# Den Europæiske Unions L 317/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.317.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 317 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang28. november 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.317.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 317

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang28. november 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2013 af 22. november 2013 om godkendelse af en mindre ændring i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fourme d'Ambert (BOB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1208/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelse (Prosciutto di Parma (BOB)) | 8 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1209/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Camembert de Normandie (BOB)] | 17 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1210/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Melocotón de Calanda (BOB)] | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1211/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Banon (BOB)) | 21 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1212/2013 af 26. november 2013 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur | 30 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1213/2013 af 27. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 33 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2013/687/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 26. november 2013 om en meddelelse fra Den Hellenske Republik om en national overgangsplan, jf. artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner
  (meddelt under nummer C(2013) 8133) | 35 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1207/2013 af 22. november 2013 om godkendelse af en mindre ændring i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fourme d'Ambert (BOB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1208/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelse (Prosciutto di Parma (BOB))

8

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1209/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Camembert de Normandie (BOB)]

17

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1210/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Melocotón de Calanda (BOB)]

19

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1211/2013 af 25. november 2013 om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Banon (BOB))

21

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1212/2013 af 26. november 2013 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

30

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1213/2013 af 27. november 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

33

AFGØRELSER

2013/687/EU

*

Kommissionens afgørelse af 26. november 2013 om en meddelelse fra Den Hellenske Republik om en national overgangsplan, jf. artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner
  (meddelt under nummer C(2013) 8133)

(meddelt under nummer C(2013) 8133)

35

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | Beslutning truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden nr. 258A/13/COL af 25. juni 2013 om godkendelse af en anmodning om en undtagelse på grundlag af artikel 6, stk. 2, litra a), i den retsakt, der er omhandlet i kapitel I, punkt 13c, i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods) med henblik på at godkende transport af farligt gods som beskrevet i artikel 12 i den norske forskrift om indlandstransport af farligt gods nr. 384 af 1. april 2009(Forskrift om landtransport av farlig gods, den norske forskrift), hvis transportvirksomheden har en ADR-sikkerhedsrådgiver, og hvis de personer, som håndterer og transporterer farligt affald, deltager i specialkurser, inden de godkendes til dette arbejde | 38 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

Beslutning truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden nr. 258A/13/COL af 25. juni 2013 om godkendelse af en anmodning om en undtagelse på grundlag af artikel 6, stk. 2, litra a), i den retsakt, der er omhandlet i kapitel I, punkt 13c, i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods) med henblik på at godkende transport af farligt gods som beskrevet i artikel 12 i den norske forskrift om indlandstransport af farligt gods nr. 384 af 1. april 2009(Forskrift om landtransport av farlig gods, den norske forskrift), hvis transportvirksomheden har en ADR-sikkerhedsrådgiver, og hvis de personer, som håndterer og transporterer farligt affald, deltager i specialkurser, inden de godkendes til dette arbejde

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods

(Forskrift om landtransport av farlig gods

38

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1207/2013

af 22. november 2013

om godkendelse af en mindre ændring i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fourme d'Ambert (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 53, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Fourme d'Ambert«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1263/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Fourme d'Ambert«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1263/96 (2).

| (2) | Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen i form af en præcisering af oprindelse, fremstillingsmetode, mærkning, nationale krav og kontaktoplysninger på de strukturer, der har ansvaret for at kontrollere den geografiske betegnelse. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen i form af en præcisering af oprindelse, fremstillingsmetode, mærkning, nationale krav og kontaktoplysninger på de strukturer, der har ansvaret for at kontrollere den geografiske betegnelse.

| (3) | Kommissionen har gennemgået de pågældende ændringer og konkluderet, at de er berettigede. Da der er tale om ændringer af mindre omfang i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende dem uden at følge den procedure, der er fastsat i artikel 50-52 i ovennævnte forordning — |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har gennemgået de pågældende ændringer og konkluderet, at de er berettigede. Da der er tale om ændringer af mindre omfang i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende dem uden at følge den procedure, der er fastsat i artikel 50-52 i ovennævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikation for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme d'Ambert« ændres i overensstemmelse med bilag I til denne forordning.

Artikel 2

Det konsoliderede enhedsdokument med de vigtigste elementer af varespecifikationen findes i bilag II til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 19.

2

---

BILAG I

I varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme d'Ambert« foretages følgende ændringer:

1.   Afsnit IV.2. »Beskrivelse af produktet«

| — | Følgende organoleptiske beskrivelse indsættes under produktbeskrivelsen: »Fourme d’Ambert har en blød og olieagtig tekstur. Den har en fin og parfumeret duft, en markant mælkesmag, der forstærkes af de kombinerede smagsnuancer, som opstår ved Penicillium roqueforti-sporernes aktivitet, en frugtagtig smag. En smule salt og en let bitterhed accepteres«. Denne beskrivelse er nyttig i forbindelse med den organoleptiske undersøgelse af produktet som led i kontrollen. |
| --- | --- |

—

Følgende organoleptiske beskrivelse indsættes under produktbeskrivelsen: »Fourme d’Ambert har en blød og olieagtig tekstur. Den har en fin og parfumeret duft, en markant mælkesmag, der forstærkes af de kombinerede smagsnuancer, som opstår ved Penicillium roqueforti-sporernes aktivitet, en frugtagtig smag. En smule salt og en let bitterhed accepteres«. Denne beskrivelse er nyttig i forbindelse med den organoleptiske undersøgelse af produktet som led i kontrollen.

| — | Det præciseres, at »Udskæring af Fourme d'Ambert er tilladt, hvis dette ikke ødelægger ostens tekstur«. I lyset af den løbende udvikling af forbrugsmønsteret for ost fastlægger denne bestemmelse en ramme, som skal forhindre afvigelser med hensyn til udskæringer. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at »Udskæring af Fourme d'Ambert er tilladt, hvis dette ikke ødelægger ostens tekstur«. I lyset af den løbende udvikling af forbrugsmønsteret for ost fastlægger denne bestemmelse en ramme, som skal forhindre afvigelser med hensyn til udskæringer.

2.   Afsnit IV.4. »Bevis for oprindelse«

2.1.   Underafsnit IV.4.1 »Erklæringer«

| — | Det præciseres, at »Identifikationserklæringen udfærdiges i henhold til en model, der er valideret af direktøren for l'Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet).« Indholdet i og betingelserne for fremsendelse af de erklæringer, der er nødvendige for at kende og følge op på produkterne, præciseres for de enkelte berørte producentkategorier. Disse ændringer er en konsekvens af reformen af kontrolsystemet for oprindelsesbetegnelser, der blev indført ved lovbekendtgørelse nr. 2006-1547 af 7. december 2006 om udnyttelse af landbrugs- og skovbrugsprodukter samt fødevarer og havprodukter. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at »Identifikationserklæringen udfærdiges i henhold til en model, der er valideret af direktøren for l'Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet).« Indholdet i og betingelserne for fremsendelse af de erklæringer, der er nødvendige for at kende og følge op på produkterne, præciseres for de enkelte berørte producentkategorier. Disse ændringer er en konsekvens af reformen af kontrolsystemet for oprindelsesbetegnelser, der blev indført ved lovbekendtgørelse nr. 2006-1547 af 7. december 2006 om udnyttelse af landbrugs- og skovbrugsprodukter samt fødevarer og havprodukter.

2.2.   Underafsnit IV.4.2 »Registre«

| — | Listen over registreringer, som operatørerne skal foretage, suppleres for at lette kontrollen af de produktionsforhold, der er fastlagt i varespecifikationen. |
| --- | --- |

—

Listen over registreringer, som operatørerne skal foretage, suppleres for at lette kontrollen af de produktionsforhold, der er fastlagt i varespecifikationen.

2.3.   Underrubrik IV.4.3 »Kontrol med egenskaberne ved produktet«

| — | Det præciseres, på hvilket trin den organoleptiske undersøgelse af produktet foretages, og hvilken analysemetode der anvendes. Disse oplysninger overføres herefter til kontrol- eller inspektionsplanen for oprindelsesbetegnelsen, som udarbejdes af en kontrolinstans. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, på hvilket trin den organoleptiske undersøgelse af produktet foretages, og hvilken analysemetode der anvendes. Disse oplysninger overføres herefter til kontrol- eller inspektionsplanen for oprindelsesbetegnelsen, som udarbejdes af en kontrolinstans.

3.   Afsnit IV.5 »Produktionsmetode«

3.1.   Underafsnit IV.5.1 »Mælkeproduktion«

| — | Besætningen af malkekøer defineres. Det drejer sig om »alle malkekøer og kvier til fornyelse af besætningen, der befinder sig på bedriften«, idet »malkekøer er køer i mælk og goldkøer«, og »kvier er dyr, der befinder sig mellem fravænning og deres første kælvning.« Formålet med denne definition er at præcisere, hvilke dyr der henvises til med betegnelserne »besætning af malkekøer«, »malkekøer« og »kvier« i varespecifikationen for at undgå enhver forvirring. |
| --- | --- |

—

Besætningen af malkekøer defineres. Det drejer sig om »alle malkekøer og kvier til fornyelse af besætningen, der befinder sig på bedriften«, idet »malkekøer er køer i mælk og goldkøer«, og »kvier er dyr, der befinder sig mellem fravænning og deres første kælvning.« Formålet med denne definition er at præcisere, hvilke dyr der henvises til med betegnelserne »besætning af malkekøer«, »malkekøer« og »kvier« i varespecifikationen for at undgå enhver forvirring.

| — | Følgende bestemmelse foreslås indsat:

  »Pr. 1. januar 2015 stammer det høstede grøntfoder, der gives til kvierne, ligeledes fra det geografiske område. Mindst en måned inden kvierne begynder at give mælk, befinder de sig på bedriften, og deres foder er så i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen for så vidt angår foder til malkekøer i mælk.« |
| --- | --- |

—

Følgende bestemmelse foreslås indsat:

»Pr. 1. januar 2015 stammer det høstede grøntfoder, der gives til kvierne, ligeledes fra det geografiske område. Mindst en måned inden kvierne begynder at give mælk, befinder de sig på bedriften, og deres foder er så i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen for så vidt angår foder til malkekøer i mælk.«

Formålet med denne foranstaltning er at styrke forbindelsen til jorden gennem foderet til malkekvægsbesætningen (herunder kvier) og lette kontrollen af dyrenes foder (navnlig ved at undgå overførsler af grøntfoder mellem malkekøer og kvier). Der fastsættes en frist for anvendelsen af denne bestemmelse. Der kan faktisk være behov for foranstaltninger, som det tager lang tid at gennemføre, for at nå frem til selvforsyning på foderområdet: ændring af praksis, ændring af parcellerne.

| — | Bestemmelsen om forbud mod korsblomstrede afgrøder præciseres således: »Forbrug og uddeling af korsblomster i form af grøntfoder forbydes, og forbuddet gælder alle dyr på bedriften.« Formålet er at lette kontrollen og undgå enhver tvivl vedrørende visse korsblomster, der både kan være grøntfoder og tilskudsfoder (f.eks. raps). |
| --- | --- |

—

Bestemmelsen om forbud mod korsblomstrede afgrøder præciseres således: »Forbrug og uddeling af korsblomster i form af grøntfoder forbydes, og forbuddet gælder alle dyr på bedriften.« Formålet er at lette kontrollen og undgå enhver tvivl vedrørende visse korsblomster, der både kan være grøntfoder og tilskudsfoder (f.eks. raps).

| — | Græs' placering som grundfoder bekræftes, præciseres og styrkes gennem følgende bestemmelser: »Græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage udgør i gennemsnit 50 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof. På dagsbasis udgør græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage mindst 30 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof.« |
| --- | --- |

—

Græs' placering som grundfoder bekræftes, præciseres og styrkes gennem følgende bestemmelser: »Græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage udgør i gennemsnit 50 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof. På dagsbasis udgør græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage mindst 30 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof.«

| — | Bestemmelsen om mindstemængden af hø, der gives til malkekøerne uden for græsningssæsonen, omformuleres og suppleres med sætningen »Ved hø forstås slået og tørret græs med et indhold af tørstof på mere end 80 %.« I forbindelse med kontrollen har det vist sig nødvendigt at præcisere definitionen af hø. |
| --- | --- |

—

Bestemmelsen om mindstemængden af hø, der gives til malkekøerne uden for græsningssæsonen, omformuleres og suppleres med sætningen »Ved hø forstås slået og tørret græs med et indhold af tørstof på mere end 80 %.« I forbindelse med kontrollen har det vist sig nødvendigt at præcisere definitionen af hø.

| — | Betingelserne for opbevaring af grøntfoder præciseres ligeledes: »Pr. 1. januar 2015 opbevares hø, der indgår i malkebesætningens foder, under fast tag på et tørt sted og ikke direkte på jorden. Ensilage opbevares på et betonunderlag eller et stabilt underlag.« Formålet med disse bestemmelser er at bevare grøntfoderets kvalitet. Den forskudte gennemførelse af den første bestemmelse bør give operatørerne mulighed for at foretage de nødvendige investeringer. |
| --- | --- |

—

Betingelserne for opbevaring af grøntfoder præciseres ligeledes: »Pr. 1. januar 2015 opbevares hø, der indgår i malkebesætningens foder, under fast tag på et tørt sted og ikke direkte på jorden. Ensilage opbevares på et betonunderlag eller et stabilt underlag.« Formålet med disse bestemmelser er at bevare grøntfoderets kvalitet. Den forskudte gennemførelse af den første bestemmelse bør give operatørerne mulighed for at foretage de nødvendige investeringer.

| — | Det præciseres, at forbuddet mod opdræt med permanent opstaldning udelukkende vedrører malkekøer. Når der er græs på græsningsarealerne, og vejrforholdene tillader det, er det obligatorisk, at malkekøer i mælk skal på græs i henhold til følgende bestemmelser: »Varigheden skal minimum være 150 dage om året. Det græsningsareal, som malkekøer i mælk har til rådighed, er minimum på 30 ar i gennemsnit pr. ko i græsningsperioden. Dyrene skal have adgang til græsningsarealer.« Formålet med disse bestemmelser er at styrke græsningens plads i malkekøernes foder. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at forbuddet mod opdræt med permanent opstaldning udelukkende vedrører malkekøer. Når der er græs på græsningsarealerne, og vejrforholdene tillader det, er det obligatorisk, at malkekøer i mælk skal på græs i henhold til følgende bestemmelser: »Varigheden skal minimum være 150 dage om året. Det græsningsareal, som malkekøer i mælk har til rådighed, er minimum på 30 ar i gennemsnit pr. ko i græsningsperioden. Dyrene skal have adgang til græsningsarealer.« Formålet med disse bestemmelser er at styrke græsningens plads i malkekøernes foder.

| — | De råvarer, der er tilladt i tilskudsfoder til malkekøer, og de tilladte tilsætningsstoffer står fremover opført på to adskilte positivlister for at skabe større klarhed. |
| --- | --- |

—

De råvarer, der er tilladt i tilskudsfoder til malkekøer, og de tilladte tilsætningsstoffer står fremover opført på to adskilte positivlister for at skabe større klarhed.

Positivlisten over tilladte råstoffer i tilskudsfoder til malkekøer suppleres med produkter baseret på korn, fugtig majs, produkter baseret på olieholdige frø og bælgplanter, biprodukter fra frø fra bælgplanter, sideprodukter fra fremstillingen af aminosyrer ved gæring og ammoniumsalte. Betegnelserne »proteinholdige frø«, »alle oliekager uden tilsætning af urea« og »salt, mineraler« erstattes af betegnelserne »frø af bælgfrugter« biprodukter af frø eller frugter af bælgfrugter uden tilsætning af urea og »mineraler«. Det præciseres ligeledes, at majskorn kan opbevares i tør eller fugtig tilstand. Disse råvarer har ingen indflydelse på produktets kvalitet.

Brugen af kaustisk soda til behandling af korn og biprodukter af korn er forbudt, da dette ikke er en traditionel praksis.

Positivlisten med tilsætningsstoffer træder i stedet for sætningen »Ethvert tilsætningsstof, der har til formål at ændre mælkens sammensætning direkte, er forbudt.« og indeholder en udtømmende beskrivelse af de tilladte funktionelle kategorier og grupper af tilsætningsstoffer, idet den lovbestemte terminologi overholdes. Formålet med denne ændring er at undgå enhver tvetydighed eller fortolkningsmulighed i forbindelse med kontrollerne.

| — | Der tilføjes en bestemmelse med forbud mod GMO i dyrenes foder og afgrøderne på bedriften med henblik på at fastholde fødevarens traditionelle karakter. |
| --- | --- |

—

Der tilføjes en bestemmelse med forbud mod GMO i dyrenes foder og afgrøderne på bedriften med henblik på at fastholde fødevarens traditionelle karakter.

| — | Bestemmelserne for indlemmelse af dyr i malkebesætningen indkøbt uden for bedriften præciseres som følger: »Mindst en måned inden de begynder at give mælk, befinder købte kvier og goldkøer sig på bedriften, og deres foder er så i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen for så vidt angår foder til malkekøer i mælk.« Dermed får dyr købt uden for bedriften en tilpasningsperiode på mindst en måned, inden deres mælk anvendes til fremstilling af Fourme d’Ambert. |
| --- | --- |

—

Bestemmelserne for indlemmelse af dyr i malkebesætningen indkøbt uden for bedriften præciseres som følger: »Mindst en måned inden de begynder at give mælk, befinder købte kvier og goldkøer sig på bedriften, og deres foder er så i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen for så vidt angår foder til malkekøer i mælk.« Dermed får dyr købt uden for bedriften en tilpasningsperiode på mindst en måned, inden deres mælk anvendes til fremstilling af Fourme d’Ambert.

Det er muligt at indlemme malkekøer i mælk i malkebesætningen på følgende betingelser: »I en malkebesætning udgør malkekøer indkøbt mens de er i mælk hos opdrættere, der ikke overholder produktionsbetingelserne for oprindelsesbetegnelsen »Fourme d’Ambert«, højst 10 % af besætningen af malkekøer i mælk eller højst en malkeko i mælk i det undersøgte år for bedrifter med under 10 malkekøer på bedriften.«

| — | Det præciseres, at »Tømning af tanke over i faste tanke skal ske i oprindelsesbetegnelsens geografiske område« for at styrke mælkens sporbarhed og lette kontrollen. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at »Tømning af tanke over i faste tanke skal ske i oprindelsesbetegnelsens geografiske område« for at styrke mælkens sporbarhed og lette kontrollen.

3.2.   Underafsnit IV.5.5 »Fremstilling på gårdene«

Underafsnit IV.5.5 »Fremstilling på gårdene«

| — | Når fremstillingen foregår på gården, fjernes sætningen »der anvendes mælk fra højst to på hinanden følgende malkninger, og mælken fra den første malkning opbevares nedkølet«. Sætningen anses for unødvendig på grund af bestemmelsen om, at ved denne fremstillingsform »sker tilsætningen af løbe højst 16 timer efter den første malkning.« |
| --- | --- |

—

Når fremstillingen foregår på gården, fjernes sætningen »der anvendes mælk fra højst to på hinanden følgende malkninger, og mælken fra den første malkning opbevares nedkølet«. Sætningen anses for unødvendig på grund af bestemmelsen om, at ved denne fremstillingsform »sker tilsætningen af løbe højst 16 timer efter den første malkning.«

3.3.   Underafsnit IV.5.3 »Forædling«

Underafsnit IV.5.3 »Forædling«

| — | Det præciseres, at prikningen udføres på fjerdedagen regnet fra dagen for tilsætning af løbe i stedet for på fjerdedagen efter tilsætning af løbe for at undgå enhver tvetydighed ved kontrollen og for at følge den normale praksis inden for branchen. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at prikningen udføres på fjerdedagen regnet fra dagen for tilsætning af løbe i stedet for på fjerdedagen efter tilsætning af løbe for at undgå enhver tvetydighed ved kontrollen og for at følge den normale praksis inden for branchen.

4.   Afsnit IV.8 »Mærkning«

Afsnit IV.8 »Mærkning«

Forpligtelsen til at mærke ostene med »appellation d'origine contrôlée« fjernes og erstattes af en forpligtelse til at påsætte Den Europæiske Unions symbol vedrørende den beskyttede geografiske betegnelse med henblik på at sikre læsbarhed og synergi i formidlingen af produkter, der er registreret med en beskyttet geografisk betegnelse.

5.   Afsnit IV.9 »Krav i nationale bestemmelser«

Afsnit IV.9 »Krav i nationale bestemmelser«

I overensstemmelse med den nationale reform af systemet for kontrol med førnævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser tilføjes en oversigt over de vigtigste kontrolpunkter og den relevante evalueringsmetode.

---

BILAG II

KONSOLIDERET ENHEDSDOKUMENT

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1)

»FOURME D'AMBERT«

EF-nr.: FR-PDO-0217-010150-6.7.2012

BGB ( ) BOB (X)

1.   Navn

»Fourme d'Ambert«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.3: | Oste |
| --- | --- |

Kategori 1.3:

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den ost, der er omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme d'Ambert«, er en ost, som fremstilles med komælk tilsat løbe. Den er cylinderformet med en højde på mellem 17 og 21 cm, en diameter på mellem 12,5 og 14 cm og en vægt på 1,9 til 2,5 kg. Osten er en ikkepresset, ikkekogt fermenteret og saltet blåskimmelost.

Den har et fedtindhold på minimum 50 gram af 100 gram ost efter fuldstændig tørring, og fedtindholdet i tørstoffet må ikke være under 50 gram af 100 gram modnet ost.

Osten kan først opnå den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme d'Ambert« 28 dage efter tilsætning af løben.

»Fourme d'Ambert« er en ost, der er dækket af en tynd, tør og blomsteragtig skorpe med en farve mellem lysegrå og grå, der kan have hvide, gule og røde pletter og et blåligt skin. Den hvide til cremefarvede ost har huller og en regelmæssig marmorering med blå og grønne farver.

»Fourme d’Ambert« har en blød og olieagtig tekstur. Den har en fin og parfumeret duft, en markant mælkesmag, der forstærkes af de kombinerede smagsnuancer, som opstår ved Penicillium roqueforti-sporernes aktivitet, en frugtagtig smag. En smule salt og en let bitterhed accepteres.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Igennem hele året består malkekøernes grundfoder udelukkende af foder fra det geografiske område for betegnelsen. Forbrug af og fordring med korsblomster i form af grøntfoder forbydes, og forbuddet gælder alle dyr på bedriften.

Græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage udgør i gennemsnit 50 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof. På dagsbasis udgør græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage mindst 30 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof.

Uden for perioder med græsning fodres malkekøerne med mindst 3 kg halm om dagen i gennemsnit.

Når der er græs på græsningsarealerne, og vejrforholdene tillader det, er det obligatorisk, at malkekøer skal på græs. Varigheden skal minimum være 150 dage om året.

Mængden af tilladt fodertilskud er begrænset til i gennemsnit 1 800 kg tørfoder per år, der udregnes på basis af den samlede besætning.

Kun råvarer og tilsætningsstoffer, der står opført på en positivliste, er tilladt i fodertilskud til malkekøerne.

Dyrefoderet må alene indeholde planter, biprodukter og fodertilskud, der ikke stammer fra genmodificerede produkter.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og fremstilling, modning og opbevaring af ostene indtil 28 dage fra tilsætning af løben skal finde sted inden for det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Udskæring af Fourme d'Ambert er tilladt, hvis dette ikke ødelægger ostens tekstur.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

»Fourme d'Ambert« mærkes med oprindelsesbetegnelsen, og denne betegnelse skal stå med bogstaver af en størrelse på mindst to tredjedele af de største bogstaver eller tegn på etiketten, samt Den Europæiske Unions BOB-logo.

Det er forbudt at hæfte andre udtryk end specifikke varemærker direkte på navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område for Fourme d'Ambert omfatter:

Departementet Puy-de-Dôme

Kantonerne Ambert, Ardes, Arlanc, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourg-Lastic, Courpière, Cunlhat, Herment, Manzat, Montaigut, Olliergues, Pionsat, Pontaumur, Pontgibaud, Rochefort-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-d'Auvergne, Saint-Rémy-sur-Durolle, Tauves, Thiers, La Tour-d'Auvergne og Viverols: alle kommuner.

Kommunerne Aydat, Bansat, Blot-l'Eglise, Bongheat, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Chanat-la-Mouteyre, Chanonat, La Chapelle-sur-Usson, Châteldon, Châtelguyon, Clémensat, Combronde, Courgoul, Cournols, Creste, Durtol, Egliseneuve-des-Liards, Enval, Esteil, Grandeyrolles, Isserteaux, Lachaux, Lisseuil, Ludesse, Manglieu, Mauzun, Menat, Montaigut-le-Blanc, Montmorin, Néronde-sur-Dore, Neuf-Eglise, Olloix, Orcines, Orléat, Paslières, Peschadoires, Peslières, Pignols, Pouzol, Puy-Guillaume, Ris, Romagnat, Saint-Etienne-sur-Usson, Saint-Floret, Saint-Gal-sur-Sioule, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Gervazy, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Martin-d'Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Pardoux, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Rémy-de-Blot, Saint-Sandoux, Saint-Saturnin, Saint-Vincent, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Saurier, Sauxillanges, Sayat, Servant, Sugères, Teilhet, Tourzel-Ronzières, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verrières, Vodable og Volvic.

Departementet Cantal

Kantonerne Allanche, Condat, Murat og Saint-Flour — Nord, Saint-Flour — Sud: alle kommuner.

Departementet Loire

Kommunerne Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Jeansagnière, Lérigneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau og Sauvain.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Naturbestemte faktorer

Det geografiske område, hvor »Fourme d'Ambert« fremstilles, er et bjergområde og omfatter:

| — | et område bestående af de højtliggende heder i Forez-bjergene, der grænser op til departementerne Loire og Puy-de-Dôme. De højtliggende heder består af store arealer med kun lidt vegetation og ligger på granitholdige grundfjelde omgivet af skråninger med nåleskov. Klimaet er regnfuldt (gennemsnitlig årlig nedbørsmængde på over 1 000 mm) og påvirkes både af fastlandet og havet (årlig gennemsnitstemperatur under 10 °C) |
| --- | --- |

—

et område bestående af de højtliggende heder i Forez-bjergene, der grænser op til departementerne Loire og Puy-de-Dôme. De højtliggende heder består af store arealer med kun lidt vegetation og ligger på granitholdige grundfjelde omgivet af skråninger med nåleskov. Klimaet er regnfuldt (gennemsnitlig årlig nedbørsmængde på over 1 000 mm) og påvirkes både af fastlandet og havet (årlig gennemsnitstemperatur under 10 °C)

| — | et område, der især består af højsletter med mineraljord eller jord af vulkansk oprindelse, som gennemskæres af sidedale, der på grund af højden eller de stejle stigninger også minder om bjergområder, i modsætning til de lavtliggende flade sletter (»limagnes«), hvor jordbunden overvejende består af ler og kalk, og hvor klimaet er mere tørt. |
| --- | --- |

—

et område, der især består af højsletter med mineraljord eller jord af vulkansk oprindelse, som gennemskæres af sidedale, der på grund af højden eller de stejle stigninger også minder om bjergområder, i modsætning til de lavtliggende flade sletter (»limagnes«), hvor jordbunden overvejende består af ler og kalk, og hvor klimaet er mere tørt.

Højden og det regnfulde klima giver græsset gode vækstbetingelser i det geografiske område.

Menneskelige faktorer

Fremstillingen af »Fourme d’Ambert« går på sin vis tilbage til højmiddelalderen, hvilket fremgår af et billede, der er hugget ind i stenene i herresædets gamle kapel midt i Forez-bjergene. På de højtliggende heder findes der mange steder de lokaltypiske hytter »jasseries« (hytter i bjergene, der ligger højere end bygningerne til helårsbrug, dvs. over 1 200 m), der vidner om den form for opdræt, som er knyttet til den ældgamle produktion af fourme-oste. Frem til midten af det 20. århundrede var dette et led i en helt særlig økonomisk og social struktur. Kvæghjorde af beskeden størrelse blev drevet op i græsgangene i bjergene om sommeren, således at engene tæt på landsbyen blev frigjort, og man dermed kunne slå hø her til vinterfoder. Omsorgen for dyrene, fremstillingen af osten og vogtningen af hjordene blev udelukkende varetaget af kvinderne, som boede en del af året på bjerget, mens mændene blev i landsbyen for at slå hø og høste korn. Ved fremstillingen blev ostene efter udtagning af formen anbragt i tagrender af nåletræ (halve, udhulede stammer), der passede til ostenes form.

I vore dage anvender opdrætterne stadig overvejende græs som foder til deres malkekøer. Fremstillingsteknikkerne har udviklet sig som følge af udviklingen af produktionen i begyndelsen af det 20. århundrede, men der er fælles metoder for alle producenter, og den specifikke viden er bevaret. I dag kræver fremstillingen af »Fourme d'Ambert«, at man anvender en specifik viden. Ostemassen opskæres i korn på størrelse med majskorn, som herefter omrøres, så de bliver omgivet af en meget tynd hinde, der forhindrer dem i at klæbe sammen, når de kommer i formen. Når osten er kommet i formen, foretager man en første afdrypning på et tæppe for at adskille ostemassen fra en del af vallen uden at knuse kornene. Når osten er kommet i formen, foregår afdrypningen uden presning for at fjerne vallen, idet man samtidig bevarer de hulrum, der blev dannet i osten ved den foregående etape. Saltningen bidrager til at færdiggøre afdrypningen. Når osten har fået en tilstrækkeligt stabil form eller efter en periode på mindst fire dage, prikkes den for at skabe luftkanaler, så ilten kan trænge ind i osten. Styringen af temperatur og fugtighed under modningen giver osten mulighed for at danne skorpe og at kontrollere udviklingen af Penicillium roqueforti.

5.2.   Produktets egenart

»Fourme d'Ambert« er en ost lavet af komælk med en karakteristisk cylindrisk, aflang og oprejst form med en højde på 17 til 21 centimeter og en diameter på mellem 12,5 og 14 centimeter.

Osten har åbninger med en regelmæssig marmorering, der skyldes udviklingen af Penicillium roqueforti.

Den har en blød og olieagtig tekstur.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

»Fourme d'Ambert« har sit format som følge af den økonomiske og sociale struktur, der historisk set fandtes i det geografiske område, som gav mulighed for at udnytte det naturlige miljø, der er gunstigt for græs og kvæghold.

Dette format var tilpasset besætninger af begrænset størrelse og det forhold, at det var kvinderne, der fremstillede osten: Den krævede kun lidt mælk og var let at håndtere. Fourme-ostens karakteristiske aflange og oprejste form var særligt velegnet til afdrypning i de render af nåletræ, som blev anvendt i denne periode.

Den regelmæssige marmorering i »Fourme d’Ambert« hænger sammen med den viden, der anvendes ved fremstillingen. Størrelsen på kornene i ostemassen bestemmer sammen med omrøringen ostemassens sammenhængsevne og fremmer dannelsen af åbninger, som er nødvendige for udviklingen af Penicillium roqueforti. Denne proces fremmes af den første afdrypning på et klæde efterfulgt af en afdrypning uden presning, hvor ostene vendes, og der tilføres ilt gennem prikning. Den bliver tydeligere i løbet af modningen.

»Fourme d'Ambert« har en blød og olieagtig tekstur, der især opnås, fordi ostemassen ikke findeles, og takket være en nøje afpasset afdrypning, saltning og modning.

»Fourme d'Amber« er frugten af et miljø, en livsstil og særlige ostefremstillingsteknikker og dermed udtryk for et menneskeligt samfund, der lever i et naturligt miljø i halvhøje bjerge.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDAmbert.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

---

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1208/2013

af 25. november 2013

om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelse (Prosciutto di Parma (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 53, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (2).

| (2) | Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen som følger. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen som følger.

| (3) | På baggrund af de kostanbefalinger, der nu er bekræftet af Verdenssundhedsorganisationens hovedsæde, er den gennemsnitlige maksimale værdi for saltindholdet blevet sænket fra 6,9 % til 6,2 %, og den minimale værdi fra 4,5 % til 4,2 %. |
| --- | --- |

(3)

På baggrund af de kostanbefalinger, der nu er bekræftet af Verdenssundhedsorganisationens hovedsæde, er den gennemsnitlige maksimale værdi for saltindholdet blevet sænket fra 6,9 % til 6,2 %, og den minimale værdi fra 4,5 % til 4,2 %.

| (4) | For så vidt angår mærkningen af udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«, fastsættes en forpligtelse til under konsortiets symbol at påføre emballerings-/udskæringsvirksomhedens logo i stedet for producentens logo. Derudover fastsættes der en forpligtelse til på emballagen for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma« at angive producentens navn eller under alle omstændigheder en person, der er registreret i kontrolsystemet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse og underkastet alle kontrol- og certificeringsprocedurer i systemet. De specifikke bestemmelser i enhedsdokumentet om den grafiske fremstilling på emballagen er erstattet af en mindre detaljeret formulering. |
| --- | --- |

(4)

For så vidt angår mærkningen af udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«, fastsættes en forpligtelse til under konsortiets symbol at påføre emballerings-/udskæringsvirksomhedens logo i stedet for producentens logo. Derudover fastsættes der en forpligtelse til på emballagen for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma« at angive producentens navn eller under alle omstændigheder en person, der er registreret i kontrolsystemet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse og underkastet alle kontrol- og certificeringsprocedurer i systemet. De specifikke bestemmelser i enhedsdokumentet om den grafiske fremstilling på emballagen er erstattet af en mindre detaljeret formulering.

| (5) | Oversigten over mindsteholdbarheden for forskellige produktkategorier og forskellige typer emballeringsteknologier for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma« er blevet ændret i overensstemmelse med resultaterne af visse nye undersøgelser om emnet. |
| --- | --- |

(5)

Oversigten over mindsteholdbarheden for forskellige produktkategorier og forskellige typer emballeringsteknologier for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma« er blevet ændret i overensstemmelse med resultaterne af visse nye undersøgelser om emnet.

| (6) | Der er tilføjet en præcisering med henblik på utvetydig identifikation af de kategorier af skinker, som kan anvendes til fremstilling af produktet, ved til det nu anvendte udtryk »centrale kategorier i EF-handelsklasseskemaet« at tilføje en specifik angivelse af, om det drejer sig om skinker i kategorierne »U«, »R« eller »O«. |
| --- | --- |

(6)

Der er tilføjet en præcisering med henblik på utvetydig identifikation af de kategorier af skinker, som kan anvendes til fremstilling af produktet, ved til det nu anvendte udtryk »centrale kategorier i EF-handelsklasseskemaet« at tilføje en specifik angivelse af, om det drejer sig om skinker i kategorierne »U«, »R« eller »O«.

| (7) | Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er berettiget. Da der er tale om en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 50 til 52 — |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er berettiget. Da der er tale om en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 50 til 52 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikation for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma« ændres som anført i bilag I.

Artikel 2

Det konsoliderede enhedsdokument med de vigtigste elementer af varespecifikationen findes i bilag II til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

---

BILAG I

Varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma« ændres således:

ANSØGNING OM ÆNDRING

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»PROSCIUTTO DI PARMA«

EF-Nr. IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

BGB ( ) BOB (X)

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — | Varebeskrivelse |
| --- | --- |

—

Varebeskrivelse

| — | Produktionsmetode |
| --- | --- |

—

Produktionsmetode

| — | Mærkning |
| --- | --- |

—

Mærkning

2.   Type ændring(er)

| — | Ændring af enhedsdokument eller resumé |
| --- | --- |

—

Ændring af enhedsdokument eller resumé

3.   Ændring(er)

Nedenfor findes et resumé af ændringerne til enhedsdokumentet og varespecifikationen.

Den første ændring vedrører del B i varespecifikationen og punkt 5.2 i enhedsdokumentet. Den vedrører de kriterier for fugtighed og salt, der kendetegner produktet. Generelt er standarden blevet forenklet for at lette anvendelsen heraf. Den væsentlige ændring vedrører sænkelsen af den gennemsnitlige maksimale og minimale værdi for saltindholdet. Den maksimale værdi for dette kriterium sænkes fra 6,9 % til 6,2 % og den minimale værdi fra 4,5 % til 4,2 %, således at der opnås et gennemsnitligt saltindhold i produktet, som er betydeligt lavere end de tidligere anvendte værdier. Denne beslutning er truffet som følge af de ernæringsangivelser, som nu er bekræftet af Verdenssundhedsorganisationens hovedsæde.

Den anden ændring vedrører også del B (sidste punkt vedrørende mærkning) samt del H i varespecifikationen og punkt 3.7 i enhedsdokumentet. Den vedrører mærkningen af udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«. Nærmere bestemt er de specifikke bestemmelser i teksten blevet erstattet af en mere generel formulering, der ikke indeholder tekniske krav. Denne ændring skal forenkle eventuelle senere ændringer af den grafiske fremstilling på den relevante emballage, således at det bliver nemmere at foretage ændringer, eventuelt udelukkende af varespecifikationen eller et af bilagene hertil (de nævnte regler) frem for både at ændre disse dokumenter og enhedsdokumentet.

Den tredje ændring vedrører del H i varespecifikationen, men ikke enhedsdokumentet. Det drejer sig også her om den grafiske fremstilling på emballagen for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«. For også at sikre øget kommerciel gennemsigtighed fastsættes der bl.a. en forpligtelse til under hertugkronen at påføre emballerings-/udskæringsvirksomhedens logo i stedet for producentens logo. Emballerings-/udskæringsvirksomheden er sidste led i kæden ved fremstillingen af produktet, inden det markedsføres, og det er denne virksomhed, der primært står til ansvar over for forbrugeren. I henhold til lovgivningen om mærkning skal emballeringsvirksomhedens hovedsæde fremgå af mærkningen. For at sikre sammenhæng skal det alfanumeriske logo, der identificerer denne aktør i produktionskæden under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma«, også angives ved siden af betegnelsen.

Senere ændringer, der vedrører artikel 13 og 14 i reglerne for udskæring og emballering af »Prosciutto di Parma«, er tæt forbundet med sidstnævnte ændring. Ændringerne fastsætter en forpligtelse til på emballagen for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma« at angive producentens navn eller den emballeringsvirksomhed, der er registreret i kontrolsystemet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse og underkastet alle kontrol- og certificeringsprocedurer i systemet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma«. Til dette formål er den nuværende artikel 13 blevet suppleret, og der er tilføjet en ny artikel 14.

Den sidste ændring er begrundet nedenfor. Den version af varespecifikationen, der er genstand for ansøgningen om ændring, indeholder ikke en forpligtelse til angivelse på mærkningen eller produktets emballage af producentens eller emballeringsvirksomhedens navn, hvilket gør det muligt i henhold til den nationale lovgivning og EU-lovgivningen blot at angive navnet på den person, der distribuerer eller markedsfører produktet. Sidstnævnte er hverken involveret i produktionsprocessen for eller kontrollen eller emballeringen af produktet eller i den kontrol, der udføres af certificeringsorganet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma«.

Med henblik på at sikre overensstemmelse med den overordnede tanke i og visse nye principper indført med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 (2), og navnlig bestemmelserne i artikel 8 ff., blev det på forhånd, eftersom forordningen endnu ikke er trådt endelig i kraft, besluttet at identificere en »leder af fødevarevirksomheden, der er ansvarlig for fødevareinformation« (en funktion, der er fastlagt udtrykkeligt i forordningen), som reelt er i stand til at sikre overensstemmelse mellem »Prosciutto di Parma« og de påskrifter, der fremgår af mærkningen. Kun producenter, der har fremstillet og kontrolleret produkterne, og de emballerings-/udskæringsvirksomheder, der har foretaget udskæringen og emballeringen, kan give en sådan garanti, idet det er givet, at udskæringen og emballeringen udgør én enkelt og udelelig operation, og emballeringsvirksomheden dermed også er den virksomhed, der foretager udskæringen. Disse to aktører kan give en betydelig garanti, hvad angår de oplysninger, der er nævnt på produktet, og dermed kan de legitimt betragtes som »ansvarlige« over for forbrugeren. I denne henseende kan forpligtelsen til at angive alene producentens navn på mærkningen vise sig at være diskriminatorisk og uberettiget i forhold til begrundelsen for ansøgningen om ændring.

Denne ændring skal i øvrigt sikre, at kun personer, der er registreret i kontrolsystemet hos certificeringsorganet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma«, kan identificeres som personer med ansvar for fødevareinformation. I denne henseende underkastes både producenter og emballerings-/udskæringsvirksomheder løbende kontroller, som gennemføres af de kompetente myndigheder. Også her gælder det, at hvis der kun vælges én af disse, er det i strid med begrundelsen ovenfor.

Vi mener derfor, at det er nødvendigt at give mulighed for at angive både producentens og emballerings-/udskæringsvirksomhedens navn.

Derudover forbedrer angivelsen på emballagen af det fulde firmanavn (der erstatter anvendelsen af alfanumeriske logoer og koder) systemet for sporing af produktet og dets gennemsigtighed og gør systemet mere tilgængeligt, selv for en mindre informeret forbruger.

Når emballerings-/udskæringsvirksomhedens navn er angivet under den sorte trekant, kan producenten også, ved siden af de andre oplysninger, der er angivet på mærkningen og emballagen, tilføje sit eget mærke og firmanavn.

Mere generelt sigter tilføjelsen af førnævnte aktørers firmanavn på emballagens overside hovedsagelig mod at give forbrugerne en garanti for »Prosciutto di Parma«-produktets overensstemmelse med de oplysninger, der fremgår af produktets mærkning, og som hører under ansvarsområdet for de aktører, der er underkastet certificeringsorganets kontrol. Ændringen skal sikre øget gennemsigtighed for de oplysninger, der er angivet på produktets emballage, udelukkende til gavn for forbrugeren i en købssituation.

En senere ændring vedrører ligeledes reglerne for udskæring og emballering og vedrører revisionen, rationaliseringen og forenklingen af artikel 12 i reglerne om standarderne for mindsteholdbarheden for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«. Ifølge resultaterne af visse nye undersøgelser om emnet bør oversigten over mindsteholdbarheden for forskellige produktkategorier og forskellige typer emballeringsteknologier revideres.

Endelig vedrører den sidste ændring del C i varespecifikationen og nærmere bestemt den del, der omhandler bestemmelserne om avl af svin til fremstilling af »Prosciutto di Parma«. Definitionen af avlsteknikkerne præciserer, at de skal sigte mod at producere tunge svin, hvilket er et mål, der skal forfølges ved at sikre moderat daglig tilvækst, og producere dyrekroppe i de centrale kategorier i EF-handelsklasseskemaet. Den italienske lovgivning anvender — ud over at sondre mellem tunge svin (H) og lette svin (L) — i overensstemmelse med EU-lovgivningen et handelsklasseskema, som er underopdelt i kategorier med følgende bogstaver: EUROP. Trods fraværet af en eksplicit henvisning til bogstaverne i den nævnte tekst fremgår det ikke desto mindre klart af bestemmelsen, at »Prosciutto di Parma« udelukkende må fremstilles af skinker fra tunge svin (H), der tilhører de centrale kategorier i EF-handelsklasseskemaet, nemlig kategorierne »U«, »R« og »O«, idet dyrekroppe i kategorierne »E« og »P« er udelukket. Dette valg, der er truffet i forbindelse med udarbejdelsen af varespecifikationen, skyldes den overbevisning, at skinker fra dyrekroppe certificeret i kategorierne »E« og »P« ikke er i overensstemmelse med kravene til fremstilling af »Prosciutto di Parma«.

Det drøftes på nuværende tidspunkt på EU-niveau, om der skal indføres en kategori »S« i førnævnte EUROP-handelsklasseskema. Den fremskredne lovgivningsprocedure ser ud til at bekræfte, at EF-handelsklasseskemaet inden længe kan blive til SEUROP, hvilket også vil få direkte konsekvenser for Italien, hvor klassifikationen både vedrører tunge svin og lette svin.

Denne nyskabelse vil gøre det meget svært at fortolke lovgivningen, som den fremgår af varespecifikationen. Det vil således være vanskeligt at bestemme »de centrale kategorier i EF-handelsklasseskemaet«, og der vil være en risiko for tilladelse af anvendelsen af uegnede råvarer eller udelukkelsen af råvarer, der fuldt ud er i overensstemmelse med kvalitetsegenskaberne for »Prosciutto di Parma«. I lyset af den nye opbygning af handelsklasseskemaet kan de centrale kategorier være repræsenteret ved de kategorier, der bærer bogstaverne »E«, »U«, »R« og »O«, eller ved de kategorier, der udelukkende bærer bogstaverne »U« og »R«. I førstnævnte tilfælde vil skinker i kategori »E« blive tilføjet til de centrale kategorier, hvilket vil øge risikoen for anvendelse af råvarer, der ikke er egnet til fremstillingen af »Prosciutto di Parma«. I sidstnævnte tilfælde vil skinker i kategori »O« være udelukket, selv om de har de optimale karakteristika.

Derfor og for at forhindre usikkerhed med hensyn til fortolkningen bør det udtryk, der på nuværende tidspunkt anvendes i del C i varespecifikationen, »centrale kategorier i EF-handelsklasseskemaet«, præciseres, og det bør anføres, at de centrale kategorier vedrører dyrekroppe i kategori »U«, »R« og »O«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

(2)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18.

---

BILAG II

KONSOLIDERET ENHEDSDOKUMENT

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1)

»PROSCIUTTO DI PARMA«

EF-Nr.: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

BGB ( ) BOB (X)

1.   Betegnelse

»Prosciutto di Parma«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.2. | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.2.

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Lagret fersk skinke; kendetegnet ved brændemærke på sværen, udvendig afrundet form, uden hov, finpudset for at fremhæve produktets udseende, og en begrænset del af muskelen synlig over højst 6 cm fra knoglehovedet (kort renskæring); vægt: normalt mellem otte og ti kg, men aldrig under syv; skærefladens farve: ensartet fra rosa til rød, dog afbrudt af de hvide fedtdele; aroma og smag: kødet har en fin og sødlig smag, kun lettere saltet, og en karakteristisk duft. De karakteristiske træk stammer fra fugtigheden, saltet og proteolysen. »Prosciutto di Parma« kan efter logoets anbringelse afsættes hel, udbenet og emballeret i stykker af forskellig form og vægt samt i skiver efter hensigtsmæssig emballering.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarerne (ferske skinker), der anvendes til fremstilling af »Prosciutto di Parma«, skal have følgende karakteristika: Fedtkonsistensen anslås ved bestemmelse af indholdet af jod og/eller linolsyre på det indre og ydre fedt i panniculus under skinkens hud. For hver enkel prøve må jodtallet ikke overstige 70, og linolsyreindholdet må ikke være over 15 %; fedtets tykkelse på den ferske skinkes yderside målt vertikalt i forhold til knoglehovedet bør være omkring 20 mm for ferske skinker, der anvendes til fremstilling af »Prosciutto di Parma« på 7-9 kg, og omkring 30 mm på ferske skinker, der anvendes til fremstilling af »Prosciutto di Parma« på over 9 kg. Tykkelsen må under ingen omstændigheder være under henholdsvis 15 mm og 20 mm for de to kategorier af ferske skinker, inkl. sværen. Fedtdækket skal altid være af en sådan art, at sværen ikke slipper den underliggende muskel. De ferske skinkers vægt skal helst ligge på mellem 12 og 14 kg og må under ingen omstændigheder ligge på under 10 kg.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Godkendt foder, mængder og anvendelsesbestemmelser er anført i de to tabeller; den første vedrører det foder, der er godkendt indtil 80 kg levende vægt, og den anden vedrører godkendt foder i den anden opfedningsfase. Det kornbaserede foder gives fortrinsvis i flydende form (vælling eller grød) tilsat den traditionelle valle.

I første fase skal foderet indeholde mindst 45 % (på tørstofbasis) af det samlede foder; følgende foder er godkendt (foruden foderet for anden fase): majsglutenmel og/eller foder fremstillet af majsglutenmel (»corn gluten feed«), frøfri johannesbrød, fiskemel, sojaekstraktmel, destillationsrester, kærnemælk, fedtstoffer med smeltepunkt over 36 °C, proteinhydrolysater, majsensilage.

I den anden fase (opfedningen) skal foderet indeholde mindst 55 % korn (på tørstofbasis) af det samlede foder; følgende foder er godkendt: majs, majskager og -kolber, hirse, byg, hvede, tritical, havre, sekundære kornarter, klid og andre biprodukter fra hvedeforarbejdning, kunsttørret kartoffel, maniok, presset og ensileret bladbedepulp, hørfrøkage, tørret bladbedepulp, presserester af æbler og pærer, drue- og tomatskaller som kosttilskud, valle, kærnemælk, lucernegrønmel, melasse, soja-, solsikke-, kokos-, majsspire- og sesamskrå, ærter og/eller andre bælgfrugter, ølgær og/eller Candida utilis samt fedtstoffer med smeltepunkt over 40 °C.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen og lagringen skal finde sted i produktionsområdet i punkt 4 for at garantere produktets kvalitet, sporbarhed og kontrol.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Prosciutto di Parma« kan efter logoets anbringelse afsættes hel, udbenet og emballeret i stykker af forskellig form og vægt samt i skiver efter hensigtsmæssig emballering. I sidstnævnte tilfælde skal udskæring og emballering udelukkende foretages i det traditionelle produktionsområde, jf. punkt 4, første afsnit, og BOB-symbolet skal være tydeligt og påført på en uslettelig og uaftagelig måde efter de i punkt 3.7 nedenfor anførte regler for at garantere »Prosciutto di Parma«'ens typiske kvalitetsegenskaber og produktets fuldstændige sporbarhed.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Første genkendelige symbol på »Prosciutto di Parma«, der dog ikke vedrører selve mærkningen, er »hertugkronen« (brændemærket af en femtakket stiliseret krone med stednavnet »Parma«), der antager værdi af både identifikations- og kvalifikationsmærke for »Prosciutto di Parma«. Det udfylder to funktioner: identificerer produktet blandt andre ferske skinker og sikrer autenticiteten heraf (identifikationslogo) samt garanterer, at produktet har gennemgået alle fastlagte produktionsfaser, og at alle disse er blevet identificeret af de relevante instanser. Det er udelukkende tilstedeværelsen af dette brændemærke, der tillader en berettiget og lovlig anvendelse af oprindelsesbetegnelsen: Uden »hertugkronen« må produktet ikke benævnes »Prosciutto di Parma«, hverken på mærkningen eller emballagen, i salgsdokumenter eller i forbindelse med handelstransaktioner (hel, udskåret i skiver og emballeret eller ved detailsalg i afskårne stykker).

Hvad angår mærkningen af »Prosciutto di Parma«, skal følgende overholdes:

| — | for en hel »Prosciutto di Parma« med knogle:






  — | »Prosciutto di Parma« efterfulgt af »denominazione di origine protetta« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) |
| --- | --- | --- |

—

for en hel »Prosciutto di Parma« med knogle:

—

»Prosciutto di Parma« efterfulgt af »denominazione di origine protetta« (beskyttet oprindelsesbetegnelse)

| — | produktionsvirksomhedens hovedsæde |
| --- | --- |

—

produktionsvirksomhedens hovedsæde

| — | for emballeret »Prosciutto di Parma«, hel, udbenet eller i skiver:






  — | »Prosciutto di Parma« efterfulgt af »denominazione di origine protetta« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) |
| --- | --- | --- |

—

for emballeret »Prosciutto di Parma«, hel, udbenet eller i skiver:

—

»Prosciutto di Parma« efterfulgt af »denominazione di origine protetta« (beskyttet oprindelsesbetegnelse)

| — | emballeringsvirksomhedens hovedsæde |
| --- | --- |

—

emballeringsvirksomhedens hovedsæde

| — | produktionsdato, hvis seglet ikke længere er synligt |
| --- | --- |

—

produktionsdato, hvis seglet ikke længere er synligt

| — | for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«:






  — | emballagen skal på øverste venstre kant være forsynet med en bagetiket med »hertugkronen« og påskriften:






  — | »Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96« (»Prosciutto di Parma« beskyttet oprindelsesbetegnelse i henhold til lov nr. 26 af 13. februar 1990 og forordning (EF) nr. 1107/96) |
| --- | --- | --- | --- |

—

for udskåret og færdigpakket »Prosciutto di Parma«:

—

emballagen skal på øverste venstre kant være forsynet med en bagetiket med »hertugkronen« og påskriften:

—

»Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n. 26 et del REG. (CE) n. 1107/96« (»Prosciutto di Parma« beskyttet oprindelsesbetegnelse i henhold til lov nr. 26 af 13. februar 1990 og forordning (EF) nr. 1107/96)

| — | »confezionato sotto il controllo dell'Organismo autorizzato« (færdigpakket under det bemyndigede organs kontrol) |
| --- | --- |

—

»confezionato sotto il controllo dell'Organismo autorizzato« (færdigpakket under det bemyndigede organs kontrol)

| — | emballeringsvirksomhedens hovedsæde |
| --- | --- |

—

emballeringsvirksomhedens hovedsæde

| — | produktionsdato (datoen for lagringens start som anført på seglet). |
| --- | --- |

—

produktionsdato (datoen for lagringens start som anført på seglet).

Det er forbudt at anvende adjektiver som »classico« (klassisk), »autentico« (autentisk), »extra« (ekstra), »super« og andre angivelser og tilføjelser sammen med salgsbetegnelsen, bortset fra »disossato« (udbenet) og »affettato« (i skiver).

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Fremstillingen af »Prosciutto di Parma« finder sted i det afgrænsede område i Parma-provinsen, der består af hele Parma-provinsen (i regionen Emilia-Romagna i Italien) syd for via Emilia, mindst 5 km herfra og op til 900 meters højde, afgrænset mod øst af floden Enza og mod vest af vandløbet Stirone.

Råmaterialerne kommer fra et geografisk større område end forarbejdningsområdet, der omfatter administrative områder i følgende regioner: Emilia Romagna, Veneto, Lombardia, Piemonte, Molise, Umbria, Toscana, Marche, Abruzzo og Lazio (Italien).

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

»Prosciutto di Parma«'ens særlige karaktertræk og garantien for opretholdelsen af disse høje kvalitets-, hygiejne- og fødevaresikkerhedsnormer hænger alle tæt sammen med de miljømæssige betingelser og naturlige og menneskelige faktorer. Inden for det begrænsede geografiske makroområde findes der nogle små afgrænsede områder med unikke og ureproducerbare betingelser og en lokalbefolkning med særlige færdigheder, hvor produktionen af den beskyttede skinke har udviklet sig. En lille del af Parma-provinsen udgør et sådant begrænset produktionsområde for »Prosciutto di Parma«. Dette mikroområde er kendetegnet ved særlige økologiske, klimatiske og miljømæssige forhold, der skyldes vindens rejse fra havet i Versilia, dens afbødning gennem olivenlunde og nåletræsskove i Val di Magra, tørring over Appenninerne og optagelse af duftene fra kastanjetræerne for endelig at tørre BOB-skinkerne og give dem deres eksklusive karakter.

5.2.   Produktets egenart

»Prosciutto di Parma« er en fersk skinke, der er lagret i mindst 12 måneder; de eneste tilladte ingredienser er svinekød og salt. Færdigproduktet har en afrundet form og er uden hov; muskeldelen er fra knoglehovedet synlig over højst 6 cm (kort renskæring). Den lagrede skinke vejer normalt mellem otte og ti kg og aldrig under syv; farven er ved udskæringen ensartet fra rosa til rød, dog afbrudt af hvide fedtdele; kødet har en fin og sødlig smag, kun lettere saltet, og en karakteristisk duft. En analyse viser, at produktet opfylder præcise kriterier for fugtighed (mellem 59 % og 63,5 %), salt (mellem 4,2 % og 6,2 %) og proteolyse (mellem 24 % og 31 %).

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Produktionskriterierne, der muliggør tildelingen af oprindelsesbetegnelsen »Prosciutto di Parma«, hænger tæt sammen med naturgivne betingelser og menneskers færdigheder. Der er en tæt forbindelse mellem råmaterialet og »Prosciutto di Parma«, der i takt med produktets udvikling og det geografiske områdes samfundsøkonomiske udvikling har ført til produktets unikke egenskaber. Råmaterialets karakteristika er helt specifikke for det afgrænsede makroområde i det centrale Norditalien (som fastlagt i punkt 4, andet afsnit) og har været det siden etruskertiden til vore dage.

Avlen af tunge svin med henblik på sen slagtning udvikler sig i flere etaper: Udgangspunktet er de lokale indfødte racer, der udvikler sig som funktion af miljømæssige, sociale og økonomiske betingelser — navnlig korndyrkning og mælkeforarbejdning kendetegner fodersystemerne — og kulminerer med det naturlige og uovertrufne kvalitetsprodukt. Inden for det begrænsede geografiske makroområde findes der nogle små afgrænsede områder med unikke og ureproducerbare betingelser og en lokalbefolkning med særlige færdigheder, hvor produktionen af »Prosciutto di Parma« har udviklet sig. Dette afgrænsede område udgør en lille del af Parma-provinsen. Dette mikroområde er på grund af beliggenheden kendetegnet ved særlige økologiske, klimatiske og miljømæssige forhold, der skyldes vindens rejse fra havet i Versilia, dens afbødning gennem olivenlunde og nåletræsskove i Val di Magra, tørring over Appenninerne og optagelse af duftene fra kastanjetræerne for endelig at tørre BOB-skinkerne og give dem deres eksklusive karakter.

Parma ligger i hjertet af Posletten, hvis indbyggere i tidernes morgen opdrættede store griseflokke og navnlig specialiserede sig i fremstillingen af saltede skinker.

I nyere tid finder man forskellige skriftlige kilder, hvor der henvises til skinker og forarbejdningen heraf, navnlig i handelskammerets fortegnelser fra 1913, der nævner det nuværende produktionsområde. Den første rent håndværksmæssige fase har i tidens løb udviklet sig til en industrialiseret proces, der dog har bevaret produktets traditionelle egenskaber intakte.

Produktets oprindelse er dokumenteret fra et historisk synspunkt, også hvad angår råmaterialets oprindelsesområde, da denne produktion er resultatet af en typisk fælles kulturel udvikling i hele det tidligere nævnte »makroområde«, der efterhånden koncentrerede sig i en bestemt del af Parma-provinsen på grund af de unikke og ureproducerbare mikroklimatiske og miljømæssige forhold.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen (artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure, jf. artikel 5, stk. 5, i forordning (EF) nr. 510/2006, ved at offentliggøre ansøgningen om ændring af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prosciutto di Parma« i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Italiens statstidende) nr. 154 af 4. juli 2012.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på følgende websted:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til fødevare- og skovministeriets hjemmeside, Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali, (http://www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità e sicurezza« (øverst i skærmens højre side) og herefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

---

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1209/2013

af 25. november 2013

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Camembert de Normandie (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Camembert de Normandie«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Camembert de Normandie«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2).

| (2) | Eftersom den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT C 140 af 18.5.2013, s. 20.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

FRANKRIG

Camembert de Normandie (BOB)

---

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1210/2013

af 25. november 2013

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Melocotón de Calanda (BOB)]

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Spaniens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Melocotón de Calanda«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2446/2000 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Spaniens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Melocotón de Calanda«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2446/2000 (2).

| (2) | Da den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Da den pågældende ændring ikke er af mindre omfang, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EFT L 281 af 7.11.2000, s. 12.

2

(3)  EUT C 179 af 25.6.2013, s. 19.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.6.   Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

SPANIEN

Melocotón de Calanda (BOB)

---

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/21

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1211/2013

af 25. november 2013

om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Banon (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 53, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Banon«, der er registreret i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Banon«, der er registreret i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2007 (2).

| (2) | Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen ved at uddybe beviset for oprindelsen, fremstillingsmetoden, mærkningen, de nationale krav og kontrolmyndighedens kontaktoplysninger. |
| --- | --- |

(2)

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen ved at uddybe beviset for oprindelsen, fremstillingsmetoden, mærkningen, de nationale krav og kontrolmyndighedens kontaktoplysninger.

| (3) | Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er berettiget. Da der er tale om en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 50, 51 og 52 — |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er berettiget. Da der er tale om en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 50, 51 og 52 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Banon« ændres som anført i bilag I.

Artikel 2

Det konsoliderede enhedsdokument med de vigtigste elementer af varespecifikationen findes i bilag II.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 150 af 12.6.2007, s. 3.

2

---

BILAG I

I varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Banon« foretages følgende ændringer:

1.1.   Bevis for oprindelse

Der er tilføjet bestemmelser vedrørende kontrol og oprindelsesgaranti samt betegnelsens sporbarhed som følge af reformen af kontrolsystemet i Frankrig.

1.2.   Fremstillingsmetode

Dette afsnit er på grundlag af de nationale tekster blevet suppleret med følgende oplysninger vedrørende:

| — | definitionen af besætning:


  »Ved besætning forstås hele gedebesætningen bestående af lakterende geder, goldgeder, gedekid og gedebukke.«


  Denne bestemmelse gør det muligt at definere termen besætning mere præcist.


  »Indtil den 31. december 2013 skal malkegeder af racerne Communes Provençales, Roves, Alpines og krydsninger af disse racer udgøre mindst 60 % af hver besætning.«


  Formålet med denne bestemmelse er at tilpasse besætningen, således at opdrætterne kan nå målet om 100 % den 1. januar 2014. |
| --- | --- |

—

definitionen af besætning:

»Ved besætning forstås hele gedebesætningen bestående af lakterende geder, goldgeder, gedekid og gedebukke.«

Denne bestemmelse gør det muligt at definere termen besætning mere præcist.

»Indtil den 31. december 2013 skal malkegeder af racerne Communes Provençales, Roves, Alpines og krydsninger af disse racer udgøre mindst 60 % af hver besætning.«

Formålet med denne bestemmelse er at tilpasse besætningen, således at opdrætterne kan nå målet om 100 % den 1. januar 2014.

| — | besætningens foder:

  »Gedernes basisfoder stammer overvejende fra det geografiske område. Gederne ernærer sig udelukkende ved græsning på græsarealer og/eller overdrev, tørfoder bestående af bælgplanter og/eller græs og/eller vilde planter konserveret under gode forhold.«

  Disse oplysninger tilføjes for at beskrive oprindelsen og karakteren af besætningens basisfoder mere præcist.

  »Gederne går på:






  — | overdrev med naturligt forekommende enårige eller flerårige selvsåede vækster, træer, buske eller urter |
| --- | --- | --- |

—

besætningens foder:

»Gedernes basisfoder stammer overvejende fra det geografiske område. Gederne ernærer sig udelukkende ved græsning på græsarealer og/eller overdrev, tørfoder bestående af bælgplanter og/eller græs og/eller vilde planter konserveret under gode forhold.«

Disse oplysninger tilføjes for at beskrive oprindelsen og karakteren af besætningens basisfoder mere præcist.

»Gederne går på:

»Gederne går på

—

overdrev med naturligt forekommende enårige eller flerårige selvsåede vækster, træer, buske eller urter

overdrev med naturligt forekommende enårige eller flerårige selvsåede vækster, træer, buske eller urter

| — | varige græsarealer med egnens flora |
| --- | --- |

—

varige græsarealer med egnens flora

varige græsarealer med egnens flora

| — | midlertidige græsarealer udlagt med græs eller bælgplanter eller en blanding heraf.« |
| --- | --- |

—

midlertidige græsarealer udlagt med græs eller bælgplanter eller en blanding heraf.«

midlertidige græsarealer udlagt med græs eller bælgplanter eller en blanding heraf.«

Disse oplysninger tilføjes for at præcisere, hvilke typer græsarealer der kan anvendes som foderarealer.

»I den periode, hvor grovfoderet hovedsagelig skal indtages ved græsning, må mængden af hø ikke overstige 1,25 kg (råmateriale) pr. voksen ged pr. dag.

Mængden af hø er begrænset til 600 kg (råmateriale) pr. voksen ged pr. år.

Der må kun tilføres grøntfoder i stalden i 30 dage spredt ud over året.«

Formålet med denne bestemmelse er at fremme græsning.

»Der må kun tilføres 800 g råmateriale pr. voksen ged pr. dag, dog højst 270 kg pr. voksen ged pr. år. Det årlige fodertilskud skal mindst bestå af 60 % korn. Der må kun tilføres 400 g tørret lucerne (råmateriale) pr. voksen ged pr. dag, som minimum ad to omgange, dog højst 60 kg pr. voksen ged pr. år.«

Formålet med denne bestemmelse er at begrænse tilførslen af foder ud over græsning.

»Der må kun tilføres 250 kg foder og tørret lucerne (råmateriale) fra et område uden for det geografiske område for betegnelsen pr. voksen ged pr. år.«

Formålet med denne bestemmelse er at begrænse tilførslen af foder, der ikke stammer fra det geografiske område for betegnelsen.

»Der må ikke tilføres ensilage og foder i baller, korsblomstrede planter og andre planter og frø, der kan give mælken en dårlig smag.«

Formålet med denne bestemmelse er at forbyde foder, der kan give mælken og således osten en dårlig smag.

| — | besætningens mælkeproduktion:


  »Besætningens gennemsnitlige produktion er begrænset til 850 kg mælk pr. lakterende ged pr. år.«


  Denne allerede eksisterende bestemmelse er blevet omformuleret for at tage højde for besætningens årlige gennemsnitlige produktion. |
| --- | --- |

—

besætningens mælkeproduktion:

»Besætningens gennemsnitlige produktion er begrænset til 850 kg mælk pr. lakterende ged pr. år.«

Denne allerede eksisterende bestemmelse er blevet omformuleret for at tage højde for besætningens årlige gennemsnitlige produktion.

| — | ostefremstillingsmetoden:
  Sætningen »Fra den 1. januar 2009 afhentes mælken på bedriften hver dag og opbevares ved 8 °C indtil afhentning.« erstattes med sætningen »Der kan højst afhentes mælk fra fire malkninger over højst to dage. Mælken opbevares ved 6 °C eller derunder indtil afhentning.« under hensyntagen til transportafstandene ved afhentning af mælken.


  »Dosen af løbe i en koncentration på 520 mg chymosin/l er 20-35 ml pr. 100 l mælk.«


  Formålet med denne bestemmelse er at præcisere dosen af løbe. Denne dosis er nødvendig for at opnå en optimal koaguleringstid.


  »Saltningstiden er 5-8 minutter.«


  Formålet med denne bestemmelse er at præcisere saltningstiden. |
| --- | --- |

—

ostefremstillingsmetoden:

Sætningen »Fra den 1. januar 2009 afhentes mælken på bedriften hver dag og opbevares ved 8 °C indtil afhentning.« erstattes med sætningen »Der kan højst afhentes mælk fra fire malkninger over højst to dage. Mælken opbevares ved 6 °C eller derunder indtil afhentning.« under hensyntagen til transportafstandene ved afhentning af mælken.

Fra den 1. januar 2009 afhentes mælken på bedriften hver dag og opbevares ved 8 °C indtil afhentning.

Der kan højst afhentes mælk fra fire malkninger over højst to dage. Mælken opbevares ved 6 °C eller derunder indtil afhentning.

»Dosen af løbe i en koncentration på 520 mg chymosin/l er 20-35 ml pr. 100 l mælk.«

Formålet med denne bestemmelse er at præcisere dosen af løbe. Denne dosis er nødvendig for at opnå en optimal koaguleringstid.

»Saltningstiden er 5-8 minutter.«

Formålet med denne bestemmelse er at præcisere saltningstiden.

| — | modningen:


  »Den modnede ost har en homogen overflade med en veludviklet overfladeflora, en fin, cremefarvet skorpe og en blød ostemasse.«


  Formålet med denne bestemmelse er at beskrive ostens udseende mere præcist på et mellemstadium i modningen. |
| --- | --- |

—

modningen:

»Den modnede ost har en homogen overflade med en veludviklet overfladeflora, en fin, cremefarvet skorpe og en blød ostemasse.«

Formålet med denne bestemmelse er at beskrive ostens udseende mere præcist på et mellemstadium i modningen.

| — | indsvøbningen i blade:

  »Indsamlingsforhold


  De brune blade indsamles om efteråret ved løvfald. De er rene og sunde.


  Opbevaringsforhold


  Bladene opbevares tørt.


  Behandling


  Bladene rehydreres, inden de anvendes til indsvøbning. Der kan anvendes tre teknikker:







  — | kogende vand |
| --- | --- | --- |

—

indsvøbningen i blade:

»Indsamlingsforhold

De brune blade indsamles om efteråret ved løvfald. De er rene og sunde.

Opbevaringsforhold

Bladene opbevares tørt.

Behandling

Bladene rehydreres, inden de anvendes til indsvøbning. Der kan anvendes tre teknikker:

—

kogende vand

| — | kogende eddikevand 5 % |
| --- | --- |

—

kogende eddikevand 5 %

| — | eddikevand 5 % |
| --- | --- |

—

eddikevand 5 %

Bladene kan eventuelt afstilkes, men det er kun tilladt at bortskære bladets basis.

Indsvøbning af osten

Osten indsvøbes helt i blade for at opnå en yderligere »anaerob« modning.

Hvis osten indsvøbes i stilkede blade, placeres stilken på ostens underside.«

Formålet med denne bestemmelse er at præcisere betingelserne for indsamling og anvendelse af kastanjeblade. Det er nødvendigt at præcisere bladkvaliteten for at sikre en optimal modning af den indsvøbte ost.

1.3.   Mærkning

Mærkning

Bestemmelserne om mærkning ændres for at indføre en forpligtelse til at bruge EU’s BOB-logo. Dette afsnit er på grundlag af de nationale tekster blevet suppleret med oplysninger.

1.4.   Krav i nationale bestemmelser

Krav i nationale bestemmelser

Kravene i de nationale bestemmelser suppleres med en tabel over de vigtigste kontrolpunkter og evalueringsmetoden i henhold til national lovgivning.

1.5.   Andet

Andet

Kontaktoplysningerne for de strukturer, der varetager kontrollen med betegnelsen, ajourføres.

---

BILAG II

KONSOLIDERET ENHEDSDOKUMENT

Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1)

»BANON«

EF-Nr.: FR-PDO-0105-0969 – 23.2.2012

BGB () BOB (X)

1.   Betegnelse

»Banon«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Klasse 1.3 — | Oste |
| --- | --- |

Klasse 1.3 —

Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Banon« er en blød ost, der fremstilles af fuldfed råmælk fra geder. Den fremstilles ved hurtig koagulering (ostemasse fremstillet med osteløbe). Den modne ost er helt indsvøbt i naturlige brune kastanjeblade, omviklet med 6 til 12 naturbastbånd, som danner et radiært mønster.

Efter mindst 15 dages lagring, heraf mindst 10 indsvøbt i kastanjeblade, har »Banon« en ensartet, cremeagtig og blød konsistens. Skorpen under bladene er cremegul. Ostens diameter (med bladsvøb) er mellem 75 og 85 mm og tykkelsen 20 til 30 mm. Uden blade og efter lagringsperioden er nettovægten på 90 til 110 g.

Efter tørring indeholder osten mindst 40 g tørstof pr. 100 g ost og 40 g fedtstof pr. 100 g ost.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Indtil den 31. december 2013 skal malkegeder af racerne Communes Provençales, Roves, Alpines og krydsninger af disse racer udgøre mindst 60 % af hver besætning.

Fra den 1. januar 2014 skal den mælk, der anvendes til fremstilling af »Banon«, udelukkende komme fra geder af racerne Communes Provençales, Roves, Alpines og krydsninger af disse racer.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Gedernes basisfoder stammer overvejende fra det geografiske område. Gederne ernærer sig udelukkende ved græsning på græsarealer eller overdrev, tørfoder bestående af bælgplanter og/eller græs og/eller vilde planter konserveret under gode forhold. De skal gå på græs, så snart vejret og græsvæksten tillader det. Gederne skal have regelmæssig adgang til græsning i området i mindst 210 dage om året. Græs skal udgøre størstedelen af deres grovfoderindtag i mindst fire måneder om året.

Gederne skal have regelmæssig adgang til græsning i området i mindst 210 dage om året.

Gederne går på:

| — | overdrev med naturligt forekommende enårige eller flerårige selvsåede vækster, træer, buske eller urter |
| --- | --- |

—

overdrev med naturligt forekommende enårige eller flerårige selvsåede vækster, træer, buske eller urter

| — | varige græsarealer med egnens flora |
| --- | --- |

—

varige græsarealer med egnens flora

| — | midlertidige græsarealer udlagt med græs eller bælgplanter eller en blanding heraf. |
| --- | --- |

—

midlertidige græsarealer udlagt med græs eller bælgplanter eller en blanding heraf.

Tilførsel af foder (tørfoder og fodertilskud) i stalden er begrænset på årsbasis og dagsbasis, og det samme gælder indkøb af foder, som ikke er dyrket i det pågældende område.

Græs skal udgøre størstedelen af deres grovfoderindtag i mindst fire måneder om året.

I den periode, hvor grovfoderet hovedsagelig skal indtages ved græsning, må mængden af hø ikke overstige 1,25 kg (råmateriale) pr. voksen ged pr. dag.

Mængden af hø er begrænset til 600 kg (råmateriale) pr. voksen ged pr. år.

Der må kun tilføres grøntfoder i stalden i 30 dage spredt ud over året.

Der må kun tilføres 800 g råmateriale pr. voksen ged pr. dag, dog højst 270 kg pr. voksen ged pr. år.

Det årlige fodertilskud skal mindst bestå af 60 % korn.

Der må kun tilføres 400 g tørret lucerne (råmateriale) pr. voksen ged pr. dag, som minimum ad to omgange, dog højst 60 kg pr. voksen ged pr. år.

Der må kun tilføres 250 kg foder og tørret lucerne (råmateriale) fra et område uden for det geografiske område for betegnelsen pr. voksen ged pr. år.

Der må ikke tilføres ensilage og foder i baller, korsblomstrede planter og andre planter og frø, der kan give mælken en dårlig smag.

På bedriften skal det foderareal, der anvendes til gederne, være på mindst 1 ha naturlige og/eller anlagte græsningsarealer pr. 8 geder og 1 ha overdrev pr. 2 geder.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning foregår i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Hver ost med oprindelsesbetegnelsen markedsføres med egen mærkning. På mærkningen anføres oprindelsesbetegnelsen med bogstaver, der er mindst lige så store som de øvrige bogstaver eller tegn på mærkningen.

Påsætning af EU's BOB-logo er obligatorisk i forbindelse med mærkning af oste, der bærer den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Banon«.

Navnet »Banon« skal anføres på fakturaer eller i andre handelspapirer.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område omfatter følgende kommuner:

Departementet Alpes-de-Haute-Provence (04)

Følgende kommuner i deres helhed

Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.

Dele af følgende kommuner

Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.

For disse kommuners vedkommende er afgrænsningen af det geografiske område angivet på de kort, der er indgivet til rådhuset i de berørte kommuner.

Departementet Hautes-Alpes (05)

Barret-sur-Méouge, Bruis, Chanousse, Châteauneuf-de-Chabre, Éourres, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, La Piarre, Laragne-Montéglin, Le Bersac, L’Épine, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saint-Pierre-Avez, Saléon, Salérans, Serres, Sigottier, Sorbiers, Trescléoux.

Departementet Vaucluse (84)

Aurel, Auribeau, Buoux, Castellet, Gignac, Lagarde-d’Apt, Monieux, Saignon, Saint-Christol, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Trinit, Sault, Sivergues, Viens.

Departementet Drôme (26)

Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassières, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, La Rochette-du-Buis, Mévouillon, Montauban-sur-l’Ouvèze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Rioms, Saint-Auban-sur-l’Ouvèze, Séderon, Vers-sur-Méouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

a)   Det naturlige miljø

»Banon« er skabt i Haute-Provence i området omkring kommunen Banon. Det er et tørt lavere bjergområde præget af bakke- og slettelandskaber med et middelhavsklima.

Området er præget af vandmangel, grundvandet ligger meget dybt, og overfladevandet er underlagt en voldsom og meget uregelmæssig nedbør først og fremmest om efteråret og foråret med et kraftigt underskud om sommeren.

Jorden i produktionsområdet for »Banon« er ligeledes ikke særlig frugtbar, den er meget kalkholdig og gennemtrængelig og har en fin evne til at optage regnvand.

Det er et miljø, som veksler mellem sparsom skovvegetation, der består af aleppofyr, ege, tornblad, buksbom og duftende planter, heder med lavskov og spredte buske og afgrøder, der er tilpasset det barske klima, som i de provençalske mellemhøje bjerge er tørt, solrigt og ofte ret køligt om vinteren og ideelt for gedebesætninger.

De naturlige forhold i dette område er årsagen til, at økonomien i dette område generelt er baseret på ekstensivt husdyrbrug og afgrøder med lavt udbytte.

b)   Historien bag »Banon«

»Banons« historie går tilbage til slutningen af det 19. århundrede. Med jordens lave dyrkningspotentiale forsøgte bonden at få mest muligt ud af de beskedne naturressourcer. Der blev praktiseret blandet subsistenslandbrug på nogle få stykker god jord, og i det mere vilde skov- eller hedeområde blev der indsamlet brænde, fanget vildt og plukket svampe, bær, trøfler eller lavendler. Hver familie havde en gris, nogle få høns og desuden en lille besætning af får og geder, dyr, der kompletterede hinanden både i naturen, hvor de kunne hente føde på heden og i den omkringliggende underskov, og rent økonomisk. Fåret blev slagtet, og geden gav som »den fattige mands ko« mælk. Den friske mælk blev drukket af familien, men den blev ligeledes forarbejdet til ost, hvilket var den eneste metode til at bevare næringsværdien gennem længere tid.

Osten blev fremstillet til eget forbrug, men fik handelsværdi, da der skete en overproduktion i forhold til familiens forbrug. Denne overskudsproduktion blev således solgt på de lokale markeder.

Banon, hovedbyen i kantonen og det geografiske centrum for Lure og Albion, hvor vigtige kommunikationsveje mødes, blev det største ostemarked.

Indsvøbte gedeoste blev for første gang knyttet til navnet Banon i bogen om det provençalske køkken udgivet af Marius MORARD i 1886.

Efter 2. verdenskrig skete der gradvis tekniske fremskridt inden for ostefremstilling. Gedeflokkene blev specialiseret, og osten blev ikke længere hovedsagelig fremstillet til eget forbrug. Tidligere blev osten først og fremmest fremstillet til eget forbrug og dernæst med salg for øje, men nu gik man ind i en fase, hvor osten først og fremmest blev fremstillet med salg for øje (hvorefter de overskydende oste kunne gå til eget forbrug).

5.2.   Produktets egenart

I gedeostsektoren adskiller »Banon« sig på en meget særlig måde fra andre oste på to punkter, dels ved, at det er en blød ostemasse (en hurtigt koagulerende ost, der fremstilles ved tilsætning af løbe), dels ved, at den omvikles med kastanjeblade.

J.M. MARIOTTINI understreger i undersøgelsen »A la Recherche d'un fromage: le Banon éléments d'histoire et d'ethnologie«, at »Banon« altid er blevet fremstillet med tilsætning af løbe, og det er en af de få oste, som stadig fremstilles efter denne metode.

Som historien viser, ligger Provence helt klart i et område for fremstilling af ost ved tilsætning af løbe i modsætning til Nordfrankrig, hvor kulturen hovedsagelig er »laktisk« (langsom koagulering i omkring 24 timer). Allerede i det 15. århundrede tilbydes kong René »disse små bløde oste fremstillet ved tilsætning af løbe«, hvor der klart henvises til tilsætningen af løbe.

De anvendte osteforme i Provence har traditionelt store huller, som viser, at ostemassen blev tilsat løbe (en ost lavet på surmælk ville flyde ud i sådanne osteforme).

Indsvøbningen af osten, som er et særligt kendetegn ved »Banon«, har desuden to formål. Det er både en konserveringsmetode og en fremstillingsmetode. Ved forarbejdningen af den friske ost er der både fokus på konserveringen og forbedringen af osten.

Forarbejdningen af osten består hovedsagelig i at »indsvøbe« osten i kastanjeblade. Ved denne formning bliver osten til en »Banon«. Disse blade virker som en beskyttelse mod luften og funger som et tilsætningsstof, idet de sikrer, at ostens typiske aroma udvikler sig.

Selv om en lang række planter kan forbindes med osten (herunder vinplanter, kastanjetræer, plataner, valnøddetræer), anvendes kastanjeblade på grund af bladenes styrke og deres indhold af garvesyre.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

a)   Det naturlige miljø

Området for betegnelsen er et Middelhavsområde, hvor jorden ikke er særlig frugtbar og hovedsagelig består af kalksten, der som oftest ligger på overfladen og ikke holder på vandet. Disse elementer resulterer i en vegetation, der består af en kratbevokset hede med tornblad, hvidtjørn, slåenbuske, soløjetræer, lavendler, satureja, timian... og kastanjetræer plantet omkring 1860 i kalkfattige områder.

Det er et ideelt miljø for gedeopdræt og ekstensivt husdyrbrug.

b)   Driftssystem med landbrug og opdræt

For opdrætteren er græsnings- og foderarealerne grundlaget for gedernes foder. De indgår i foderstrategien for besætningen. Opdrætterne har således udviklet et særligt produktionssystem, hvor disse mangfoldige naturressourcer kombineres.

Ved græsningen kombineres tre typer ressourcer: naturenge, skove og kvælstofrige bælgplaner. De fleste opdrættere holder deres geder på overdrev, hvilket gør det muligt — alt efter indtaget af foder på overdrev, og efterhånden som sæsonen skrider frem — at supplere med græsning på græsarealer med esparsette eller lucerne.

Dette opdrætssystem er en landbrugspraksis, der bidrager fuldt ud til ostens egenart og tilknytning til området.

c)   Fremstillingsteknikken

Teknikken skyldes vejrforholdene (høj temperatur og tørt vejr). I dette område er det rent faktisk umuligt at afkøle og holde mælken kold, indtil mælkesyrebakterierne er kommet i gang, og undgå, at den bliver sur, uden særlige teknikker. Koaguleringen af mælken skal således aktiveres ved anvendelse af løbe.

Indsvøbningen af ostemassen gjorde det muligt at få mad på bordet året rundt, også om vinteren, hvor gederne ikke gav mælk.

»Banon« er resultatet af kombinationen af alle disse faktorer, dvs. et magert miljø, der er egnet til ekstensiv gedeopdræt, og som bonden har fået det bedste ud af, et varmt og tørt klima, der skaber naturlige betingelser for fremstilling af ost ved tilsætning af løbe, og en forarbejdningsteknik (indsvøbning), der gør det muligt at konservere ostene i længere tid.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCBanon.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

---

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/30

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1212/2013

af 26. november 2013

om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (1), særlig artikel 9, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, er det nødvendigt at vedtage bestemmelser om tariferingen af de i bilaget omhandlede varer. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur, der er knyttet som bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, er det nødvendigt at vedtage bestemmelser om tariferingen af de i bilaget omhandlede varer.

| (2) | Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EØF) nr. 2658/87 har fastsat almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende den kombinerede nomenklatur. Disse bestemmelser finder også anvendelse ved fortolkningen af enhver anden nomenklatur, der helt eller delvis er baseret på den kombinerede nomenklatur, eller som tilføjer yderligere underopdelinger, og som er fastlagt på grundlag af specifikke EU-forskrifter med henblik på anvendelsen af tarifmæssige eller andre foranstaltninger vedrørende samhandelen med varer.

| (3) | Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under de KN-koder, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge de almindelige bestemmelser bør varerne i kolonne 1 i tabellen i bilaget tariferes under de KN-koder, der er anført i kolonne 2 ud fra den begrundelse, der er anført i kolonne 3.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt for varer, som er berørt af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (2) i et vist tidsrum. Dette tidsrum bør fastsættes til tre måneder. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt, at bindende tariferingsoplysninger, der er meddelt for varer, som er berørt af denne forordning, men som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, fortsat kan påberåbes af modtageren i henhold til bestemmelserne i artikel 12, stk. 6, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (2) i et vist tidsrum. Dette tidsrum bør fastsættes til tre måneder.

| (5) | Toldkodeksudvalget har ikke afgivet udtalelse om punkt 1 i bilaget til denne forordning inden for den af udvalgsformanden fastsatte frist. Foranstaltningerne under punkt 2 i bilaget til denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget — |
| --- | --- |

(5)

Toldkodeksudvalget har ikke afgivet udtalelse om punkt 1 i bilaget til denne forordning inden for den af udvalgsformanden fastsatte frist. Foranstaltningerne under punkt 2 i bilaget til denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De varer, der er anført i kolonne (1) i skemaet i bilaget, tariferes i den kombinerede nomenklatur i de i kolonne (2) i skemaet nævnte KN-koder.

Artikel 2

Bindende tariferingsoplysninger, som ikke er i overensstemmelse med denne forordning, kan fortsat påberåbes i henhold artikel 12, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 2913/92 i et tidsrum på tre måneder fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Algirdas ŠEMETA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

2

---

BILAG

| Varebeskrivelse | Tarifering
  (KN-kode) | Begrundelse |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Pulsmåler bestående af:






  — | en pulssensor og en trådløs sender, integreret i et brystbælte |

Varebeskrivelse

Tarifering

(KN-kode)

Begrundelse

(1)

(2)

(3)

1.

Pulsmåler bestående af:

—

en pulssensor og en trådløs sender, integreret i et brystbælte

| — | en pulsmåler bestående af en trådløs modtager og et ur, med betjeningsknapper og et optisk-elektronisk display |
| --- | --- |

—

en pulsmåler bestående af en trådløs modtager og et ur, med betjeningsknapper og et optisk-elektronisk display

| — | en holder til montering af pulsmåleren på et cykelstyr. |
| --- | --- |

—

en holder til montering af pulsmåleren på et cykelstyr.

Hjerteslagene registreres af sensoren, og signalerne sendes trådløst til måleren, der kalkulerer hjerterytmen (den øjeblikkelige, maksimale eller gennemsnitlige) og viser resultatet på displayet.

Apparatet fungerer også som ur og stopur.

(1) Se billede 1

9031 80 38

Tarifering i henhold til almindelig bestemmelse 1, 3 b) og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 3 til kapitel 90 samt teksten til KN-kode 9031, 9031 80 og 9031 80 38.

Pulssensoren og pulsmåleren er beregnet til sammen at bidrage til en klart defineret funktion som omhandlet i bestemmelse 3 til kapitel 90 sammenholdt med bestemmelse 4 til afsnit XVI, da sensoren registrerer hjerteslagene og sender signalerne til måleren, der beregner og viser resultatet.

Apparatet er en sammensat vare bestående af bestanddele henhørende under kapitel 90 (måle- og kontrolinstrument) og kapitel 91 (ur). I henhold til almindelig bestemmelse 3 b) tariferes varen, som om den består af den bestanddel, der er karaktergivende for den.

I betragtning af apparatets objektive kendetegn, nemlig at det hovedsagelig består af bestanddele til måling og monitorering af pulsen, er det målekomponenten, der giver apparatet dets væsentligste karakter. Apparatets urfunktion er sekundær i forhold til dets funktion som måleapparat, eftersom et apparat til udførelse af målinger på basis af tid (hjerteslag pr. minut) kræver et ur til sammenligning af tid ved behandling af målingen. Derfor er tarifering under pos. 9102 som et ur udelukket.

Tarifering under pos. 9018 som et instrument eller apparat til medicinsk brug er også udelukket, da apparatet ikke generelt anvendes i lægefaglig sammenhæng (se også første afsnit i de forklarende bemærkninger til HS pos. 9018).

En måling i relation til en tidsfaktor (bestemmelse af puls eller hjerteslag pr. minut) består ikke i optælling af det samlede antal enheder af nogen art (se også de forklarende bemærkninger til HS pos. 9029, punkt A)). Tarifering under underposition 9029 10 00 som omdrejningstællere, produktionstællere, taxametre, kilometertællere, skridttællere og lignende er derfor udelukket.

Bestemmelse af pulsen (hjerteslag pr. minut) består ikke i bestemmelse af omdrejningshastigheden eller den lineære hastighed (se også de forklarende bemærkninger til HS pos. 9029, punkt B)). Tarifering under underposition 9029 20 som hastighedsmålere eller takometre er derfor også udelukket.

Apparatet tariferes derfor under KN-kode 9031 80 38 som andre elektroniske instrumenter, apparater og maskiner til måling eller kontrollering, som ikke er tariferet andetsteds i kapitel 90.

| 2. | En pulssensor og en trådløs sender, integreret i et brystbælte placeret omkring brystkassen til registrering af hjerteslag.
  Produktet registrerer hjerteslag og sender signalerne trådløst til en pulsmåler, der ikke foreligger ved præsentationen.

   (1) Se billede 2 |
| --- | --- |

2.

En pulssensor og en trådløs sender, integreret i et brystbælte placeret omkring brystkassen til registrering af hjerteslag.

Produktet registrerer hjerteslag og sender signalerne trådløst til en pulsmåler, der ikke foreligger ved præsentationen.

(1) Se billede 2

9031 90 85

Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, bestemmelse 2 b) til kapitel 90 og teksten til KN-kode 9031, 9031 90 og 9031 90 85.

Produktet er udelukkende eller primært bestemt til brug sammen med en pulsmåler henhørende under pos. 9031. Det udgør en vigtig bestanddel for apparater til pulsmåling, da disse ikke kan fungere uden dette produkt.

Derfor tariferes produktet under KN-kode 9031 90 85 som andre elektroniske instrumenter, apparater og maskiner til måling eller kontrollering, som ikke er tariferet andetsteds i kapitel 90.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Billederne tjener kun til information.

---

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/33

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1213/2013

af 27. november 2013

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2013.

På Kommissionens vegne For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 41,4 |
| MK | 36,9 |
| TR | 57,9 |
| ZZ | 45,1 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| TR | 87,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0709 93 10 | MA | 133,7 |
| TR | 87,3 |
| ZZ | 110,5 |
| 0805 20 10 | MA | 68,3 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | PK | 59,4 |
| SZ | 56,2 |
| TR | 70,2 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 192,9 |
| ZZ | 87,0 |
| 0805 50 10 | TR | 68,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0808 10 80 | AU | 125,0 |
| BA | 45,7 |
| MK | 41,5 |
| US | 139,5 |
| ZA | 134,8 |
| ZZ | 97,3 |
| 0808 30 90 | TR | 113,5 |
| ZZ | 113,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

AL

44,1

MA

41,4

MK

36,9

TR

57,9

ZZ

45,1

0707 00 05

AL

41,5

TR

87,1

ZZ

64,3

0709 93 10

MA

133,7

TR

87,3

ZZ

110,5

0805 20 10

MA

68,3

ZA

87,1

ZZ

77,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

PK

59,4

SZ

56,2

TR

70,2

UY

56,2

ZA

192,9

ZZ

87,0

0805 50 10

TR

68,0

ZZ

68,0

0808 10 80

AU

125,0

BA

45,7

MK

41,5

US

139,5

ZA

134,8

ZZ

97,3

0808 30 90

TR

113,5

ZZ

113,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/35

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 26. november 2013

om en meddelelse fra Den Hellenske Republik om en national overgangsplan, jf. artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner

(meddelt under nummer C(2013) 8133)

(Kun den græske udgave er autentisk)

(2013/687/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 32, stk. 5, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Hellenske Republik meddelte i overensstemmelse med artikel 32, stk. 5, første afsnit, i direktiv 2010/75/EU sin nationale overgangsplan til Kommissionen den 19. december 2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den Hellenske Republik meddelte i overensstemmelse med artikel 32, stk. 5, første afsnit, i direktiv 2010/75/EU sin nationale overgangsplan til Kommissionen den 19. december 2012 (2).

| (2) | Kommissionen fandt i forbindelse med sin vurdering af, om den nationale overgangsplan er fuldstændig, at der for flere anlæg manglede oplysninger om udstedelsesdatoen for den første godkendelse. Kommissionen anmodede derfor den 11. juni 2013 (3) de græske myndigheder om at fremsende de manglende oplysninger og en præcisering angående den samlede nominelle indfyrede termiske effekt for et fyringsanlæg. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen fandt i forbindelse med sin vurdering af, om den nationale overgangsplan er fuldstændig, at der for flere anlæg manglede oplysninger om udstedelsesdatoen for den første godkendelse. Kommissionen anmodede derfor den 11. juni 2013 (3) de græske myndigheder om at fremsende de manglende oplysninger og en præcisering angående den samlede nominelle indfyrede termiske effekt for et fyringsanlæg.

| (3) | Den Hellenske Republik forelagde Kommissionen yderligere oplysninger ved brev af 25. juni 2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Den Hellenske Republik forelagde Kommissionen yderligere oplysninger ved brev af 25. juni 2013 (4).

| (4) | Efter yderligere vurdering af den nationale overgangsplan og de nye oplysninger sendte Kommissionen et nyt brev den 8. juli 2013 (5), hvori den gentog sin anmodning om oplysninger om udstedelsesdatoen for flere anlægs første godkendelse og bad om en præcisering angående den for et anlæg anvendte undtagelse, som omhandles i tillæg C, tabel C.1, note 4, i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning 2012/115/EU af 10. februar 2012 om fastsættelse af regler for de nationale overgangsplaner, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (6). |
| --- | --- |

(4)

Efter yderligere vurdering af den nationale overgangsplan og de nye oplysninger sendte Kommissionen et nyt brev den 8. juli 2013 (5), hvori den gentog sin anmodning om oplysninger om udstedelsesdatoen for flere anlægs første godkendelse og bad om en præcisering angående den for et anlæg anvendte undtagelse, som omhandles i tillæg C, tabel C.1, note 4, i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning 2012/115/EU af 10. februar 2012 om fastsættelse af regler for de nationale overgangsplaner, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (6).

| (5) | Ved brev af 30. juli 2013 (7) fremsendte Den Hellenske Republik de ønskede yderligere oplysninger og præciseringer i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 30. juli 2013 (7) fremsendte Den Hellenske Republik de ønskede yderligere oplysninger og præciseringer i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU.

| (6) | Den nationale overgangsplan er derfor blevet vurderet af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og med gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU. |
| --- | --- |

(6)

Den nationale overgangsplan er derfor blevet vurderet af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og med gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU.

| (7) | Kommission har navnlig undersøgt pålideligheden og korrektheden af de oplysninger, fremskrivninger og beregninger, der er anvendt til at bestemme bidraget til de i den nationale overgangsplan fastsatte emissionslofter fra hvert af de deraf omfattede fyringsanlæg, og den har analyseret, om planen indeholder relaterede mål, foranstaltninger og tidsplaner, der bidrager til at opfylde disse målsætninger, og en overvågningsmekanisme til vurdering af overholdelse af reglerne i fremtiden. |
| --- | --- |

(7)

Kommission har navnlig undersøgt pålideligheden og korrektheden af de oplysninger, fremskrivninger og beregninger, der er anvendt til at bestemme bidraget til de i den nationale overgangsplan fastsatte emissionslofter fra hvert af de deraf omfattede fyringsanlæg, og den har analyseret, om planen indeholder relaterede mål, foranstaltninger og tidsplaner, der bidrager til at opfylde disse målsætninger, og en overvågningsmekanisme til vurdering af overholdelse af reglerne i fremtiden.

| (8) | Kommissionen fandt, at emissionslofterne for årene 2016 og 2019 var beregnet ved hjælp af de rigtige data og formler, og at beregningerne var korrekte. Den Hellenske Republik har forelagt tilstrækkelige oplysninger angående de foranstaltninger, som vil blive gennemført med henblik på at overholde emissionslofterne og udføre overvågning og rapportering til Kommissionen om gennemførelsen af den nationale overgangsplan. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fandt, at emissionslofterne for årene 2016 og 2019 var beregnet ved hjælp af de rigtige data og formler, og at beregningerne var korrekte. Den Hellenske Republik har forelagt tilstrækkelige oplysninger angående de foranstaltninger, som vil blive gennemført med henblik på at overholde emissionslofterne og udføre overvågning og rapportering til Kommissionen om gennemførelsen af den nationale overgangsplan.

| (9) | I forbindelse med de nye forelagte oplysninger ser Kommissionen med tilfredshed på, at de græske myndigheder har taget hensyn til bestemmelserne i artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og i gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU. |
| --- | --- |

(9)

I forbindelse med de nye forelagte oplysninger ser Kommissionen med tilfredshed på, at de græske myndigheder har taget hensyn til bestemmelserne i artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og i gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU.

| (10) | Det er Kommissionens holdning, at gennemførelsen af den nationale overgangsplan ikke bør tilsidesætte anden gældende national lovgivning eller EU-lovgivning. Ved at fastsætte særlige godkendelsesvilkår for fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan, forpligter Den Hellenske Republik sig navnlig til at sikre, at de krav, der bl.a. er fastsat i direktiv 2010/75/EU, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer (9), overholdes. |
| --- | --- |

(10)

Det er Kommissionens holdning, at gennemførelsen af den nationale overgangsplan ikke bør tilsidesætte anden gældende national lovgivning eller EU-lovgivning. Ved at fastsætte særlige godkendelsesvilkår for fyringsanlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan, forpligter Den Hellenske Republik sig navnlig til at sikre, at de krav, der bl.a. er fastsat i direktiv 2010/75/EU, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (8) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer (9), overholdes.

| (11) | I henhold til artikel 32, stk. 6, i direktiv 2010/75/EU skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om eventuelle senere ændringer af den nationale overgangsplan. Kommissionen bør vurdere, om disse ændringer er i overensstemmelse bestemmelserne i artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU — |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 32, stk. 6, i direktiv 2010/75/EU skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om eventuelle senere ændringer af den nationale overgangsplan. Kommissionen bør vurdere, om disse ændringer er i overensstemmelse bestemmelserne i artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   På grundlag af artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU gøres ingen indsigelser mod den nationale overgangsplan, som Den Hellenske Republik meddelte Kommissionen den 19. december 2012 i medfør af artikel 32, stk. 5, i direktiv 2010/75/EU, og som blev ændret i overensstemmelse med de yderligere oplysninger, der blev fremsendt den 25. juni 2013 og den 30. juli 2013 (10).

2.   Navnene på de anlæg, der er omfattet af den nationale overgangsplan, de forurenende stoffer, som er omfattet for de pågældende anlæg, og de anvendte emissionslofter er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

3.   De græske myndigheders gennemførelse af den nationale overgangsplan fritager ikke Den Hellenske Republik fra at overholde bestemmelserne i direktiv 2010/75/EU vedrørende emissionerne fra de enkelte fyringsanlæg, der er omfattet af planen, og anden relevant EU-miljølovgivning.

Artikel 2

Kommissionen vurderer, om efterfølgende ændringer af den nationale overgangsplan, som Den Hellenske Republik meddeler i fremtiden, overholder bestemmelserne i artikel 32, stk. 1, 3 og 4, i direktiv 2010/75/EU og gennemførelsesafgørelse 2012/115/EU.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.

På Kommissionens vegne

Janez POTOČNIK

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Meddelelsen fra Den Hellenske Republik blev modtaget pr. e-mail den 19. december 2012 og registreret af Europa-Kommissionen samme dag under registreringsnummeret: Ares(2012)1526291.

2

(3)  Ares(2013)1981975.

3

(4)  Ares(2013)2480530.

4

(5)  Ares(2013)2586817.

5

(6)  EUT L 52 af 24.2.2012, s. 12.

6

(7)  Ares(2013)2847956.

7

(8)  EUT L 152 af 11.6.2008, s. 1.

8

(9)  EFT L 309 af 27.11.2001, s. 22.

9

(10)  Den konsoliderede udgave af den nationale overgangsplan blev registreret af Kommissionen den 7. august 2013 under registreringsnummer Ares(2013)2847956.

10

---

BILAG

Liste over anlæg omfattet af den nationale overgangsordning

| Nummer | Navn | Samlet nominel indfyret termisk effekt pr. 31.12.2010 (MW) | Forurenende stoffer omfattet af den nationale overgangsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| SO2 | NOx | Støv |
| 1 | Megalopolis 3 | 839 | √ | √ | √ |
| 2 | Megalopolis 4 | 822 | √ | √ | √ |
| 3 | Meliti 1 | 796 | √ | √ | √ |
| 4 | Agios Dimitrios 1-2 | 1 524 | √ | √ | √ |
| 5 | Agios Dimitrios 3-4 | 1 574 | √ | √ | √ |
| 6 | Agios Dimitrios 5 | 892 | √ | √ | √ |
| 7 | Kardia 3 | 812 | √ | √ | √ |
| 8 | Kardia 4 | 812 | √ | √ | √ |

Nummer

Navn

Samlet nominel indfyret termisk effekt pr. 31.12.2010 (MW)

Forurenende stoffer omfattet af den nationale overgangsplan

SO2

NOx

Støv

1

Megalopolis 3

839

√

√

√

2

Megalopolis 4

822

√

√

√

3

Meliti 1

796

√

√

√

4

Agios Dimitrios 1-2

1 524

√

√

√

5

Agios Dimitrios 3-4

1 574

√

√

√

6

Agios Dimitrios 5

892

√

√

√

7

Kardia 3

812

√

√

√

8

Kardia 4

812

√

√

√

Oversigt over emissionslofterne

| (ton) |
| --- |
| | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 1.1.-30.6.2020 |
| SO2 | 42 915 | 35 763 | 28 611 | 21 459 | 10 730 |
| NOx | 21 459 | 21 459 | 21 459 | 21 459 | 10 730 |
| støv | 8 493 | 6 378 | 4 262 | 2 147 | 1 074 |

(ton)

2016

2017

2018

2019

1.1.-30.6.2020

SO2

42 915

35 763

28 611

21 459

10 730

NOx

21 459

21 459

21 459

21 459

10 730

støv

8 493

6 378

4 262

2 147

1 074

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 28.11.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 317/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 317/38

---

BESLUTNING TRUFFET AF EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN

Nr. 258A/13/COL

af 25. juni 2013

om godkendelse af en anmodning om en undtagelse på grundlag af artikel 6, stk. 2, litra a), i den retsakt, der er omhandlet i kapitel I, punkt 13c, i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods) med henblik på at godkende transport af farligt gods som beskrevet i artikel 12 i den norske forskrift om indlandstransport af farligt gods nr. 384 af 1. april 2009(Forskrift om landtransport av farlig gods, »den norske forskrift«), hvis transportvirksomheden har en ADR-sikkerhedsrådgiver, og hvis de personer, som håndterer og transporterer farligt affald, deltager i specialkurser, inden de godkendes til dette arbejde

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR —

under henvisning til den i kapitel I, punkt 13c, i bilag XIII til EØS-aftalen omhandlede retsakt,

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/68/EF af 24. september 2008 om indlandstransport af farligt gods (retsakten),

som ændret ved EØS-aftalens protokol 1,

under henvisning til retsaktens artikel 9 og til afgørelse nr. 3/12/SC og 4/12/SC truffet af Det Stående Udvalg,

under henvisning til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 88/13/COL af 27. februar 2013 (aktionsnr. 661691) om at forelægge EFTA-udvalget for transport udkast til foranstaltninger, som EFTA-Tilsynsmyndigheden skal træffe i forbindelse med Norges anmodning, og om at bemyndige det kompetente medlem af kollegiet til at vedtage den endelige beslutning, hvis EFTA-udvalget for transport enstemmigt godkender udkastet til beslutning, og

ud fra følgende betragtninger:

Norges regering anmodede ved brev til Tilsynsmyndigheden af 17. oktober 2011 (aktionsnr. 611939) om fire undtagelser og en godkendelse af en begrænsende foranstaltning på grundlag af retsaktens artikel 6, stk. 2, litra a), og artikel 5, stk. 2. Det fremgik af anmodningen, at undtagelserne svarede til aktuelle bestemmelser i national lovgivning, jf. den norske forskrifts artikel 12, 13, 16, 21 og 28.

I en meddelelse af 24. august 2012 oplyste den norske regering til Tilsynsmyndigheden, at Norge trak anmodningen om en undtagelse i forbindelse med artikel 21 i den norske forskrift (pyroteknisk nødudstyr) tilbage.

I overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2008/68 og afgørelse nr. 3/12/SC og 4/12/SC truffet af Det Stående Udvalg forelagde Tilsynsmyndigheden den 5. oktober 2012 et første udkast til foranstaltninger, der skulle vedtages af EFTA-udvalget for transport (i det følgende benævnt "udvalget", aktionsnr. 648711 og 643174).

Disse udkast til foranstaltninger byggede på en risikovurderingsrapport fra den 14. juni 2012, som Tilsynsmyndigheden havde bestilt fra Det Norske Veritas (DNV) (aktionsnr. 640432).

Den 8. november 2012 mødtes udvalget for at drøfte det første udkast til foranstaltninger (aktionsnr. 652659, mødereferat).

Med brev af 26. november 2012 (aktionsnr. 654691) trak den norske regering anmodningerne om undtagelser i forbindelse med artikel 13 (tankbiler i lufthavne), artikel 16 (sikkerhedsventil) og artikel 28 (EX/II/III-transportenheder) tilbage, men fastholdt sin anmodning om en undtagelse i forbindelse med artikel 12 (transport af farligt affald).

Følgelig vedrører den tilbageværende anmodning om en undtagelse i henhold til retsaktens artikel 6, stk. 2, litra a), artikel 12 i den norske forskrift om tilladelse til transport af farligt affald i Norge. Denne bestemmelse har følgende ordlyd:

»§ 12 - Transport af farligt affald

1.   Ved transport af indtil 500 kg netto farligt gods pr. transportenhed/jernbanevogn klassificeret som farligt affald i henhold til affaldsforskriften gælder kun de bestemmelser i ADR og RID, der vedrører krav til emballage, tanke, mærkning, sammenpakning og transportdokument.

2.   Ved indsamling af flydende farligt affald leveret i dåser, bokse eller lignende kan der benyttes UN-godkendte tønder, stiv IBC eller storemballage som ydre emballage. Rester af lim, maling, harpiksopløsninger eller lignende i emballage på indtil 10 liter kan transporteres på paller med pallerammer, hvis de er tilstrækkeligt sikret mod lækage.

3.   Farligt affald fra husholdninger, som indgår i en henteordning, kan transporteres i specialkasser med sikret låg. Sådanne kasser kan forsynes med et mærke, som angiver »Farligt affald«. Kravene i ADR/RID om sammenpakning skal ikke være opfyldt, hvis der er truffet tilstrækkelige foranstaltninger, som hindrer farlige reaktioner.

4.   Oplysningsskemaet i henhold til affaldsforskriften kan benyttes som transportdokument.«

Det udkast til foranstaltninger, som blev forelagt udvalget den 5. oktober 2012, lød:

»Anmodningen om en undtagelse i forbindelse med artikel 12 i den norske forskrift om transport af farligt affald bør accepteres, hvis transportvirksomheden har en ADR-sikkerhedsrådgiver, og hvis vognførerne har et udvidet kørekort til klasse C eller D. I alle andre tilfælde bør den afvises.«

Den norske regering oplyste følgende i sit brev af 26. november 2012:

»Artikel 12 - Transport af farligt gods

Den norske regering opretholder sin anmodning til Tilsynsmyndigheden om en national undtagelse i forbindelse med nævnte artikel, med visse tilpasninger.

Norge påpeger, at et udvidet kørekort for førerne af køretøjerne (klasse C eller D), ikke er relevant for sikkerheden ved transport af farligt gods.

Undtagelsen omfatter kun ADR. Desuden skal virksomhederne have en ADR/RID-sikkerhedsrådgiver. Personer, som håndterer og transporterer farligt affald skal deltage i et specialkurser, inden de kan godkendes til arbejdet.«

Efter Tilsynsmyndighedens anmodning forelagde den norske regering følgende yderligere forklaring i en e-mail af 13. december 2012 (aktionsnr. 656664) vedrørende sine foreslåede ændringer:

»Dette alternative forslag vedrørende uddannelseskravene vil være begrænset til kun at omfatte vejtransport og indebærer, at førerne af køretøjer, som transporterer farligt affald, skal uddannes i følgende:

| — | Generelle krav til transport af farligt husholdningsaffald |
| --- | --- |

—

Generelle krav til transport af farligt husholdningsaffald

| — | De vigtigste fareklasser, herunder form af mærker og etiketter |
| --- | --- |

—

De vigtigste fareklasser, herunder form af mærker og etiketter

| — | Forebyggende og sikkerhedsmæssige foranstaltninger, der er passende for de forskellige fareklasser |
| --- | --- |

—

Forebyggende og sikkerhedsmæssige foranstaltninger, der er passende for de forskellige fareklasser

| — | Sikker læsning, aflæsning og transport af farligt husholdningsaffald |
| --- | --- |

—

Sikker læsning, aflæsning og transport af farligt husholdningsaffald

| — | Formål med og betjening af køretøjers tekniske udstyr |
| --- | --- |

—

Formål med og betjening af køretøjers tekniske udstyr

| — | Grundlæggende oplysninger, der skal bidrage til at mindske sandsynligheden for en hændelse |
| --- | --- |

—

Grundlæggende oplysninger, der skal bidrage til at mindske sandsynligheden for en hændelse

| — | Beredskabsprocedurer, herunder foranstaltninger, som kan være nødvendige for deres egen, offentlighedens eller miljøets beskyttelse i tilfælde af en hændelse |
| --- | --- |

—

Beredskabsprocedurer, herunder foranstaltninger, som kan være nødvendige for deres egen, offentlighedens eller miljøets beskyttelse i tilfælde af en hændelse

| — | Sikkerhedsbevidsthed |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsbevidsthed

Arbejdsgiveren fører et register over førerens gennemførte kurser, som på anmodning stilles til rådighed for føreren eller den kompetente myndighed.

Den nøjagtige ordlyd af den ændrede § 12 er endnu ikke helt fastlagt, men forslaget omfatter substansen af den reviderede forskrift.«

Den 16. januar 2013 (aktionsnr. 659861) erklærede DNV, at de foranstaltninger, som blev foreslået af den norske regering med hensyn til specialkurser for førere, ville være mere hensigtsmæssige end DNV's eget oprindelige forslag om et klasse C- eller D-kørekort.

Den 18. januar 2013 og den 1. februar 2013 (aktionsnr. 659983 og 661423) fremsendte den norske regering yderligere ændringer til sit forslag om uddannelseskrav, jf. nedenstående:

»Forskrifterne om transport af farligt affald i vejtunneller og passende afbødningsforanstaltninger og katastrofeindsatsforanstaltninger for sådanne transporter.«

»Kurset har en varighed på mindst 6 undervisningsenheder. Arbejdsgiveren fører et register over førerens gennemførte kurser, som på anmodning stilles til rådighed for føreren eller den kompetente myndighed.«

Den 27. februar 2013 besluttede Tilsynsmyndigheden at forelægge udvalget passende ændrede udkast til foranstaltninger, som skal vedtages af Tilsynsmyndigheden vedrørende Norges tilbageværende anmodning om en undtagelse baseret på retsaktens artikel 6, stk. 2, litra a), vedrørende transport af farligt affald (beslutning nr. 88/13/COL), og om bemyndigelse af det kompetente medlem af kollegiet til at vedtage den endelige beslutning, hvis udvalget enstemmigt godkender udkastet til foranstaltninger.

Medlemmerne af EFTA-udvalget for transport godkendte henholdsvis den 1. og 13 marts 2013 pr. e-mail enstemmigt udkastet til foranstaltninger (aktionsnr. 666005, 665893 og 664435).

Følgelig kan Tilsynsmyndigheden godkende Norges tilbageværende anmodning om en undtagelse baseret på retsaktens artikel 6, stk. 2, litra a) —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

Anmodningen om en undtagelse i forbindelse med artikel 12 i den norske forskrift om transport af farligt affald på grundlag af retsaktens artikel 6, stk. 2, litra a), som fastsætter: »Forudsat at det ikke forringer sikkerheden, kan medlemsstaterne anmode om undtagelser fra bilag I, del I.1....«, dvs. det bilag som indeholder den europæiske konvention om international transport af farligt gods ad vej (ADR-konventionen), bør godkendes, hvis transportvirksomheden har en ADR-sikkerhedsrådgiver, og hvis de personer, som håndterer og transporterer farligt affald, deltager i specialkurser, inden de godkendes til at udføre arbejdet. (1)

Forudsat at det ikke forringer sikkerheden, kan medlemsstaterne anmode om undtagelser fra bilag I, del I.1....

1

Førere af køretøjer, som transporterer farligt affald, skal være uddannet i:

| — | Generelle krav til transport af farligt husholdningsaffald |
| --- | --- |

—

Generelle krav til transport af farligt husholdningsaffald

| — | De vigtigste fareklasser, herunder form af mærker og etiketter |
| --- | --- |

—

De vigtigste fareklasser, herunder form af mærker og etiketter

| — | Forebyggende og sikkerhedsmæssige foranstaltninger, der er passende for det forskellige fareklasser |
| --- | --- |

—

Forebyggende og sikkerhedsmæssige foranstaltninger, der er passende for det forskellige fareklasser

| — | Sikker læsning, aflæsning og transport af farligt husholdningsaffald |
| --- | --- |

—

Sikker læsning, aflæsning og transport af farligt husholdningsaffald

| — | Formål med og betjening af køretøjers tekniske udstyr |
| --- | --- |

—

Formål med og betjening af køretøjers tekniske udstyr

| — | Grundlæggende oplysninger, der skal bidrage til at mindske sandsynligheden for en hændelse |
| --- | --- |

—

Grundlæggende oplysninger, der skal bidrage til at mindske sandsynligheden for en hændelse

| — | Beredskabsprocedurer, herunder foranstaltninger, som kan være nødvendige for deres egen, offentlighedens eller miljøets beskyttelse i tilfælde af en hændelse |
| --- | --- |

—

Beredskabsprocedurer, herunder foranstaltninger, som kan være nødvendige for deres egen, offentlighedens eller miljøets beskyttelse i tilfælde af en hændelse

| — | Forskrifter om transport af farligt affald i vejtunneller og passende afbødningsforanstaltninger og katastrofeindsatsforanstaltninger for sådanne transporter. |
| --- | --- |

—

Forskrifter om transport af farligt affald i vejtunneller og passende afbødningsforanstaltninger og katastrofeindsatsforanstaltninger for sådanne transporter.

| — | Sikkerhedsbevidsthed |
| --- | --- |

—

Sikkerhedsbevidsthed

Kurset har en varighed på mindst 6 undervisningsenheder. Arbejdsgiveren fører et register over førerens gennemførte kurser, som på anmodning stilles til rådighed for føreren eller den kompetente myndighed.

Artikel 2

Undtagelsen i denne beslutnings artikel 1 udløber den 26. september 2015.

Artikel 3

Undtagelsen i denne beslutnings artikel 1 offentliggøres i EØS-afsnittet af og EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende i henhold til punkt 6 i protokol 1 til EØS-aftalen.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Norge og træder i kraft, når den pågældende stat har fået meddelelse herom.

Artikel 5

Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2013.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af Kollegiet

Xavier LEWIS

Direktør

---

(1)  Artikel 12 gælder kun for vejtransport.

1

---