiele 3.1. V rámci tohto monitorovania zároveň aktualizuje svoje údaje o výške premietnutia nepriamych nákladov do týchto cien a možných následkov úniku uhlíka.

| 51. | Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú pre nové vysoko účinné elektrárne vrátane tých, ktoré sú pripravené na CCS, štáty EZVO musia zahrnúť do svojich ročných správ tieto informácie:






  — | mená príjemcov, |
| --- | --- | --- |

51.

Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú pre nové vysoko účinné elektrárne vrátane tých, ktoré sú pripravené na CCS, štáty EZVO musia zahrnúť do svojich ročných správ tieto informácie:

—

mená príjemcov,

| — | výšku pomoci pre jednotlivých príjemcov, |
| --- | --- |

—

výšku pomoci pre jednotlivých príjemcov,

| — | intenzitu pomoci, |
| --- | --- |

—

intenzitu pomoci,

| — | overenie súladu s podmienkami stanovenými v oddiele 3.2, ods. 32, pokiaľ ide o časový harmonogram poskytnutia pomoci, |
| --- | --- |

—

overenie súladu s podmienkami stanovenými v oddiele 3.2, ods. 32, pokiaľ ide o časový harmonogram poskytnutia pomoci,

| — | overenie súladu s podmienkami stanovenými v oddiele 3.2, ods. 36, pokiaľ ide o začiatok realizácie kompletného reťazca CCS pred rokom 2020. |
| --- | --- |

—

overenie súladu s podmienkami stanovenými v oddiele 3.2, ods. 36, pokiaľ ide o začiatok realizácie kompletného reťazca CCS pred rokom 2020.

5.2.   Transparentnosť

| 52. | Dozorný úrad EZVO je toho názoru, že na zlepšenie transparentnosti štátnej pomoci v rámci štátov EZVO sú potrebné ďalšie opatrenia. Predovšetkým je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty EZVO, hospodárske subjekty, zainteresované strany a Dozorný úrad EZVO mali jednoduchý prístup k úplnému zneniu všetkých uplatniteľných schém environmentálnej pomoci. |
| --- | --- |

52.

Dozorný úrad EZVO je toho názoru, že na zlepšenie transparentnosti štátnej pomoci v rámci štátov EZVO sú potrebné ďalšie opatrenia. Predovšetkým je potrebné zabezpečiť, aby členské štáty EZVO, hospodárske subjekty, zainteresované strany a Dozorný úrad EZVO mali jednoduchý prístup k úplnému zneniu všetkých uplatniteľných schém environmentálnej pomoci.

| 53. | Tento cieľ možno dosiahnuť zriadením internetových lokalít. Z tohto dôvodu bude Dozorný úrad EZVO pri posudzovaní schém pomoci systematicky požadovať od príslušných štátov EZVO, aby zverejnili úplné znenie všetkých konečných schém pomoci na internete a oznámili Dozornému úradu EZVO internetovú adresu tohto zverejnenia. |
| --- | --- |

53.

Tento cieľ možno dosiahnuť zriadením internetových lokalít. Z tohto dôvodu bude Dozorný úrad EZVO pri posudzovaní schém pomoci systematicky požadovať od príslušných štátov EZVO, aby zverejnili úplné znenie všetkých konečných schém pomoci na internete a oznámili Dozornému úradu EZVO internetovú adresu tohto zverejnenia.

5.3.   Monitorovanie

| 54. | Štáty EZVO musia zabezpečiť, aby sa pri všetkých opatreniach pomoci uchovávali podrobné záznamy o poskytnutí pomoci. Takéto záznamy, ktoré musia obsahovať všetky informácie nevyhnutné na overenie toho, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnej povolenej intenzity pomoci boli dodržané, sa musia uchovávať 10 rokov odo dňa, kedy bola pomoc poskytnutá a musia sa na požiadanie predložiť Dozornému úradu EZVO. |
| --- | --- |

54.

Štáty EZVO musia zabezpečiť, aby sa pri všetkých opatreniach pomoci uchovávali podrobné záznamy o poskytnutí pomoci. Takéto záznamy, ktoré musia obsahovať všetky informácie nevyhnutné na overenie toho, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnej povolenej intenzity pomoci boli dodržané, sa musia uchovávať 10 rokov odo dňa, kedy bola pomoc poskytnutá a musia sa na požiadanie predložiť Dozornému úradu EZVO.

5.4.   Obdobie uplatňovania a revízia

| 55. | Dozorný orgán EZVO bude uplatňovať tieto usmernenia odo dňa nasledujúceho po dni ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP. |
| --- | --- |

55.

Dozorný orgán EZVO bude uplatňovať tieto usmernenia odo dňa nasledujúceho po dni ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP.

| 56. | Tieto usmernenia budú uplatniteľné do 31. decembra 2020. Po konzultácii so štátmi EZVO ich Dozorný úrad EZVO pred týmto dátumom môže zmeniť na základe dôležitých dôvodov politiky hospodárskej súťaže alebo environmentálnej politiky alebo aby zohľadnil iné oblasti politiky EHP alebo medzinárodné záväzky. Takéto zmeny by mohli byť potrebné najmä v súvislosti s budúcimi medzinárodnými dohodami v oblasti zmeny klímy a s budúcou legislatívou v EHP týkajúcou sa zmeny klímy. Dozorný úrad EZVO môže vykonať revíziu týchto usmernení každé dva roky po ich prijatí. |
| --- | --- |

56.

Tieto usmernenia budú uplatniteľné do 31. decembra 2020. Po konzultácii so štátmi EZVO ich Dozorný úrad EZVO pred týmto dátumom môže zmeniť na základe dôležitých dôvodov politiky hospodárskej súťaže alebo environmentálnej politiky alebo aby zohľadnil iné oblasti politiky EHP alebo medzinárodné záväzky. Takéto zmeny by mohli byť potrebné najmä v súvislosti s budúcimi medzinárodnými dohodami v oblasti zmeny klímy a s budúcou legislatívou v EHP týkajúcou sa zmeny klímy. Dozorný úrad EZVO môže vykonať revíziu týchto usmernení každé dva roky po ich prijatí.

| 57. | Dozorný úrad EZVO uplatní tieto usmernenia na všetky notifikované opatrenia pomoci, v prípade ktorých bude vyzvaný na prijatie rozhodnutia po tom, čo sa usmernenia uverejnia v Úradnom vestníku a v dodatku EHP, a to aj vtedy, keď projekty boli notifikované pred uverejnením usmernení. Dozorný úrad EZVO uplatní pravidlá z kapitoly o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (20) na každú neoprávnene poskytnutú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

57.

Dozorný úrad EZVO uplatní tieto usmernenia na všetky notifikované opatrenia pomoci, v prípade ktorých bude vyzvaný na prijatie rozhodnutia po tom, čo sa usmernenia uverejnia v Úradnom vestníku a v dodatku EHP, a to aj vtedy, keď projekty boli notifikované pred uverejnením usmernení. Dozorný úrad EZVO uplatní pravidlá z kapitoly o usmerneniach pre štátnu pomoc v prípade pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (20) na každú neoprávnene poskytnutú štátnu pomoc.

---

(1)  Tieto usmernenia zodpovedajú usmerneniam Európskej komisie k niektorým opatreniam štátnej pomoci v súvislosti so systémom obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov po roku 2012, ktoré boli prijaté 22. 5. 2012 (Ú. v. EÚ C 158, 5.6.2012, s. 4). Usmernenia dozorného úradu o štátnej pomoci sú uverejnené na webovej lokalite dozorného úradu (www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/)

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32). Smernica bola začlenená do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bod 1 prílohy XX.

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 63). Smernica bola začlenená do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bod 1 prílohy XX.

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/101/ES z 27. októbra 2004, Ú. v. EÚ L 338, 13.11.2004, s. 18, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 3, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 219/2009 z 11. marca 2009, Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 109.

(5)  Na účely týchto usmernení bude pod pojmom „štáty EZVO“ zahrnutý Island, Lichtenštajnsko a Nórsko, nie však Švajčiarsko, ktoré – aj keď patrí medzi štáty EZVO – nie je súčasťou EHP.

(6)  Akčný plán štátnej pomoci – Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán reformy štátnej pomoci na roky 2005 – 2009, KOM(2005) 107 v konečnom znení, 7.6.2005.

(7)  Príloha II k prílohe 15713/1/08REV1 z 18. novembra 2008 (25.11) http://www.europarl.-europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2008-0610&format=XML&language=EN

(8)  Dodatok k poznámke I/A Generálneho sekretariátu Rady pre COREPER/RADA 8033/09 ADD 1 REV 1 z 31. marca 2009.

(9)  Smernica 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006, Ú. v. EÚ L 140 5.6.2009, s. 114. Smernica bola začlenená do Dohody o EHP v bodoch 1a, 1f, 1i, 13ca, 19a, 21at a 32c prílohy XX.

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

(11)  Ú. v. EÚ L 144, 10.6.2010, s. 1, dodatok EHP č. 29, 10.6.2010, s. 1. Táto kapitola zodpovedá Usmerneniam Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia Európskej komisie (Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1).

(12)  Ú. v. EÚ L 144, 10.6.2010, s. 1, dodatok EHP č. 29, 10.6.2010, s. 1. Táto kapitola zodpovedá Usmerneniam Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia Európskej komisie (Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1).

(13)  Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011, s. 91. Smernica bola začlenená do Dohody o EHP v bode 24 prílohy IV.

(14)  Oznámenie Komisie z 29. marca 2011 o pokynoch týkajúcich sa metódy prechodného prideľovania bezodplatných emisných kvót zariadeniam v súvislosti s výrobou elektrickej energie podľa článku 10c ods. 3 smernice 2003/87/ES, C(2011) 1983 v konečnom znení, 29.3.2011.

(15)  Oznámenie Komisie – Pokyny k dobrovoľnému uplatňovaniu článku 10c smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ C 99, 31.3.2011, s. 9).

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

(17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

(18)  V časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde sa odráža nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podrobných pravidlách na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1). Nariadenie (ES) č. 659/1999 bolo ďalej začlenené do protokolu č. 26 k Dohode o EHP.

(19)  Rozhodnutie č. 195/04/COL (Ú. v. EÚ L 139, 25.5.2006, s. 37, dodatok EHP č. 26, 25.5.2006, s. 1) zodpovedá nariadeniu Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1), ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 659/1999.

(20)  Ú. v. EÚ L 73, 19.3.2009, s. 23, dodatok EHP č. 15, 19.3.2009, s. 6. Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (Ú.v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22).

Dodatok I

Vymedzenie pojmov

Na účely týchto usmernení sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| — | „pomoc“ znamená akékoľvek opatrenie, ktoré spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, |
| --- | --- |

—

„pomoc“ znamená akékoľvek opatrenie, ktoré spĺňa všetky kritériá stanovené v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP,

| — | „obdobie poskytovania pomoci“ znamená niektorý alebo niektoré z rokov v období 2013 – 2020. Ak štát EZVO mieni poskytovať pomoc zodpovedajúcu kratšiemu obdobiu, za referenčný základ berie účtovný rok príjemcov a poskytne pomoc na ročnom základe, |
| --- | --- |

—

„obdobie poskytovania pomoci“ znamená niektorý alebo niektoré z rokov v období 2013 – 2020. Ak štát EZVO mieni poskytovať pomoc zodpovedajúcu kratšiemu obdobiu, za referenčný základ berie účtovný rok príjemcov a poskytne pomoc na ročnom základe,

| — | „maximálna intenzita pomoci“ je celková výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov, Všetky číselné údaje sa musia brať pred odpočítaním dane či akýchkoľvek iných poplatkov. Ak sa pomoc poskytuje vo forme inej než je grant, výška pomoci musí byť ekvivalentom grantu v hodnotovom vyjadrení. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa musí vypočítať ako celková čistá súčasná hodnota v čase poskytnutia prvej splátky s využitím referenčnej sadzby dozorného úradu pre časový výpočet hodnôt. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu, |
| --- | --- |

—

„maximálna intenzita pomoci“ je celková výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov, Všetky číselné údaje sa musia brať pred odpočítaním dane či akýchkoľvek iných poplatkov. Ak sa pomoc poskytuje vo forme inej než je grant, výška pomoci musí byť ekvivalentom grantu v hodnotovom vyjadrení. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa musí vypočítať ako celková čistá súčasná hodnota v čase poskytnutia prvej splátky s využitím referenčnej sadzby dozorného úradu pre časový výpočet hodnôt. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu,

| — | „vlastná výroba“ je výroba elektrickej energie pomocou zariadenia, ktoré sa nepovažuje za „výrobcu elektrickej energie“ v zmysle článku 3 písm. u) smernice 2003/87/ES, |
| --- | --- |

—

„vlastná výroba“ je výroba elektrickej energie pomocou zariadenia, ktoré sa nepovažuje za „výrobcu elektrickej energie“ v zmysle článku 3 písm. u) smernice 2003/87/ES,

| — | „príjemca“ je podnik, ktorý dostáva pomoc, |
| --- | --- |

—

„príjemca“ je podnik, ktorý dostáva pomoc,

| — | „pripravené na CCS“ znamená, že v prípade určitého zariadenia je preukázané, že sú k dispozícii vhodné priestory na ukladanie, že dopravné prostriedky sú technicky a ekonomicky prijateľné, že dané zariadenie je technicky a ekonomicky spôsobilé na dodatočné vybavenie určené na zachytávanie CO2 hneď ako budú k dispozícii dostatočné trhové stimuly vo forme cenového prahu CO2. K pripravenosti na CCS je potrebné najmä:






  — | preukázať technickú spôsobilosť na dodatočné vybavenie na zachytávanie CO2. Mala by sa vypracovať technická štúdia konkrétneho priestoru, ktorá preukazuje s dostatočnou technickou presnosťou, že zariadenie je technicky spôsobilé na plné dodatočné vybavenie na zachytávanie CO2 v rozsahu 85 % a viac pri využívaní jednej alebo viacerých druhov technológie, ktoré boli overené v štádiu pred komerčným využívaním, alebo ktorých výkonnosť možno spoľahlivo považovať za vhodnú, |
| --- | --- | --- |

—

„pripravené na CCS“ znamená, že v prípade určitého zariadenia je preukázané, že sú k dispozícii vhodné priestory na ukladanie, že dopravné prostriedky sú technicky a ekonomicky prijateľné, že dané zariadenie je technicky a ekonomicky spôsobilé na dodatočné vybavenie určené na zachytávanie CO2 hneď ako budú k dispozícii dostatočné trhové stimuly vo forme cenového prahu CO2. K pripravenosti na CCS je potrebné najmä:

—

preukázať technickú spôsobilosť na dodatočné vybavenie na zachytávanie CO2. Mala by sa vypracovať technická štúdia konkrétneho priestoru, ktorá preukazuje s dostatočnou technickou presnosťou, že zariadenie je technicky spôsobilé na plné dodatočné vybavenie na zachytávanie CO2 v rozsahu 85 % a viac pri využívaní jednej alebo viacerých druhov technológie, ktoré boli overené v štádiu pred komerčným využívaním, alebo ktorých výkonnosť možno spoľahlivo považovať za vhodnú,

| — | skontrolovať, či je k dispozícii vyhovujúci dodatočný priestor v areáli, kde sa má zachytávacie zariadenie inštalovať, |
| --- | --- |

—

skontrolovať, či je k dispozícii vyhovujúci dodatočný priestor v areáli, kde sa má zachytávacie zariadenie inštalovať,

| — | určiť technicky a ekonomicky prijateľné potrubie (potrubia) alebo inú prepravnú cestu (cesty) na bezpečné geologické uloženie CO2, |
| --- | --- |

—

určiť technicky a ekonomicky prijateľné potrubie (potrubia) alebo inú prepravnú cestu (cesty) na bezpečné geologické uloženie CO2,

| — | určiť jedno alebo viaceré potenciálne miesta ukladania, ktoré boli posúdené ako vhodné na bezpečné geologické ukladanie plánovaného objemu a miery zachytenia CO2 počas celej doby životnosti zariadenia, |
| --- | --- |

—

určiť jedno alebo viaceré potenciálne miesta ukladania, ktoré boli posúdené ako vhodné na bezpečné geologické ukladanie plánovaného objemu a miery zachytenia CO2 počas celej doby životnosti zariadenia,

| — | preukázanie ekonomickej prijateľnosti dodatočného vybavenia integrovaným systémom CCS schopným pracovať pri plnom/čiastočnom výkone zariadenia na základe ekonomického posúdenia. Posúdenie by malo preukázať, že existujú prijateľné scenáre, pričom by malo zohľadňovať cenové prognózy CO2, náklady technológie a možnosti ukladania zistené v technických štúdiách, ich miery chybovosti a projektované prevádzkové tržby. V posúdení sa uvedú podmienky, za ktorých by CCS bolo ekonomicky prijateľné počas doby životnosti navrhovaného zariadenia. Posúdenie by takisto malo obsahovať plán potenciálneho zavedenia CCS vrátane predpokladaného harmonogramu uvedenia do prevádzky, |
| --- | --- |

—

preukázanie ekonomickej prijateľnosti dodatočného vybavenia integrovaným systémom CCS schopným pracovať pri plnom/čiastočnom výkone zariadenia na základe ekonomického posúdenia. Posúdenie by malo preukázať, že existujú prijateľné scenáre, pričom by malo zohľadňovať cenové prognózy CO2, náklady technológie a možnosti ukladania zistené v technických štúdiách, ich miery chybovosti a projektované prevádzkové tržby. V posúdení sa uvedú podmienky, za ktorých by CCS bolo ekonomicky prijateľné počas doby životnosti navrhovaného zariadenia. Posúdenie by takisto malo obsahovať plán potenciálneho zavedenia CCS vrátane predpokladaného harmonogramu uvedenia do prevádzky,

| — | preukázať, že je možné získať všetky potrebné povolenia na zavedenie CCS a určiť postupy a harmonogram tohto procesu, |
| --- | --- |

—

preukázať, že je možné získať všetky potrebné povolenia na zavedenie CCS a určiť postupy a harmonogram tohto procesu,

| — | „ochrana životného prostredia“ znamená akékoľvek opatrenie určené na nápravu alebo prevenciu škôd na fyzickom prostredí alebo prírodných zdrojoch v dôsledku vlastnej činnosti príjemcu, ktorého cieľom je zníženie rizika takejto škody alebo ktoré povedie k efektívnejšiemu využívaniu prírodných zdrojov vrátane opatrení na úsporu energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie, |
| --- | --- |

—

„ochrana životného prostredia“ znamená akékoľvek opatrenie určené na nápravu alebo prevenciu škôd na fyzickom prostredí alebo prírodných zdrojoch v dôsledku vlastnej činnosti príjemcu, ktorého cieľom je zníženie rizika takejto škody alebo ktoré povedie k efektívnejšiemu využívaniu prírodných zdrojov vrátane opatrení na úsporu energie a využívanie obnoviteľných zdrojov energie,

| — | „kvóta Európskej únie (EUA)“ je prenosná kvóta oprávňujúca vypustiť jednu tonu ekvivalentu CO2 počas určitej doby, |
| --- | --- |

—

„kvóta Európskej únie (EUA)“ je prenosná kvóta oprávňujúca vypustiť jednu tonu ekvivalentu CO2 počas určitej doby,

| — | „hrubá pridaná hodnota (HPH)“ je hrubá pridaná hodnota v nákladoch výrobných činiteľov, čo je hodnota výstupu mínus hodnota medzispotreby. Je to miera príspevku individuálneho výrobcu, priemyslu alebo odvetvia k HDP. HPH v nákladoch výrobných činiteľov je HPH pri trhových cenách mínus akékoľvek nepriame dane plus akékoľvek dotácie. Pridanú hodnotu v nákladoch výrobných činiteľov možno vypočítať ako tržby, plus aktivácia hmotného a nehmotného investičného majetku, plus ostatné prevádzkové výnosy, plus alebo mínus zmeny stavu zásob, mínus nákup tovaru a služieb, mínus iné dane z výrobkov, ktoré súvisia s tržbami, ale nie sú odpočítateľné, mínus clá a dane súvisiace s výrobou. Alternatívne ju možno vypočítať z hrubého prevádzkového prebytku tak, že sa k nemu pripočítajú personálne náklady. Výnosy a náklady klasifikované ako finančné alebo mimoriadne v podnikových účtoch nie sú zahrnuté do pridanej hodnoty. Pridaná hodnota v nákladoch výrobných činiteľov sa počíta v hrubej výške, keďže sa neodpočítavajú opravné položky (napríklad odpisy) (1), |
| --- | --- |

—

„hrubá pridaná hodnota (HPH)“ je hrubá pridaná hodnota v nákladoch výrobných činiteľov, čo je hodnota výstupu mínus hodnota medzispotreby. Je to miera príspevku individuálneho výrobcu, priemyslu alebo odvetvia k HDP. HPH v nákladoch výrobných činiteľov je HPH pri trhových cenách mínus akékoľvek nepriame dane plus akékoľvek dotácie. Pridanú hodnotu v nákladoch výrobných činiteľov možno vypočítať ako tržby, plus aktivácia hmotného a nehmotného investičného majetku, plus ostatné prevádzkové výnosy, plus alebo mínus zmeny stavu zásob, mínus nákup tovaru a služieb, mínus iné dane z výrobkov, ktoré súvisia s tržbami, ale nie sú odpočítateľné, mínus clá a dane súvisiace s výrobou. Alternatívne ju možno vypočítať z hrubého prevádzkového prebytku tak, že sa k nemu pripočítajú personálne náklady. Výnosy a náklady klasifikované ako finančné alebo mimoriadne v podnikových účtoch nie sú zahrnuté do pridanej hodnoty. Pridaná hodnota v nákladoch výrobných činiteľov sa počíta v hrubej výške, keďže sa neodpočítavajú opravné položky (napríklad odpisy) (1),

| — | „realizácia kompletného reťazca CCS“ je vybudovanie systému na zachytávanie, dopravu a skladovanie CO2a jeho účinné spustenie, |
| --- | --- |

—

„realizácia kompletného reťazca CCS“ je vybudovanie systému na zachytávanie, dopravu a skladovanie CO2a jeho účinné spustenie,

| — | „malé zariadenia“ sú zariadenia, ktorých ročné emisie, s výnimkou emisií z biomasy, oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z 3 rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa článku 27 ods. 1 písm. a) smernice o ETS menej ako 25 000 ton ekvivalentu CO2, a ktoré pokiaľ vykonávajú spaľovacie činnosti, majú menovitý tepelný príkon nižší ako 35 MW, |
| --- | --- |

—

„malé zariadenia“ sú zariadenia, ktorých ročné emisie, s výnimkou emisií z biomasy, oznámené príslušnému orgánu predstavujú za každý z 3 rokov predchádzajúcich oznámeniu podľa článku 27 ods. 1 písm. a) smernice o ETS menej ako 25 000 ton ekvivalentu CO2, a ktoré pokiaľ vykonávajú spaľovacie činnosti, majú menovitý tepelný príkon nižší ako 35 MW,

| — | „začiatok prác“ znamená buď začiatok stavebných prác alebo prvú záväznú objednávku vybavenia; predbežné štúdie realizovateľnosti sa neberú do úvahy, |
| --- | --- |

—

„začiatok prác“ znamená buď začiatok stavebných prác alebo prvú záväznú objednávku vybavenia; predbežné štúdie realizovateľnosti sa neberú do úvahy,

| — | „hmotný majetok“ znamená na účely výpočtu oprávnených nákladov investície do pozemkov, budov, objektu a zariadenia, |
| --- | --- |

—

„hmotný majetok“ znamená na účely výpočtu oprávnených nákladov investície do pozemkov, budov, objektu a zariadenia,

| — | „nehmotný majetok“ znamenajú na účely výpočtu oprávnených nákladov výdavky na transfer technológií prostredníctvom nadobudnutia prevádzkových licencií alebo patentovaného a nepatentovaného know-how, ak sú splnené tieto podmienky:






  — | príslušný nehmotný majetok je odpísateľným majetkom, |
| --- | --- | --- |

—

„nehmotný majetok“ znamenajú na účely výpočtu oprávnených nákladov výdavky na transfer technológií prostredníctvom nadobudnutia prevádzkových licencií alebo patentovaného a nepatentovaného know-how, ak sú splnené tieto podmienky:

—

príslušný nehmotný majetok je odpísateľným majetkom,

| — | zakupuje sa za trhových podmienok, a to od podniku, nad ktorým nadobúdateľ nemá žiadnu priamu alebo nepriamu kontrolu, |
| --- | --- |

—

zakupuje sa za trhových podmienok, a to od podniku, nad ktorým nadobúdateľ nemá žiadnu priamu alebo nepriamu kontrolu,

| — | je zahrnutý do majetku podniku a zostáva v zariadení príjemcu pomoci a používa sa v ňom najmenej päť rokov. Táto podmienka sa neuplatňuje, ak je nehmotný majetok technicky zastaraný. Ak sa počas týchto piatich rokov tento nehmotný majetok odpredá, výnos z predaja sa musí odpočítať z oprávnených nákladov a v príslušných prípadoch sa celá pomoc alebo jej časť refunduje, |
| --- | --- |

—

je zahrnutý do majetku podniku a zostáva v zariadení príjemcu pomoci a používa sa v ňom najmenej päť rokov. Táto podmienka sa neuplatňuje, ak je nehmotný majetok technicky zastaraný. Ak sa počas týchto piatich rokov tento nehmotný majetok odpredá, výnos z predaja sa musí odpočítať z oprávnených nákladov a v príslušných prípadoch sa celá pomoc alebo jej časť refunduje,

| — | „intenzita obchodu“ je pomer medzi celkovou hodnotou vývozov do tretích krajín plus hodnotou dovozov z tretích krajín a celkovým objemom trhu pre EHP (ročný domáci obrat podnikov z EHP spolu s celkovým dovozom z tretích krajín) podľa štatistík Eurostatu, |
| --- | --- |

—

„intenzita obchodu“ je pomer medzi celkovou hodnotou vývozov do tretích krajín plus hodnotou dovozov z tretích krajín a celkovým objemom trhu pre EHP (ročný domáci obrat podnikov z EHP spolu s celkovým dovozom z tretích krajín) podľa štatistík Eurostatu,

| — | „forwardová cena EUA“ v eurách je jednoduchý priemer denných jednoročných forwardových cien EUA (záverečné ponukové ceny) s plnením v decembri roka, za ktorý sa pomoc poskytuje, určovaných na základe cien zaznamenaných na uhlíkovej burze EÚ od 1. januára do 31. decembra roku pred rokom, za ktorý sa pomoc poskytuje. Napríklad pre pomoc poskytovanú za rok 2016 je to jednoduchý priemer záverečných cien EUA s plnením v decembri 2016, zaznamenaných na danej uhlíkovej burze EÚ od 1. januára 2015 to 31. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

„forwardová cena EUA“ v eurách je jednoduchý priemer denných jednoročných forwardových cien EUA (záverečné ponukové ceny) s plnením v decembri roka, za ktorý sa pomoc poskytuje, určovaných na základe cien zaznamenaných na uhlíkovej burze EÚ od 1. januára do 31. decembra roku pred rokom, za ktorý sa pomoc poskytuje. Napríklad pre pomoc poskytovanú za rok 2016 je to jednoduchý priemer záverečných cien EUA s plnením v decembri 2016, zaznamenaných na danej uhlíkovej burze EÚ od 1. januára 2015 to 31. decembra 2015,

| — | „emisný faktor CO
  2“ v tCO2/MWh je vážený priemer podielu CO2 v elektrickej energii vyrobenej z fosílnych palív v rôznych geografických oblastiach. Táto váha vyjadruje výrobný mix fosílnych palív v danej geografickej oblasti. Faktor CO2 sa rovná podielu ekvivalentných emisných údajov CO2 energetického priemyslu a hrubého množstva elektrickej energie vyrobenej z fosílnych palív v TWh. Na účely týchto usmernení sa za geografické zóny považujú oblasti, ktoré a) pozostávajú z čiastkových trhov spojených burzami elektrickej energie, alebo b) v rámci ktorých nie je zaznamenané presýtenie trhu a v obidvoch prípadoch hodinové ceny energetickej burzy stanovované na deň vopred v rámci zóny vykazujú cenovú odchýlku v eurách (pri denných výmenných kurzoch ECB) najviac 1 % počas prevažnej väčšiny hodín v roku. Takáto regionálna diferenciácia odráža význam zariadení na fosílne palivá pri tvorbe konečnej ceny stanovenej pre veľkoobchodný trh a ich okrajovú úlohu v hodnotovom poradí. Samotná skutočnosť, že elektrická energia je predmetom obchodu medzi dvoma štátmi EHP, neznamená automaticky, že predstavujú nadnárodný región. Vzhľadom na nedostatok relevantných údajov na nižšej vnútroštátnej úrovni geografické oblasti zahŕňajú celé územie štátu EHP alebo viacerých z nich. Na tomto základe možno určiť tieto geografické oblasti: severskú (Dánsko, Švédsko, Fínsko a Nórsko), stredozápadnú Európu (Rakúsko, Belgicko, Luxembursko, Francúzsko, Nemecko a Holandsko), iberskú (Portugalsko a Španielsko), česko-slovenskú (Česká republika a Slovensko) a všetky ostatné štáty EHP jednotlivo. Príslušné maximálne regionálne hodnoty emisných faktorov CO2 sú uvedené v dodatku IV, |
| --- | --- |

—

„emisný faktor CO
  2“ v tCO2/MWh je vážený priemer podielu CO2 v elektrickej energii vyrobenej z fosílnych palív v rôznych geografických oblastiach. Táto váha vyjadruje výrobný mix fosílnych palív v danej geografickej oblasti. Faktor CO2 sa rovná podielu ekvivalentných emisných údajov CO2 energetického priemyslu a hrubého množstva elektrickej energie vyrobenej z fosílnych palív v TWh. Na účely týchto usmernení sa za geografické zóny považujú oblasti, ktoré a) pozostávajú z čiastkových trhov spojených burzami elektrickej energie, alebo b) v rámci ktorých nie je zaznamenané presýtenie trhu a v obidvoch prípadoch hodinové ceny energetickej burzy stanovované na deň vopred v rámci zóny vykazujú cenovú odchýlku v eurách (pri denných výmenných kurzoch ECB) najviac 1 % počas prevažnej väčšiny hodín v roku. Takáto regionálna diferenciácia odráža význam zariadení na fosílne palivá pri tvorbe konečnej ceny stanovenej pre veľkoobchodný trh a ich okrajovú úlohu v hodnotovom poradí. Samotná skutočnosť, že elektrická energia je predmetom obchodu medzi dvoma štátmi EHP, neznamená automaticky, že predstavujú nadnárodný región. Vzhľadom na nedostatok relevantných údajov na nižšej vnútroštátnej úrovni geografické oblasti zahŕňajú celé územie štátu EHP alebo viacerých z nich. Na tomto základe možno určiť tieto geografické oblasti: severskú (Dánsko, Švédsko, Fínsko a Nórsko), stredozápadnú Európu (Rakúsko, Belgicko, Luxembursko, Francúzsko, Nemecko a Holandsko), iberskú (Portugalsko a Španielsko), česko-slovenskú (Česká republika a Slovensko) a všetky ostatné štáty EHP jednotlivo. Príslušné maximálne regionálne hodnoty emisných faktorov CO2 sú uvedené v dodatku IV,

| — | „základný výkon“ v tonách za rok je priemerná produkcia na zariadení počas referenčného obdobia 2005 – 2011 (baseline output) za zariadenia v prevádzke v každom roku v období 2005 – 2011. Z tohto referenčného sedemročného obdobia možno vylúčiť určitý kalendárny rok (napr. 2009). Ak zariadenie nebolo v prevádzke najmenej 1 rok v období od roku 2005 do roku 2011, potom sa základný výkon určuje na základe ročnej produkcie, až kým obdobie evidovanej prevádzky nedosiahne aspoň 4 roky a potom sa priemer stanoví na základe 3 rokov, ktoré predchádzali tomuto obdobiu. Ak sa počas obdobia poskytovania pomoci produkčná kapacita zariadenia významne zvýši v zmysle týchto usmernení, základný výkon možno zvýšiť úmerne tomuto rozšíreniu kapacity. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 50 % až 75 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len polovicu sumy pomoci zodpovedajúcej základnému výkonu. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 75 % až 90 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len 25 % zo sumy pomoci zodpovedajúcej základnému výkonu. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 90 % a viac v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie nedostane žiadnu pomoc, |
| --- | --- |

—

„základný výkon“ v tonách za rok je priemerná produkcia na zariadení počas referenčného obdobia 2005 – 2011 (baseline output) za zariadenia v prevádzke v každom roku v období 2005 – 2011. Z tohto referenčného sedemročného obdobia možno vylúčiť určitý kalendárny rok (napr. 2009). Ak zariadenie nebolo v prevádzke najmenej 1 rok v období od roku 2005 do roku 2011, potom sa základný výkon určuje na základe ročnej produkcie, až kým obdobie evidovanej prevádzky nedosiahne aspoň 4 roky a potom sa priemer stanoví na základe 3 rokov, ktoré predchádzali tomuto obdobiu. Ak sa počas obdobia poskytovania pomoci produkčná kapacita zariadenia významne zvýši v zmysle týchto usmernení, základný výkon možno zvýšiť úmerne tomuto rozšíreniu kapacity. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 50 % až 75 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len polovicu sumy pomoci zodpovedajúcej základnému výkonu. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 75 % až 90 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len 25 % zo sumy pomoci zodpovedajúcej základnému výkonu. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 90 % a viac v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie nedostane žiadnu pomoc,

| — | „základná spotreba elektrickej energie“ v MWh je priemerná spotreba elektrickej energie v zariadení (vrátane spotreby elektrickej energie na výrobu produktov, ktoré sú predmetom outsourcingu a ktoré sú oprávnené na pomoc) počas referenčného obdobia 2005 – 2011 (základná spotreba elektrickej energie) za zariadenia v prevádzke v každom roku v období 2005 – 2011. Z tohto referenčného sedemročného obdobia možno vylúčiť určitý kalendárny rok (napr. 2009). Ak zariadenie nebolo v prevádzke najmenej 1 rok v období od roku 2005 do roku 2011, potom sa základná spotreba elektrickej energie určuje na základe ročnej spotreby elektrickej energie, až kým obdobie evidovanej prevádzky nedosiahne aspoň 4 roky a potom sa stanoví ako priemer za predchádzajúce 3 roky evidovanej prevádzky. Ak sa počas obdobia poskytovania pomoci výrobná kapacita zariadenia významne zvýši, základnú spotrebu elektrickej energie možno zvýšiť úmerne tomuto rozšíreniu kapacity. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 50 % až 75 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len polovicu sumy pomoci zodpovedajúcej základnej spotrebe elektrickej energie. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 75 % až 90 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len 25 % zo sumy pomoci zodpovedajúcej základnej spotrebe elektrickej energie. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 90 % a viac v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie nedostane žiadnu pomoc, |
| --- | --- |

—

„základná spotreba elektrickej energie“ v MWh je priemerná spotreba elektrickej energie v zariadení (vrátane spotreby elektrickej energie na výrobu produktov, ktoré sú predmetom outsourcingu a ktoré sú oprávnené na pomoc) počas referenčného obdobia 2005 – 2011 (základná spotreba elektrickej energie) za zariadenia v prevádzke v každom roku v období 2005 – 2011. Z tohto referenčného sedemročného obdobia možno vylúčiť určitý kalendárny rok (napr. 2009). Ak zariadenie nebolo v prevádzke najmenej 1 rok v období od roku 2005 do roku 2011, potom sa základná spotreba elektrickej energie určuje na základe ročnej spotreby elektrickej energie, až kým obdobie evidovanej prevádzky nedosiahne aspoň 4 roky a potom sa stanoví ako priemer za predchádzajúce 3 roky evidovanej prevádzky. Ak sa počas obdobia poskytovania pomoci výrobná kapacita zariadenia významne zvýši, základnú spotrebu elektrickej energie možno zvýšiť úmerne tomuto rozšíreniu kapacity. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 50 % až 75 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len polovicu sumy pomoci zodpovedajúcej základnej spotrebe elektrickej energie. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 75 % až 90 % v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie dostane len 25 % zo sumy pomoci zodpovedajúcej základnej spotrebe elektrickej energie. Ak zariadenie v určitom kalendárnom roku zníži svoju úroveň produkcie o 90 % a viac v porovnaní so základným výkonom, toto zariadenie nedostane žiadnu pomoc,

| — | „významné zvýšenie kapacity“ je významné zvýšenie začiatočnej inštalovanej kapacity zariadenia, pri ktorom nastanú všetky nasledujúce skutočnosti:






  — | jedna alebo viaceré identifikovateľné fyzické zmeny týkajúce sa jeho technickej konfigurácie a fungovania, iné ako len nahradenie existujúcej výrobnej linky, a |
| --- | --- | --- |

—

„významné zvýšenie kapacity“ je významné zvýšenie začiatočnej inštalovanej kapacity zariadenia, pri ktorom nastanú všetky nasledujúce skutočnosti:

—

jedna alebo viaceré identifikovateľné fyzické zmeny týkajúce sa jeho technickej konfigurácie a fungovania, iné ako len nahradenie existujúcej výrobnej linky, a

| — | zariadenie môže byť prevádzkované s kapacitou, ktorá je najmenej o 10 % vyššia v porovnaní so začiatočnou inštalovanou kapacitou zariadenia pred zmenou, čo vyplýva z investície do fyzického kapitálu (alebo radu rastúcich investícií do fyzického kapitálu). |
| --- | --- |

—

zariadenie môže byť prevádzkované s kapacitou, ktorá je najmenej o 10 % vyššia v porovnaní so začiatočnou inštalovanou kapacitou zariadenia pred zmenou, čo vyplýva z investície do fyzického kapitálu (alebo radu rastúcich investícií do fyzického kapitálu).

Zariadenie musí národnému orgánu poskytujúcemu pomoc predložiť dôkazy, ktoré preukazujú, že kritéria významného zvýšenia kapacity boli splnené a že toto významné zvýšenie kapacity bolo overené ako uspokojivé zo strany nezávislého overujúceho subjektu. Overenie by sa malo zamerať na spoľahlivosť, dôveryhodnosť a presnosť údajov poskytnutých zariadením, pričom jeho výsledkom by malo byť verifikačné stanovisko, ktoré s primeranou istotou konštatuje, že predložené údaje netrpia podstatnými nesprávnosťami,

| — | „referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“ v MWh/t výkonu a určená na úrovni Prodcom 8 je produktovo špecifická spotreba elektrickej energie na tonu výkonu dosiahnutého najefektívnejšími spôsobmi výroby daného výrobku z hľadiska spotreby elektrickej energie. Pri výrobkoch v rámci oprávnených odvetví, v prípade ktorých bola rozhodnutím Komisie 2011/278/EÚ (2) stanovená zameniteľnosť paliva a elektrickej energie, sa referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie vymedzujú v rámci rovnakých systémových hraníc, pričom sa zohľadňuje len podiel elektrickej energie. Príslušné referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre produkty patriace do oprávnených odvetví a pododvetví sú uvedené v dodatku III, |
| --- | --- |

—

„referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“ v MWh/t výkonu a určená na úrovni Prodcom 8 je produktovo špecifická spotreba elektrickej energie na tonu výkonu dosiahnutého najefektívnejšími spôsobmi výroby daného výrobku z hľadiska spotreby elektrickej energie. Pri výrobkoch v rámci oprávnených odvetví, v prípade ktorých bola rozhodnutím Komisie 2011/278/EÚ (2) stanovená zameniteľnosť paliva a elektrickej energie, sa referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie vymedzujú v rámci rovnakých systémových hraníc, pričom sa zohľadňuje len podiel elektrickej energie. Príslušné referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre produkty patriace do oprávnených odvetví a pododvetví sú uvedené v dodatku III,

| — | „znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“, ako 80 % zo základnej spotreby elektrickej energie. Zodpovedá priemernému úsiliu o zníženie spotreby vyvolanému uplatňovaním referenčných hodnôt efektívnosti spotreby elektrickej energie (referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie/predchádzajúca spotreba elektrickej energie). Uplatňuje sa na všetky produkty a procesy patriace do oprávnených odvetví alebo pododvetví, na ktoré sa však nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie stanovené v dodatku III, |
| --- | --- |

—

„znížená referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie“, ako 80 % zo základnej spotreby elektrickej energie. Zodpovedá priemernému úsiliu o zníženie spotreby vyvolanému uplatňovaním referenčných hodnôt efektívnosti spotreby elektrickej energie (referenčná hodnota efektívnosti spotreby elektrickej energie/predchádzajúca spotreba elektrickej energie). Uplatňuje sa na všetky produkty a procesy patriace do oprávnených odvetví alebo pododvetví, na ktoré sa však nevzťahujú referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie stanovené v dodatku III,

---

(1)  Kód 12 15 0 podľa právneho rámca vytvoreného nariadením Rady č. 58/97 z 20. decembra 1996 o štrukturálnej podnikovej štatistike. Nariadenie č. 58/97, ktoré bolo začlenené do Dohody o EHP, bolo zrušené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 295/2008 z 11. marca 2008 o štrukturálnej podnikovej štatistike (prepracované znenie), ktoré bolo začlenené do Dohody o EHP v bode 1 prílohy XXI (ustanovenia nariadenia č. 58/97 sa však naďalej uplatňujú na zber, spracovanie a prenos údajov za referenčné roky do roku 2007 vrátane).

(2)  Rozhodnutie Komisie 2011/278/EÚ z 27. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2011, s. 1). V prílohe I.2 k tomuto rozhodnutiu sa uvádza celý rad výrobkov, v prípade ktorých sa aspoň do určitej miery predpokladá existencia takejto zameniteľnosti palív. Rozhodnutie bolo začlenené do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bode 1 písm. c) prílohy XX.

Dodatok II

Odvetvia a pododvetvia, v prípade ktorých sa vopred predpokladá značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s nákladmi na nepriame emisie

Na účely týchto usmernení platí, že zariadenie príjemcu pomoci môže dostať štátnu pomoc určenú na krytie nákladov na nepriame emisie v zmysle oddielu 3.1 týchto usmernení, len ak pôsobí v niektorom z týchto odvetví a pododvetví. Za oprávnené na takúto pomoc sa nebudú považovať žiadne iné odvetvia a pododvetvia.

| | Kód NACE (1) | Opis |
| --- | --- | --- |
| 1. | 2742 | Výroba hliníka |
| 2. | 1430 | Ťažba chemických a hnojivových minerálov |
| 3. | 2413 | Výroba iných základných anorganických chemikálií |
| 4. | 2743 | Výroba olova, zinku a cínu |
| 5. | 1810 | Výroba kožených odevov |
| 6. | 2710 | Výroba surového železa, ocele a ferozliatin |
| 272210 | Bezšvové oceľové rúry |
| 7. | 2112 | Výroba papiera a lepenky |
| 8. | 2415 | Výroba priemyselných hnojív a dusíkatých zlúčenín |
| 9. | 2744 | Výroba medi |
| 10. | 2414 | Výroba ostatných základných organických chemikálií |
| 11. | 1711 | Spriadanie bavlnárskych vlákien |
| 12. | 2470 | Výroba umelých vlákien |
| 13. | 1310 | Dobývanie železných rúd |
| 14. | | Tieto pododvetvia v rámci odvetvia výroby plastov v primárnej forme (2416): |
| 24161039 | Polyetylén s nízkou hustotou (LDPE) |
| 24161035 | Lineárny polyetylén s nízkou hustotou (LLDPE) |
| 24161050 | Polyetylén s vysokou hustotou (HDPE) |
| 24165130 | Polypropylén (PP) |
| 24163010 | Polyvinylchlorid (PVC) |
| 24164040 | Polykarbonát (PC) |
| 15. | | Toto pododvetvie v rámci odvetvia výroby celulózy (2111): |
| 21111400 | Mechanicky získaná vláknina |

Kód NACE (1)

Opis

1.

2742

Výroba hliníka

2.

1430

Ťažba chemických a hnojivových minerálov

3.

2413

Výroba iných základných anorganických chemikálií

4.

2743

Výroba olova, zinku a cínu

5.

1810

Výroba kožených odevov

6.

2710

Výroba surového železa, ocele a ferozliatin

272210

Bezšvové oceľové rúry

7.

2112

Výroba papiera a lepenky

8.

2415

Výroba priemyselných hnojív a dusíkatých zlúčenín

9.

2744

Výroba medi

10.

2414

Výroba ostatných základných organických chemikálií

11.

1711

Spriadanie bavlnárskych vlákien

12.

2470

Výroba umelých vlákien

13.

1310

Dobývanie železných rúd

14.

Tieto pododvetvia v rámci odvetvia výroby plastov v primárnej forme (2416):

24161039

Polyetylén s nízkou hustotou (LDPE)

24161035

Lineárny polyetylén s nízkou hustotou (LLDPE)

24161050

Polyetylén s vysokou hustotou (HDPE)

24165130

Polypropylén (PP)

24163010

Polyvinylchlorid (PVC)

24164040

Polykarbonát (PC)

15.

Toto pododvetvie v rámci odvetvia výroby celulózy (2111):

21111400

Mechanicky získaná vláknina

Vysvetlivky týkajúce sa metodiky vymedzenia odvetví a pododvetví oprávnených na pomoc

| 1. | Podľa článku 10a ods. 15 smernice o ETS sa odvetvia alebo pododvetvia obsiahnuté vo vyššie uvedenej tabuľke budú na účely týchto usmernení považovať za odvetvia alebo pododvetvia, ktoré na kvantitatívnom základe čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ak intenzita obchodu s tretími krajinami je vyššia ako 10 % a suma nepriamych dodatočných nákladov spôsobených vykonávaním smernice o ETS by viedla k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov vypočítaných ako pomer hrubej pridanej hodnoty, a to najmenej o 5 %. |
| --- | --- |

1.

Podľa článku 10a ods. 15 smernice o ETS sa odvetvia alebo pododvetvia obsiahnuté vo vyššie uvedenej tabuľke budú na účely týchto usmernení považovať za odvetvia alebo pododvetvia, ktoré na kvantitatívnom základe čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ak intenzita obchodu s tretími krajinami je vyššia ako 10 % a suma nepriamych dodatočných nákladov spôsobených vykonávaním smernice o ETS by viedla k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov vypočítaných ako pomer hrubej pridanej hodnoty, a to najmenej o 5 %.

| 2. | Na účely oprávnenosti v zmysle týchto usmernení sa pri výpočte nepriamych nákladov použije ten istý odhad ceny CO2, ako aj ten istý priemerný emisný faktor EÚ za elektrickú energiu ako v rozhodnutí Komisie 2010/2/EÚ (2). Použijú sa tie isté údaje o obchode, výrobe a pridanej hodnote pri všetkých odvetviach či pododvetviach ako v rozhodnutí Komisie 2010/2/EÚ. Výpočet intenzity obchodu vychádza z údajov o vývoze a dovoze vo vzťahu ku všetkým krajinám mimo EÚ bez ohľadu na to, či tieto nečlenské krajiny EÚ stanovujú cenu CO2 [prostredníctvom daní z uhlíka alebo systémom určovania stropov a obchodovania s emisiami („cap-and-trade“) podobným ETS]. Takisto sa predpokladá, že sa 100 % nákladov na CO2 prenesie do cien elektrickej energie. |
| --- | --- |

2.

Na účely oprávnenosti v zmysle týchto usmernení sa pri výpočte nepriamych nákladov použije ten istý odhad ceny CO2, ako aj ten istý priemerný emisný faktor EÚ za elektrickú energiu ako v rozhodnutí Komisie 2010/2/EÚ (2). Použijú sa tie isté údaje o obchode, výrobe a pridanej hodnote pri všetkých odvetviach či pododvetviach ako v rozhodnutí Komisie 2010/2/EÚ. Výpočet intenzity obchodu vychádza z údajov o vývoze a dovoze vo vzťahu ku všetkým krajinám mimo EÚ bez ohľadu na to, či tieto nečlenské krajiny EÚ stanovujú cenu CO2 [prostredníctvom daní z uhlíka alebo systémom určovania stropov a obchodovania s emisiami („cap-and-trade“) podobným ETS]. Takisto sa predpokladá, že sa 100 % nákladov na CO2 prenesie do cien elektrickej energie.

| 3. | V zhode s ustanoveniami článku 10a ods. 17 smernice o ETS, pri vymedzení oprávnených odvetví a pododvetví obsiahnutých vo vyššie uvedenej tabuľke bolo posúdenie na základe kvantitatívnych kritérií uvedených v odseku 1 doplnené o kvalitatívne posúdenie, pokiaľ boli k dispozícii príslušné údaje a zástupcovia odvetvia alebo štátov EHP mali dostatočne prijateľné a opodstatnené nároky pre uznanie oprávnenosti. Kvalitatívne posúdenie sa uplatnilo jednak na hraničné odvetvia, t. j. odvetvia patriace pod NACE – 4, ktoré čelia zvýšeným nákladom na nepriame emisie v rozsahu 3 – 5 % a intenzita obchodu dosahuje najmenej 10 %, jednak na odvetvia a pododvetvia (a to až na úrovni Prodcom (3)), ku ktorým nie sú k dispozícii oficiálne údaje, alebo ich kvalita je nízka, a napokon na odvetvia a pododvetvia (a to až na úrovni Prodcom), pri ktorých možno predpokladať, že v rámci kvantitatívneho posúdenia neboli dostatočne zastúpené. Odvetvia a pododvetvia s menšími ako 1% nákladmi na nepriame emisie CO2 neboli brané do úvahy. |
| --- | --- |

3.

V zhode s ustanoveniami článku 10a ods. 17 smernice o ETS, pri vymedzení oprávnených odvetví a pododvetví obsiahnutých vo vyššie uvedenej tabuľke bolo posúdenie na základe kvantitatívnych kritérií uvedených v odseku 1 doplnené o kvalitatívne posúdenie, pokiaľ boli k dispozícii príslušné údaje a zástupcovia odvetvia alebo štátov EHP mali dostatočne prijateľné a opodstatnené nároky pre uznanie oprávnenosti. Kvalitatívne posúdenie sa uplatnilo jednak na hraničné odvetvia, t. j. odvetvia patriace pod NACE – 4, ktoré čelia zvýšeným nákladom na nepriame emisie v rozsahu 3 – 5 % a intenzita obchodu dosahuje najmenej 10 %, jednak na odvetvia a pododvetvia (a to až na úrovni Prodcom (3)), ku ktorým nie sú k dispozícii oficiálne údaje, alebo ich kvalita je nízka, a napokon na odvetvia a pododvetvia (a to až na úrovni Prodcom), pri ktorých možno predpokladať, že v rámci kvantitatívneho posúdenia neboli dostatočne zastúpené. Odvetvia a pododvetvia s menšími ako 1% nákladmi na nepriame emisie CO2 neboli brané do úvahy.

| 4. | Kvalitatívne posudzovanie oprávnenosti sa v prvom rade zameriavalo na rozsah asymetrického vplyvu nákladov na nepriame emisie CO2 ako podielu na hrubej pridanej hodnote odvetvia. Asymetrický vplyv nákladov musí byť dostatočne veľký, aby obsahoval značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s nákladmi na nepriame emisie CO2. Náklady na nepriame emisie CO2 presahujúce 2,5 % sa považovali za spĺňajúce toto kritérium. Po druhé, okrem toho sa zohľadnili aj dostupné dôkazy súvisiace s trhom, ktoré svedčili o tom, že odvetvie alebo pododvetvie nie je schopné preniesť zvýšené náklady na nepriame emisie na svojich zákazníkov bez výraznej straty trhového podielu v prospech konkurentov z tretích krajín. Na tento účel sa za indikátor splnenia tohto druhého kritéria považovala dostatočne vysoká intenzita obchodu najmenej 25 %. V súvislosti s druhým kritériom boli navyše potrebné aj doložené informácie, že príslušné odvetvie EÚ je ako celok pravdepodobne akceptantom cien (napr. ceny stanovované na komoditných burzách alebo dôkazy o cenových koreláciách naprieč makroregiónmi). Tieto dôkazy podporili aj ďalšie informácie, pokiaľ boli k dispozícii, o stave dopytu a ponuky na medzinárodných trhoch, o dopravných nákladoch, ziskovom rozpätí a potenciál na zníženie emisií CO2. Po tretie, zohľadní sa aj zameniteľnosť paliva a elektrickej energie pre výrobky v odvetví, ktorá je stanovená rozhodnutím Komisie 2011/278/EÚ (4). |
| --- | --- |

4.

Kvalitatívne posudzovanie oprávnenosti sa v prvom rade zameriavalo na rozsah asymetrického vplyvu nákladov na nepriame emisie CO2 ako podielu na hrubej pridanej hodnote odvetvia. Asymetrický vplyv nákladov musí byť dostatočne veľký, aby obsahoval značné riziko úniku uhlíka v súvislosti s nákladmi na nepriame emisie CO2. Náklady na nepriame emisie CO2 presahujúce 2,5 % sa považovali za spĺňajúce toto kritérium. Po druhé, okrem toho sa zohľadnili aj dostupné dôkazy súvisiace s trhom, ktoré svedčili o tom, že odvetvie alebo pododvetvie nie je schopné preniesť zvýšené náklady na nepriame emisie na svojich zákazníkov bez výraznej straty trhového podielu v prospech konkurentov z tretích krajín. Na tento účel sa za indikátor splnenia tohto druhého kritéria považovala dostatočne vysoká intenzita obchodu najmenej 25 %. V súvislosti s druhým kritériom boli navyše potrebné aj doložené informácie, že príslušné odvetvie EÚ je ako celok pravdepodobne akceptantom cien (napr. ceny stanovované na komoditných burzách alebo dôkazy o cenových koreláciách naprieč makroregiónmi). Tieto dôkazy podporili aj ďalšie informácie, pokiaľ boli k dispozícii, o stave dopytu a ponuky na medzinárodných trhoch, o dopravných nákladoch, ziskovom rozpätí a potenciál na zníženie emisií CO2. Po tretie, zohľadní sa aj zameniteľnosť paliva a elektrickej energie pre výrobky v odvetví, ktorá je stanovená rozhodnutím Komisie 2011/278/EÚ (4).

| 5. | Výsledky kvalitatívneho a kvantitatívneho posudzovania sú zohľadnené v zozname oprávnených odvetví a pododvetví obsiahnutom v tejto prílohe, ktorý je uzatvorený a ktorý je možné preskúmať len počas hodnotenia v polovici trvania týchto usmernení. |
| --- | --- |

5.

Výsledky kvalitatívneho a kvantitatívneho posudzovania sú zohľadnené v zozname oprávnených odvetví a pododvetví obsiahnutom v tejto prílohe, ktorý je uzatvorený a ktorý je možné preskúmať len počas hodnotenia v polovici trvania týchto usmernení.

---

(1)  Podľa NACE rev.1.1: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=-LST_CLS_DLD&StrNom=NACE_1_1&StrLanguageCode=EN&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(2)  Rozhodnutie Komisie z 24. decembra 2009, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES určuje zoznam odvetví a pododvetví, ktoré čelia vysokému riziku úniku uhlíka (Ú. v. EÚ L 1, 5.1.2010, s. 10). Rozhodnutie bolo začlenené do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bode 1 písm. b) prílohy XX.

(3)  Production Communautaire list (zoznam vybraných priemyselných výrobkov Spoločenstva) nájdete na: http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/-index.cfm?TargetUrl=LST_NOM_DTL&StrNom=PRD_2010&StrLanguageCode=EN&IntPcKey=&StrLayoutCode=HIERARCHIC

(4)  Rozhodnutie Komisie 2011/278/EÚ z 27. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2011, s. 1). V prílohe I.2 k tomuto rozhodnutiu sa uvádza celý rad výrobkov, v prípade ktorých sa aspoň do určitej miery predpokladá existencia takejto zameniteľnosti palív. Rozhodnutie bolo začlenené do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bode 1 písm. c) prílohy XX.

Dodatok III

Referenčné hodnoty efektívnosti spotreby elektrickej energie pre produkty, na ktoré sa vzťahujú kódy NACE v dodatku II

| NACE4 | Referenčná hodnota výrobku (1) | Referenčná úroveň | Jednotka referenčnej hodnoty | Jednotka výroby (2) | Definícia výrobku (2) | Procesy, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota výrobku (2) | Príslušný kód prodcom (rev 1.1) | Opis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2742 | Primárny hliník | 14,256 | MWh/t výrobku (spotreba AC) | Tona nespracovaného nelegovaného tekutého hliníka | Nespracovaný nelegovaný tekutý hliník z elektrolýzy | Nespracovaný nelegovaný tekutý hliník z elektrolýzy vrátane jednotiek kontroly znečistenia, pomocných procesov a lejárne. Okrem definícií výrobku v rozhodnutí 2011/278/EÚ je zahrnutá takisto výroba anód (vopred vypálených anód). Ak anódy pochádzajú zo samostatného zariadenia v Európe, nemalo by byť toto zariadenie kompenzované, pretože je už zahrnuté do referenčnej hodnoty. Ak sú anódy vyrobené mimo Európu, môže sa uplatniť korekcia. | 27421130 | Surový (neopracovaný) hliník, nelegovaný (s výnimkou práškov a vločiek) |
| | | | | | | | 27421153 | Surové (neopracované) hliníkové zliatiny v primárnej podobe (s výnimkou hliníkových práškov a vločiek) |
| 2742 | Oxid hlinitý (rafinácia) | 0,225 | MWh/t výrobku | Tona oxidu hlinitého | | Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou oxidu hlinitého | 27421200 | Oxid hlinitý (s výnimkou umelého korundu) |
| 2710 | Oceľ vyrobená v kyslíkových konvertoroch | 0,036 | MWh/t výrobku | Tona surovej (liatej) ocele | | Sekundárna metalurgia, predhrievanie žiaruvzdorných materiálov, pomocné procesy (najmä odprašovanie) a taviace zariadenia až po rezanie výrobkov zo surovej ocele | 2710T122 | Nelegovaná oceľ vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach |
| | | | | | | | 2710T132 | Legovaná, iná ako nehrdzavejúca, vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach |
| | | | | | | | 2710T142 | nehrdzavejúca a teplovzdorná oceľ vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach |
| 2710 | Uhlíková oceľ (EAF) | 0,283 | tCO2/t výrobku | Tona surovej sekundárnej ocele po odliatí. | Oceľ obsahujúca menej ako 8 % kovových legujúcich prvkov a sprievodných prvkov do takej úrovne, že používanie sa obmedzuje na aplikácie, v ktorých sa nevyžaduje vysoká povrchová kvalita a spracovateľnosť. | Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami:






  — | elektrická oblúková pec |

NACE4

Referenčná hodnota výrobku (1)

Referenčná úroveň

Jednotka referenčnej hodnoty

Jednotka výroby (2)

Definícia výrobku (2)

Procesy, na ktoré sa vzťahuje referenčná hodnota výrobku (2)

Príslušný kód prodcom (rev 1.1)

Opis

2742

Primárny hliník

14,256

MWh/t výrobku (spotreba AC)

Tona nespracovaného nelegovaného tekutého hliníka

Nespracovaný nelegovaný tekutý hliník z elektrolýzy

Nespracovaný nelegovaný tekutý hliník z elektrolýzy vrátane jednotiek kontroly znečistenia, pomocných procesov a lejárne. Okrem definícií výrobku v rozhodnutí 2011/278/EÚ je zahrnutá takisto výroba anód (vopred vypálených anód). Ak anódy pochádzajú zo samostatného zariadenia v Európe, nemalo by byť toto zariadenie kompenzované, pretože je už zahrnuté do referenčnej hodnoty. Ak sú anódy vyrobené mimo Európu, môže sa uplatniť korekcia.

27421130

Surový (neopracovaný) hliník, nelegovaný (s výnimkou práškov a vločiek)

27421153

Surové (neopracované) hliníkové zliatiny v primárnej podobe (s výnimkou hliníkových práškov a vločiek)

2742

Oxid hlinitý (rafinácia)

0,225

MWh/t výrobku

Tona oxidu hlinitého

Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou oxidu hlinitého

27421200

Oxid hlinitý (s výnimkou umelého korundu)

2710

Oceľ vyrobená v kyslíkových konvertoroch

0,036

MWh/t výrobku

Tona surovej (liatej) ocele

Sekundárna metalurgia, predhrievanie žiaruvzdorných materiálov, pomocné procesy (najmä odprašovanie) a taviace zariadenia až po rezanie výrobkov zo surovej ocele

2710T122

Nelegovaná oceľ vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach

2710T132

Legovaná, iná ako nehrdzavejúca, vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach

2710T142

nehrdzavejúca a teplovzdorná oceľ vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach

2710

Uhlíková oceľ (EAF)

0,283

tCO2/t výrobku

Tona surovej sekundárnej ocele po odliatí.

Oceľ obsahujúca menej ako 8 % kovových legujúcich prvkov a sprievodných prvkov do takej úrovne, že používanie sa obmedzuje na aplikácie, v ktorých sa nevyžaduje vysoká povrchová kvalita a spracovateľnosť.

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami:

—

elektrická oblúková pec

| — | sekundárna metalurgia |
| --- | --- |

—

sekundárna metalurgia

| — | odlievanie a rezanie |
| --- | --- |

—

odlievanie a rezanie

| — | jednotka na dodatočné spaľovanie |
| --- | --- |

—

jednotka na dodatočné spaľovanie

| — | jednotka na odlučovanie prachu |
| --- | --- |

—

jednotka na odlučovanie prachu

| — | podstavy na ohrievanie nádob |
| --- | --- |

—

podstavy na ohrievanie nádob

| — | podstavy na predhrievanie ingotov |
| --- | --- |

—

podstavy na predhrievanie ingotov

| — | sušenie šrotu a |
| --- | --- |

—

sušenie šrotu a

| — | predhrievanie šrotu |
| --- | --- |

—

predhrievanie šrotu

2710T121

Surová oceľ: nelegovaná oceľ vyrábaná v elektrických peciach

(na základe priemeru 10 % najlepších)

2710T131

Surová oceľ: legovaná oceľ, iná ako nehrdzavejúca, vyrábaná v elektrických peciach

2710T141

Surová oceľ: nehrdzavejúca a teplovzdorná oceľ, vyrábaná v elektrických peciach

2710

Vysoko legovaná oceľ (EAF)

0,352

tCO2/t výrobku

Tona vysoko legovanej surovej ocele

Oceľ obsahujúca aspoň 8 % kovových legujúcich prvkov alebo sa používa v aplikáciách, v ktorých sa vyžaduje vysoká povrchová kvalita a spracovateľnosť.

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami:

| — | elektrická oblúková pec |
| --- | --- |

—

elektrická oblúková pec

| — | sekundárna metalurgia |
| --- | --- |

—

sekundárna metalurgia

| — | odlievanie a rezanie |
| --- | --- |

—

odlievanie a rezanie

| — | jednotka na dodatočné spaľovanie |
| --- | --- |

—

jednotka na dodatočné spaľovanie

| — | jednotka na odlučovanie prachu |
| --- | --- |

—

jednotka na odlučovanie prachu

| — | podstavy na ohrievanie nádob |
| --- | --- |

—

podstavy na ohrievanie nádob

| — | podstavy na predhrievanie ingotov |
| --- | --- |

—

podstavy na predhrievanie ingotov

| — | jama na pomalé chladenie |
| --- | --- |

—

jama na pomalé chladenie

| — | sušenie šrotu a |
| --- | --- |

—

sušenie šrotu a

| — | predhrievanie šrotu |
| --- | --- |

—

predhrievanie šrotu

Výrobné jednotky FeCr konvertor a kryogénne uskladnenie priemyselných plynov nie sú zahrnuté.

2710T121

Surová oceľ: nelegovaná oceľ vyrábaná v elektrických peciach

(na základe priemeru 10 % najlepších)

2710T142

nehrdzavejúca a teplovzdorná oceľ vyrábaná inými technológiami ako v elektrických peciach

2710

FeSi

8,540

MWh/t výrobku

Tona konečného FeSi-75

FeSi-75

Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí.

Nezahŕňa pomocné zariadenia.

27102020/24101230

Ferosilícium – 75 % obsah kremíka

2710

| Vysokouhlíkový FeMn

2,760

MWh/t výrobku

Tona konečného vysokouhlíkového FeMn

Vysokouhlíkový FeMn

Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí.

Nezahŕňa pomocné zariadenia.

27102010

Feromangán (v súlade s BREF)

2710

SiMn

3,850

MWh/t výrobku

Tona konečného SiMn

Silikomangány s rôznym obsahom uhlíka vrátane SiMn, nízkouhlíkového SiMn a veľmi nízko uhlíkového SiMn

Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí.

Nezahŕňa pomocné zariadenia.

27102030

Silikomangán okrem FeSiMn

2413

Cl2

2,461

MWh/t výrobku

Tona chlóru

Chlór

Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s jednotkou pre elektrolýzu, vrátane pomocných zariadení ako napríklad motorov.

24131111

Chlór

2413

Si kov

11,870

MWh/t výrobku

Tona kovu Si

Kremík stupňa 90 – 99,99 %

Všetky procesy priamo spojené s prevádzkou pecí..

Nezahŕňa pomocné zariadenia.

24131155

Kremík, s obsahom < 99,99 % kremíka

2413

Hyperčistý polykrištalický kremík

60,000

MWh/t výrobku

Tona hyperčistého polykrištalického kremíka

Kremík stupňa > 99,99%

Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s pecou vrátane pomocných procesov.

24131153

Kremík, s obsahom >= 99,99 % kremíka

2413

SiC

6,200

MWh/t výrobku

Tona 100 % SiC

Karbid kremíka s čistotou 100 %

Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s pecou vrátane pomocných procesov.

24135450

Karbidy, chemicky definované alebo nedefinované

2414

Chemické látky vysokej hodnoty

0,702

tCO2/t výrobku

Tona chemických látok vysokej hodnoty (tona acetylénu, etylénu, propylénu, butadiénu, benzénu a vodíka)

Mix chemických látok vysokej hodnoty (high value chemicals, HVC), vyjadrený ako celková hmotnosť acetylénu, etylénu, propylénu, butadiénu, benzénu a vodíka, okrem HVC z doplňujúcej frakcie (vodík, etylén, ostatné HVC) s obsahom etylénu v celkovom produktovom mixe aspoň 30 hmotnostných percent a obsahom HVC, palivového plynu, buténov a tekutých uhľovodíkov, ktoré spolu predstavujú aspoň 50 hmotnostných percent z celkového produktového mixu.

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou chemických látok vysokej hodnoty ako čisteného produktu alebo medziproduktu s koncentrovaným obsahom príslušných HVC v najnižšej obchodovateľnej forme (surový C4, nehydrogenovaný pyrolitický benzín), okrem odlučovania C4 (závod na butadién), hydrogenácie C4, hydrorafinácie pyrolitického benzínu, odlučovania aromatických uhľovodíkov a logistiky/skladovania pre bežnú prevádzku.

Niekoľko kódov Prodcom pod NACE 2414

24141120

Acyklické uhľovodíky, nasýtené

24141130

Nenasýtené acyklické uhľovodíky; etylén

24141140

Nenasýtené acyklické uhľovodíky; propén (propylén)

24141150

Nenasýtené acyklické uhľovodíky; butén (butylén) a jeho izoméry

24141160

Nenasýtené acyklické uhľovodíky; 1,3 - butadién a izoprén

24141190

Nenasýtené acyklické uhľovodíky (s výnimkou etylénu, propénu, buténu, 1,3-butadién a izoprén)

24/20141223

Benzén

2414

Aromatické uhľovodíky

0,030

tCO2/t výrobku

Vážená tona CO2

Mix aromatických uhľovodíkov, vyjadrený v tonách vážených CO2 (CO2 weighted tonne, CWT)

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s podjednotkami na výrobu aromatických uhľovodíkov.

| — | hydrorafinačná jednotka na výrobu pyrolitického benzínu |
| --- | --- |

—

hydrorafinačná jednotka na výrobu pyrolitického benzínu

| — | odlučovanie benzénu/toluénu/xylénu (BTX) |
| --- | --- |

—

odlučovanie benzénu/toluénu/xylénu (BTX)

| — | TDP |
| --- | --- |

—

TDP

| — | HDA |
| --- | --- |

—

HDA

| — | izomerizácia xylénu |
| --- | --- |

—

izomerizácia xylénu

| — | jednotky na výrobu P-xylénu |
| --- | --- |

—

jednotky na výrobu P-xylénu

| — | výroba kuménu a |
| --- | --- |

—

výroba kuménu a

| — | výroba cyklohexánu |
| --- | --- |

—

výroba cyklohexánu

Niekoľko kódov Prodcom pod NACE 2414. Celý zoznam sa nachádza v usmernení č. 9 pre priame emisie.

2414

Uhlíkové sadze

1,954

tCO2/t výrobku

Tona pecných uhlíkových sadzí (obchodovateľná jednotka, > 96%)

Pecné uhlíkové sadze. V tomto referenčnom produkte nie sú zahrnuté produkty z plynových sadzí a lampovej černe.

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou pecnej sadze, ako aj konečná úprava, balenie a spaľovanie.

24131130

Uhlík (sadze a iné formy uhlíka i. n.)

2414

Styrén

0,527

tCO2/t výrobku

| Tona styrénu (obchodovateľný výrobok)

Monomér styrénu (vinylbenzén, číslo CAS: 100-42-5)

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou:

| — | styrénu ako aj |
| --- | --- |

—

styrénu ako aj

| — | medziproduktu etylbenzénu (v množstve používanom ako frakcia pri výrobe styrénu) |
| --- | --- |

—

medziproduktu etylbenzénu (v množstve používanom ako frakcia pri výrobe styrénu)

24141250

Styrén

2414

Etylén oxid/etylén glykoly EO/EG

0,512

tCO2/t výrobku

Tona v ekvivalentoch EO (EOE), ktoré sú definované ako množstvo EO (hmotnostné), ktoré obsahuje jedna hmotnostná jednotka konkrétneho glykolu.

Referenční hodnota pre etylénoxid/etylénglykol zahŕňa nasledujúce výrobky

| — | etylénoxid (EO, vysoko čistý) |
| --- | --- |

—

etylénoxid (EO, vysoko čistý)

| — | monoetylénglykol [MEG, kvalita štandard + kvalita vlákno (vysoko čistý)] |
| --- | --- |

—

monoetylénglykol [MEG, kvalita štandard + kvalita vlákno (vysoko čistý)]

| — | Dietylénglykol (DEG) |
| --- | --- |

—

Dietylénglykol (DEG)

| — | Trietylénglycol (TEG) |
| --- | --- |

—

Trietylénglycol (TEG)

Celkové množstvo produktov je vyjadrené z hľadiska ekvivalentov EO (EOE), ktoré sú vymedzené ako množstvo EO (hmotnostné), ktoré je zahrnuté v jednej jednotke hmotnosti konkrétneho glykolu

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobnými jednotkami výroba EO, čistenie EO a sekcia glykolu.

24146373

Oxirán (etylénoxid)

24142310

Etylénglykol (etándiol)

24146333

2,2 - oxydietanol (dietylénglykol; digol)

2743

Elektrolýza zinku

4,000

MWh/t výrobku

Tona zinku

Surový zinok

Všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s jednotkou pre elektrolýzu zinku

27431230

Surový (neopracovaný) zinok, nelegovaný (s výnimkou zinkového prachu, práškov a vločiek)

2743125

Surový (neopracovaný) zinok, zliatiny zinku (s výnimkou zinkového prachu, práškov a vločiek)

2415

Amoniak

1,619

tCO2/t výrobku

Tona vyrobeného amoniaku udávaná ako (čistá) obchodovateľná výroba so 100 % čistotou.

Amoniak (NH3), ktorý sa má evidovať vo vyrobených tonách

Zahrnuté sú všetky procesy priamo alebo nepriamo spojené s výrobou amoniaku a vodíka ako medziproduktu

24151075

Bezvodý amoniak (čpavok)

Výrobky, v prípade ktorých bola v časti 2 prílohy 1 k rozhodnutiu 2011/278/EÚ stanovená zameniteľnosť elektriny a paliva
   (3)

V prílohe 1 rozhodnutia 2011/278/EÚ sa stanovilo, že v niektorých výrobných procesoch možno zamieňať palivo s elektrinou. V prípade takých výrobkov preto nie je vhodné stanoviť referenčnú hodnotu na základe MWh na tonu produktu. Namiesto toho sú východiskovým bodom konkrétne krivky emisií skleníkových plynov vytvorené pre priame emisie. V prípade týchto procesov boli referenčné hodnoty pre výrobky stanovené na základe súčtu priamych emisií (z emisií z energie a z procesov) a nepriamych emisií vznikajúcich pri využití zameniteľného podielu elektriny.

V týchto prípadoch sa parameter „E“ vo vzorci pre výpočet najvyššej sumy pomoci uvedenom v odseku 27 písm. a) usmernení nahradí nasledujúcim parametrom, ktorý prevádza referenčnú hodnotu na výrobok podľa rozhodnutia 2011/278/EÚ na referenčnú hodnotu energetickej účinnosti založenú na priemernom európskom faktore intenzity emisií 0,465 tCO2/MWh:

Existujúca referenčná hodnota výrobku z prílohy 1 z rozhodnutia 2011/278/EÚ (v t CO2/t) × podiel príslušných nepriamych emisií (*) v základnom období (%)/0,465 (t CO2/MWh).

| (*) | „podielom príslušných nepriamych emisií v základnom období“ sa rozumie kvocient






  — | príslušných nepriamych emisií a |
| --- | --- | --- |

(*)

„podielom príslušných nepriamych emisií v základnom období“ sa rozumie kvocient

—

príslušných nepriamych emisií a

| — | súčet celkových priamych emisií a príslušných nepriamych emisií podľa článku 14 rozhodnutia 2011/278/EÚ. |
| --- | --- |

—

súčet celkových priamych emisií a príslušných nepriamych emisií podľa článku 14 rozhodnutia 2011/278/EÚ.

---

(1)  V prípade výrobkov označených svetlosivou farbou bola stanovená vzájomná zameniteľnosť elektriny a palív a referenčná úroveň je uvedená v tCO2

(2)  Jednotky výroby, definície a procesy, ktoré sú označené tmavosivou farbou, vychádzajú z rozhodnutia Komisie 2011/278/EÚ z 27. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice 2003/87/ES platné v celej Únii

(3)  Rozhodnutie Komisie o určení prechodných pravidiel harmonizácie bezodplatného prideľovania podľa článku 10a smernice 2003/87/ES platných v celej Európskej únii. 27.4.2011, C(2011) 2772 v konečnom znení, Ú. v. 17.5.2011, L 130/1. Toto rozhodnutie bola začlenené do Dohody o EHP v bode 21 písm. a) bode 1 písm. c) prílohy XX.

Dodatok IV

Maximálne regionálne hodnoty emisných faktorov CO2 v rôznych geografických oblastiach (tCO2/MWH)

| | | Elektrina |
| --- | --- | --- |
| Stredozápadná Európa | Rakúsko, Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Holandsko, Luxembursko, Lichtenštajnsko | 0,76 |
| Česko-Slovenská oblasť | Česká republika a Slovensko | 1,06 |
| Iberská oblasť | Portugalsko, Španielsko | 0,57 |
| Severská oblasť | Dánsko, Švédsko, Fínsko, Nórsko | 0,67 |
| Bulharsko | | 1,12 |
| Cyprus | | 0,75 |
| Estónsko | | 1,12 |
| Grécko | | 0,82 |
| Maďarsko | | 0,84 |
| Írsko | | 0,56 |
| Taliansko | | 0,60 |
| Lotyšsko | | 0,60 |
| Litva | | 0,60 |
| Malta | | 0,86 |
| Poľsko | | 0,88 |
| Rumunsko | | 1,10 |
| Slovinsko | | 0,97 |
| Spojené kráľovstvo | | 0,58 |
| Island | | 0,00 |

Elektrina

Stredozápadná Európa

Rakúsko, Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Holandsko, Luxembursko, Lichtenštajnsko

0,76

Česko-Slovenská oblasť

Česká republika a Slovensko

1,06

Iberská oblasť

Portugalsko, Španielsko

0,57

Severská oblasť

Dánsko, Švédsko, Fínsko, Nórsko

0,67

Bulharsko

1,12

Cyprus

0,75

Estónsko

1,12

Grécko

0,82

Maďarsko

0,84

Írsko

0,56

Taliansko

0,60

Lotyšsko

0,60

Litva

0,60

Malta

0,86

Poľsko

0,88

Rumunsko

1,10

Slovinsko

0,97

Spojené kráľovstvo

0,58

Island

0,00

Vysvetlivka týkajúca sa maximálnych regionálnych hodnôt emisných faktorov CO2

S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými zdrojmi elektrickej energie a predísť možnému zneužívaniu pomoci sa ten istý emisný faktor CO2 vzťahuje na všetky zdroje dodávok elektrickej energie (vlastná výroba, zmluvy o dodávke elektrickej energie alebo dodávky do siete) a na všetkých príjemcov pomoci v príslušnom štáte EHP.

Metóda stanovenia maximálnej výšky pomoci zohľadňuje emisný faktor CO2 pri výrobe elektrickej energie dodávanej zo spaľovacích zariadení nachádzajúcich sa v rôznych geografických oblastiach. Takáto regionálna diferenciácia odráža význam zariadení na fosílne palivá pri tvorbe konečnej ceny stanovenej pre veľkoobchodný trh a ich okrajovú úlohu v hodnotovom poradí.

Komisia vopred stanovila vyššie uvedené regionálne hodnoty emisných faktorov CO2, ktoré predstavujú maximálne hodnoty pre výpočet výšky pomoci. Štáty EHP však môžu pri všetkých príjemcoch pomoci na ich území uplatniť nižšie emisné faktory CO2.

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/51

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 309/13/COL

zo 16. júla 2013

o súlade opatrení, ktoré má prijať Nórsko podľa článku 14 smernice Rady 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), s právnymi predpismi EHP

DOZORNÝ ÚRAD EZVO,

so zreteľom na akt uvedený v bode 5p prílohy XI k Dohode o EHP, t. j. na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (1) (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), a najmä na jej článok 14 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nórsko listom z 22. apríla 2013, ktorý Dozorný úrad EFTA (ďalej aj „Dozorný úrad“) zaevidoval 23. apríla 2013, oznámilo Dozornému úradu opatrenia, ktoré je potrebné prijať podľa článku 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ. |
| --- | --- |

(1)

Nórsko listom z 22. apríla 2013, ktorý Dozorný úrad EFTA (ďalej aj „Dozorný úrad“) zaevidoval 23. apríla 2013, oznámilo Dozornému úradu opatrenia, ktoré je potrebné prijať podľa článku 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ.

| (2) | Dozorný úrad EFTA v priebehu troch mesiacov od tohto oznámenia overil, či sú tieto opatrenia zlučiteľné s právom EHP, najmä pokiaľ ide o proporcionalitu opatrení a transparentnosť vnútroštátneho konzultačného postupu. |
| --- | --- |

(2)

Dozorný úrad EFTA v priebehu troch mesiacov od tohto oznámenia overil, či sú tieto opatrenia zlučiteľné s právom EHP, najmä pokiaľ ide o proporcionalitu opatrení a transparentnosť vnútroštátneho konzultačného postupu.

| (3) | Pri svojom preskúmaní Dozorný úrad zohľadnil dostupné údaje o nórskom mediálnom trhu. |
| --- | --- |

(3)

Pri svojom preskúmaní Dozorný úrad zohľadnil dostupné údaje o nórskom mediálnom trhu.

| (4) | Zoznam podujatí s veľkým významom pre spoločnosť zahrnutých do opatrení Nórska bol zostavený zrozumiteľne a transparentne. Nórsko okrem toho v tomto smere uskutočnilo rozsiahlu konzultáciu. |
| --- | --- |

(4)

Zoznam podujatí s veľkým významom pre spoločnosť zahrnutých do opatrení Nórska bol zostavený zrozumiteľne a transparentne. Nórsko okrem toho v tomto smere uskutočnilo rozsiahlu konzultáciu.

| (5) | Dozorný úrad vyjadril spokojnosť s tým, že podujatia uvedené v nórskych opatreniach spĺňajú aspoň dve z týchto kritérií, ktoré sa považujú za spoľahlivé ukazovatele dôležitosti podujatí pre spoločnosť: i) mimoriadny všeobecný ohlas v štáte EHP/EZVO, a nielen význam pre divákov, ktorí zvyčajne sledujú príslušnú činnosť alebo šport, ii) všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre obyvateľstvo štátu EHP/EZVO, najmä ako katalyzátor kultúrnej identity, iii) účasť národného družstva na príslušnom podujatí v kontexte súťaže alebo turnaja medzinárodného významu a iv) skutočnosť, že podujatie tradične vysiela voľne šírená televízia a teší sa vysokej sledovanosti. |
| --- | --- |

(5)

Dozorný úrad vyjadril spokojnosť s tým, že podujatia uvedené v nórskych opatreniach spĺňajú aspoň dve z týchto kritérií, ktoré sa považujú za spoľahlivé ukazovatele dôležitosti podujatí pre spoločnosť: i) mimoriadny všeobecný ohlas v štáte EHP/EZVO, a nielen význam pre divákov, ktorí zvyčajne sledujú príslušnú činnosť alebo šport, ii) všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre obyvateľstvo štátu EHP/EZVO, najmä ako katalyzátor kultúrnej identity, iii) účasť národného družstva na príslušnom podujatí v kontexte súťaže alebo turnaja medzinárodného významu a iv) skutočnosť, že podujatie tradične vysiela voľne šírená televízia a teší sa vysokej sledovanosti.

| (6) | Spomedzi udalostí uvedených v nórskych opatreniach spadá veľký počet z nich, napr. olympijské hry, majstrovstvá sveta a Európy vo futbale vrátane kvalifikačných zápasov nórskeho tímu na tieto podujatia, do kategórie udalostí s veľkým významom pre spoločnosť, ako sa výslovne uvádza v odôvodnení 49 smernice 2010/13/EÚ. |
| --- | --- |

(6)

Spomedzi udalostí uvedených v nórskych opatreniach spadá veľký počet z nich, napr. olympijské hry, majstrovstvá sveta a Európy vo futbale vrátane kvalifikačných zápasov nórskeho tímu na tieto podujatia, do kategórie udalostí s veľkým významom pre spoločnosť, ako sa výslovne uvádza v odôvodnení 49 smernice 2010/13/EÚ.

| (7) | Letné olympijské hry sú udalosťou, ktorá priťahuje enormnú pozornosť v Nórsku, nakoľko nórski športovci sa vždy zúčastňujú na mnohých individuálnych a kolektívnych disciplínach. Podujatie má mimoriadny ohlas u verejnosti v Nórsku, keďže zaujíma publikum, ktoré by ho za iných okolností nesledovalo. Letné olympijské hry tradične vysielala voľne šírená televízia a v Nórsku zaznamenávali vysokú sledovanosť. |
| --- | --- |

(7)

Letné olympijské hry sú udalosťou, ktorá priťahuje enormnú pozornosť v Nórsku, nakoľko nórski športovci sa vždy zúčastňujú na mnohých individuálnych a kolektívnych disciplínach. Podujatie má mimoriadny ohlas u verejnosti v Nórsku, keďže zaujíma publikum, ktoré by ho za iných okolností nesledovalo. Letné olympijské hry tradične vysielala voľne šírená televízia a v Nórsku zaznamenávali vysokú sledovanosť.

| (8) | Zimné olympijské hry sú ešte populárnejšie a majú veľmi vysokú sledovanosť. Na zimných olympijských hrách sa zúčastňuje veľký počet nórskych športovcov v individuálnych a kolektívnych disciplínach. Podujatie tradične vysiela voľne šírená televízia a v Nórsku zaznamenávalo vysokú sledovanosť. Podujatie sleduje aj publikum, ktoré obvykle tieto športy nesleduje. |
| --- | --- |

(8)

Zimné olympijské hry sú ešte populárnejšie a majú veľmi vysokú sledovanosť. Na zimných olympijských hrách sa zúčastňuje veľký počet nórskych športovcov v individuálnych a kolektívnych disciplínach. Podujatie tradične vysiela voľne šírená televízia a v Nórsku zaznamenávalo vysokú sledovanosť. Podujatie sleduje aj publikum, ktoré obvykle tieto športy nesleduje.

| (9) | Majstrovstvá sveta a Európy vo futbale mužov, a to v celom rozsahu vrátane kvalifikačných zápasov s účasť nórskeho tímu, patria medzi najpopulárnejšie športové podujatia v Nórsku. Verejnosť a média v Nórsku javia veľký záujem o kvalifikačné zápasy nórskeho tímu, samotné zápasy na šampionáte a najmä o posledné zápasy šampionátu. Podujatia tradične vysiela voľne šírená televízia a lákajú veľký počet televíznych divákov. Keďže zápasy medzi ostatnými krajinami na záverečnom šampionáte môžu mať dosah na zápasy nórskeho tímu, ako aj na celkový výsledok, aj tieto majú v Nórsku mimoriadny ohlas. |
| --- | --- |

(9)

Majstrovstvá sveta a Európy vo futbale mužov, a to v celom rozsahu vrátane kvalifikačných zápasov s účasť nórskeho tímu, patria medzi najpopulárnejšie športové podujatia v Nórsku. Verejnosť a média v Nórsku javia veľký záujem o kvalifikačné zápasy nórskeho tímu, samotné zápasy na šampionáte a najmä o posledné zápasy šampionátu. Podujatia tradične vysiela voľne šírená televízia a lákajú veľký počet televíznych divákov. Keďže zápasy medzi ostatnými krajinami na záverečnom šampionáte môžu mať dosah na zápasy nórskeho tímu, ako aj na celkový výsledok, aj tieto majú v Nórsku mimoriadny ohlas.

| (10) | V Nórsku je výrazný záujem o miestne futbalové kluby. Finále nórskeho pohára vo futbale mužov tradične vysiela voľne šírená televízia. Doterajšie vysoké údaje o sledovanosti tohto podujatia naznačujú, že verejnosť má oň výrazný záujem, a to aj mimo cieľovej skupiny, ktorá zvyčajne sleduje zápasy miestnych futbalových klubov. |
| --- | --- |

(10)

V Nórsku je výrazný záujem o miestne futbalové kluby. Finále nórskeho pohára vo futbale mužov tradične vysiela voľne šírená televízia. Doterajšie vysoké údaje o sledovanosti tohto podujatia naznačujú, že verejnosť má oň výrazný záujem, a to aj mimo cieľovej skupiny, ktorá zvyčajne sleduje zápasy miestnych futbalových klubov.

| (11) | Majstrovstvá sveta a Európy hádzanej žien (záverečné turnaje) sú podujatia, ktoré tradične vysiela voľne šírená televízia s významným počtom televíznych divákov. Nórske národné hádzanárske družstvo žien dlhodobo zaznamenáva veľký úspech, čo má v Nórsku všeobecný ohlas aj v radoch publika, ktoré tento šport bežne nesleduje. Zápasy tímov ostatných krajín na záverečnom šampionáte môžu mať dosah na zápasy nórskeho tímu, ako aj na celkový výsledok. |
| --- | --- |

(11)

Majstrovstvá sveta a Európy hádzanej žien (záverečné turnaje) sú podujatia, ktoré tradične vysiela voľne šírená televízia s významným počtom televíznych divákov. Nórske národné hádzanárske družstvo žien dlhodobo zaznamenáva veľký úspech, čo má v Nórsku všeobecný ohlas aj v radoch publika, ktoré tento šport bežne nesleduje. Zápasy tímov ostatných krajín na záverečnom šampionáte môžu mať dosah na zápasy nórskeho tímu, ako aj na celkový výsledok.

| (12) | Majstrovstvá sveta organizácie FIS v severskom lyžovaní sú v Nórsku obľúbenou udalosťou. Beh na lyžiach je hlboko zakorenený v nórskej kultúre a predstavuje významný prvok nórskeho kultúrneho dedičstva. Podujatie má všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre nórske obyvateľstva a tradične ho vysiela voľne šírená televízia. Sleduje ho široké publikum. Veľký počet divákov, ktorých toto podujatie láka, potvrdzuje, že jeho výsledky majú v Nórsku mimoriadny všeobecný ohlas a ich význam sa neobmedzuje len na tých, ktorí tento šport zvyčajne sledujú. |
| --- | --- |

(12)

Majstrovstvá sveta organizácie FIS v severskom lyžovaní sú v Nórsku obľúbenou udalosťou. Beh na lyžiach je hlboko zakorenený v nórskej kultúre a predstavuje významný prvok nórskeho kultúrneho dedičstva. Podujatie má všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre nórske obyvateľstva a tradične ho vysiela voľne šírená televízia. Sleduje ho široké publikum. Veľký počet divákov, ktorých toto podujatie láka, potvrdzuje, že jeho výsledky majú v Nórsku mimoriadny všeobecný ohlas a ich význam sa neobmedzuje len na tých, ktorí tento šport zvyčajne sledujú.

| (13) | Majstrovstvá sveta organizácie FIS v zjazdovom lyžovaní sú v Nórsku obľúbenou udalosťou. Alpské lyžovanie je hlboko zakorenené v nórskej kultúre a predstavuje významný prvok nórskeho kultúrneho dedičstva. Majstrovstvá sveta organizácie FIS v zjazdovom lyžovaní preto možno považovať za udalosť so všeobecne uznávaným, osobitým kultúrnym významom pre nórske obyvateľstvo. Nórsko má niekoľko zjazdových lyžiarov, ktorí sa umiestnili na stupňoch víťazov a významne ovplyvnili záujem o túto disciplínu v Nórsku. Podujatie a jeho výsledky majú preto v Nórsku mimoriadny všeobecný ohlas a ich význam sa neobmedzuje len na tých, ktorí tento šport zvyčajne sledujú. |
| --- | --- |

(13)

Majstrovstvá sveta organizácie FIS v zjazdovom lyžovaní sú v Nórsku obľúbenou udalosťou. Alpské lyžovanie je hlboko zakorenené v nórskej kultúre a predstavuje významný prvok nórskeho kultúrneho dedičstva. Majstrovstvá sveta organizácie FIS v zjazdovom lyžovaní preto možno považovať za udalosť so všeobecne uznávaným, osobitým kultúrnym významom pre nórske obyvateľstvo. Nórsko má niekoľko zjazdových lyžiarov, ktorí sa umiestnili na stupňoch víťazov a významne ovplyvnili záujem o túto disciplínu v Nórsku. Podujatie a jeho výsledky majú preto v Nórsku mimoriadny všeobecný ohlas a ich význam sa neobmedzuje len na tých, ktorí tento šport zvyčajne sledujú.

| (14) | Podujatie svetového pohára FIS Holmenkollen v severskom lyžovaní je každoročné podujatie konané v Osle, v lyžiarskom stredisku Holmenkollen, a je súčasťou svetového pohára organizácie FIS v severských disciplínach. Podujatie je každoročne jednou z najdôležitejších športových udalostí v Nórsku, má dlhoročnú tradíciu a možno o ňom konštatovať, že má všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre nórske obyvateľstvo. Podujatie takisto tradične vysiela voľne šírená televízia a láka veľký počet televíznych divákov. Kvôli kultúrnemu významu podujatia majú jeho výsledky mimoriadny všeobecný ohlas v Nórsku, a to aj v radoch publika, ktoré tieto disciplíny obvykle nesleduje. |
| --- | --- |

(14)

Podujatie svetového pohára FIS Holmenkollen v severskom lyžovaní je každoročné podujatie konané v Osle, v lyžiarskom stredisku Holmenkollen, a je súčasťou svetového pohára organizácie FIS v severských disciplínach. Podujatie je každoročne jednou z najdôležitejších športových udalostí v Nórsku, má dlhoročnú tradíciu a možno o ňom konštatovať, že má všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre nórske obyvateľstvo. Podujatie takisto tradične vysiela voľne šírená televízia a láka veľký počet televíznych divákov. Kvôli kultúrnemu významu podujatia majú jeho výsledky mimoriadny všeobecný ohlas v Nórsku, a to aj v radoch publika, ktoré tieto disciplíny obvykle nesleduje.

| (15) | Majstrovstvá sveta v biatlone sú v Nórsku dôležitým zimným podujatím. Ako súčasť nórskej kultúrnej identity a lyžiarskeho dedičstva majú mimoriadny ohlas a vyvolávajú široký záujem obyvateľstva, a to aj v radoch tých, ktorí zvyčajne tieto disciplíny nesledujú. Podujatie tradične vysiela voľne šírená televízia a láka veľký počet televíznych divákov. |
| --- | --- |

(15)

Majstrovstvá sveta v biatlone sú v Nórsku dôležitým zimným podujatím. Ako súčasť nórskej kultúrnej identity a lyžiarskeho dedičstva majú mimoriadny ohlas a vyvolávajú široký záujem obyvateľstva, a to aj v radoch tých, ktorí zvyčajne tieto disciplíny nesledujú. Podujatie tradične vysiela voľne šírená televízia a láka veľký počet televíznych divákov.

| (16) | Nórske opatrenia sa s prihliadnutím na prevládajúci dôvod verejného záujmu zabezpečiť prístup širokej verejnosti k vysielaniu podujatí, ktoré majú pre spoločnosť veľký význam, javia ako primerané na oprávnenie výnimky zo základnej slobody poskytovania služieb stanovenej v článku 36 Dohody o Európskom hospodárskom priestore. |
| --- | --- |

(16)

Nórske opatrenia sa s prihliadnutím na prevládajúci dôvod verejného záujmu zabezpečiť prístup širokej verejnosti k vysielaniu podujatí, ktoré majú pre spoločnosť veľký význam, javia ako primerané na oprávnenie výnimky zo základnej slobody poskytovania služieb stanovenej v článku 36 Dohody o Európskom hospodárskom priestore.

| (17) | Nórske opatrenia sú takisto v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže EHP, nakoľko sa vymedzenie pojmu kvalifikovaní vysielatelia, ktorí spĺňajú podmienky na vysielanie uvedeného podujatia, opiera o objektívne kritériá (požadované pokrytie), ktoré umožňujú skutočnú a potenciálnu hospodársku súťaž pri získavaní vysielacích práv na tieto podujatia. Okrem toho počet uvedených podujatí nie je neprimeraný a nenarúša hospodársku súťaž v rámci sekundárnych trhov voľne dostupných a platených televíznych kanálov. |
| --- | --- |

(17)

Nórske opatrenia sú takisto v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže EHP, nakoľko sa vymedzenie pojmu kvalifikovaní vysielatelia, ktorí spĺňajú podmienky na vysielanie uvedeného podujatia, opiera o objektívne kritériá (požadované pokrytie), ktoré umožňujú skutočnú a potenciálnu hospodársku súťaž pri získavaní vysielacích práv na tieto podujatia. Okrem toho počet uvedených podujatí nie je neprimeraný a nenarúša hospodársku súťaž v rámci sekundárnych trhov voľne dostupných a platených televíznych kanálov.

| (18) | Všeobecnú proporcionalitu nórskych opatrení podporujú viaceré faktory. Po prvé, zavedenie 90-percentného stropu požadovaného pokrytia obyvateľstva pre vysielateľov, ktorí spĺňajú podmienky, zvyšuje proporcionalitu opatrení, pretože sa tak zvyšuje počet vysielateľov, ktorí by sa mohli kvalifikovať. Po druhé, počet podujatí uvedených v zozname je primeraný. Po tretie, boli zavedené mechanizmy na riešenie sporov medzi vysielateľmi, pokiaľ ide o vyplatenie primeranej náhrady za vysielacie práva. Okrem toho nórske opatrenia stanovujú primeranú úpravu pre prípad situácie, keď práva na podujatia uvedené na zozname zakúpia vysielatelia, ktorí nespĺňajú podmienky, s cieľom zabezpečiť systém pre prevod licencie na exkluzívne práva na vysielateľov, ktorí spĺňajú podmienky. Okrem toho sa v nórskych opatreniach predvídajú situácie, keď práva na podujatia uvedené na zozname zakúpi vysielateľ, ktorý nespĺňa podmienky, no súčasne záujem o ich kúpu neprejaví ani jeden vysielateľ spĺňajúci podmienky. Opatreniami sa zabezpečuje, aby mohol tento vysielateľ nespĺňajúci podmienky vykonávať svoje práva. Nórsko navyše odložilo účinnosť svojich opatrení na 1. júla 2014 s cieľom zabezpečiť, aby nemali negatívny vplyv na rokovania o zmluvách prebiehajúce pred týmto dátumom. |
| --- | --- |

(18)

Všeobecnú proporcionalitu nórskych opatrení podporujú viaceré faktory. Po prvé, zavedenie 90-percentného stropu požadovaného pokrytia obyvateľstva pre vysielateľov, ktorí spĺňajú podmienky, zvyšuje proporcionalitu opatrení, pretože sa tak zvyšuje počet vysielateľov, ktorí by sa mohli kvalifikovať. Po druhé, počet podujatí uvedených v zozname je primeraný. Po tretie, boli zavedené mechanizmy na riešenie sporov medzi vysielateľmi, pokiaľ ide o vyplatenie primeranej náhrady za vysielacie práva. Okrem toho nórske opatrenia stanovujú primeranú úpravu pre prípad situácie, keď práva na podujatia uvedené na zozname zakúpia vysielatelia, ktorí nespĺňajú podmienky, s cieľom zabezpečiť systém pre prevod licencie na exkluzívne práva na vysielateľov, ktorí spĺňajú podmienky. Okrem toho sa v nórskych opatreniach predvídajú situácie, keď práva na podujatia uvedené na zozname zakúpi vysielateľ, ktorý nespĺňa podmienky, no súčasne záujem o ich kúpu neprejaví ani jeden vysielateľ spĺňajúci podmienky. Opatreniami sa zabezpečuje, aby mohol tento vysielateľ nespĺňajúci podmienky vykonávať svoje práva. Nórsko navyše odložilo účinnosť svojich opatrení na 1. júla 2014 s cieľom zabezpečiť, aby nemali negatívny vplyv na rokovania o zmluvách prebiehajúce pred týmto dátumom.

| (19) | Dozorný úrad oznámil opatrenia oznámené Nórskom ostatným štátom EHP/EZVO a požiadal o stanovisko Kontaktného výboru zriadeného podľa článku 29 smernice 2010/13/EÚ. Výbor prijal kladné stanovisko, |
| --- | --- |

(19)

Dozorný úrad oznámil opatrenia oznámené Nórskom ostatným štátom EHP/EZVO a požiadal o stanovisko Kontaktného výboru zriadeného podľa článku 29 smernice 2010/13/EÚ. Výbor prijal kladné stanovisko,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Opatrenia prijaté Nórskom 22. apríla 2013 podľa aktu uvedeného v bode 5p prílohy XI k Dohode o EHP, t. j. podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb, a najmä jej článku 14 ods. 2, ktoré Dozorný úrad zaevidoval 23. apríla 2013, sú zlučiteľné s právom EHP.

Článok 2

Nórsko oznámi Dozornému úradu opatrenia v podobe, v akej boli prijaté s konečnou platnosťou. Dozorný úrad uverejní tieto opatrenia v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 2010/13/EÚ.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Nórsku.

V Bruseli 16. júla 2013

Za Dozorný úrad EZVO

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

členka kolégia

Xavier LEWIS

riaditeľ

---

(1)  Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

Nariadenie o zmenách nariadenia č. 153 z 28. februára 1997 o vysielaní a audiovizuálnych mediálnych službách

Prijaté kráľovským dekrétom z 9. augusta 2013 podľa paragrafu 2-8 zákona č. 127 zo 4. decembra 1992 o vysielaní a audiovizuálnych mediálnych službách. Predkladateľ Ministerstvo kultúry.

I

Nariadenie č. 153 z 28. februára1997 o vysielaní a audiovizuálnych mediálnych službách sa mení takto:

Súčasné ustanovenia v paragrafoch 5-1 a 5-2 sa týmto zrušujú.

Nový paragraf 5-1 znie:

Paragraf 5-1 Podujatia veľkého významu pre spoločnosť

Tieto podujatia sa považujú za udalosti veľkého významu pre spoločnosť:

| a) | Letné a zimné olympijské hry v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodný olympijský výbor (MOV); |
| --- | --- |

a)

Letné a zimné olympijské hry v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodný olympijský výbor (MOV);

| b) | Majstrovstvá sveta vo futbale mužov v celom rozsahu, vrátane kvalifikačných zápasov s účasťou nórskeho družstva, ktoré organizuje Medzinárodná federácia futbalových zväzov (FIFA); |
| --- | --- |

b)

Majstrovstvá sveta vo futbale mužov v celom rozsahu, vrátane kvalifikačných zápasov s účasťou nórskeho družstva, ktoré organizuje Medzinárodná federácia futbalových zväzov (FIFA);

| c) | Majstrovstvá Európy vo futbale mužov v celom rozsahu, vrátane kvalifikačných zápasov s účasťou nórskeho družstva, ktoré organizuje Únia európskych futbalových zväzov (UEFA); |
| --- | --- |

c)

Majstrovstvá Európy vo futbale mužov v celom rozsahu, vrátane kvalifikačných zápasov s účasťou nórskeho družstva, ktoré organizuje Únia európskych futbalových zväzov (UEFA);

| d) | Majstrovstvá sveta v hádzanej žien v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná hádzanárska federácia (IHF); |
| --- | --- |

d)

Majstrovstvá sveta v hádzanej žien v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná hádzanárska federácia (IHF);

| e) | Majstrovstvá Európy v hádzanej žien v celom rozsahu, ktoré organizuje Európska hádzanárska federácia (EHF); |
| --- | --- |

e)

Majstrovstvá Európy v hádzanej žien v celom rozsahu, ktoré organizuje Európska hádzanárska federácia (EHF);

| f) | Pohár vo futbale mužov, ktorý organizuje Nórsky futbalový zväz (NFF); |
| --- | --- |

f)

Pohár vo futbale mužov, ktorý organizuje Nórsky futbalový zväz (NFF);

| g) | Majstrovstvá sveta v severskom lyžovaní v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná lyžiarska federácia (FIS); |
| --- | --- |

g)

Majstrovstvá sveta v severskom lyžovaní v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná lyžiarska federácia (FIS);

| h) | Majstrovstvá sveta v zjazdovom lyžovaní v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná lyžiarska federácia (FIS); |
| --- | --- |

h)

Majstrovstvá sveta v zjazdovom lyžovaní v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná lyžiarska federácia (FIS);

| i) | Podujatie svetového pohára FIS Holmenkollen v severskom lyžovaní; |
| --- | --- |

i)

Podujatie svetového pohára FIS Holmenkollen v severskom lyžovaní;

| j) | Majstrovstvá sveta v biatlone v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná biatlonová únia (IBU). |
| --- | --- |

j)

Majstrovstvá sveta v biatlone v celom rozsahu, ktoré organizuje Medzinárodná biatlonová únia (IBU).

Nový paragraf 5-2 znie:

Paragraf 5-2 Televízne kanály dostupné pre značný podiel divákov v rámci voľne dostupného televízneho vysielania

Televízny kanál je dostupný pre značný podiel divákov v rámci voľne dostupného televízneho vysielania v prípade, že tento kanál môže prijímať aspoň 90 % divákov bez dodatočných nákladov mimo licenčného poplatku a/alebo poplatku za balík základných služieb.

Nový paragraf 5-3 znie:

Paragraf 5-3 Procesné ustanovenia a stanovenie trhovej ceny

| a) | Televízny kanál, ktorý nespĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2 a ktorý získal výhradné právo na vysielanie podujatia uvedeného v paragrafe 5-1, je povinný poskytnúť písomnú ponuku na ďalší predaj práva televíznemu kanálu, ktorý spĺňa požiadavky podľa paragrafu 5-2 a ktorý požiadal o právo na vysielanie podujatia. |
| --- | --- |

a)

Televízny kanál, ktorý nespĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2 a ktorý získal výhradné právo na vysielanie podujatia uvedeného v paragrafe 5-1, je povinný poskytnúť písomnú ponuku na ďalší predaj práva televíznemu kanálu, ktorý spĺňa požiadavky podľa paragrafu 5-2 a ktorý požiadal o právo na vysielanie podujatia.

| b) | Ponuka podľa písmen a) sa musí uskutočniť v lehote do jedného mesiaca po doručení žiadosti televízneho kanála, ktorý spĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2. |
| --- | --- |

b)

Ponuka podľa písmen a) sa musí uskutočniť v lehote do jedného mesiaca po doručení žiadosti televízneho kanála, ktorý spĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2.

| c) | Televízny kanál, ktorý spĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2 a ktorý dostal ponuku podľa písmena a), musí v lehote do jedného mesiaca po doručení ponuky odpovedať, či ju prijíma alebo nie. |
| --- | --- |

c)

Televízny kanál, ktorý spĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2 a ktorý dostal ponuku podľa písmena a), musí v lehote do jedného mesiaca po doručení ponuky odpovedať, či ju prijíma alebo nie.

| d) | Ak strany nevedia dosiahnuť dohodu o odmene za vysielacie práva na podujatie uvedené v paragrafe 5-1, môže ktorákoľvek zo strán najneskôr šesť mesiacov pred uskutočnením podujatia požiadať, aby odmenu za práva na podujatie stanovila Mediálna rada. Odmena za vysielacie práva sa stanoví v súlade s trhovými zásadami. Mediálna rada vydá usmernenia o určení odmeny za ďalší predaj práv na podujatia uvedené v paragrafe 5-1 podľa trhových zásad. |
| --- | --- |

d)

Ak strany nevedia dosiahnuť dohodu o odmene za vysielacie práva na podujatie uvedené v paragrafe 5-1, môže ktorákoľvek zo strán najneskôr šesť mesiacov pred uskutočnením podujatia požiadať, aby odmenu za práva na podujatie stanovila Mediálna rada. Odmena za vysielacie práva sa stanoví v súlade s trhovými zásadami. Mediálna rada vydá usmernenia o určení odmeny za ďalší predaj práv na podujatia uvedené v paragrafe 5-1 podľa trhových zásad.

| e) | Televízny kanál, ktorý nespĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2, môže vykonať svoje výlučné práva na podujatie uvedené v paragrafe 5-1 iba, ak mu najneskôr 10 mesiacov pred začiatkom podujatia nebola doručená nijaká žiadosť podľa písmena a) alebo ak nijaký televízny kanál spĺňajúci podmienky podľa paragrafu 5-2 nezamýšľa získať vysielacie práva za trhovú cenu. |
| --- | --- |

e)

Televízny kanál, ktorý nespĺňa podmienky podľa paragrafu 5-2, môže vykonať svoje výlučné práva na podujatie uvedené v paragrafe 5-1 iba, ak mu najneskôr 10 mesiacov pred začiatkom podujatia nebola doručená nijaká žiadosť podľa písmena a) alebo ak nijaký televízny kanál spĺňajúci podmienky podľa paragrafu 5-2 nezamýšľa získať vysielacie práva za trhovú cenu.

| f) | Lehoty podľa tohto ustanovenia sa neuplatnia, ak výhradné právo na televízne vysielanie podujatia uvedeného v paragrafe 5-1 predal držiteľ práv televíznemu kanálu v čase kratšom ako desať mesiacov pred konaním podujatia uvedeného v paragrafe 5-1. |
| --- | --- |

f)

Lehoty podľa tohto ustanovenia sa neuplatnia, ak výhradné právo na televízne vysielanie podujatia uvedeného v paragrafe 5-1 predal držiteľ práv televíznemu kanálu v čase kratšom ako desať mesiacov pred konaním podujatia uvedeného v paragrafe 5-1.

Nový paragraf 5-4 znie:

Paragraf 5-4 Podmienky vysielania záznamu alebo čiastočného vysielania podujatia

Televízny kanál, ktorý získal práva na vysielanie podujatia s veľkým významom pre spoločnosť podľa paragrafu 5-3, musí vysielať celé podujatie v priamom prenose.

Televízny kanál však môže vysielať časti podujatia v priamom prenose alebo vysielať úplný či čiastočný záznam, ak:

| a) | sa podujatie koná v čase medzi 00.00 h a 06.00 h GMT + 1, |
| --- | --- |

a)

sa podujatie koná v čase medzi 00.00 h a 06.00 h GMT + 1,

| b) | je podujatie zložené z viacerých súbežných podujatí, alebo |
| --- | --- |

b)

je podujatie zložené z viacerých súbežných podujatí, alebo

| c) | ostatné faktory naznačujú, že by bolo v záujme verejnosti, aby sa podujatie vysielalo čiastočne v priamom prenose alebo úplne či čiastočne zo záznamu. |
| --- | --- |

c)

ostatné faktory naznačujú, že by bolo v záujme verejnosti, aby sa podujatie vysielalo čiastočne v priamom prenose alebo úplne či čiastočne zo záznamu.

Súčasné ustanovenie paragrafu 5-3 sa stáva novým paragrafom 5-5 a znie takto:

Paragraf 5-5 Oznamovanie akvizícií

Televízny kanál, ktorý získa výhradné práva na celé podujatia alebo časti podujatí, ktoré sú uvedené v paragrafe 5-1 alebo na zoznamoch podujatí veľkého významu pre spoločnosť iných krajín EHP schválených Európskou komisiou alebo Dozorným úradom EZVO a uverejnených v Úradnom vestníku a dodatku EHP k Úradnému vestníku, bezodkladne oznámi takéto nadobudnutie práv Nórskej mediálnej rade.

Súčasné ustanovenie paragrafu 5-4 sa stáva novým paragrafom 5-6.

Paragraf 10-2 prvý odsek znie:

Za porušovanie ustanovení kapitoly 3 zákona č. 127 alebo pravidiel podľa kapitoly 3 s výnimkou pravidiel uvedených v paragrafe 10-1 tohto nariadenia, porušenie paragrafu 6-4 zákona č. 127 alebo paragrafov 1-4, 2-5, 2-6, 5-3, 5-4, 5-5 a 7-6 bod 1. tohto nariadenia môže Nórska mediálna rada uložiť peňažnú pokutu na základe vlastného posúdenia. To isté platí v prípade porušenia podmienok licencie, ktoré zahŕňajú jasne vymedzené povinnosti stanovené podľa druhého odseku paragrafu 2-1 zákona č. 127.

Paragraf 10-3 prvý odsek znie:

Za porušenie ustanovení prvého a tretieho odseku paragrafu 2-1, prvého odseku paragrafu 2-2 a podmienok prijatých podľa druhého odseku paragrafu 2-2 zákona č. 127, ustanovení paragrafov 2-4 a 2-5 zákona č. 127 alebo ustanovení paragrafov 1-3, 1-7, 2-1, 2-2, 2-4, druhého odseku paragrafu 7-1, paragrafu 7-6 bod 2. a bod 4., paragrafov 7-7 a 7-8, druhého a tretieho odseku paragrafu 7-9, paragrafov 7-10 a 7-11 tohto nariadenia môže Nórska mediálna rada uložiť peňažnú pokutu v súlade s týmito pravidlami:

II

Nadobudnutie účinnosti

Tieto zmeny nadobúdajú účinnosť 1. júla 2014.

---

Korigendá

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/56

---

Korigendum k vykonávaciemu nariadeniu Rady (EÚ) č. 543/2012 z 25. júna 2012, ktorým sa vykonáva článok 11 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 753/2011 o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane

(
  Úradný vestník Európskej únie L 165 z 26. júna 2012
  )

Na strana 15 v odôvodnení 2:

namiesto:

| „(2) | Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. mája 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“ |
| --- | --- |

„(2)

Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. mája 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“

má byť:

| „(2) | Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. mája 2012 a 1. júna 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“ |
| --- | --- |

„(2)

Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. mája 2012 a 1. júna 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“

---

| 7.11.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 296/56 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 296/56

---

Korigendum k vykonávaciemu rozhodnutiu Rady 2012/334/SZBP z 25. júna 2012, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2011/486/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči určitým osobám, skupinám, podnikom a subjektom s ohľadom na situáciu v Afganistane

(
  Úradný vestník Európskej únie L 165 z 26. júna 2012
  )

Na strane 75 v odôvodnení 2:

namiesto:

| „(2) | Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. marca 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“ |
| --- | --- |

„(2)

Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. marca 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“

má byť:

| „(2) | Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. mája 2012 a 1. júna 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“ |
| --- | --- |

„(2)

Výbor zriadený podľa bodu 30 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1988 (2011) zmenil a doplnil 18. mája 2012 a 1. júna 2012 zoznam osôb, skupín, podnikov a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.“

---