# Euroopa Liidu L 15/2014

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2014.015.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 15 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide20. jaanuar 2014 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2014.015.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 15

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide20. jaanuar 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2014/20/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. september 2013, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline koostööleping Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | | 2014/42/EL |
| | * | Nõukogu määrus, 20. jaanuar 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 18 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2014/21/ÜVJP, 20. jaanuar 2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 22 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2014/20/EL

*

Nõukogu otsus, 23. september 2013, ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline koostööleping Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta

3

MÄÄRUSED

2014/42/EL

*

Nõukogu määrus, 20. jaanuar 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

18

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2014/21/ÜVJP, 20. jaanuar 2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

22

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 20.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. september 2013,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

(2014/20/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajad andsid 29. juunil 2010 vastuvõetud otsusega komisjonile loa alustada Šveitsiga läbirääkimisi satelliitnavigatsioonialase koostöölepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide esindajad andsid 29. juunil 2010 vastuvõetud otsusega komisjonile loa alustada Šveitsiga läbirääkimisi satelliitnavigatsioonialase koostöölepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks.

| (2) | Komisjon pidas lepingu üle läbirääkimisi liidu ja selle liikmesriikide nimel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon pidas lepingu üle läbirääkimisi liidu ja selle liikmesriikide nimel.

| (3) | Leping võimaldab Šveitsil osaleda Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammides. Vastutasuks annab Šveits panuse programmide rahastamisse. |
| --- | --- |

(3)

Leping võimaldab Šveitsil osaleda Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammides. Vastutasuks annab Šveits panuse programmide rahastamisse.

| (4) | Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ning komisjon parafeeris lepingu 6. märtsil 2013 ja Šveitsi Konföderatsioon parafeeris selle 12. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimised viidi edukalt lõpule ning komisjon parafeeris lepingu 6. märtsil 2013 ja Šveitsi Konföderatsioon parafeeris selle 12. märtsil 2013.

| (5) | Lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(5)

Lepingule tuleks liidu nimel alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (6) | Et tagada lepingu viivitamatu rakendamine ja Šveitsi asjakohane osalemine Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammides, tuleks lepingu neid punkte, mis kuuluvad liidu pädevusse, ajutiselt kohaldada vastavalt lepingu artikli 27 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada lepingu viivitamatu rakendamine ja Šveitsi asjakohane osalemine Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammides, tuleks lepingu neid punkte, mis kuuluvad liidu pädevusse, ajutiselt kohaldada vastavalt lepingu artikli 27 lõikele 2.

| (7) | Lepingu artikli 27 lõike 1 kohaselt peaksid liit ja selle liikmesriigid lepingu heaks kiitma oma sisemenetluste kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu artikli 27 lõike 1 kohaselt peaksid liit ja selle liikmesriigid lepingu heaks kiitma oma sisemenetluste kohaselt.

| (8) | Nõukogu on kohustatud komisjoni ettepaneku alusel vastu võtma seisukoha, mille liit võtab ühiskomitees, kui ühiskomiteed kutsutakse üles võtma vastu õiguslike tagajärgedega õigusakte või otsuseid, millega peatatakse lepingu kohaldamine. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu on kohustatud komisjoni ettepaneku alusel vastu võtma seisukoha, mille liit võtab ühiskomitees, kui ühiskomiteed kutsutakse üles võtma vastu õiguslike tagajärgedega õigusakte või otsuseid, millega peatatakse lepingu kohaldamine.

| (9) | Nende küsimuste osas, mida käsitletakse ühiskomitees, kuid millel ei ole õiguslikke tagajärgi, peaks komisjon kooskõlastama liidu seisukoha liikmesriikidega, |
| --- | --- |

(9)

Nende küsimuste osas, mida käsitletakse ühiskomitees, kuid millel ei ole õiguslikke tagajärgi, peaks komisjon kooskõlastama liidu seisukoha liikmesriikidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise Euroopa satelliitnavigatsiooniprogramme käsitleva koostöölepingu allakirjutamiseks antakse liidu nimel luba, eeldusel et nimetatud leping sõlmitakse.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Lepingut kohaldatakse ajutiselt kooskõlas lepingu artikli 27 lõikega 2 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. (1)

Artikkel 4

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 27 lõikes 2 sätestatud teate.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 23. september 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab Euroopa Liidu Teatajas lepingu ajutise kohaldamise kuupäeva.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 20.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/3

---

ÜHELT POOLT

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vaheline koostööleping Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide kohta

EUROOPA LIIT

ning

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised (edaspidi „liikmesriigid”), ühelt poolt

ning

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”) teiselt poolt, edaspidi „lepinguosaline” või „lepinguosalised”,

ARVESTADES ühiseid huve tsiviilotstarbelise globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (edaspidi „GNSS”) väljatöötamisel,

TUNNISTADES, kui tähtsa panuse annavad Euroopa GNSSi programmid Euroopa Liidu ja Šveitsi navigatsiooni- ja teabeinfrastruktuuri,

ARVESTADES GNSSi rakenduste üha ulatuslikumat arengut Euroopa Liidus, Šveitsis ja mujal maailmas,

ARVESTADES ühist huvi pikaajalise koostöö vastu Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Šveitsi vahel satelliitnavigatsiooni valdkonnas,

TUNNISTADES Šveitsi tihedat osalemist programmides Galileo ja EGNOS alates nende piiritlemise etapist,

VÕTTES ARVESSE kosmosenõukogu resolutsioone, eelkõige 22. mail 2007 vastu võetud resolutsiooni „Euroopa kosmosepoliitika” ja 29. septembril 2008 vastu võetud resolutsiooni „Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine”, milles tunnistatakse, et Euroopa Liit, Euroopa Kosmoseagentuur (edaspidi „ESA”) ja nende liikmesriigid on Euroopa kosmosepoliitika kolm peamist osalist, samuti 25. novembril 2010 vastu võetud resolutsiooni „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine”, milles kutsutakse Euroopa Komisjoni ja ESA-d üles lihtsustama liikmesriikide jaoks, kes ei ole ühtaegu Euroopa Liidu ja ESA liikmed, koostööprogrammide kõikides etappides osalemist,

VÕTTES ARVESSE komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatist „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”,

SOOVIDES seada ametlikult sisse koostöö Euroopa GNSSi programmide kõikides aspektides,

TUNNISTADES Šveitsi huvi kõigi GNSSi teenuste vastu, mida osutavad EGNOS ja Galileo, sealhulgas avaliku reguleeritud teenuse vastu,

VÕTTES ARVESSE 25. juunil 2007 sõlmitud teadus- ja tehnikakoostöö lepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel,

TUNNISTADES 28. aprillil 2008 Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu vahel sõlmitud kokkulepet salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta (edaspidi „julgeolekukokkulepe”),

ARVESTADES kasu, mis tuleneb Euroopa GNSSi ja selle teenuste ühesugusest kaitsetasemest lepinguosaliste territooriumidel,

TUNNISTADES lepinguosaliste kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige Šveitsi kui alaliselt neutraalse riigi kohustusi,

TUNNISTADES, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 683/2008 (Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta) (1) on sätestatud, et Euroopa Ühendus on kõnealuses määruses esitatud määratluse kohaselt kogu Euroopa GNSSi programmide käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur (2),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsust nr 1104/2011/EL, mis käsitleb avalikule reguleeritud teenusele juurdepääsu võimaldamise korda (3),

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on soodustada, lihtsustada ja tugevdada pikaajalist koostööd lepinguosaliste vahel tsiviilotstarbelise satelliitnavigatsiooni valdkonnas eelkõige Šveitsi osalemise kaudu Euroopa GNSSi programmides.

2.   Tingimused, mille alusel Šveits programmides osaleb, on sätestatud käesolevas lepingus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   „Euroopa globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem” (Euroopa GNSS)– Galileo programmi alusel loodud süsteem ja Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (European Geostationary Navigation Overlay Service, EGNOS);

2.   „tugisüsteem”– piirkondlikud või kohalikud mehhanismid, näiteks EGNOS, mis tagavad GNSSi kasutajatele paremad teenusenäitajad;

3.   „Galileo”– tsiviilkontrolli all olev autonoomne Euroopa globaalne satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissüsteem, mille on GNSSi teenuste osutamiseks kavandanud ja välja töötanud Euroopa Liit, ESA ja nende liikmesriigid. Galileo käigushoidmise võib loovutada eraõiguslikule asutusele. Galileo on ette nähtud avatud, kaubanduslike inimelude ohutust tagavate ning otsingu- ja päästeteenuste osutamiseks, samuti kaitstud ja riiklikult reguleeritud piiratud juurdepääsuga teenuste osutamiseks selleks volitatud riigiasutustele;

4.   „Galileo kohalikud elemendid”– kohalikud süsteemid, mis pakuvad Galileo satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissignaalide kasutajatele täiendavat sisendinfot lisaks kasutatava põhisüsteemi vahendusel saadavale teabele. Kohalikke elemente võidakse kasutada lisafunktsioonidena lennujaamade ja meresadamate ümbruses ning linna- ja muudes geograafiliselt keerulistes keskkondades. Galileo pakub kohalike elementide üldmudeleid;

5.   „globaalse navigatsiooni, positsioneerimise ja ajamääramise seadmed”– lõppkasutajatele mõeldud tsiviilotstarbelised seadmed satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissignaalide edastamiseks, vastuvõtmiseks või töötlemiseks teenuste osutamise või piirkondlike tugisüsteemide kasutamise otstarbel;

6.   „avalik reguleeritud teenus”– Galileo programmi alusel loodud süsteemi osutatav teenus, mis on mõeldud üksnes valitsustelt vastava loa saanud kasutajatele ja on ette nähtud kasutamiseks selliste tundlike rakenduste puhul, kus on oluline tagada tõhus juurdepääsu kontroll ja katkematu teenus;

7.   „reguleeriv meede”– lepinguosalise seadus, määrus, poliitika, eeskiri, menetlus, otsus või muu samalaadne haldustoiming;

8.   „koostalitlusvõime”– ülemaailmsete ja piirkondlike satelliitnavigatsioonisüsteemide ja tugisüsteemide ning nende pakutavate teenuste sobivus üheskoos kasutamiseks, et saavutada kasutaja tasandil parem võimekus, kui oleks võimalik saavutada, kasutades üksnes ühe süsteemi avatud teenust;

9.   „intellektuaalomand”– 14. juulil 1967 Stockholmis alla kirjutatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artikli 2 punktis viii määratletud intellektuaalomand;

10.   „salastatud teave”– mis tahes vormis teave, mida on vaja kaitsta ilma loata avalikustamise eest ja mis võiks erinevas ulatuses kahjustada lepinguosaliste või üksikute liikmesriikide põhihuve, sealhulgas riigi julgeolekut. Salastatusele osutab salastusmärge. Sellise teabe salastavad lepinguosalised kehtivate õigusnormide kohaselt ning kaitsta tuleb selle salastatust, terviklust ning kättesaadavust.

Artikkel 3

Koostöö põhimõtted

Lepinguosalised kohaldavad käesoleva lepinguga reguleeritud koostööd tehes järgmiseid põhimõtteid:

| 1. | vastastikune kasu, mis põhineb õiguste ja kohustuste üldisel tasakaalul, sealhulgas panuse ja artikli 15 kohaselt kõikidele teenustele juurdepääsu tasakaalul; |
| --- | --- |

1.

vastastikune kasu, mis põhineb õiguste ja kohustuste üldisel tasakaalul, sealhulgas panuse ja artikli 15 kohaselt kõikidele teenustele juurdepääsu tasakaalul;

| 2. | kummagi poole võimalus osaleda Euroopa Liidu ja Šveitsi GNSSi projektide raames tehtavas koostöös; |
| --- | --- |

2.

kummagi poole võimalus osaleda Euroopa Liidu ja Šveitsi GNSSi projektide raames tehtavas koostöös;

| 3. | koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine; |
| --- | --- |

3.

koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

| 4. | artiklis 9 osutatud intellektuaalomandi õiguste piisav ja tulemuslik kaitse; |
| --- | --- |

4.

artiklis 9 osutatud intellektuaalomandi õiguste piisav ja tulemuslik kaitse;

| 5. | vabadus osutada satelliitnavigatsiooniteenuseid lepinguosaliste territooriumidel; |
| --- | --- |

5.

vabadus osutada satelliitnavigatsiooniteenuseid lepinguosaliste territooriumidel;

| 6. | piiranguteta kauplemine Euroopa GNSSi toodetega lepinguosaliste territooriumidel. |
| --- | --- |

6.

piiranguteta kauplemine Euroopa GNSSi toodetega lepinguosaliste territooriumidel.

II   OSA

SÄTTED KOOSTÖÖ KOHTA

Artikkel 4

Koostöö

1.   Sektorid, kus satelliitnavigatsiooni ja ajamääramise valdkonnas koostööd tehakse, on: raadiospekter, teadusuuringud ja koolitus, hanked, tööstuskoostöö, intellektuaalomandi õigused, ekspordikontroll, kaubanduse ja turu arendamine, standardid, sertifitseerimine ja reguleerivad meetmed, julgeolek, salastatud teabe vahetamine, töötajate vahetamine ja juurdepääs teenustele. Lepinguosalised võivad teha muudatusi selles sektorite loetelus vastavalt artiklile 25.

2.   Käesolev leping ei mõjuta Euroopa Liidu institutsionaalset autonoomiat Euroopa GNSSi programmide reguleerimisel ega struktuure, mille Euroopa Liit on loonud Euroopa GNSSi programmide tarvis. Samuti ei mõjuta käesolev leping kehtivaid reguleerivaid meetmeid, millega rakendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohustust, ekspordikontrolli ja mittemateriaalse tehnoloogiasiirde kontrolli, ega riigi julgeoleku meetmeid.

3.   Kui lepinguosaliste kohaldatavatest reguleerivatest meetmetest ei tulene teisiti, soodustavad lepinguosalised võimaluste piires käesoleva lepinguga ette nähtud koostööd, et pakkuda võrreldavaid võimalusi osalemiseks nende tegevuses lõikes 1 loetletud sektorites.

Artikkel 5

Raadiospekter

1.   Lepinguosalised lepivad kokku koostöö ja vastastikuse toetamise jätkamises raadiospektri küsimustes Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (edaspidi „ITU”) raames, võttes arvesse 5. novembri 2004. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit Galileo raadiosatelliitnavigatsiooniteenuste süsteemi ITU sageduslubade kohta.

2.   Lepinguosalised vahetavad teavet sageduslubade kohta ja kaitsevad piisavate sageduste eraldamist Galileo tarbeks, et tagada Galileo teenuste kättesaadavus kogu maailma kasutajatele ning eriti Šveitsis ja Euroopa Liidus.

3.   Selleks et kaitsta raadionavigatsioonispektrit häirete ja katkestuste eest, teevad lepinguosalised kindlaks häirete allikad ning püüavad leida vastastikku vastuvõetavaid lahendusi selliste häirete vältimiseks.

4.   Mitte midagi käesolevas lepingus ei tõlgendata kõrvalekaldena ITU kohaldatavatest sätetest, sealhulgas ITU raadioeeskirjadest.

Artikkel 6

Teadusuuringud ja koolitus

1.   Lepinguosalised edendavad ühist teadus- ja koolitustegevust Euroopa GNSSi valdkonnas Euroopa Liidu ja Šveitsi teadusprogrammide ning lepinguosaliste muude asjakohaste teadusprogrammide kaudu. Ühine teadustegevus aitab kaasa Euroopa GNSSi tulevase arengu planeerimisele.

2.   Lepinguosalised määravad kindlaks sobiva mehhanismi, mille eesmärgiks on tagada tulemuslikud kontaktid ja osalemine vastavates teadusprogrammides.

Artikkel 7

Hanked

1.   Euroopa GNSSi-programmidega seotud soetuste puhul täidavad lepinguosalised oma kohustusi, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) riigihankelepingust ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisest 21. juuni 1999. aasta kokkuleppest riigihangete teatavate aspektide kohta.

2.   Ilma et see piiraks riigihankelepingu XXIII artikli (muudetud riigihankelepingu III artikli) kohaldamist, on Šveitsi üksustel õigus osaleda riigihangetes Euroopa GNSSi programmidega seotud teenuste osutamiseks.

Artikkel 8

Tööstuskoostöö

Lepinguosalised soodustavad ja toetavad oma tööstusharude koostööd, sealhulgas ühisettevõtete kaudu, aga ka Šveitsi osalemise kaudu Euroopa vastavates tööstusliitudes ning Euroopa Liidu osalemise kaudu vastavates Šveitsi tööstusliitudes eesmärgiga saavutada Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide hea toimimine ning edendada Galileo rakenduste ja teenuste kasutamist ja arendamist.

Artikkel 9

Intellektuaalomandi õigused

Tööstuskoostöö hõlbustamiseks võimaldavad ja tagavad lepinguosalised intellektuaalomandi õigustele piisava ja tulemusliku kaitse Euroopa GNSSi arendamise ja toimimise seisukohalt olulistes valdkondades ja sektorites kooskõlas kõige kõrgemate rahvusvaheliste standarditega, mis on sätestatud WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus (TRIPS-leping), sealhulgas tulemuslikud vahendid nende standardite järgimise tagamiseks.

Artikkel 10

Ekspordikontroll

1.   Et tagada lepinguosaliste ühetaoline ekspordikontrolli poliitika kohaldamine ja massihävitusrelvade leviku tõkestamine Euroopa GNSSi programmides, võtab Šveits oma riigisiseste õigusaktide ja korra kohaselt aegsasti vastu meetmed, millega tagatakse ekspordikontroll ning tehnoloogiate, andmete ja spetsiaalselt Euroopa GNSSi programmide jaoks projekteeritud või kohandatud esemete leviku tõkestamine, ning tagab nende meetmete täitmise. Nende meetmetega nähakse ette ekspordikontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise tase, mis on samaväärne Euroopa Liidus kehtiva tasemega.

2.   Juhul, kui toimub sündmus, mille puhul lõikes 1 osutatud ekspordikontrolli ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise taset ei ole võimalik saavutada, kohaldatakse artiklis 22 sätestatud korda.

Artikkel 11

Kaubanduse ja turu arendamine

1.   Lepinguosalised soodustavad kaubandust ja investeeringuid Euroopa Liidu ja Šveitsi satelliitnavigatsiooni infrastruktuuri ning globaalse navigatsiooni, positsioneerimise ja ajamääramise seadmetesse, sealhulgas kohalikesse elementidesse ja Euroopa GNSSi programmide jaoks olulistesse rakendustesse.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks suurendavad lepinguosalised üldsuse teadlikkust Galileo satelliitnavigatsioonialasest tegevusest, teevad kindlaks võimalikud GNSSi rakenduste kasvu takistavad asjaolud ja võtavad asjakohaseid meetmeid selle kasvu soodustamiseks.

3.   Et kasutajate vajadusi kindlaks teha ja neile tulemuslikult reageerida, võivad lepinguosaliste üksused kasutada tulevast GNSSi kasutajate foorumit.

4.   Käesolev leping ei mõjuta lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad WTO asutamislepingust.

Artikkel 12

Standardid, sertifitseerimine ja reguleerivad meetmed

1.   Tunnistades, kui vajalik on globaalse satelliitnavigatsiooni teenuste valdkonnas tegutsemisviiside koordineerimine rahvusvahelistel standardimis- ja sertifitseerimisfoorumitel, toetavad lepinguosalised eelkõige ühiselt Galileo ja EGNOSe standardite arendamist ning edendavad nende rakendamist kogu maailmas, rõhutades koostalitlusvõimet muude GNSSidega.

Koordineerimise üks eesmärk on edendada avatud, kaubanduslike ja inimelude ohutust tagavate Galileo teenuste laialdast ja innovaatilist kasutamist ülemaailmse navigatsiooni- ja ajamääramisstandardina. Lepinguosalised loovad soodsad tingimused Galileo rakenduste arendamiseks.

2.   Käesoleva lepingu eesmärkide edendamiseks ja täitmiseks teevad lepinguosalised vajaduse korral koostööd kõigis GNSSiga seotud küsimustes, mis tõusetuvad eeskätt Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis, Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis ja ITUs.

3.   Lepinguosalised tagavad, et Euroopa GNSSi puudutavate tehniliste normide, sertifitseerimis- ja litsentsimisnõuete ning -korraga seotud meetmed ei sea kaubandusele tarbetuid tõkkeid. Omamaiste nõuete aluseks on objektiivsed, mittediskrimineerivad, juba eelnevalt kehtestatud läbipaistvad kriteeriumid.

4.   Lepinguosalised võtavad vajalikud reguleerivad meetmed, et lubada Galileo vastuvõtjate ning maismaa- ja kosmosesegmentide kasutamist oma jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil. Sellega seoses võimaldab Šveits oma jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil Galileole vähemalt sama soodsat kohtlemist, nagu saab osaks teistele samasuguste raadionavigatsiooni-satelliidi teenuste süsteemidele.

Artikkel 13

Julgeolek

1.   Et kaitsta Euroopa GNSSi programme selliste ohtude eest nagu kuritarvitamine, häired, katkestused ja vaenutegevus, võtavad lepinguosalised kõik teostatavad meetmed, millega tagada oma territooriumil satelliitnavigatsiooniteenuste ja nendega seotud infrastruktuuri ning esmatähtsate varade katkematu toimimine, ohutus ja julgeolek, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks võtab Šveits oma jurisdiktsiooni piires ning oma riigisiseste õigusaktide ja korra kohaselt aegsasti vastu meetmed, millega tagatakse Euroopa GNSSi programmide tundlike varade, informatsiooni ja tehnoloogiate kaitse, kontrolli ja juhtimise ning ohtude ja soovimatu avaldamise vältimise alal julgeoleku- ja ohutustase, mis on samaväärne Euroopa Liidus kehtivaga.

3.   Juhul, kui toimub sündmus, mille puhul ei ole võimalik saavutada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud julgeoleku- ja ohutustaset, kohaldatakse artiklis 22 sätestatud korda.

Artikkel 14

Salastatud teabe vahetamine

1.   Euroopa Liidu salastatud teabe vahetamine ja kaitse toimub kooskõlas julgeolekukokkuleppega ja julgeolekukokkuleppe rakendamise korraga.

2.   Šveits võib vahetada riigisisest salastusmärget kandvat salastatud teavet Euroopa GNSSi programmide kohta nende liikmesriikidega, kellega ta on selle kohta sõlminud kahepoolse kokkuleppe.

3.   Lepinguosalised püüavad luua tervikliku ja sidusa õigusliku raamistiku, mis võimaldab Galileo programmi käsitlevat salastatud teavet vahetada kõigi lepinguosalistega.

Artikkel 15

Teenuste kättesaadavus

Šveitsil peab olema juurdepääs kõigile Euroopa GNSSi teenustele, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut, ning juurdepääs avalikule reguleeritud teenusele vastavalt sellekohasele eraldi lepingule.

Šveits on väljendanud huvi Galileo avaliku reguleeritud teenuse vastu, pidades seda tähtsaks elemendiks oma osalemises Euroopa GNSSi programmides. Lepinguosalised püüavad sõlmida avaliku reguleeritud teenuse kokkuleppe, mis tagab Šveitsi osalemise avalikus reguleeritud teenuses, niipea kui Šveits on esitanud vastavasisulise taotluse ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlus on lõpule viidud.

Artikkel 16

Osalemine Euroopa GNSSi Agentuuris

Šveitsil on õigus osaleda Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuses tingimustel, mis sätestatakse Euroopa Liidu ja Šveitsi vahelises lepingus. Läbirääkimised kõnealuse lepingu üle algavad niipea, kui Šveits on esitanud sellekohase taotluse ja Euroopa Liidu poolsed vajalikud menetlused on lõpule viidud.

Artikkel 17

Osalemine komiteedes

Šveitsi esindajad kutsutakse osalema vaatlejatena komiteedes, mis on loodud Euroopa GNSSi programmide alusel toimuva tegevuse juhtimiseks, arendamiseks ja rakendamiseks, kooskõlas vastavate eeskirjade ja korraga ning ilma hääleõiguseta. Siia hulka kuulub eelkõige osalemine GNSSi programmi komitees ja GNSSi julgeolekunõukogus, kaasa arvatud nende töö- ja rakkerühmades.

III   OSA

FINANTSSÄTTED

Artikkel 18

Rahastamine

Šveits annab panuse Euroopa GNSSi programmide rahastamisse. Šveitsi osamaks arvutatakse suhtarvu põhjal, mille saamiseks leitakse turuhindades väljendatud Šveitsi sisemajanduse koguprodukti suhe liikmesriikide turuhindades väljendatud sisemajanduse koguprodukti summasse.

Ajavahemikuks 2008–2013 on Šveitsi rahaline osamaks Euroopa GNSSi programmides 80 050 870 eurot.

See summa tasutakse järgmiselt:

| | 2013: 60 000 000 eurot |
| --- | --- |

2013: 60 000 000 eurot

| | 2014: 20 050 870 eurot |
| --- | --- |

2014: 20 050 870 eurot

Aastaks 2014 ja järgnevateks aastateks tuleb Šveitsi osamaks tasuda kord aastas.

IV   OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 19

Vastutus

Kuna Šveitsist ei saa Euroopa GNSSi omanikku, ei kanna ta ka sellest omandist tulenevat vastutust.

Artikkel 20

Ühiskomitee

1.   Asutatakse ühiskomitee, mida nimetatakse Euroopa Liidu – Šveitsi GNSSi komiteeks. Komitee koosneb lepinguosaliste esindajatest ning selle ülesandeks on käesoleva lepingu haldamine ja nõuetekohane kohaldamine. Selleks koostab komitee soovitusi. Komitee teeb otsuseid käesolevas lepingus sätestatud juhtudel. Lepinguosalised viivad sellised otsused ellu kooskõlas oma eeskirjadega. Ühiskomitee teeb otsuseid ühise kokkuleppe alusel.

2.   Ühiskomitee võtab vastu kodukorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosolekute kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja eesistuja ametiaja kohta.

3.   Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Euroopa Liit või Šveits võib taotleda ühiskomitee koosoleku kokkukutsumist. Ühiskomitee tuleb kokku 15 päeva jooksul artikli 22 lõikes 2 nimetatud taotluse esitamisest arvates.

4.   Ühiskomitee võib omal äranägemisel otsustada luua töörühmi või eksperdirühmi, mis abistaksid teda tema ülesannete täitmisel.

5.   Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse muuta I lisa.

Artikkel 21

Konsultatsioonid

1.   Et tagada lepingu rahuldav rakendamine, vahetavad lepinguosalised regulaarselt teavet ning konsulteerivad ühe lepinguosalise taotluse korral ühiskomitees.

2.   Lepinguosalised peavad ühe lepinguosalise taotluse korral viivitamata nõu mis tahes küsimuses, mis tuleneb käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest.

Artikkel 22

Kaitsemeetmed

1.   Kumbki lepinguosaline võib pärast ühiskomitees peetud konsultatsioone võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, kaasa arvatud ühe või mitme koostöötoimingu peatamine, kui ta leiab, et lepinguosaliste vahel ei ole enam tagatud samaväärne ekspordikontrolli või julgeoleku tase. Juhul, kui viivitus ohustaks GNSSi ladusat toimimist, võib ajutisi kaitsemeetmeid võtta ilma eelnevalt konsulteerimata, tingimusel et konsultatsioone peetakse kohe pärast meetmete võtmist.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmete ulatus ja kestus piirduvad üksnes sellega, mis on vajalik olukorra parandamiseks ning käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks. Teine lepinguosaline võib taotleda, et ühiskomitee korraldaks konsultatsiooni meetmete proportsionaalsuse küsimuses. Juhul, kui seda vaidlust ei ole võimalik lahendada kuue kuu jooksul, võib kumbki lepinguosaline esitada vaidluse vahekohtule, kes teeb siduva otsuse vastavalt I lisas sätestatud korrale. Siiski ei või sel viisil lahendada vaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamisega, kui need sätted kattuvad Euroopa Liidu õiguse asjakohaste sätetega.

Artikkel 23

Vaidluste lahendamine

Ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, lahendatakse käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused ühiskomitees peetavate konsultatsioonide teel.

Artikkel 24

Lisad

Käesoleva lepingu lisad on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 25

Läbivaatamine

Käesolevat lepingut võib igal ajal muuta ja arendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 26

Lepingu lõpetamine

1.   Euroopa Liit või Šveits võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teate kättesaamise kuupäevast.

2.   Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega intellektuaalomandi vallas tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.

3.   Käesoleva lepingu lõpetamise korral teeb ühiskomitee ettepaneku, mille kohaselt lepinguosalised saaksid lahendada kõik lahtised küsimused, sealhulgas rahalisi tagajärgi puudutavad küsimused, võttes arvesse põhimõtet pro rata temporis.

Artikkel 27

Jõustumine

1.   Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma sisemenetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmisteate kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

2.   Olenemata lõikest 1 lepivad Šveits ja Euroopa Liit kokku, et Euroopa Liidu pädevusse kuuluvate punktide osas kohaldavad nad käesolevat lepingut ajutiselt alates vajalike menetluste lõpuleviimist kinnitava teise teate kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast.

Käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ajal moodustatakse Šveitsi ja Euroopa Liidu esindajatest artiklis 20 osutatud ühiskomitee.

3.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

4.   Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaatia, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi, ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on autentsed.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

Magyarország részéről

Image

Gћar-Repubblika ta' Malta

Image
  Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione Svizzera

Image

---

(1)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

2

(3)  ELT L 287, 4.11.2011, lk 1.

3

---

I LISA

VAHEKOHTUMENETLUS

Kui vaidlus on esitatud vahekohtumenetluseks, moodustatakse kolme liikmega vahekohus, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.

Kumbki lepinguosaline määrab 30 päeva jooksul ühe vahekohtuniku.

Kaks nõnda määratud vahekohtunikku nimetavad ühisel kokkuleppel vahekohtu esimehe, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanik. Kui vahekohtunikud ei jõua kahe kuu jooksul pärast määramist kokkuleppele, valivad nad vahekohtu esimehe ühiskomitee valitud seitsme kandidaadi hulgast. Ühiskomitee koostab kandidaatide nimekirja ja uuendab seda kooskõlas oma kodukorraga.

Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, võtab vahekohus ise vastu kodukorra. Vahekohus teeb otsused lihthäälteenamusega.

---

II LISA

ŠVEITSI RAHALINE OSALUS EUROOPA GNSSi PROGRAMMIDES

| 1. | Ajavahemikuks 2008–2013 on rahaline osamaks, mille Šveits peab tasuma Euroopa Liidu eelarvesse, et osaleda Euroopa GNSSi programmides, järgmine (eurodes):






  2013 | 2014 |
| --- | --- | --- |
| 60 000 000 | 20 050 870 |

1.

Ajavahemikuks 2008–2013 on rahaline osamaks, mille Šveits peab tasuma Euroopa Liidu eelarvesse, et osaleda Euroopa GNSSi programmides, järgmine (eurodes):

2013

2014

60 000 000

20 050 870

Aastaks 2014 ja järgnevateks aastateks tuleb Šveitsi osamaks tasuda kord aastas.

| 2. | Kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kehtivat finantsmäärust (1) ja selle kohaldamise eeskirju, (2) eeskätt Šveitsi osamaksu haldamisel. |
| --- | --- |

2.

Kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kehtivat finantsmäärust (1) ja selle kohaldamise eeskirju, (2) eeskätt Šveitsi osamaksu haldamisel.

| 3. | Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad, mis on seotud nende osalemisega komisjoni organiseeritud koosolekutel seoses programmide rakendamisega, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, mis praegu kehtib liikmesriikide ekspertide suhtes. |
| --- | --- |

3.

Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad, mis on seotud nende osalemisega komisjoni organiseeritud koosolekutel seoses programmide rakendamisega, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, mis praegu kehtib liikmesriikide ekspertide suhtes.

| 4. | Komisjon esitab Šveitsile rahastamisnõuded, mis vastavad Šveitsi poolt käesoleva lepingu kohaselt programmide eelarvesse tasutavale osamaksule.
  Osamaks väljendatakse eurodes ja tasutakse panka komisjoni eurokontole. |
| --- | --- |

4.

Komisjon esitab Šveitsile rahastamisnõuded, mis vastavad Šveitsi poolt käesoleva lepingu kohaselt programmide eelarvesse tasutavale osamaksule.

Osamaks väljendatakse eurodes ja tasutakse panka komisjoni eurokontole.

| 5. | Maksete tegemise viisid on järgmised:






  a) | 2013. aastal, pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust, tasub Šveits oma osamaksu hiljemalt 30 päeva möödumisel rahastamisnõude kättesaamisest. |
| --- | --- | --- |

5.

Maksete tegemise viisid on järgmised:

a)

2013. aastal, pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust, tasub Šveits oma osamaksu hiljemalt 30 päeva möödumisel rahastamisnõude kättesaamisest.

| b) | 2014. aastal tasub Šveits oma osamaksu (nii 2008.–2013. aasta kui ka 2014. aasta osas) hiljemalt 30 päeva möödumisel rahastamisnõude kättesaamisest. Rahastamisnõuet ei anta välja enne 1. juulit. |
| --- | --- |

b)

2014. aastal tasub Šveits oma osamaksu (nii 2008.–2013. aasta kui ka 2014. aasta osas) hiljemalt 30 päeva möödumisel rahastamisnõude kättesaamisest. Rahastamisnõuet ei anta välja enne 1. juulit.

| c) | 2015. aastal ja järgnevatel aastatel tasub Šveits oma osamaksu 1. aprilliks, kui Šveits saab rahastamisnõude kätte 1. märtsiks. Kui Šveits saab rahastamisnõude kätte pärast 1. märtsi, siis tasub ta oma osamaksu hiljemalt 30 päeva möödumisel rahastamisnõude kättesaamisest. |
| --- | --- |

c)

2015. aastal ja järgnevatel aastatel tasub Šveits oma osamaksu 1. aprilliks, kui Šveits saab rahastamisnõude kätte 1. märtsiks. Kui Šveits saab rahastamisnõude kätte pärast 1. märtsi, siis tasub ta oma osamaksu hiljemalt 30 päeva möödumisel rahastamisnõude kättesaamisest.

Osamaksu tasumisega viivitamise korral peab Šveits maksma laekumata summalt alates maksetähtpäevast intresse. Intressimäär on määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma peamiste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis on avaldatud maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias ning mida suurendatakse 3,5 protsendipunkti võrra.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

---

MÄÄRUSED

| 20.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/18

---

NÕUKOGU MÄÄRUS,

20. jaanuar 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2014/42/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP sätestatud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP sätestatud meetmed.

| (2) | Ameerika Ühendriigid, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon ja Ühendkuningriik jõudsid 24. novembril 2013 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled võtavad kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel kokkuleppel uuendada. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriigid, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon ja Ühendkuningriik jõudsid 24. novembril 2013 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled võtavad kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel kokkuleppel uuendada.

| (3) | Esimese sammu osana võtaks Iraan mitu ühises tegevuskavas täpsustatud vabatahtlikku meedet. Vastutasuks võetaks mitu vabatahtlikku meedet, mille hulka kuuluks liidu puhul selliste piiravate meetmete kohaldamise peatamine kuueks kuuks, mille jooksul tuleks täita asjaomaseid lepinguid, mis käsitlevad:






  — | Iraani toornafta kindlustamise ja edasikindlustamise pakkumise ning transpordi keeldu; |
| --- | --- | --- |

(3)

Esimese sammu osana võtaks Iraan mitu ühises tegevuskavas täpsustatud vabatahtlikku meedet. Vastutasuks võetaks mitu vabatahtlikku meedet, mille hulka kuuluks liidu puhul selliste piiravate meetmete kohaldamise peatamine kuueks kuuks, mille jooksul tuleks täita asjaomaseid lepinguid, mis käsitlevad:

—

Iraani toornafta kindlustamise ja edasikindlustamise pakkumise ning transpordi keeldu;

| — | Iraani naftakeemiatööstuse toodete importimise, ostmise või transportimise ning seonduvate teenuste osutamise keeldu; |
| --- | --- |

—

Iraani naftakeemiatööstuse toodete importimise, ostmise või transportimise ning seonduvate teenuste osutamise keeldu;

| — | Iraani valitsusega, selle ametiasutustega, Iraani Keskpangaga või nende nimel tegutsevate isikute ja üksustega kulla ja väärismetallidega kauplemise keeldu. |
| --- | --- |

—

Iraani valitsusega, selle ametiasutustega, Iraani Keskpangaga või nende nimel tegutsevate isikute ja üksustega kulla ja väärismetallidega kauplemise keeldu.

| (4) | Peale selle nähakse ühise tegevuskavaga ette loa andmise künniste tõstmine kümme korda seoses rahaülekannetega Iraani ja Iraanist. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle nähakse ühise tegevuskavaga ette loa andmise künniste tõstmine kümme korda seoses rahaülekannetega Iraani ja Iraanist.

| (5) | Nõukogu võttis 20 jaanuaril 2014 vastu otsuse 2014/21/ÜVJP (3), millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 20 jaanuaril 2014 vastu otsuse 2014/21/ÜVJP (3), millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP.

| (6) | Eespool nimetatud meetmed kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid neid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(6)

Eespool nimetatud meetmed kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid neid ühetaoliselt.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 267/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 267/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 267/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 11 lisatakse lõiked 3 ja 4:
  „3.   Lõike 1 punktis c sätestatud keelu kohaldamine peatatakse XI lisas nimetatud toodete suhtes.
  4.   Lõike 1 punktis d sätestatud keelu kohaldamine peatatakse XI lisas nimetatud toodete importimise, ostmise või transpordiga seotud kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumise suhtes.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 11 lisatakse lõiked 3 ja 4:

„3.   Lõike 1 punktis c sätestatud keelu kohaldamine peatatakse XI lisas nimetatud toodete suhtes.

4.   Lõike 1 punktis d sätestatud keelu kohaldamine peatatakse XI lisas nimetatud toodete importimise, ostmise või transpordiga seotud kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumise suhtes.”

| 2) | Artiklisse 13 lisatakse lõige 3:
  „3.   Lõike 1 punktides a, b, c ja d osutatud keeldude kohaldamine peatatakse.” |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 13 lisatakse lõige 3:

„3.   Lõike 1 punktides a, b, c ja d osutatud keeldude kohaldamine peatatakse.”

| 3) | Artiklisse 15 lisatakse lõige 3:
  „3.   Lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud keelu kohaldamine peatatakse XII lisas esitatud toodete suhtes.” |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 15 lisatakse lõige 3:

„3.   Lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud keelu kohaldamine peatatakse XII lisas esitatud toodete suhtes.”

| 4) | Lisatakse artikkel 28b:
  „Artikkel 28b
  1.   Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, loa majandusressursside vabastamiseks või teha otse või kaudselt IX lisas nimetatud naftaministeeriumile kättesaadavaks rahalised vahendid või majandusressursid, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud V lisas nimetatud Iraanist pärit või sealt imporditud naftakeemiatööstuse toodete impordi-, ostu- või transpordilepingute täimiseks.
  2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni käesoleva artikli alusel antud lubadest.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 28b:

„Artikkel 28b

1.   Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, loa majandusressursside vabastamiseks või teha otse või kaudselt IX lisas nimetatud naftaministeeriumile kättesaadavaks rahalised vahendid või majandusressursid, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud V lisas nimetatud Iraanist pärit või sealt imporditud naftakeemiatööstuse toodete impordi-, ostu- või transpordilepingute täimiseks.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 5) | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 punktis a:






  i) | asendatakse sõnad „100 000 eurot” sõnadega „1 000 000 eurot”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 punktis a:

i)

asendatakse sõnad „100 000 eurot” sõnadega „1 000 000 eurot”;

| ii) | asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”; |
| --- | --- |

ii)

asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”;

| b) | lõike 3 punktis b:






  i) | asendatakse sõnad „100 000 eurot” sõnadega „1 000 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 3 punktis b:

i)

asendatakse sõnad „100 000 eurot” sõnadega „1 000 000 eurot”;

| ii) | asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”; |
| --- | --- |

ii)

asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”;

| c) | lõike 3 punktis c asendatakse sõnad „10 000 eurot” sõnadega „100 000 eurot”. |
| --- | --- |

c)

lõike 3 punktis c asendatakse sõnad „10 000 eurot” sõnadega „100 000 eurot”.

| 6) | Artiklit 30a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 30a muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”;

| b) | lõike 1 punktis c asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis c asendatakse sõnad „40 000 eurot” sõnadega „400 000 eurot”.

| 7) | Artiklisse 37b lisatakse lõige 3:
  „3.   Lõikes 1 sätestatud keelu kohaldamine peatatakse.” |
| --- | --- |

7)

Artiklisse 37b lisatakse lõige 3:

„3.   Lõikes 1 sätestatud keelu kohaldamine peatatakse.”

| 8) | Artikli 45 punktis b asendatakse sõnad „muudab III, IV, IVA, V, VI, VIA, VIB, VII, VIIA, VIIB ja X lisa” sõnadega „muudab III, IV, IVA, V, VI, VIA, VIB, VII, VIIA, VIIB, X, XI ja XII lisa”. |
| --- | --- |

8)

Artikli 45 punktis b asendatakse sõnad „muudab III, IV, IVA, V, VI, VIA, VIB, VII, VIIA, VIIB ja X lisa” sõnadega „muudab III, IV, IVA, V, VI, VIA, VIB, VII, VIIA, VIIB, X, XI ja XII lisa”.

| 9) | Käesoleva määruse I ja II lisa lisatakse vastavalt XI ja XII lisana. |
| --- | --- |

9)

Käesoleva määruse I ja II lisa lisatakse vastavalt XI ja XII lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 267/2012, 23. märts 2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (ELT L 88, 24.3.2012, lk 1).

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 22.

3

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

„XI LISA

Artikli 11 lõigetes 3 ja 4 osutatud toodete loetelu

| HS-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 2709 00 | Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid”. |

HS-kood

Kirjeldus

2709 00

Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid”.

---

II LISA

„XII LISA

ARTIKLI 15 LÕIKES 3 OSUTATUD TOODETE LOETELU

| HS-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 7106 | Hõbe (sh kulla või plaatinaga pinnatud hõbe), survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina |
| 7108 | Kuld (sh plaatinaga pinnatud kuld), survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina |
| 7109 | Kullaga plakeeritud töötlemata või pooltöödeldud mitteväärismetallid või hõbe |
| 7110 | Survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbriline plaatina |
| 7111 | Plaatinaga plakeeritud mitteväärismetallid, hõbe ja kuld, töötlemata või pooltöödeldud |
| 7112 | Väärismetallide või väärismetallidega plakeeritud metallide jäätmed ja jäägid; muud väärismetalle või väärismetalliühendeid sisaldavad jäätmed ja jäägid, mida kasutatakse peamiselt neist väärismetallide eraldamiseks”. |

HS-kood

Kirjeldus

7106

Hõbe (sh kulla või plaatinaga pinnatud hõbe), survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina

7108

Kuld (sh plaatinaga pinnatud kuld), survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina

7109

Kullaga plakeeritud töötlemata või pooltöödeldud mitteväärismetallid või hõbe

7110

Survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbriline plaatina

7111

Plaatinaga plakeeritud mitteväärismetallid, hõbe ja kuld, töötlemata või pooltöödeldud

7112

Väärismetallide või väärismetallidega plakeeritud metallide jäätmed ja jäägid; muud väärismetalle või väärismetalliühendeid sisaldavad jäätmed ja jäägid, mida kasutatakse peamiselt neist väärismetallide eraldamiseks”.

---

OTSUSED

| 20.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/22

---

NÕUKOGU OTSUS 2014/21/ÜVJP,

20. jaanuar 2014,

millega muudetakse nõukogu otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Ameerika Ühendriigid, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon ja Ühendkuningriik jõudsid 24. novembril 2013 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled võtavad kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel kokkuleppel uuendada. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriigid, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon ja Ühendkuningriik jõudsid 24. novembril 2013 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled võtavad kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel kokkuleppel uuendada.

| (3) | Esimese sammu osana võtaks Iraan mitu ühises tegevuskavas täpsustatud vabatahtlikku meedet. Vastutasuks võetaks mitu vabatahtlikku meedet, mille hulka kuuluks liidu puhul selliste piiravate meetmete kohaldamise peatamine, mis käsitlevad Iraani toornafta kindlustamise ja edasikindlustamise pakkumise ning transpordi keeldu, Iraani naftakeemiatööstuse toodete importimise, ostmise või transportimise ning seonduvate teenuste osutamise keeldu ning Iraani valitsusega, selle ametiasutustega, Iraani Keskpangaga või nende nimel tegutsevate isikute ja üksustega kulla ja väärismetallidega kauplemise keeldu. Need piiravad meetmed peatataks kuueks kuuks, mille jooksul tuleks täita asjaomaseid lepinguid. |
| --- | --- |

(3)

Esimese sammu osana võtaks Iraan mitu ühises tegevuskavas täpsustatud vabatahtlikku meedet. Vastutasuks võetaks mitu vabatahtlikku meedet, mille hulka kuuluks liidu puhul selliste piiravate meetmete kohaldamise peatamine, mis käsitlevad Iraani toornafta kindlustamise ja edasikindlustamise pakkumise ning transpordi keeldu, Iraani naftakeemiatööstuse toodete importimise, ostmise või transportimise ning seonduvate teenuste osutamise keeldu ning Iraani valitsusega, selle ametiasutustega, Iraani Keskpangaga või nende nimel tegutsevate isikute ja üksustega kulla ja väärismetallidega kauplemise keeldu. Need piiravad meetmed peatataks kuueks kuuks, mille jooksul tuleks täita asjaomaseid lepinguid.

| (4) | Peale selle nähakse ühise tegevuskavaga ette loa andmise künniste tõstmine kümme korda seoses rahaülekannetega Iraani ja Iraanist. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle nähakse ühise tegevuskavaga ette loa andmise künniste tõstmine kümme korda seoses rahaülekannetega Iraani ja Iraanist.

| (5) | Käesolevas otsuses sisalduvate teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sisalduvate teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid.

| (6) | Seetõttu tuleks otsust 2010/413/ÜVJP vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks otsust 2010/413/ÜVJP vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusesse 2010/413/ÜVJP lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 26a

1.   Artikli 3a lõikes 1 sätestatud keelu kohaldamine peatatakse kuni 20. juulini 2014 selles ulatuses, mis puudutab Iraani toornafta transportimist.

2.   Artikli 3a lõikes 2 sätestatud keelu kohaldamine peatatakse kuni 20. juulini 2014 selles ulatuses, mis puudutab Iraani toornafta impordi, ostu või transportimisega seotud kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumist.

3.   Artiklis 3b sätestatud keelu kohaldamine peatatakse kuni 20. juulini 2014.

4.   Artiklis 4c sätestatud keelu kohaldamine peatatakse kuni 20. juulini 2014 selles ulatuses, mis puudutab kulda ja väärismetalle.

5.   Artikli 10 lõike 3 punktid a, b ja c asendatakse järgmiste punktidega kuni 20. juulini 2014:

| „a) | toiduainete, tervishoiu või meditsiinitehnikaga seotud või põllumajanduslikel või humanitaareesmärkidel tehtavatest tehingutest tulenevad alla 1 000 000 euro suurused ülekanded ning isiklike rahaülekannetega seotud tehingutest tulenevad alla 400 000 euro suurused ülekanded tehakse ilma eelneva loa nõudeta. Ülekandest teavitatakse asjaomase liikmesriigi pädevat asutust, kui see on üle 10 000 euro; |
| --- | --- |

„a)

toiduainete, tervishoiu või meditsiinitehnikaga seotud või põllumajanduslikel või humanitaareesmärkidel tehtavatest tehingutest tulenevad alla 1 000 000 euro suurused ülekanded ning isiklike rahaülekannetega seotud tehingutest tulenevad alla 400 000 euro suurused ülekanded tehakse ilma eelneva loa nõudeta. Ülekandest teavitatakse asjaomase liikmesriigi pädevat asutust, kui see on üle 10 000 euro;

| b) | toiduainete, tervishoiu või meditsiinitehnikaga seotud või põllumajanduslikel või humanitaareesmärkidel tehtavatest tehingutest tulenevate üle 1 000 000 euro suurused ülekanded ning isiklike rahaülekannetega seotud tehingutest tulenevate üle 400 000 euro suuruste ülekannete korral on vaja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike kõigist antud lubadest; |
| --- | --- |

b)

toiduainete, tervishoiu või meditsiinitehnikaga seotud või põllumajanduslikel või humanitaareesmärkidel tehtavatest tehingutest tulenevate üle 1 000 000 euro suurused ülekanded ning isiklike rahaülekannetega seotud tehingutest tulenevate üle 400 000 euro suuruste ülekannete korral on vaja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike kõigist antud lubadest;

| c) | muud üle 100 000 euro suurused ülekanded nõuavad asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike kõigist antud lubadest.” |
| --- | --- |

c)

muud üle 100 000 euro suurused ülekanded nõuavad asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike kõigist antud lubadest.”

6.   Artikli 10 lõike 4 punktid b ja c asendatakse järgmiste punktidega kuni 20. juulini 2014:

| „b) | muud alla 400 000 euro suurused ülekanded tehakse ilma eelneva loa nõudeta. Ülekandest teavitatakse asjaomase liikmesriigi pädevat asutust, kui see on üle 10 000 euro; |
| --- | --- |

„b)

muud alla 400 000 euro suurused ülekanded tehakse ilma eelneva loa nõudeta. Ülekandest teavitatakse asjaomase liikmesriigi pädevat asutust, kui see on üle 10 000 euro;

| c) | muud üle 400 000 euro suurused ülekanded nõuavad asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba. Luba loetakse antuks pärast nelja nädala möödumist, välja arvatud kui pädev asutus ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul teinud negatiivset otsust. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike kõigist loa andmisest keeldumistest.” |
| --- | --- |

c)

muud üle 400 000 euro suurused ülekanded nõuavad asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat luba. Luba loetakse antuks pärast nelja nädala möödumist, välja arvatud kui pädev asutus ei ole kõnealuse ajavahemiku jooksul teinud negatiivset otsust. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike kõigist loa andmisest keeldumistest.”

7.   Artiklis 18b sätestatud keeldude kohaldamine peatatakse kuni 20. juulini 2014.

8.   Artikli 20 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 20 lõikes 2 sätestatud keeldude kohaldamine II lisa loetelus esitatud naftaministeeriumi suhtes peatatakse kuni 20. juulini 2014 selles ulatuses, mis on vajalik Iraani naftakeemiatööstuse toodete importimise või ostmise lepingute täitmiseks kuni 20. juulini 2014.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 20. jaanuar 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

---