# Euroopan unionin L 439/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 439 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta29. joulukuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 439

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta29. joulukuuta 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2244, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 soveltamissäännöistä rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän edellyttämien teknisten eritelmien ja menettelyjen osalta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/884 kumoamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Komission suositus (EU) 2020/2245, annettu 18 päivänä joulukuuta 2020, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8750)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2244, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 soveltamissäännöistä rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän edellyttämien teknisten eritelmien ja menettelyjen osalta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/884 kumoamisesta (
  1
  )

1

1

SUOSITUKSET

*

Komission suositus (EU) 2020/2245, annettu 18 päivänä joulukuuta 2020, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8750)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8750)

1

23

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2020/1794, annettu 16 päivänä syyskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteessä II olevan I osan muuttamisesta siltä osin kuin on kyse siirtymävaiheen ja muun kuin luonnonmukaisen kasvien lisäysaineiston käytöstä ( EUVL L 402, 1.12.2020 ) | 32 |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) N:o 667/2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kauppatietorekistereille määräämiä seuraamuksia koskevien menettelysääntöjen osalta, mukaan lukien puolustautumisoikeuksia koskevat säännöt ja ajalliset säännökset ( EUVL L 179, 19.6.2014 ) | 33 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2020/1794, annettu 16 päivänä syyskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteessä II olevan I osan muuttamisesta siltä osin kuin on kyse siirtymävaiheen ja muun kuin luonnonmukaisen kasvien lisäysaineiston käytöstä ( EUVL L 402, 1.12.2020 )

( EUVL L 402, 1.12.2020 )

32

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) N:o 667/2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kauppatietorekistereille määräämiä seuraamuksia koskevien menettelysääntöjen osalta, mukaan lukien puolustautumisoikeuksia koskevat säännöt ja ajalliset säännökset ( EUVL L 179, 19.6.2014 )

( EUVL L 179, 19.6.2014 )

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 29.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 439/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 439/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2244,

annettu 17 päivänä joulukuuta 2020,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 soveltamissäännöistä rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän edellyttämien teknisten eritelmien ja menettelyjen osalta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/884 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista 14 päivänä kesäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 13 i artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/884 (2) vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/101/EY (3), joka on kodifioitu ja kumottu direktiivillä (EU) 2017/1132, perustetun rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän edellyttämät tekniset eritelmät ja menettelyt. Direktiiviin (EU) 2017/1132 on sittemmin lisätty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/1151 (4) uusia rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmää koskevia menettelyjä sekä vaatimus, jonka mukaan komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan vastaavat tekniset eritelmät ja menettelyt 1 päivään helmikuuta 2021 mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/884 (2) vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/101/EY (3), joka on kodifioitu ja kumottu direktiivillä (EU) 2017/1132, perustetun rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän edellyttämät tekniset eritelmät ja menettelyt. Direktiiviin (EU) 2017/1132 on sittemmin lisätty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/1151 (4) uusia rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmää koskevia menettelyjä sekä vaatimus, jonka mukaan komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan vastaavat tekniset eritelmät ja menettelyt 1 päivään helmikuuta 2021 mennessä.

| (2) | On tarpeen säätää teknisistä eritelmistä, joissa määritellään yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin väliset tietojenvaihtomenetelmät siltä varalta, että sivuliike avataan tai lopetetaan tai yhtiön tiedoissa tapahtuu muutoksia. |
| --- | --- |

(2)

On tarpeen säätää teknisistä eritelmistä, joissa määritellään yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin väliset tietojenvaihtomenetelmät siltä varalta, että sivuliike avataan tai lopetetaan tai yhtiön tiedoissa tapahtuu muutoksia.

| (3) | On tarpeen täsmentää, mitä yksityiskohtaista luetteloa tiedoista olisi käytettävä toimitettaessa tietoja yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin välillä, jotta voidaan varmistaa tehokas tietojenvaihto. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen täsmentää, mitä yksityiskohtaista luetteloa tiedoista olisi käytettävä toimitettaessa tietoja yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin välillä, jotta voidaan varmistaa tehokas tietojenvaihto.

| (4) | On tarpeen täsmentää menettely ja tekniset vaatimukset, jotka koskevat komission tai muiden unionin toimielinten, elinten, toimistojen tai virastojen valinnaisten yhteyspisteiden liittämistä keskusjärjestelmään tällaisten yhteyspisteiden perustamista koskevien johdonmukaisten sääntöjen takaamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen täsmentää menettely ja tekniset vaatimukset, jotka koskevat komission tai muiden unionin toimielinten, elinten, toimistojen tai virastojen valinnaisten yhteyspisteiden liittämistä keskusjärjestelmään tällaisten yhteyspisteiden perustamista koskevien johdonmukaisten sääntöjen takaamiseksi.

| (5) | Direktiivillä (EU) 2019/1151 käyttöön otettua liiketoimintakieltoon asetettuja johtajia koskevaa tietojenvaihtoa varten on vahvistettava yksityiskohtaiset järjestelyt ja tekniset yksityiskohdat tehokkaan, vaikuttavan ja nopean tietojenvaihdon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivillä (EU) 2019/1151 käyttöön otettua liiketoimintakieltoon asetettuja johtajia koskevaa tietojenvaihtoa varten on vahvistettava yksityiskohtaiset järjestelyt ja tekniset yksityiskohdat tehokkaan, vaikuttavan ja nopean tietojenvaihdon varmistamiseksi.

| (6) | Selkeyden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi kaikki direktiivissä (EU) 2017/1132 edellytetyt rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmää koskevat menettelyt ja tekniset eritelmät olisi sisällytettävä yhteen täytäntöönpanoasetukseen. Täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/884 olisi sen vuoksi kumottava ja siinä vahvistetut tekniset eritelmät ja menettelyt olisi sisällytettävä tähän asetukseen. |
| --- | --- |

(6)

Selkeyden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi kaikki direktiivissä (EU) 2017/1132 edellytetyt rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmää koskevat menettelyt ja tekniset eritelmät olisi sisällytettävä yhteen täytäntöönpanoasetukseen. Täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/884 olisi sen vuoksi kumottava ja siinä vahvistetut tekniset eritelmät ja menettelyt olisi sisällytettävä tähän asetukseen.

| (7) | Kaikkeen tämän asetuksen nojalla suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(7)

Kaikkeen tämän asetuksen nojalla suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (5) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (6).

| (8) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) N:o 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja hän on antanut lausunnon 31 päivänä heinäkuuta 2020. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EU) N:o 2018/1725 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja hän on antanut lausunnon 31 päivänä heinäkuuta 2020.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereiden yhteenliittämiskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereiden yhteenliittämiskomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Direktiivin (EU) 2017/1132 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmää koskevat tekniset eritelmät ja menettelyt esitetään liitteessä.

2 artikla

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/884.

Viittauksia kumottuun täytäntöönpanoasetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/884, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/101/EY perustetun rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmän edellyttämien teknisten eritelmien ja menettelyjen vahvistamisesta (EUVL L 144, 10.6.2015, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/101/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi (EUVL L 258, 1.10.2009, s. 11).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1151, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse digitaalisten välineiden ja prosessien käytöstä yhtiöoikeuden alalla (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 80).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus), EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta, EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

6

---

LIITE

Tekniset eritelmät ja menettelyt

Kun tässä liitteessä viitataan ”rekistereihin”, tarkoitetaan keskus-, kauppa- ja yhtiörekistereitä.

Rekistereiden yhteenliittämisjärjestelmään viitataan tässä liitteessä nimityksellä ”BRIS-järjestelmä” (kaupparekistereiden yhteenliittämisjärjestelmä, Business Registers Interconnection System).

1.   Viestintämenetelmät

BRIS-järjestelmässä rekistereiden yhteenliittämiseen on käytettävä sähköisen viestinnän palvelupohjaisia menetelmiä, kuten verkkopalveluja.

Euroopan oikeusportaalin ja keskusjärjestelmän välisen viestinnän ja tietyn rekisterin ja keskusjärjestelmän välisen viestinnän on oltava kahdenvälistä viestintää. Keskusjärjestelmästä rekistereihin tapahtuva viestintä voi olla kahdenvälistä viestintää tai viestintää useammalle vastaanottajalle.

2.   Viestintäprotokollat

Euroopan oikeusportaalin, keskusjärjestelmän, rekistereiden ja valinnaisten yhteyspisteiden väliseen viestintään on käytettävä suojattuja internetprotokollia, kuten hypertekstin yhteyskäytäntöä (HTTP-protokollaa).

Jäsennellyn datan ja metadatan siirtämiseen on käytettävä vakiomuotoisia viestintäprotokollia, kuten Single Object Access -protokollaa (SOAP-protokolla).

3.   Turvallisuusstandardit

Teknisiin toimenpiteisiin, joilla taataan tietoteknisten vähimmäisturvallisuusstandardien noudattaminen välitettäessä ja levitettäessä tietoja BRIS-järjestelmän kautta, on kuuluttava muun muassa seuraavat:

| a) | toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen luottamuksellisuus muun muassa suojattuja kanavia (HTTP-protokollaa) käyttämällä; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen luottamuksellisuus muun muassa suojattuja kanavia (HTTP-protokollaa) käyttämällä;

| b) | toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen eheys niitä vaihdettaessa; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen eheys niitä vaihdettaessa;

| c) | toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen lähettäjän alkuperän kiistämättömyys BRIS-järjestelmässä ja tietojen vastaanottamisen kiistämättömyys; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet, joilla varmistetaan tietojen lähettäjän alkuperän kiistämättömyys BRIS-järjestelmässä ja tietojen vastaanottamisen kiistämättömyys;

| d) | toimenpiteet, joilla varmistetaan turvallisuushäiriöiden kirjaaminen tietoteknisiä turvallisuusstandardeja koskevien tunnustettujen kansainvälisten suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteet, joilla varmistetaan turvallisuushäiriöiden kirjaaminen tietoteknisiä turvallisuusstandardeja koskevien tunnustettujen kansainvälisten suositusten mukaisesti;

| e) | toimenpiteet, joilla varmistetaan rekisteröityjen käyttäjien todentaminen ja valtuuttaminen, ja toimenpiteet, joilla BRIS-järjestelmässä todennetaan Euroopan oikeusportaaliin, keskusjärjestelmään tai rekistereihin kytkettyjen järjestelmien identiteetti. |
| --- | --- |

e)

toimenpiteet, joilla varmistetaan rekisteröityjen käyttäjien todentaminen ja valtuuttaminen, ja toimenpiteet, joilla BRIS-järjestelmässä todennetaan Euroopan oikeusportaaliin, keskusjärjestelmään tai rekistereihin kytkettyjen järjestelmien identiteetti.

4.   Yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin väliset tietojenvaihtomenetelmät

4.1   Sivuliikettä koskevien tietojen julkistamista koskeva ilmoitus

Direktiivin (EU) 2017/1132 20 ja 34 artiklassa tarkoitettuun yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin väliseen tietojenvaihtoon on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| a) | yhtiön rekisterin on asetettava viipymättä keskusjärjestelmän saataville tiedot yhtiön purkamis- tai maksukyvyttömyysmenettelyn avaamisesta ja päättymisestä ja yhtiön rekisteristä poistamisesta, jäljempänä ’julkistetut tiedot’; |
| --- | --- |

a)

yhtiön rekisterin on asetettava viipymättä keskusjärjestelmän saataville tiedot yhtiön purkamis- tai maksukyvyttömyysmenettelyn avaamisesta ja päättymisestä ja yhtiön rekisteristä poistamisesta, jäljempänä ’julkistetut tiedot’;

| b) | varmistaakseen julkistettujen tietojen viivytyksettömän vastaanottamisen sivuliikkeen rekisterin on pyydettävä kyseisiä tietoja keskusjärjestelmästä. Pyynnön voi esittää ilmoittamalla keskusjärjestelmään, mistä yhtiöistä sivuliikkeen rekisteri on kiinnostunut saamaan julkistettuja tietoja; |
| --- | --- |

b)

varmistaakseen julkistettujen tietojen viivytyksettömän vastaanottamisen sivuliikkeen rekisterin on pyydettävä kyseisiä tietoja keskusjärjestelmästä. Pyynnön voi esittää ilmoittamalla keskusjärjestelmään, mistä yhtiöistä sivuliikkeen rekisteri on kiinnostunut saamaan julkistettuja tietoja;

| c) | kyseisen pyynnön saatuaan keskusjärjestelmän on huolehdittava siitä, että sivuliikkeen rekisteri saa julkistetut tiedot käyttöönsä viipymättä. |
| --- | --- |

c)

kyseisen pyynnön saatuaan keskusjärjestelmän on huolehdittava siitä, että sivuliikkeen rekisteri saa julkistetut tiedot käyttöönsä viipymättä.

4.2   Sivuliikkeen rekisteröintiä koskeva ilmoitus

Direktiivin (EU) 2017/1132 28 a artiklassa tarkoitettuun sivuliikkeen rekisterin ja yhtiön rekisterin väliseen tietojenvaihtoon on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| a) | sivuliikkeen rekisterin on lähetettävä viipymättä BRIS-järjestelmän kautta yhtiön rekisteriin viesti, jäljempänä ’sivuliikkeen rekisteröintiä koskeva ilmoitus’; |
| --- | --- |

a)

sivuliikkeen rekisterin on lähetettävä viipymättä BRIS-järjestelmän kautta yhtiön rekisteriin viesti, jäljempänä ’sivuliikkeen rekisteröintiä koskeva ilmoitus’;

| b) | vastaanotettuaan ilmoituksen yhtiön rekisterin on viipymättä lähetettävä viesti, jossa se vahvistaa vastaanottaneensa ilmoituksen, jäljempänä ’sivuliikkeen rekisteröintiä koskevan ilmoituksen vastaanottoilmoitus’. |
| --- | --- |

b)

vastaanotettuaan ilmoituksen yhtiön rekisterin on viipymättä lähetettävä viesti, jossa se vahvistaa vastaanottaneensa ilmoituksen, jäljempänä ’sivuliikkeen rekisteröintiä koskevan ilmoituksen vastaanottoilmoitus’.

4.3   Sivuliikkeen lopettamista koskeva ilmoitus

Direktiivin (EU) 2017/1132 28 c artiklassa tarkoitettuun sivuliikkeen rekisterin ja yhtiön rekisterin väliseen tietojenvaihtoon on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| a) | sivuliikkeen rekisterin on lähetettävä viipymättä BRIS-järjestelmän kautta yhtiön rekisteriin viesti, jäljempänä ’sivuliikkeen lopettamista koskeva ilmoitus’; |
| --- | --- |

a)

sivuliikkeen rekisterin on lähetettävä viipymättä BRIS-järjestelmän kautta yhtiön rekisteriin viesti, jäljempänä ’sivuliikkeen lopettamista koskeva ilmoitus’;

| b) | vastaanotettuaan ilmoituksen yhtiön rekisterin on viipymättä lähetettävä viesti, jossa se vahvistaa vastaanottaneensa ilmoituksen, jäljempänä ’sivuliikkeen lopettamista koskevan ilmoituksen vastaanottoilmoitus’. |
| --- | --- |

b)

vastaanotettuaan ilmoituksen yhtiön rekisterin on viipymättä lähetettävä viesti, jossa se vahvistaa vastaanottaneensa ilmoituksen, jäljempänä ’sivuliikkeen lopettamista koskevan ilmoituksen vastaanottoilmoitus’.

4.4   Yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskeva ilmoitus

Direktiivin (EU) 2017/1132 30 a artiklassa tarkoitettuun yhtiön rekisterin ja sivuliikkeen rekisterin väliseen tietojenvaihtoon on käytettävä seuraavaa menettelyä:

| a) | yhtiön rekisterin on viipymättä asetettava keskusjärjestelmän saataville tiedot yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehdyistä muutoksista, jäljempänä ’julkistetut tiedot’. On käytettävä sellaista viestimuotoa, että viestiin voidaan sisällyttää liitteitä; |
| --- | --- |

a)

yhtiön rekisterin on viipymättä asetettava keskusjärjestelmän saataville tiedot yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehdyistä muutoksista, jäljempänä ’julkistetut tiedot’. On käytettävä sellaista viestimuotoa, että viestiin voidaan sisällyttää liitteitä;

| b) | varmistaakseen julkistettujen tietojen viivytyksettömän vastaanottamisen sivuliikkeen rekisterin on pyydettävä kyseisiä tietoja keskusjärjestelmästä. Pyynnön voi esittää ilmoittamalla keskusjärjestelmään, mistä yhtiöistä sivuliikkeen rekisteri on kiinnostunut saamaan julkistettuja tietoja; |
| --- | --- |

b)

varmistaakseen julkistettujen tietojen viivytyksettömän vastaanottamisen sivuliikkeen rekisterin on pyydettävä kyseisiä tietoja keskusjärjestelmästä. Pyynnön voi esittää ilmoittamalla keskusjärjestelmään, mistä yhtiöistä sivuliikkeen rekisteri on kiinnostunut saamaan julkistettuja tietoja;

| c) | pyynnön saatuaan keskusjärjestelmän on huolehdittava siitä, että sivuliikkeen rekisteri saa julkistetut tiedot käyttöönsä viipymättä; |
| --- | --- |

c)

pyynnön saatuaan keskusjärjestelmän on huolehdittava siitä, että sivuliikkeen rekisteri saa julkistetut tiedot käyttöönsä viipymättä;

| d) | vastaanotettuaan julkistetut tiedot sivuliikkeen rekisterin on viipymättä lähetettävä viesti, jossa se vahvistaa vastaanottaneensa ilmoituksen, jäljempänä ’yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskevan ilmoituksen vastaanottoilmoitus’. |
| --- | --- |

d)

vastaanotettuaan julkistetut tiedot sivuliikkeen rekisterin on viipymättä lähetettävä viesti, jossa se vahvistaa vastaanottaneensa ilmoituksen, jäljempänä ’yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskevan ilmoituksen vastaanottoilmoitus’.

4.5   Viestintävirheet

Käytössä on oltava tarkoituksenmukaiset tekniset toimenpiteet ja menettelyt mahdollisten rekisterin ja keskusjärjestelmän välisten viestintävirheiden käsittelemiseksi.

5.   Rekistereiden välillä vaihdettavien tietojen luettelo

5.1   Sivuliikettä koskevien tietojen julkistamista koskeva ilmoitus

Tässä liitteessä viitataan direktiivin (EU) 2017/1132 20 ja 34 artiklassa tarkoitettuun rekistereiden väliseen tietojenvaihtoon ilmauksella ’sivuliikettä koskevien tietojen julkistamista koskeva ilmoitus’. Tällaiseen ilmoitukseen johtavaa menettelyä kutsutaan ’sivuliikettä koskevien tietojen julkistamiseksi’.

Jäsenvaltioiden on vaihdettava kunkin 4.1 kohdassa tarkoitetun sivuliikettä koskevien tietojen julkistamista koskevan ilmoituksen osalta seuraavat tiedot:

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (1) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Ilmoituksen antava organisaatio | Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Menettelyyn liittyvät tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| Voimaantulopäivä | Päivä, jona yhtiöön vaikuttava menettely on tullut voimaan | 1 | Päivämäärä |
| Menettelylaji | Direktiivin (EU) 2017/1132 20 artiklassa tarkoitettuun sivuliikettä koskevien tietojen julkistamiseen johtavan menettely laji | 1 | Koodi
  (purkamismenettelyn avaaminen
  purkamismenettelyn päättyminen
  purkamismenettelyn avaaminen ja päättyminen
  purkamismenettelyn peruuttaminen
  maksukyvyttömyysmenettelyn avaaminen
  maksukyvyttömyysmenettelyn päättyminen
  maksukyvyttömyysmenettelyn avaaminen ja päättyminen
  maksukyvyttömyysmenettelyn peruuttaminen
  yhtiön poistaminen rekisteristä) |
| Yhtiön tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| EUID-tunniste | Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön yksilöivä tunniste | 1 | Tunniste
  Lisätietoja EUID-tunnisteen rakenteesta tämän liitteen 8 jaksossa. |
| Vaihtoehtoinen tunniste | Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus) | 0...n | Tunniste |
| Oikeudellinen muoto | Oikeudellisen muodon laji | 1 | Koodi
  Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti |
| Nimi | Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön nimi | 1 | Teksti |
| Sääntömääräinen kotipaikka | Yhtiön sääntömääräinen kotipaikka | 1 | Teksti |
| Rekisterin nimi | Rekisteri, johon yhtiö on rekisteröity | 1 | Teksti |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (1)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Ilmoituksen antava organisaatio

Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Menettelyyn liittyvät tiedot

1

Tietoelementtien joukko

Voimaantulopäivä

Päivä, jona yhtiöön vaikuttava menettely on tullut voimaan

1

Päivämäärä

Menettelylaji

Direktiivin (EU) 2017/1132 20 artiklassa tarkoitettuun sivuliikettä koskevien tietojen julkistamiseen johtavan menettely laji

1

Koodi

(purkamismenettelyn avaaminen

purkamismenettelyn päättyminen

purkamismenettelyn avaaminen ja päättyminen

purkamismenettelyn peruuttaminen

maksukyvyttömyysmenettelyn avaaminen

maksukyvyttömyysmenettelyn päättyminen

maksukyvyttömyysmenettelyn avaaminen ja päättyminen

maksukyvyttömyysmenettelyn peruuttaminen

yhtiön poistaminen rekisteristä)

Yhtiön tiedot

1

Tietoelementtien joukko

EUID-tunniste

Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön yksilöivä tunniste

1

Tunniste

Lisätietoja EUID-tunnisteen rakenteesta tämän liitteen 8 jaksossa.

Vaihtoehtoinen tunniste

Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus)

0...n

Tunniste

Oikeudellinen muoto

Oikeudellisen muodon laji

1

Koodi

Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti

Nimi

Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön nimi

1

Teksti

Sääntömääräinen kotipaikka

Yhtiön sääntömääräinen kotipaikka

1

Teksti

Rekisterin nimi

Rekisteri, johon yhtiö on rekisteröity

1

Teksti

Ilmoitusviestiin voi sisältyä myös teknisiä tietoja, jotka ovat tarpeen viestin välittämiseksi asianmukaisesti.

Tietojenvaihtoon on sisällyttävä myös tekniset viestit, jotka ovat tarpeen vastaanottotodistusta sekä lokikirjanpito- ja raportointitarkoituksia varten.

5.2   Sivuliikkeen rekisteröintiä koskeva ilmoitus

Jäsenvaltioiden on vaihdettava kunkin 4.2 kohdassa tarkoitetun sivuliikkeen rekisteröintiä koskevan ilmoituksen osalta seuraavat tiedot:

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (2) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Ilmoituksen antava organisaatio | Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Sen rekisterin nimi/tunniste, johon yhtiö on rekisteröity | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Sivuliikkeen tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| Rekisteröintipäivä | Sivuliikkeen rekisteröintipäivä | 1 | Päivämäärä |
| Voimaantulopäivä | Päivä, jona sivuliikkeen avaaminen tulee lainvoimaiseksi, jos tiedossa | 0 | Päivämäärä |
| Sivuliikkeen nimi (jos eri kuin yhtiön nimi) | Ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen nimi. Jos se on sama kuin yhtiön nimi, tämä kenttä on jätettävä tyhjäksi. | 0 | Teksti
  Direktiivin (EU) 2017/1132 30 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti |
| Sivuliikkeen muut nimet | Jos sivuliikkeellä on useampi kuin yksi nimi, muut nimet voidaan mainita | 0...n | Teksti |
| EUID-tunniste | Tämän ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen yksilöivä tunniste | 1 | Tunniste |
| Sivuliikkeen osoite | Ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen osoite | 1 | Täydellinen osoite |
| Yhtiön tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| EUID-tunniste | Sen yhtiön yksilöivä tunniste, johon sivuliike kuuluu | 1 | Tunniste |
| Vaihtoehtoinen tunniste | Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus) | 0...n | Tunniste |
| Oikeudellinen muoto | Oikeudellisen muodon laji | 0 | Koodi
  Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti |
| Nimi | Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön nimi | 0 | Teksti |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (2)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Ilmoituksen antava organisaatio

Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Sen rekisterin nimi/tunniste, johon yhtiö on rekisteröity

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Sivuliikkeen tiedot

1

Tietoelementtien joukko

Rekisteröintipäivä

Sivuliikkeen rekisteröintipäivä

1

Päivämäärä

Voimaantulopäivä

Päivä, jona sivuliikkeen avaaminen tulee lainvoimaiseksi, jos tiedossa

0

Päivämäärä

Sivuliikkeen nimi (jos eri kuin yhtiön nimi)

Ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen nimi. Jos se on sama kuin yhtiön nimi, tämä kenttä on jätettävä tyhjäksi.

0

Teksti

Direktiivin (EU) 2017/1132 30 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti

Sivuliikkeen muut nimet

Jos sivuliikkeellä on useampi kuin yksi nimi, muut nimet voidaan mainita

0...n

Teksti

EUID-tunniste

Tämän ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen yksilöivä tunniste

1

Tunniste

Sivuliikkeen osoite

Ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen osoite

1

Täydellinen osoite

Yhtiön tiedot

1

Tietoelementtien joukko

EUID-tunniste

Sen yhtiön yksilöivä tunniste, johon sivuliike kuuluu

1

Tunniste

Vaihtoehtoinen tunniste

Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus)

0...n

Tunniste

Oikeudellinen muoto

Oikeudellisen muodon laji

0

Koodi

Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti

Nimi

Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön nimi

0

Teksti

Ilmoitusviestiin voi sisältyä myös teknisiä tietoja, jotka ovat tarpeen viestin välittämiseksi asianmukaisesti.

Tietojenvaihtoon on sisällyttävä myös tekniset viestit, jotka ovat tarpeen vastaanottotodistusta sekä lokikirjanpito- ja raportointitarkoituksia varten.

5.3   Sivuliikkeen lopettamista koskeva ilmoitus

Jäsenvaltioiden on vaihdettava kunkin 4.3 kohdassa tarkoitetun sivuliikkeen lopettamista koskevan ilmoituksen osalta seuraavat tiedot:

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (3) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Ilmoituksen antava organisaatio | Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Sen rekisterin nimi/tunniste, johon yhtiö on rekisteröity | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Sivuliikkeen tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| Sivuliikkeen rekisteristä poistamispäivä | Päivä, jona sivuliike on poistettu rekisteristä | 1 | Päivämäärä |
| Voimaantulopäivä | Päivä, jona sivuliikkeen lopettaminen tulee lainvoimaiseksi, jos tiedossa | 0 | Päivämäärä |
| Sivuliikkeen nimi (jos eri kuin yhtiön nimi) | Ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen nimi. Jos se on sama kuin yhtiön nimi, tämä kenttä on jätettävä tyhjäksi. | 0 | Teksti
  Direktiivin (EU) 2017/1132 30 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti |
| Sivuliikkeen muut nimet | Jos sivuliikkeellä on useampi kuin yksi nimi, muut nimet voidaan mainita | 0...n | Teksti |
| EUID-tunniste | Tämän ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen yksilöivä tunniste | 1 | Tunniste |
| Yhtiön tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| EUID-tunniste | Sen yhtiön yksilöivä tunniste, johon sivuliike kuuluu | 1 | Tunniste |
| Vaihtoehtoinen tunniste | Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus) | 0...n | Tunniste |
| Oikeudellinen muoto | Oikeudellisen muodon laji | 0 | Koodi
  Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti |
| Nimi | Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön nimi | 0 | Teksti |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (3)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Ilmoituksen antava organisaatio

Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Sen rekisterin nimi/tunniste, johon yhtiö on rekisteröity

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Sivuliikkeen tiedot

1

Tietoelementtien joukko

Sivuliikkeen rekisteristä poistamispäivä

Päivä, jona sivuliike on poistettu rekisteristä

1

Päivämäärä

Voimaantulopäivä

Päivä, jona sivuliikkeen lopettaminen tulee lainvoimaiseksi, jos tiedossa

0

Päivämäärä

Sivuliikkeen nimi (jos eri kuin yhtiön nimi)

Ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen nimi. Jos se on sama kuin yhtiön nimi, tämä kenttä on jätettävä tyhjäksi.

0

Teksti

Direktiivin (EU) 2017/1132 30 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti

Sivuliikkeen muut nimet

Jos sivuliikkeellä on useampi kuin yksi nimi, muut nimet voidaan mainita

0...n

Teksti

EUID-tunniste

Tämän ilmoituksen kohteena olevan sivuliikkeen yksilöivä tunniste

1

Tunniste

Yhtiön tiedot

1

Tietoelementtien joukko

EUID-tunniste

Sen yhtiön yksilöivä tunniste, johon sivuliike kuuluu

1

Tunniste

Vaihtoehtoinen tunniste

Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus)

0...n

Tunniste

Oikeudellinen muoto

Oikeudellisen muodon laji

0

Koodi

Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti

Nimi

Tämän ilmoituksen kohteena olevan yhtiön nimi

0

Teksti

Ilmoitusviestiin voi sisältyä myös teknisiä tietoja, jotka ovat tarpeen viestin välittämiseksi asianmukaisesti.

Tietojenvaihtoon on sisällyttävä myös tekniset viestit, jotka ovat tarpeen vastaanottotodistusta sekä lokikirjanpito- ja raportointitarkoituksia varten.

5.4   Yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskeva ilmoitus

Jäsenvaltioiden on vaihdettava seuraavat tiedot kustakin 4.4 kohdassa tarkoitetusta, yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskevasta ilmoituksesta:

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (4) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Ilmoituksen antava organisaatio | Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Sen rekisterin nimi/tunniste, johon sivuliike on rekisteröity | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Menettelyyn liittyvät tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| Menettelylaji | Menettelylaji, joka on johtanut yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskevaan ilmoitukseen | 1 | a) | yhtiön nimen muutos |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (4)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Ilmoituksen antava organisaatio

Ilmoituksen antavan organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Sen rekisterin nimi/tunniste, johon sivuliike on rekisteröity

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Menettelyyn liittyvät tiedot

1

Tietoelementtien joukko

Menettelylaji

Menettelylaji, joka on johtanut yhtiötä koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin tehtyjä muutoksia koskevaan ilmoitukseen

1

a)

yhtiön nimen muutos

| b) | rekisteröidyn toimipaikan muutos |
| --- | --- |

b)

rekisteröidyn toimipaikan muutos

| c) | yhtiön rekisterinumeron muutos rekisterissä |
| --- | --- |

c)

yhtiön rekisterinumeron muutos rekisterissä

| d) | yhtiön oikeudellisen muodon muutos |
| --- | --- |

d)

yhtiön oikeudellisen muodon muutos

| e) | muutos 14 artiklan d alakohdassa tarkoitetuissa asiakirjoissa ja tiedoissa |
| --- | --- |

e)

muutos 14 artiklan d alakohdassa tarkoitetuissa asiakirjoissa ja tiedoissa

| f) | muutos 14 artiklan f alakohdassa tarkoitetuissa asiakirjoissa ja tiedoissa |
| --- | --- |

f)

muutos 14 artiklan f alakohdassa tarkoitetuissa asiakirjoissa ja tiedoissa

Rekisteröintipäivä

Päivä, jona yhtiön asiakirjoihin ja tietoihin tehty muutos on rekisteröity

1

Päivämäärä

Voimaantulopäivä

Päivä, jona yhtiön asiakirjoihin ja tietoihin tehty muutos tulee lainvoimaiseksi, jos tiedossa

0

Päivämäärä

Tiedot, jotka on päivitettävä menettelylajista riippuen

Yhtiön tietojen muutos

1

Jokin seuraavista:

| a) | yhtiön uusi nimi ja aiempi nimi |
| --- | --- |

a)

yhtiön uusi nimi ja aiempi nimi

| b) | yhtiön uusi sääntömääräinen kotipaikka ja aiempi sääntömääräinen kotipaikka |
| --- | --- |

b)

yhtiön uusi sääntömääräinen kotipaikka ja aiempi sääntömääräinen kotipaikka

| c) | yhtiön uusi rekisterinumero rekisterissä ja aiempi rekisterinumero |
| --- | --- |

c)

yhtiön uusi rekisterinumero rekisterissä ja aiempi rekisterinumero

| d) | yhtiön uusi oikeudellinen muoto ja aiempi oikeudellinen muoto |
| --- | --- |

d)

yhtiön uusi oikeudellinen muoto ja aiempi oikeudellinen muoto

| e) | 14 artiklan d alakohdassa tarkoitetut uudet asiakirjat ja tiedot (liitteet mahdollisia), joihin on sisällyttävä seuraavat tiedot:






  — | onko kyseessä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö |
| --- | --- | --- |

e)

14 artiklan d alakohdassa tarkoitetut uudet asiakirjat ja tiedot (liitteet mahdollisia), joihin on sisällyttävä seuraavat tiedot:

—

onko kyseessä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö

| — | Jos kyseessä on luonnollinen henkilö:






  — | etunimi, sukunimi |
| --- | --- | --- |

—

Jos kyseessä on luonnollinen henkilö:

—

etunimi, sukunimi

| — | syntymäaika, jos tiedossa, muussa tapauksessa kansallinen henkilötunnus. |
| --- | --- |

—

syntymäaika, jos tiedossa, muussa tapauksessa kansallinen henkilötunnus.

| — | Jos kyseessä on oikeushenkilö:






  — | yhtiön nimi |
| --- | --- | --- |

—

Jos kyseessä on oikeushenkilö:

—

yhtiön nimi

| — | yhtiön EUID-tunniste tai, jos saatavilla, muu rekisterinumero, jos kyseessä ei ole direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainittu yhtiömuoto |
| --- | --- |

—

yhtiön EUID-tunniste tai, jos saatavilla, muu rekisterinumero, jos kyseessä ei ole direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainittu yhtiömuoto

| — | oikeudellinen muoto. |
| --- | --- |

—

oikeudellinen muoto.

| — | Riippumatta siitä, onko kyseessä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö:






  — | osoite (jos saatavilla rekisterissä) |
| --- | --- | --- |

—

Riippumatta siitä, onko kyseessä luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö:

—

osoite (jos saatavilla rekisterissä)

| — | tieto siitä, onko kyseessä henkilön nimitys vai tehtävän päättyminen vai olemassa olevan nimityksen päivitys |
| --- | --- |

—

tieto siitä, onko kyseessä henkilön nimitys vai tehtävän päättyminen vai olemassa olevan nimityksen päivitys

| — | tieto siitä, kuuluuko henkilö 14 artiklan d alakohdan i tai ii alakohdan soveltamisalaan |
| --- | --- |

—

tieto siitä, kuuluuko henkilö 14 artiklan d alakohdan i tai ii alakohdan soveltamisalaan

| — | kun on kyse 14 artiklan d alakohdan i alakohdan soveltamisalaan kuuluvista henkilöistä, siitä riippumatta, edustavatko he yhtiötä yksin vai yhdessä, mahdollisuus antaa tarvittaessa lisätietoja asiakirjassa tai tekstissä, tai muissa tapauksissa esittää kuvaus asiakirjassa tai tekstissä |
| --- | --- |

—

kun on kyse 14 artiklan d alakohdan i alakohdan soveltamisalaan kuuluvista henkilöistä, siitä riippumatta, edustavatko he yhtiötä yksin vai yhdessä, mahdollisuus antaa tarvittaessa lisätietoja asiakirjassa tai tekstissä, tai muissa tapauksissa esittää kuvaus asiakirjassa tai tekstissä

| — | asema |
| --- | --- |

—

asema

| — | mahdollisuus toimittaa asiakirja tai teksti, jossa kuvataan mahdolliset edustusvaltuuksien rajoitukset (esim. liiketoiminnan arvo ja tyyppi) |
| --- | --- |

—

mahdollisuus toimittaa asiakirja tai teksti, jossa kuvataan mahdolliset edustusvaltuuksien rajoitukset (esim. liiketoiminnan arvo ja tyyppi)

| — | mahdollisuus toimittaa asiakirjoja ainoastaan 14 artiklan d kohdan ii alakohdan soveltamisalaan kuuluville henkilöille |
| --- | --- |

—

mahdollisuus toimittaa asiakirjoja ainoastaan 14 artiklan d kohdan ii alakohdan soveltamisalaan kuuluville henkilöille

| f) | 14 artiklan f alakohdassa tarkoitetut uudet asiakirjat ja tiedot (liitteet mahdollisia), joihin on sisällyttävä seuraavat metatiedot: tilikausi |
| --- | --- |

f)

14 artiklan f alakohdassa tarkoitetut uudet asiakirjat ja tiedot (liitteet mahdollisia), joihin on sisällyttävä seuraavat metatiedot: tilikausi

Lisätiedot, joiden toimittaminen on vapaaehtoista 14 artiklan d alakohdan osalta

Yhtiön tietojen muutos

0...n

Vapaaehtoiset tiedot:

| — | kansallinen henkilötunnus |
| --- | --- |

—

kansallinen henkilötunnus

| — | henkilöasiakirjan (henkilökortti, passi) numero |
| --- | --- |

—

henkilöasiakirjan (henkilökortti, passi) numero

| — | kansalaisuus (kansalaisuudet) |
| --- | --- |

—

kansalaisuus (kansalaisuudet)

| — | syntymäpaikka |
| --- | --- |

—

syntymäpaikka

Yhtiön tiedot

1

Tietoelementtien joukko

EUID-tunniste

Sen yhtiön yksilöivä tunniste, johon sivuliike kuuluu

1

Tunniste

Vaihtoehtoinen tunniste

Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus)

0...n

Tunniste

Direktiivin (EU) 2017/1132 14 artiklan f alakohdassa tarkoitettuja uusia asiakirjoja ja tietoja ei lähetetä sivuliikkeen rekisteriin, jos kyseinen jäsenvaltio soveltaa mainitun direktiivin 31 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta.

Ilmoitusviestiin voi sisältyä myös teknisiä tietoja, jotka ovat tarpeen viestin välittämiseksi asianmukaisesti.

Tietojenvaihtoon on sisällyttävä myös tekniset viestit, jotka ovat tarpeen vastaanottotodistusta sekä lokikirjanpito- ja raportointitarkoituksia varten.

5.5   Rajatylittävää sulautumista koskeva ilmoitus

Tässä liitteessä viitataan direktiivin (EU) 2017/1132 130 artiklassa tarkoitettuun rekistereiden väliseen tietojenvaihtoon ilmaisulla ’rajatylittävää sulautumista koskeva ilmoitus’. Jäsenvaltioiden on vaihdettava kunkin direktiivin (EU) 2017/1132 130 artiklassa tarkoitetun rajatylittävää sulautumista koskevan ilmoituksen osalta seuraavat tiedot:

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus  (5) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Ilmoituksen antava organisaatio | Organisaatio, joka on antanut ilmoituksen | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Organisaatio, jolle ilmoitus osoitetaan | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Sulautumaan liittyvät tiedot | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| Voimaantulopäivä | Sulautuman voimaantulopäivä | 1 | Päivämäärä |
| Sulautumalaji | Direktiivin (EU) 2017/1132 119 artiklan 2 kohdassa määritetty sulautumalaji | 1 | Koodi
  (rajatylittävä absorptiosulautuminen
  rajatylittävä kombinaatiosulautuminen
  kokonaan omistetun yhtiön rajatylittävä sulautuminen) |
| Sulautumisen tuloksena muodostettava yhtiö | | 1 | Tietoelementtien joukko |
| EUID-tunniste | Sulautumisen tuloksena muodostettavan yhtiön yksilöivä tunniste | 1 | Tunniste
  Lisätietoja EUID-tunnisteen rakenteesta tämän liitteen 8 jaksossa. |
| Vaihtoehtoiset tunnisteet | Muut tunnisteet | 0...n | Tunniste |
| Oikeudellinen muoto | Oikeudellisen muodon laji | 1 | Koodi
  Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti |
| Nimi | Sulautumisen tuloksena muodostettavan yhtiön nimi | 1 | Teksti |
| Sääntömääräinen kotipaikka | Sulautumisen tuloksena muodostettavan yhtiön sääntömääräinen kotipaikka | 1 | Teksti |
| Rekisterin nimi | Sen rekisterin nimi, johon sulautumisen tuloksena muodostettava yhtiö on rekisteröity | 1 | Teksti |
| Sulautuva yhtiö | | 1...n | Tietoelementtien joukko |
| EUID-tunniste | Sulautuvan yhtiön yksilöivä tunniste | 1 | Tunniste
  Lisätietoja EUID-tunnisteen rakenteesta tämän liitteen 8 jaksossa. |
| Vaihtoehtoiset tunnisteet | Muut tunnisteet | 0...n | Tunniste |
| Oikeudellinen muoto | Oikeudellisen muodon laji | 1 | Koodi
  Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti |
| Nimi | Sulautumiseen osallistuvan yhtiön nimi | 1 | Teksti |
| Sääntömääräinen kotipaikka | Sulautumiseen osallistuvan yhtiön sääntömääräinen kotipaikka | 0...1 | Teksti |
| Rekisterin nimi | Rekisteri, johon sulautuva yhtiö on rekisteröity | 1 | Teksti |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus  (5)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Ilmoituksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Ilmoituksen antava organisaatio

Organisaatio, joka on antanut ilmoituksen

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Organisaatio, jolle ilmoitus osoitetaan

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Sulautumaan liittyvät tiedot

1

Tietoelementtien joukko

Voimaantulopäivä

Sulautuman voimaantulopäivä

1

Päivämäärä

Sulautumalaji

Direktiivin (EU) 2017/1132 119 artiklan 2 kohdassa määritetty sulautumalaji

1

Koodi

(rajatylittävä absorptiosulautuminen

rajatylittävä kombinaatiosulautuminen

kokonaan omistetun yhtiön rajatylittävä sulautuminen)

Sulautumisen tuloksena muodostettava yhtiö

1

Tietoelementtien joukko

EUID-tunniste

Sulautumisen tuloksena muodostettavan yhtiön yksilöivä tunniste

1

Tunniste

Lisätietoja EUID-tunnisteen rakenteesta tämän liitteen 8 jaksossa.

Vaihtoehtoiset tunnisteet

Muut tunnisteet

0...n

Tunniste

Oikeudellinen muoto

Oikeudellisen muodon laji

1

Koodi

Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti

Nimi

Sulautumisen tuloksena muodostettavan yhtiön nimi

1

Teksti

Sääntömääräinen kotipaikka

Sulautumisen tuloksena muodostettavan yhtiön sääntömääräinen kotipaikka

1

Teksti

Rekisterin nimi

Sen rekisterin nimi, johon sulautumisen tuloksena muodostettava yhtiö on rekisteröity

1

Teksti

Sulautuva yhtiö

1...n

Tietoelementtien joukko

EUID-tunniste

Sulautuvan yhtiön yksilöivä tunniste

1

Tunniste

Lisätietoja EUID-tunnisteen rakenteesta tämän liitteen 8 jaksossa.

Vaihtoehtoiset tunnisteet

Muut tunnisteet

0...n

Tunniste

Oikeudellinen muoto

Oikeudellisen muodon laji

1

Koodi

Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteen II mukaisesti

Nimi

Sulautumiseen osallistuvan yhtiön nimi

1

Teksti

Sääntömääräinen kotipaikka

Sulautumiseen osallistuvan yhtiön sääntömääräinen kotipaikka

0...1

Teksti

Rekisterin nimi

Rekisteri, johon sulautuva yhtiö on rekisteröity

1

Teksti

Ilmoitusviestiin voi sisältyä myös teknisiä tietoja, jotka ovat tarpeen viestin välittämiseksi asianmukaisesti.

Tietojenvaihtoon on sisällyttävä myös tekniset viestit, jotka ovat tarpeen vastaanottotodistusta sekä lokikirjanpito- ja raportointitarkoituksia varten.

6.   Vakiomuotoisen viestin rakenne

Rekistereiden, keskusjärjestelmän ja Euroopan oikeusportaalin välisen tietojenvaihdon on perustuttava vakiomuotoisiin tietorakennemenetelmiin, ja se on esitettävä standardiviestimuodossa, kuten XML:nä.

7.   Keskusjärjestelmään toimitettavat tiedot

Jotta keskusjärjestelmä voi hoitaa tehtävänsä, sinne on toimitettava seuraavantyyppiset tiedot:

| a) | tiedot, joiden avulla voidaan tunnistaa keskusjärjestelmään yhteydessä olevat järjestelmät. Nämä tiedot voivat koostua URL-osoitteista tai muista numeroista tai koodeista, jotka yksilöivät kunkin järjestelmän BRIS-järjestelmässä; |
| --- | --- |

a)

tiedot, joiden avulla voidaan tunnistaa keskusjärjestelmään yhteydessä olevat järjestelmät. Nämä tiedot voivat koostua URL-osoitteista tai muista numeroista tai koodeista, jotka yksilöivät kunkin järjestelmän BRIS-järjestelmässä;

| b) | direktiivin (EU) 2017/1132 19 artiklan 2 kohdassa lueteltujen tietojen hakemisto. Näiden tietojen avulla varmistetaan johdonmukaisten ja nopeiden tulosten saaminen hakupalvelusta. Jos tietoja ei aseteta saataville indeksointia varten keskusjärjestelmään, jäsenvaltioiden on asetettava samat tiedot saataville hakutoimintoa varten tavalla, jolla taataan samantasoinen palvelu kuin keskusjärjestelmän tarjoama palvelu; |
| --- | --- |

b)

direktiivin (EU) 2017/1132 19 artiklan 2 kohdassa lueteltujen tietojen hakemisto. Näiden tietojen avulla varmistetaan johdonmukaisten ja nopeiden tulosten saaminen hakupalvelusta. Jos tietoja ei aseteta saataville indeksointia varten keskusjärjestelmään, jäsenvaltioiden on asetettava samat tiedot saataville hakutoimintoa varten tavalla, jolla taataan samantasoinen palvelu kuin keskusjärjestelmän tarjoama palvelu;

| c) | direktiivin (EU) 2017/1132 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhtiöiden yksilöivät tunnisteet ja 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut sivuliikkeiden yksilöivät tunnisteet. Näitä tunnisteita käytetään varmistamaan rekistereiden yhteentoimivuus keskusjärjestelmän kautta; |
| --- | --- |

c)

direktiivin (EU) 2017/1132 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhtiöiden yksilöivät tunnisteet ja 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut sivuliikkeiden yksilöivät tunnisteet. Näitä tunnisteita käytetään varmistamaan rekistereiden yhteentoimivuus keskusjärjestelmän kautta;

| d) | kaikki muut operatiiviset tiedot, jotka ovat keskusjärjestelmässä tarpeen hakupalvelun asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan ja rekistereiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Kyseisiin tietoihin voi kuulua koodiluetteloja, viitetietoja, kyseisten metatietojen määritteleviä sanastoja ja käännöksiä sekä lokikirjanpitotietoja ja raportointitietoja. |
| --- | --- |

d)

kaikki muut operatiiviset tiedot, jotka ovat keskusjärjestelmässä tarpeen hakupalvelun asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan ja rekistereiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Kyseisiin tietoihin voi kuulua koodiluetteloja, viitetietoja, kyseisten metatietojen määritteleviä sanastoja ja käännöksiä sekä lokikirjanpitotietoja ja raportointitietoja.

Keskusjärjestelmässä käsitellyt tiedot ja metatiedot on käsiteltävä ja säilytettävä tämän liitteen 3 jaksossa esitettyjen turvallisuusstandardien mukaisesti.

8.   Yksilöivän tunnisteen rakenne ja käyttö

Rekistereiden välisessä viestinnässä käytettävään yksilöivään tunnisteeseen on viitattava ilmauksella ”EUID-tunniste” (European Unique Identifier, eurooppalainen yksilöivä tunniste).

EUID-tunnisteen rakenteen on oltava ISO 6523 -standardin mukainen, ja siihen on sisällyttävä seuraavat osat:

| EUID-tunnisteen osa | Kuvaus | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- |
| Maakoodi | Tekijät, jotka mahdollistavat rekisterin jäsenvaltion tunnistamisen | Pakollinen |
| Rekisterin tunniste | Tekijät, jotka mahdollistavat yhtiön ja sivuliikkeen alkuperäisen kansallisen rekisterin tunnistamisen | Pakollinen |
| Rekisterinumero | Yhtiön/sivuliikkeen numero alkuperäisessä kansallisessa rekisterissä | Pakollinen |
| Tarkistusnumero | Tekijät, jotka mahdollistavat tunnistusvirheiden välttämisen | Vapaaehtoinen |

EUID-tunnisteen osa

Kuvaus

Lisäkuvaus

Maakoodi

Tekijät, jotka mahdollistavat rekisterin jäsenvaltion tunnistamisen

Pakollinen

Rekisterin tunniste

Tekijät, jotka mahdollistavat yhtiön ja sivuliikkeen alkuperäisen kansallisen rekisterin tunnistamisen

Pakollinen

Rekisterinumero

Yhtiön/sivuliikkeen numero alkuperäisessä kansallisessa rekisterissä

Pakollinen

Tarkistusnumero

Tekijät, jotka mahdollistavat tunnistusvirheiden välttämisen

Vapaaehtoinen

EUID-tunnistetta on käytettävä yhtiöiden ja sivuliikkeiden tunnistamiseksi yksiselitteisesti vaihdettaessa tietoja rekistereiden välillä keskusjärjestelmän kautta.

9.   Järjestelmän ja keskusjärjestelmän tarjoamien tietoteknisten palvelujen toimintamenetelmät

Järjestelmän on perustuttava tietojen jakelun ja vaihdon osalta seuraavaan tekniseen toimintamenetelmään:

Image 1

Viestien toimittamiseksi asianomaisena kieliversiona keskusjärjestelmän on tarjottava käyttöön viitetietoartefakteja, kuten koodiluetteloja, kontrolloituja sanastoja ja määritteleviä sanastoja. Ne on tarvittaessa käännettävä kaikille unionin virallisille kielille. Mahdollisuuksien mukaan on käytettävä tunnustettuja standardeja ja vakiomuotoisia viestejä.

Komissio toimittaa jäsenvaltioille lisätietoja teknisestä toimintamenetelmästä ja keskusjärjestelmän tarjoamien tietoteknisten palvelujen toteutuksesta.

10.   Hakukriteerit

Hakua suoritettaessa on valittava vähintään yksi maa.

Euroopan oikeusportaalin on tarjottava käyttöön seuraavat yhdenmukaiset hakukriteerit:

| — | yhtiön nimi |
| --- | --- |

—

yhtiön nimi

| — | yhtiön tai sivuliikkeen rekisterinumero kansallisessa rekisterissä. |
| --- | --- |

—

yhtiön tai sivuliikkeen rekisterinumero kansallisessa rekisterissä.

Euroopan oikeusportaalissa voi olla käytettävissä muitakin hakukriteerejä.

11.   Maksuja koskevat säännöt

Kun kyseessä ovat asiakirjat ja tiedot, joista jäsenvaltiot perivät maksuja ja jotka asetetaan saataville Euroopan oikeusportaalissa BRIS-järjestelmän kautta, järjestelmän on annettava käyttäjille mahdollisuus suorittaa maksu verkossa käyttäen yleisesti käytössä olevia maksuvälineitä, kuten luotto- ja maksukortteja.

Järjestelmässä voidaan tarjota mahdollisuus käyttää myös vaihtoehtoisia verkkomaksumenetelmiä, kuten pankkisiirtoa tai virtuaalilompakkoa (talletettuja varoja).

12.   Selittävät merkinnät

Jäsenvaltioiden on esitettävä direktiivin (EU) 2017/1132 14 artiklassa lueteltujen tietojen ja asiakirjalajien osalta seuraavat selittävät merkinnät:

| a) | kunkin tiedon ja asiakirjan lyhytnimi (esimerkiksi ”yhtiön perustamisasiakirjat”) |
| --- | --- |

a)

kunkin tiedon ja asiakirjan lyhytnimi (esimerkiksi ”yhtiön perustamisasiakirjat”)

| b) | tarvittaessa lyhyt kuvaus kunkin asiakirjan tai tiedon sisällöstä sekä haluttaessa tieto asiakirjan oikeudellisesta arvosta. |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa lyhyt kuvaus kunkin asiakirjan tai tiedon sisällöstä sekä haluttaessa tieto asiakirjan oikeudellisesta arvosta.

13.   Palvelujen saatavuus

Palvelun ajallisen kattavuuden on oltava ympärivuorokautista seitsemänä päivänä viikossa, ja järjestelmän käytettävyysasteen on oltava vähintään 98 prosenttia määräaikaishuolto pois lukien.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle huoltotoimista seuraavasti:

| a) | viisi työpäivää etukäteen, jos kyseessä on huoltotoimi, joka voi aiheuttaa enintään neljän tunnin käyttökeskeytyksen; |
| --- | --- |

a)

viisi työpäivää etukäteen, jos kyseessä on huoltotoimi, joka voi aiheuttaa enintään neljän tunnin käyttökeskeytyksen;

| b) | kymmenen työpäivää etukäteen, jos kyseessä on huoltotoimi, joka voi aiheuttaa enintään 12 tunnin käyttökeskeytyksen; |
| --- | --- |

b)

kymmenen työpäivää etukäteen, jos kyseessä on huoltotoimi, joka voi aiheuttaa enintään 12 tunnin käyttökeskeytyksen;

| c) | 30 työpäivää etukäteen, jos kyseessä on tietokonehuoneen infrastruktuurin huolto, joka voi aiheuttaa enintään kuuden päivän käyttökeskeytyksen vuodessa. |
| --- | --- |

c)

30 työpäivää etukäteen, jos kyseessä on tietokonehuoneen infrastruktuurin huolto, joka voi aiheuttaa enintään kuuden päivän käyttökeskeytyksen vuodessa.

Huoltotoimet on niin pitkälti kuin mahdollista suunniteltava suoritettaviksi virka-ajan ulkopuolella (klo 19.00–8.00 Keski-Euroopan aikaa).

Jos jäsenvaltiot ovat määrittäneet kiinteitä viikoittaisia huoltoajankohtia, niiden on ilmoitettava komissiolle tällaisten suunniteltujen huoltoajankohtien viikonpäivä ja kellonaika. Jos jäsenvaltioiden järjestelmät eivät ole käytettävissä tällaisen kiinteän huoltoajankohdan aikana, jäsenvaltioiden ei tarvitse ilmoittaa asiasta komissiolle kullakin kerralla erikseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen kohdan a–c kohdassa esitettyjä velvoitteita.

Jos jäsenvaltioiden järjestelmissä ilmenee odottamaton tekninen häiriö, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viipymättä järjestelmänsä käytettävyyden estymisestä ja palvelun ennakoidusta käynnistymisestä uudelleen, jos se on tiedossa.

Jos keskusjärjestelmään tai Euroopan oikeusportaaliin tulee odottamaton häiriö, komissio ilmoittaa jäsenvaltioille viipymättä keskusjärjestelmän tai portaalin käytettävyyden estymisestä ja palvelun ennakoidusta käynnistymisestä uudelleen, jos se on tiedossa.

14.   Valinnaiset yhteyspisteet

14.1   Direktiivin (EU) 2017/1132 22 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaiset BRIS-järjestelmän valinnaiset yhteyspisteet

14.1.1   Menettely

Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot valinnaisten yhteyspisteiden perustamisen suunnitellusta ajoituksesta, keskusjärjestelmään kytkettävien valinnaisten yhteyspisteiden määrästä sekä sen henkilön (niiden henkilöiden) yhteystiedot, johon (joihin) voi ottaa yhteyttä teknisen käyttöyhteyden luomiseksi.

Komissio toimittaa jäsenvaltioille tarvittavat tekniset tiedot ja antaa teknistä tukea kunkin valinnaisen yhteyspisteen keskusjärjestelmään liittämisen testaamiseksi ja toteuttamiseksi.

14.1.2   Tekniset vaatimukset

Jäsenvaltioiden on noudatettava valinnaisten yhteyspisteiden keskusjärjestelmään liittämisen osalta tässä liitteessä esitettyjä teknisiä eritelmiä, kuten valinnaisten yhteyspisteiden kautta tapahtuvaa tiedonsiirtoa koskevia turvallisuusvaatimuksia.

Jos valinnaisen yhteyspisteen kautta on suoritettava maksuja, jäsenvaltioiden on tarjottava käyttöön valitsemansa maksutavat ja käsiteltävä asianomaiset maksutapahtumat.

Jäsenvaltioiden on suoritettava asianmukaiset testaukset ennen kuin yhteys keskusjärjestelmään otetaan käyttöön ja ennen kuin olemassa olevaan yhteyteen tehdään merkittäviä muutoksia.

Sen jälkeen, kun valinnainen yhteyspiste on liitetty onnistuneesti keskusjärjestelmään, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista merkittävistä yhteyspisteeseen tehtävistä tulevista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa keskusjärjestelmän toimintaan, erityisesti yhteyspisteen sulkemisesta. Jäsenvaltioiden on toimitettava riittävät muutosta koskevat tekniset tiedot, jotta mahdolliset siihen liittyvät muutokset voidaan integroida asianmukaisesti.

Jäsenvaltioiden on mainittava kussakin valinnaisessa yhteyspisteessä, että hakupalvelu tarjotaan BRIS-järjestelmän kautta.

14.2   Direktiivin (EU) 2017/1132 22 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaiset BRIS-järjestelmän valinnaiset yhteyspisteet

14.2.1   Menettely

Komissio arvioi kaikki vastaanotetut valinnaisen yhteyspisteen perustamista koskevat pyynnöt direktiivin (EU) 2017/1132 22 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

Pyynnön esittäjän on toimitettava kaikki pyynnön asianmukaista arviointia varten tarvittavat tiedot.

Komissio toimittaa pyynnön esittäjälle tarvittavat tekniset tiedot ja antaa teknistä tukea kunkin valinnaisen yhteyspisteen keskusjärjestelmään perustamisen testaamiseksi ja toteuttamiseksi.

14.2.2   Tekniset vaatimukset

Pyynnön esittäjän on noudatettava valinnaisten yhteyspisteiden keskusjärjestelmään perustamisen osalta tässä liitteessä esitettyjä teknisiä eritelmiä, kuten valinnaisten yhteyspisteiden kautta tapahtuvaa tiedonsiirtoa koskevia turvallisuusvaatimuksia.

Jos valinnaisen yhteyspisteen kautta on suoritettava maksuja, pyynnön esittäjän on tarjottava käyttöön valitsemansa maksutavat ja käsiteltävä asianomaiset maksutapahtumat.

Pyynnön esittäjän on suoritettava asianmukaiset testaukset ennen kuin keskusjärjestelmään perustaminen toteutetaan ja ennen kuin olemassa olevaan yhteyteen tehdään merkittäviä muutoksia.

Sen jälkeen, kun valinnainen yhteyspiste on perustettu onnistuneesti keskusjärjestelmään, pyynnön esittäjän on ilmoitettava komissiolle kaikista merkittävistä yhteyspisteeseen tehtävistä tulevista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa keskusjärjestelmän toimintaan, erityisesti yhteyspisteen sulkemisesta. Pyynnön esittäjän on toimitettava riittävät muutosta koskevat tekniset tiedot, jotta mahdolliset siihen liittyvät muutokset voidaan integroida asianmukaisesti.

Pyynnön esittäjän on mainittava kussakin valinnaisessa yhteyspisteessä, että hakupalvelu tarjotaan BRIS-järjestelmän kautta.

14.3   Valinnaisiin yhteyspisteisiin 22 artiklan 4 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti sovellettavat vaatimukset

Komissio ilmoittaa vastaanottamistaan pyynnöistä jäsenvaltioille.

Teknisiin vaatimuksiin on sisällyttävä myös toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että valinnaiset yhteyspisteet eivät vaikuta BRIS-järjestelmän moitteettomaan toimintaan eivätkä turvallisuus-, tietoturva- ja tietosuojavaatimusten noudattamiseen. Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon kunkin osapuolen vastuu sen tekniseen valvontaan kuuluvassa järjestelmän osassa.

15.   Liiketoimintakiellossa olevia johtajia koskevien tietojen vaihto

15.1   Johdanto

Direktiivin (EU) 2017/1132 13 i artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tietojenvaihto kattaa tapaukset, joissa henkilö on jonkin jäsenvaltion tuomioistuimen tai muun toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädännön nojalla tekemän päätöksen perusteella asetettu liiketoimintakieltoon eikä sen vuoksi voi toimia minkään yhtiömuodoltaan kyseisen direktiivin liitteessä II mainitun yhtiön johtajana.

Tietojenvaihto ei koske tapauksia, joissa henkilö ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole yleisesti oikeustoimikelpoinen tai hänen yleistä oikeustoimikelpoisuuttaan on rajoitettu tai hän on menettänyt oikeustoimikelpoisuutensa kokonaan tai osittain jonkin jäsenvaltion tuomioistuimen tai muun toimivaltaisen viranomaisen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla tekemän päätöksen johdosta eikä kyseinen henkilö voi sen vuoksi ryhtyä yhtiömuodoltaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun yhtiön johtajaksi.

Tietojenvaihto ei koske tapauksia, jotka perustuvat unionin lainsäädännön nimenomaisiin sääntöihin, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (6) 91 artiklan 1 kohdassa säädettyihin soveltuvuus- ja kelpoisuussääntöihin.

Jos oikeushenkilöt saavat jonkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan toimia johtajina yhtiömuodoltaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuissa yhtiöissä, kyseiset oikeushenkilöt kuuluvat tietojenvaihdon piiriin. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle, onko tämä mahdollisuus olemassa sen kansallisen lainsäädännön mukaan.

15.2   Jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon menetelmät

Direktiivin (EU) 2017/1132 13 i artiklassa tarkoitettuun rekistereiden väliseen tietojenvaihtoon on käytettävä seuraavaa menettelyä:

Tämän jakson mukaiset kyselyt ja vastaukset siirretään BRIS-järjestelmän kautta käyttäen päästä päähän -salausta.

Jäsenvaltioiden on vaihdettava tiedot, jotka tarvitaan samaa pyyntöä koskevien tämän jakson mukaisten kyselyjen ja vastausten kytkemiseen toisiinsa.

15.2.1   Tietojenvaihdon ensimmäinen taso

15.2.1.1   Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn ensimmäinen taso

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää BRIS-järjestelmän kautta yhdeltä tai useammalta jäsenvaltiolta tietoja siitä, onko henkilö, joka hakee jonkin yhtiömuodoltaan direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainitun yhtiön johtajaksi, liiketoimintakiellossa tai onko hänet merkitty johonkin näiden jäsenvaltioiden rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja.

Pyynnön esittävän jäsenvaltion on päätettävä, mille jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioille kysely lähetetään. Kyselyt lähetetään siten, että varmistetaan tehokas, toimiva ja nopea tietojenvaihto.

Kunkin kyselyn on koskettava vain yhtä henkilöä, ja siinä on annettava henkilön tunnistamiseksi tarvittavat tiedot. Pyynnön esittävän jäsenvaltion on käsiteltävä tällaiset tiedot asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tässä yhteydessä vaihdetaan ainoastaan välttämättömiä tietoja ja kyseistä hakijaa koskevia tietoja.

15.2.1.2   Liiketoimintakieltoa koskevan vastauksen ensimmäinen taso

Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kyselyn saatuaan vastattava siihen viipymättä BRIS-järjestelmän kautta.

Vastauksessa on ilmoitettava, onko kyselyssä yksilöity henkilö liiketoimintakiellossa tai onko hänet merkitty johonkin pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja.

Jos vastauksen mukaan henkilö on liiketoimintakiellossa tai merkitty johonkin niistä rekistereistä, joissa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja, pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio voi ilmoittaa vastauksessaan, mitkä pyynnön esittäneen jäsenvaltion toimittamat tiedot vastaavat pyynnön vastaanottaneessa jäsenvaltiossa saatavilla olevia tietoja ja mitä kyselyyn sisältyviä tietoja pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio ei voi vahvistaa, koska niitä ei ole kirjattu sen rekistereihin.

Pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio voi tarvittaessa pyytää pyynnön esittänyttä jäsenvaltiota toimittamaan lisätietoja henkilön yksiselitteisen tunnistamisen varmistamiseksi. Tällaiset tiedot on käsiteltävä asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti.

15.2.2.   Tietojenvaihdon toinen taso

Lisätiedot voidaan vaihtaa BRIS-järjestelmän ohella muilla asianmukaisilla keinoilla. Jos tietojenvaihdon toinen taso toteutetaan BRIS-järjestelmän välityksellä, on sovellettava 15.2.2.1, 15.2.2.2, 15.3.3 ja15.3.4 kohdassa vahvistettuja sääntöjä.

15.2.2.1.   Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn toinen taso

Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio ilmoittaa ensimmäisen tason vastauksessa, että tietty henkilö on liiketoimintakiellossa tai merkitty johonkin sen rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja, pyynnön esittänyt jäsenvaltio voi pyytää pyynnön vastaanottaneelta jäsenvaltiolta lisätietoja ensimmäisen tason kyselyssä yksilöidystä henkilöstä.

Toisen tason kyselyn on koskettava samaa henkilöä kuin ensimmäisen tason kysely ja ensimmäisen tason vastaus.

15.2.2.2   Liiketoimintakieltoa koskevan vastauksen toinen taso

Pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio voi päättää kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, mitä lisätietoja se toimittaa. Jos kyseisen jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö ei salli lisätietojen vaihtoa, sen on ilmoitettava asiasta pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle.

15.3.   Yksityiskohtainen luettelo tiedoista

Jäsenvaltioiden on sisällytettävä liiketoimintakiellossa olevia johtajia koskevaan tietojenvaihtoon seuraavat tiedot:

15.3.1.   Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn ensimmäinen taso

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (7) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Esittämispäivä ja -aika | Kyselyn lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Kyselyn esittävä organisaatio | Kyselyn esittävän organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn ensimmäinen taso
  Jos johtajaksi hakeva henkilö on luonnollinen henkilö | | | |
| Etunimi | Johtajaksi hakevan henkilön etunimi | 1 | Teksti |
| Sukunimi | Johtajaksi hakevan henkilön sukunimi | 1 | Teksti |
| Syntymäaika | Johtajaksi hakevan henkilön syntymäaika | 1 | Päivämäärä |
| Muut yksilöintitiedot | Muut tiedot, jotka käsitellään pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti | 0...n | Teksti/päiväys/tunniste |
| Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn ensimmäinen taso
  Jos johtajaksi hakeva henkilö on oikeushenkilö | | | |
| Oikeushenkilön nimi | Johtajaksi hakevan oikeushenkilön nimi | 1 | Teksti |
| Oikeudellinen muoto | Johtajaksi hakevan oikeushenkilön oikeudellinen muoto | 1 | Koodi
  Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II tarkoitettu yhtiömuoto tai muu oikeudellinen muoto, jos oikeushenkilö ei kuulu direktiivin (EU) 2017/1132 soveltamisalaan |
| EUID-tunniste | EUID-tunniste, jos kyseessä on direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainittu yhtiömuoto | 1 | Tunniste |
| Muu rekisterinumero | Muu rekisterinumero, jos kyseessä ei ole direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainittu yhtiömuoto | 0 | Tunniste |
| Vaihtoehtoinen tunniste | Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus) | 0...n | Tunniste |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (7)

Lisäkuvaus

Esittämispäivä ja -aika

Kyselyn lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Kyselyn esittävä organisaatio

Kyselyn esittävän organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn ensimmäinen taso

Jos johtajaksi hakeva henkilö on luonnollinen henkilö

Etunimi

Johtajaksi hakevan henkilön etunimi

1

Teksti

Sukunimi

Johtajaksi hakevan henkilön sukunimi

1

Teksti

Syntymäaika

Johtajaksi hakevan henkilön syntymäaika

1

Päivämäärä

Muut yksilöintitiedot

Muut tiedot, jotka käsitellään pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti

0...n

Teksti/päiväys/tunniste

Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn ensimmäinen taso

Jos johtajaksi hakeva henkilö on oikeushenkilö

Oikeushenkilön nimi

Johtajaksi hakevan oikeushenkilön nimi

1

Teksti

Oikeudellinen muoto

Johtajaksi hakevan oikeushenkilön oikeudellinen muoto

1

Koodi

Direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II tarkoitettu yhtiömuoto tai muu oikeudellinen muoto, jos oikeushenkilö ei kuulu direktiivin (EU) 2017/1132 soveltamisalaan

EUID-tunniste

EUID-tunniste, jos kyseessä on direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainittu yhtiömuoto

1

Tunniste

Muu rekisterinumero

Muu rekisterinumero, jos kyseessä ei ole direktiivin (EU) 2017/1132 liitteessä II mainittu yhtiömuoto

0

Tunniste

Vaihtoehtoinen tunniste

Yhtiön muut tunnisteet (esim. oikeushenkilötunnus)

0...n

Tunniste

Jäsenvaltioiden on annettava tiedot liiketoimintakiellossa olevia johtajia koskevien tietojen tehokkaan vaihdon edellyttämistä tunnistamiskeinoista. Näihin tietoihin voi kuulua sellaisten tietojen antaminen, jotka ovat välttämättömiä pyynnön kohteena olevien henkilöiden tunnistamiseksi.

Jäsenvaltiot voivat käyttää myös sähköisen tunnistamisen menetelmiä henkilöiden tunnistamiseen tietojenvaihdon yhteydessä.

Oikeushenkilöä koskevat kyselyt on osoitettava ainoastaan niille jäsenvaltioille, joissa oikeushenkilöt voivat toimia johtajina ja joissa sallitaan tällaisten oikeushenkilöiden asettaminen liiketoimintakieltoon.

15.3.2.   Liiketoimintakieltoa koskevan vastauksen ensimmäinen taso

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (8) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Vastauksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Vastauksen antava organisaatio | Vastauksen antavan organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Pyynnön esittävän jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Kyllä / ei / ei riittävästi tietoja tunnistamista varten | ”Kyllä”, jos henkilö on liiketoimintakiellossa tai merkitty johonkin rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja
  ”Ei”, jos henkilö ei ole liiketoimintakiellossa eikä häntä ole merkitty mihinkään rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja
  ”Ei riittäviä tietoja tunnistamista varten”, jos toimitetut tiedot eivät mahdollista henkilön yksiselitteistä tunnistamista ja lisätiedot ovat tarpeen | 1 | Valitse yksi vaihtoehto |
| Lisäyksilöintitiedot tarpeen | Ilmoitetaan, mitä tietoja tarvitaan yksiselitteistä tunnistamista varten | 1...n (vain, jos ei riittävästi tietoja tunnistamista varten) | Teksti/päiväys/tunniste |
| Toisen tason vastausta ei anneta BRIS-järjestelmän välityksellä | Jos ”kyllä”, vaihtoehto tarkoittaa ilmoitusta siitä, että toisen tason kyselyyn ei anneta vastausta BRIS-järjestelmän välityksellä | 0 | Valitse tämä vaihtoehto |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (8)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Vastauksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Vastauksen antava organisaatio

Vastauksen antavan organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Pyynnön esittävän jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Kyllä / ei / ei riittävästi tietoja tunnistamista varten

”Kyllä”, jos henkilö on liiketoimintakiellossa tai merkitty johonkin rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja

”Ei”, jos henkilö ei ole liiketoimintakiellossa eikä häntä ole merkitty mihinkään rekisteriin, jossa on johtajien liiketoimintakiellon kannalta merkityksellisiä tietoja

”Ei riittäviä tietoja tunnistamista varten”, jos toimitetut tiedot eivät mahdollista henkilön yksiselitteistä tunnistamista ja lisätiedot ovat tarpeen

1

Valitse yksi vaihtoehto

Lisäyksilöintitiedot tarpeen

Ilmoitetaan, mitä tietoja tarvitaan yksiselitteistä tunnistamista varten

1...n (vain, jos ei riittävästi tietoja tunnistamista varten)

Teksti/päiväys/tunniste

Toisen tason vastausta ei anneta BRIS-järjestelmän välityksellä

Jos ”kyllä”, vaihtoehto tarkoittaa ilmoitusta siitä, että toisen tason kyselyyn ei anneta vastausta BRIS-järjestelmän välityksellä

0

Valitse tämä vaihtoehto

15.3.2.1   Lisäyksilöintitietojen toimittaminen

Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio tarvitsee lisää yksilöintitietoja yksiselitteisen tunnistamisen varmistamiseksi, pyynnön esittäneen jäsenvaltion on toimitettava tiedot käyttäen seuraavaa sanomamuotoa:

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (9) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Esittämispäivä ja -aika | Kyselyn lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Kyselyn esittävä organisaatio | Kyselyn esittävän organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Muut yksilöintitiedot | Muut tiedot, jotka pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio tarvitsee yksiselitteisen tunnistamisen varmistamiseksi ja jotka käsitellään pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti | 1...n | Teksti/päiväys/tunniste |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (9)

Lisäkuvaus

Esittämispäivä ja -aika

Kyselyn lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Kyselyn esittävä organisaatio

Kyselyn esittävän organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Muut yksilöintitiedot

Muut tiedot, jotka pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio tarvitsee yksiselitteisen tunnistamisen varmistamiseksi ja jotka käsitellään pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja asetuksen (EU) 2016/679 mukaisesti

1...n

Teksti/päiväys/tunniste

15.3.3.   Liiketoimintakieltoa koskevan kyselyn toinen taso

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (10) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Esittämispäivä ja -aika | Kyselyn lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Kyselyn esittävä organisaatio | Kyselyn esittävän organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Lisätietopyyntö | Lisätietoja koskeva pyyntö | 1...n | Lisätietoja pyydetään vähintään yhdestä seuraavista seikoista:






  — | kansallisen lainsäädännön mukaiset liiketoimintakiellon perusteet |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (10)

Lisäkuvaus

Esittämispäivä ja -aika

Kyselyn lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Kyselyn esittävä organisaatio

Kyselyn esittävän organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Lisätietopyyntö

Lisätietoja koskeva pyyntö

1...n

Lisätietoja pyydetään vähintään yhdestä seuraavista seikoista:

—

kansallisen lainsäädännön mukaiset liiketoimintakiellon perusteet

| — | päätöksen päivämäärä |
| --- | --- |

—

päätöksen päivämäärä

| — | liiketoimintakiellon voimassaoloaika |
| --- | --- |

—

liiketoimintakiellon voimassaoloaika

| — | asiakirjan numero, päätöksen antaja |
| --- | --- |

—

asiakirjan numero, päätöksen antaja

| — | tiedot liiketoimintakiellon mahdollisista rajoituksista (esim. alakohtaiset liiketoimintakiellot) |
| --- | --- |

—

tiedot liiketoimintakiellon mahdollisista rajoituksista (esim. alakohtaiset liiketoimintakiellot)

15.3.4.   Liiketoimintakieltoa koskevan vastauksen toinen taso

| Tietotyyppi | Kuvaus | Toistuvuus (11) | Lisäkuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Antamispäivä ja -aika | Vastauksen lähettämispäivä ja -aika | 1 | Päivämäärä ja kellonaika |
| Vastauksen antava organisaatio | Vastauksen antavan organisaation nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Vastaanottava organisaatio | Pyynnön esittävän jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste | 1 | Osapuolen tietorakenne |
| Lainsäädäntöviite | Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön | 0...n | Teksti |
| Lisätiedot | Lisätietoja koskeva pyyntö | 1...n | Lisätiedot vähintään yhdestä seuraavista seikoista:






  — | kansallisen lainsäädännön mukaiset liiketoimintakiellon perusteet |

Tietotyyppi

Kuvaus

Toistuvuus (11)

Lisäkuvaus

Antamispäivä ja -aika

Vastauksen lähettämispäivä ja -aika

1

Päivämäärä ja kellonaika

Vastauksen antava organisaatio

Vastauksen antavan organisaation nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Vastaanottava organisaatio

Pyynnön esittävän jäsenvaltion rekisterin nimi/tunniste

1

Osapuolen tietorakenne

Lainsäädäntöviite

Viittaus asiaa koskevaan kansalliseen tai unionin lainsäädäntöön

0...n

Teksti

Lisätiedot

Lisätietoja koskeva pyyntö

1...n

Lisätiedot vähintään yhdestä seuraavista seikoista:

—

kansallisen lainsäädännön mukaiset liiketoimintakiellon perusteet

| — | päätöksen päivämäärä |
| --- | --- |

—

päätöksen päivämäärä

| — | liiketoimintakiellon voimassaoloaika |
| --- | --- |

—

liiketoimintakiellon voimassaoloaika

| — | asiakirjan numero, päätöksen antaja |
| --- | --- |

—

asiakirjan numero, päätöksen antaja

| — | tiedot liiketoimintakiellon mahdollisista rajoituksista (esim. alakohtaiset liiketoimintakiellot) |
| --- | --- |

—

tiedot liiketoimintakiellon mahdollisista rajoituksista (esim. alakohtaiset liiketoimintakiellot)

| — | lisätietoja ei anneta, jos jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö ei salli lisätietojen vaihtoa – luetellaan tiedot, joista ei anneta lisätietoja
  (liiteasiakirjat mahdollisia) |
| --- | --- |

—

lisätietoja ei anneta, jos jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö ei salli lisätietojen vaihtoa – luetellaan tiedot, joista ei anneta lisätietoja

(liiteasiakirjat mahdollisia)

15.4.   Tietojenvaihdon toimivuus

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava, jos niille aiheutuu vaikeuksia saapuneiden kyselyjen suuren määrän vuoksi. Tällaisessa tapauksessa komissio ja jäsenvaltiot arvioivat asiaa varmistaakseen tietojenvaihdon sujuvuuden ja kehittääkseen järjestelmää edelleen.

---

(1)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(2)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(3)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(4)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(5)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

(7)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(8)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(9)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(10)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

(11)  Toistuvuus 0 tarkoittaa, että tiedon antaminen on vapaaehtoista. Toistuvuus 1 tarkoittaa, että tieto on pakollinen. Toistuvuus 0...n tai 1...n tarkoittaa, että samantyyppisiä tietoja voidaan antaa useampia kuin yksi.

---

SUOSITUKSET

| 29.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 439/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 439/23

---

KOMISSION SUOSITUS (EU) 2020/2245,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2020,

eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8750)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan,

ottaa huomioon eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (1), jäljempänä ’säännöstö’, ja erityisesti sen 64 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä (EU) 2018/1972 pyritään edistämään sen kolmen päätavoitteen eli kilpailun, sisämarkkinoiden ja loppukäyttäjien etujen lisäksi erittäin suuren kapasiteetin verkkojen, mukaan lukien kiinteiden, langattomien ja matkaviestinverkkojen, yhteenliitettävyyttä ja käyttöoikeutta sekä käyttöönottoa kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä (EU) 2018/1972 pyritään edistämään sen kolmen päätavoitteen eli kilpailun, sisämarkkinoiden ja loppukäyttäjien etujen lisäksi erittäin suuren kapasiteetin verkkojen, mukaan lukien kiinteiden, langattomien ja matkaviestinverkkojen, yhteenliitettävyyttä ja käyttöoikeutta sekä käyttöönottoa kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa.

| (2) | Asianmukaiset kannustimet investoinneille uusiin erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, jotka edistävät innovointia sisällöltään rikkaissa internetpalveluissa, vahvistavat unionin kansainvälistä kilpailukykyä ja tuovat hyötyä kuluttajille ja yrityksille unionissa. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää edistää kestäviä investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kehittämiseen asianmukaisesti mukautetun ja ennustettavan sääntelykehyksen avulla. |
| --- | --- |

(2)

Asianmukaiset kannustimet investoinneille uusiin erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin, jotka edistävät innovointia sisällöltään rikkaissa internetpalveluissa, vahvistavat unionin kansainvälistä kilpailukykyä ja tuovat hyötyä kuluttajille ja yrityksille unionissa. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää edistää kestäviä investointeja erittäin suuren kapasiteetin verkkojen kehittämiseen asianmukaisesti mukautetun ja ennustettavan sääntelykehyksen avulla.

| (3) | Yhtenä uuden sääntelykehyksen tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä sitä mukaa kun kilpailu markkinoilla kehittyy ja varmistaa näin, että lopulta sähköistä viestintää säännellään ainoastaan kilpailulainsäädännöllä. Kyseistä tavoitetta noudattaen tämän suosituksen tarkoituksena on määritellä ne tuote- ja palvelumarkkinat, joilla ennakkosääntely voi olla perusteltua. |
| --- | --- |

(3)

Yhtenä uuden sääntelykehyksen tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä sitä mukaa kun kilpailu markkinoilla kehittyy ja varmistaa näin, että lopulta sähköistä viestintää säännellään ainoastaan kilpailulainsäädännöllä. Kyseistä tavoitetta noudattaen tämän suosituksen tarkoituksena on määritellä ne tuote- ja palvelumarkkinat, joilla ennakkosääntely voi olla perusteltua.

| (4) | Merkityksellisten markkinoiden määrittely voi muuttua ajan mittaan, kun näillä markkinoilla olevien tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet kehittyvät ja kysynnän ja tarjonnan korvattavuusmahdollisuudet muuttuvat teknologian, markkinoiden ja sääntelyn kehityksen myötä. Tällä suosituksella olisi sen vuoksi korvattava vuonna 2014 annettu suositus (2). |
| --- | --- |

(4)

Merkityksellisten markkinoiden määrittely voi muuttua ajan mittaan, kun näillä markkinoilla olevien tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet kehittyvät ja kysynnän ja tarjonnan korvattavuusmahdollisuudet muuttuvat teknologian, markkinoiden ja sääntelyn kehityksen myötä. Tällä suosituksella olisi sen vuoksi korvattava vuonna 2014 annettu suositus (2).

| (5) | Säännöstön 64 artiklan 1 kohdan mukaan komissio yksilöi ne sähköisen viestinnän alan markkinat, jotka ominaisuuksiensa perusteella saattavat edellyttää sääntelyvelvoitteiden asettamista kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti. Merkityksellisten sähköisen viestinnän alan tuotemarkkinoiden määrittelyyn käytetään tässä suosituksessa näin ollen kilpailulainsäädännön periaatteita. |
| --- | --- |

(5)

Säännöstön 64 artiklan 1 kohdan mukaan komissio yksilöi ne sähköisen viestinnän alan markkinat, jotka ominaisuuksiensa perusteella saattavat edellyttää sääntelyvelvoitteiden asettamista kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti. Merkityksellisten sähköisen viestinnän alan tuotemarkkinoiden määrittelyyn käytetään tässä suosituksessa näin ollen kilpailulainsäädännön periaatteita.

| (6) | Ennakkosääntelytoimien lopullisena tavoitteena on tuottaa loppukäyttäjille hintaan, laatuun ja valinnanvaraan liittyviä etuja vähittäismarkkinoilla käytävän kestäväpohjaisen kilpailun kautta. Tässä suosituksessa tarkoitettujen merkityksellisten markkinoiden yksilöiminen olisi aloitettava määrittelemällä vähittäismarkkinat ennakoivalla tavalla tietyllä aikavälillä siten, että ohjenuorana on kilpailulainsäädäntö. Niinpä jos vähittäismarkkinoilla vallitsee toimiva kilpailu ilman tukkumarkkinoiden sääntelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi todettava, ettei sääntelyä enää tarvita vastaavilla tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(6)

Ennakkosääntelytoimien lopullisena tavoitteena on tuottaa loppukäyttäjille hintaan, laatuun ja valinnanvaraan liittyviä etuja vähittäismarkkinoilla käytävän kestäväpohjaisen kilpailun kautta. Tässä suosituksessa tarkoitettujen merkityksellisten markkinoiden yksilöiminen olisi aloitettava määrittelemällä vähittäismarkkinat ennakoivalla tavalla tietyllä aikavälillä siten, että ohjenuorana on kilpailulainsäädäntö. Niinpä jos vähittäismarkkinoilla vallitsee toimiva kilpailu ilman tukkumarkkinoiden sääntelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi todettava, ettei sääntelyä enää tarvita vastaavilla tukkumarkkinoilla.

| (7) | Säännöstön 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennakkosääntelyvelvollisuuksien asettaminen voi olla perusteltua ainoastaan markkinoilla, joilla kaikki kolme kyseisen artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettua perustetta täyttyvät. Tähän suositukseen sisältyvät sellaiset tuote- ja palvelumarkkinat, joiden kohdalla komissio on unionin yleisiä suuntauksia seurattuaan katsonut kaikkien kolmen perusteen täyttyvän. Näin ollen komissio katsoo, että näillä markkinoilla on ominaisuuksia, jotka voisivat perustella sääntelyvelvollisuuksien asettamisen ainakin joillakin maantieteellisillä alueilla ja ennakoitavissa olevaksi ajanjaksoksi. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi puolestaan selvitettävä analyyseissaan, täyttyvätkö 67 artiklan 2 kohdassa asetetut lisävaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Säännöstön 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennakkosääntelyvelvollisuuksien asettaminen voi olla perusteltua ainoastaan markkinoilla, joilla kaikki kolme kyseisen artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettua perustetta täyttyvät. Tähän suositukseen sisältyvät sellaiset tuote- ja palvelumarkkinat, joiden kohdalla komissio on unionin yleisiä suuntauksia seurattuaan katsonut kaikkien kolmen perusteen täyttyvän. Näin ollen komissio katsoo, että näillä markkinoilla on ominaisuuksia, jotka voisivat perustella sääntelyvelvollisuuksien asettamisen ainakin joillakin maantieteellisillä alueilla ja ennakoitavissa olevaksi ajanjaksoksi. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi puolestaan selvitettävä analyyseissaan, täyttyvätkö 67 artiklan 2 kohdassa asetetut lisävaatimukset.

| (8) | Ensimmäisenä perusteena ovat suuret ja pysyväisluonteiset esteet markkinoille pääsylle. Sen osalta on selvitettävä, onko markkinoille pääsy todennäköistä ja jos on, milloin ja missä laajuudessa se tapahtuu, ja määritettävä ne tekijät, joilla on merkitystä sähköisen viestinnän markkinoille pääsyn onnistumiseksi. Staattisesta näkökulmasta tämän suosituksen kannalta on erityistä merkitystä kahdentyyppisillä markkinoille pääsyn esteillä: rakenteellisilla esteillä ja oikeudellisilla tai sääntelyesteillä. |
| --- | --- |

(8)

Ensimmäisenä perusteena ovat suuret ja pysyväisluonteiset esteet markkinoille pääsylle. Sen osalta on selvitettävä, onko markkinoille pääsy todennäköistä ja jos on, milloin ja missä laajuudessa se tapahtuu, ja määritettävä ne tekijät, joilla on merkitystä sähköisen viestinnän markkinoille pääsyn onnistumiseksi. Staattisesta näkökulmasta tämän suosituksen kannalta on erityistä merkitystä kahdentyyppisillä markkinoille pääsyn esteillä: rakenteellisilla esteillä ja oikeudellisilla tai sääntelyesteillä.

| (9) | Markkinoille pääsyn rakenteelliset esteet johtuvat kustannus- tai kysyntäolosuhteista, jotka luovat vakiintuneille operaattoreille ja tulokkaille erilaiset toimintaedellytykset ja haittaavat tulokkaiden pääsyä markkinoille tai estävät sen. Suuria rakenteellisia esteitä voi esiintyä myös esimerkiksi silloin, kun markkinoille ovat ominaisia absoluuttiset kustannusedut, huomattavat mittakaavaedut tai verkostovaikutukset, kapasiteettirajoitukset ja korkeat aloituskustannukset. Rakenteellinen este voi olla myös se, että palvelun tarjoaminen edellyttää verkkoelementtiä, jonka toisintaminen ei ole teknisesti mahdollista tai taloudellisesti kannattavaa. |
| --- | --- |

(9)

Markkinoille pääsyn rakenteelliset esteet johtuvat kustannus- tai kysyntäolosuhteista, jotka luovat vakiintuneille operaattoreille ja tulokkaille erilaiset toimintaedellytykset ja haittaavat tulokkaiden pääsyä markkinoille tai estävät sen. Suuria rakenteellisia esteitä voi esiintyä myös esimerkiksi silloin, kun markkinoille ovat ominaisia absoluuttiset kustannusedut, huomattavat mittakaavaedut tai verkostovaikutukset, kapasiteettirajoitukset ja korkeat aloituskustannukset. Rakenteellinen este voi olla myös se, että palvelun tarjoaminen edellyttää verkkoelementtiä, jonka toisintaminen ei ole teknisesti mahdollista tai taloudellisesti kannattavaa.

| (10) | Oikeudellisilla tai sääntelyesteillä voi olla suoraa vaikutusta markkinoille pääsyn edellytyksiin tai operaattorien asemaan merkityksellisillä markkinoilla. Säännellyillä aloilla taas lupamenettelyt, alueelliset rajoitukset, turvallisuusnormit ja muut oikeudelliset vaatimukset saattavat estää markkinoille pääsyn tai viivyttää sitä. Oikeudellisten ja sääntelyesteiden merkitys sähköisen viestinnän markkinoilla on kuitenkin vähenemässä. Sellaisten oikeudellisten tai sääntelyesteiden, jotka todennäköisesti poistetaan merkityksellisellä aikavälillä eli viiden vuoden kuluessa, ei yleensä pitäisi muodostaa ensimmäisen perusteen mukaista taloudellista estettä markkinoille pääsylle. |
| --- | --- |

(10)

Oikeudellisilla tai sääntelyesteillä voi olla suoraa vaikutusta markkinoille pääsyn edellytyksiin tai operaattorien asemaan merkityksellisillä markkinoilla. Säännellyillä aloilla taas lupamenettelyt, alueelliset rajoitukset, turvallisuusnormit ja muut oikeudelliset vaatimukset saattavat estää markkinoille pääsyn tai viivyttää sitä. Oikeudellisten ja sääntelyesteiden merkitys sähköisen viestinnän markkinoilla on kuitenkin vähenemässä. Sellaisten oikeudellisten tai sääntelyesteiden, jotka todennäköisesti poistetaan merkityksellisellä aikavälillä eli viiden vuoden kuluessa, ei yleensä pitäisi muodostaa ensimmäisen perusteen mukaista taloudellista estettä markkinoille pääsylle.

| (11) | Markkinoille pääsyn esteet voivat vähitellen menettää merkitystään innovaatiopainotteisilla markkinoilla, joille on ominaista jatkuva teknologinen kehitys. Tällaisilla markkinoilla kilpailupaineita aiheuttaa usein markkinoilla vielä toimimattomien mutta potentiaalisesti innovatiivisten kilpailijoiden uhka. Yksilöitäessä mahdollisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevia merkityksellisiä markkinoita olisi siksi otettava huomioon myös mahdollisuudet poistaa markkinoille pääsyn esteitä merkityksellisellä aikavälillä. Tässä suosituksessa yksilöidään markkinat, joilla markkinoille pääsyn esteiden odotetaan säilyvän seuraavien 5–10 vuoden ajan. |
| --- | --- |

(11)

Markkinoille pääsyn esteet voivat vähitellen menettää merkitystään innovaatiopainotteisilla markkinoilla, joille on ominaista jatkuva teknologinen kehitys. Tällaisilla markkinoilla kilpailupaineita aiheuttaa usein markkinoilla vielä toimimattomien mutta potentiaalisesti innovatiivisten kilpailijoiden uhka. Yksilöitäessä mahdollisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevia merkityksellisiä markkinoita olisi siksi otettava huomioon myös mahdollisuudet poistaa markkinoille pääsyn esteitä merkityksellisellä aikavälillä. Tässä suosituksessa yksilöidään markkinat, joilla markkinoille pääsyn esteiden odotetaan säilyvän seuraavien 5–10 vuoden ajan.

| (12) | Erilaisia markkinoille pääsyn esteitä ei pitäisi tarkastella erikseen vaan kumulatiivisesti. Vaikka markkinoille pääsyn estettä ei erikseen tarkasteltuna pidettäisikään suurena, se voi yhdessä muiden esteiden kanssa aiheuttaa vaikutuksia, jotka yhdessä estäisivät markkinoille pääsyn tai vaikeuttaisivat sitä. |
| --- | --- |

(12)

Erilaisia markkinoille pääsyn esteitä ei pitäisi tarkastella erikseen vaan kumulatiivisesti. Vaikka markkinoille pääsyn estettä ei erikseen tarkasteltuna pidettäisikään suurena, se voi yhdessä muiden esteiden kanssa aiheuttaa vaikutuksia, jotka yhdessä estäisivät markkinoille pääsyn tai vaikeuttaisivat sitä.

| (13) | Toisen perusteen tapauksessa selvitetään, onko markkinarakenne omiaan johtamaan todelliseen kilpailuun merkityksellisellä aikavälillä, kun otetaan huomioon markkinoille pääsyn esteiden taustalla olevan infrastruktuuripohjaisen ja muun kilpailun tilanne ja näkymät. Todellinen kilpailu merkitsisi sitä, että markkinat saavuttavat todellisen kilpailutilan ilman ennakkosääntelyä tarkastelukaudella tai että näin tapahtuu sen jälkeen, mikäli positiivisesta markkinadynamiikasta on havaittavissa selviä merkkejä jo tarkastelukaudella. Esimerkiksi erilaisilla verkkoteknologiaratkaisuilla toimitettavien tuotteiden lähentyminen voi aiheuttaa kilpailupaineita erilaisilla tuotemarkkinoilla toimivien operaattorien välillä ja johtaa markkinoiden lähentymiseen. |
| --- | --- |

(13)

Toisen perusteen tapauksessa selvitetään, onko markkinarakenne omiaan johtamaan todelliseen kilpailuun merkityksellisellä aikavälillä, kun otetaan huomioon markkinoille pääsyn esteiden taustalla olevan infrastruktuuripohjaisen ja muun kilpailun tilanne ja näkymät. Todellinen kilpailu merkitsisi sitä, että markkinat saavuttavat todellisen kilpailutilan ilman ennakkosääntelyä tarkastelukaudella tai että näin tapahtuu sen jälkeen, mikäli positiivisesta markkinadynamiikasta on havaittavissa selviä merkkejä jo tarkastelukaudella. Esimerkiksi erilaisilla verkkoteknologiaratkaisuilla toimitettavien tuotteiden lähentyminen voi aiheuttaa kilpailupaineita erilaisilla tuotemarkkinoilla toimivien operaattorien välillä ja johtaa markkinoiden lähentymiseen.

| (14) | Vaikka markkinoille olisivatkin luonteenomaisia suuret markkinoille pääsyn esteet, niiden muut rakenteelliset tekijät voivat olla osoitus siitä, että markkinat kehittyvät merkityksellisellä aikavälillä edelleen kohti todellista kilpailua. Jos markkinoilla voidaan ennakoida verkkojen määrän kasvavan, tämän perusteen soveltamisessa on lähinnä tarkasteltava infrastruktuuriin perustuvan kilpailun tilannetta ja todennäköisiä näkymiä. |
| --- | --- |

(14)

Vaikka markkinoille olisivatkin luonteenomaisia suuret markkinoille pääsyn esteet, niiden muut rakenteelliset tekijät voivat olla osoitus siitä, että markkinat kehittyvät merkityksellisellä aikavälillä edelleen kohti todellista kilpailua. Jos markkinoilla voidaan ennakoida verkkojen määrän kasvavan, tämän perusteen soveltamisessa on lähinnä tarkasteltava infrastruktuuriin perustuvan kilpailun tilannetta ja todennäköisiä näkymiä.

| (15) | Arvioidessaan kilpailun riittävyyttä ja sääntelytoimien tarvetta kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon myös se, onko tukkutason käyttöoikeus tarjolla mille tahansa asiasta kiinnostuneelle yritykselle kohtuullisin kaupallisin ehdoin, jotka mahdollistavat kestävät kilpailuun perustuvat tulokset loppukäyttäjille vähittäismarkkinoilla. Kaupalliset sopimukset, mukaan lukien sopimukset tukkutason käyttöoikeuksista, yhteisinvestoinneista ja operaattorien välisistä vastavuoroisista käyttöoikeuksista, jotka on tehty vakaalta pohjalta ja pitkäkestoisiksi, voivat parantaa kilpailudynamiikkaa ja viime kädessä ratkaista kilpailuongelmia asianomaisilla vähittäismarkkinoilla ja siksi johtaa tukkumarkkinoiden sääntelyn purkamiseen. Kunhan nämä sopimukset ovat kilpailuoikeuden periaatteiden mukaisia, ne olisi sen vuoksi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko markkinoiden odottaa muuttuvan kilpailluiksi. |
| --- | --- |

(15)

Arvioidessaan kilpailun riittävyyttä ja sääntelytoimien tarvetta kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon myös se, onko tukkutason käyttöoikeus tarjolla mille tahansa asiasta kiinnostuneelle yritykselle kohtuullisin kaupallisin ehdoin, jotka mahdollistavat kestävät kilpailuun perustuvat tulokset loppukäyttäjille vähittäismarkkinoilla. Kaupalliset sopimukset, mukaan lukien sopimukset tukkutason käyttöoikeuksista, yhteisinvestoinneista ja operaattorien välisistä vastavuoroisista käyttöoikeuksista, jotka on tehty vakaalta pohjalta ja pitkäkestoisiksi, voivat parantaa kilpailudynamiikkaa ja viime kädessä ratkaista kilpailuongelmia asianomaisilla vähittäismarkkinoilla ja siksi johtaa tukkumarkkinoiden sääntelyn purkamiseen. Kunhan nämä sopimukset ovat kilpailuoikeuden periaatteiden mukaisia, ne olisi sen vuoksi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko markkinoiden odottaa muuttuvan kilpailluiksi.

| (16) | Teknologian kehitys ja tuotteiden ja markkinoiden lähentyminen voivat aiheuttaa kilpailupaineita erilaisilla tuotemarkkinoilla toimivien operaattorien välillä. Avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun liittyvät palvelut (OTT-palvelut), joita ei tätä nykyä yleensä pidetä sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien palvelujen suorina korvaajina ja joihin eivät muutenkaan kuulu fyysiset ja tietoliikenneyhteydet, voivat kuitenkin tulevina vuosina kasvattaa asemaansa tietyillä vähittäismarkkinoilla, kun teknologia kehittyy lisää ja palvelut laajentuvat ja sen myötä aiheuttavat välillistä kilpailupainetta tukkumarkkinoilla. |
| --- | --- |

(16)

Teknologian kehitys ja tuotteiden ja markkinoiden lähentyminen voivat aiheuttaa kilpailupaineita erilaisilla tuotemarkkinoilla toimivien operaattorien välillä. Avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun liittyvät palvelut (OTT-palvelut), joita ei tätä nykyä yleensä pidetä sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien palvelujen suorina korvaajina ja joihin eivät muutenkaan kuulu fyysiset ja tietoliikenneyhteydet, voivat kuitenkin tulevina vuosina kasvattaa asemaansa tietyillä vähittäismarkkinoilla, kun teknologia kehittyy lisää ja palvelut laajentuvat ja sen myötä aiheuttavat välillistä kilpailupainetta tukkumarkkinoilla.

| (17) | Kun tehdään päätöstä markkinoiden määrittelemisestä ennakkosääntelyn alaisiksi, olisi otettava huomioon myös arvio siitä, riittääkö kilpailulainsäädäntö korjaamaan todetut markkinoiden toimintapuutteet. Tämän kolmannen perusteen avulla arvioidaan, onko kilpailulainsäädäntö riittävä keino markkinoiden pysyvien toimintapuutteiden korjaamiseksi, kun otetaan erityisesti huomioon, että ennakkosääntelyvelvoitteilla voidaan itse asiassa ehkäistä kilpailulainsäädännön rikkomuksia. Kilpailulainsäädäntöön perustuvat toimenpiteet eivät todennäköisesti riitä, jos markkinoiden pysyviin toimintapuutteisiin on puututtava usein tai nopeasti. Tällaisessa tilanteessa ennakkosääntelyä olisi pidettävä asianmukaisena kilpailulainsäädännön täydennyksenä. Jos markkinoilla harjoitetaan kestävää ja tosiasiallista infrastruktuuriin perustuvaa kilpailua, yleisten kilpailusääntöjen soveltamisen pitäisi tavallisesti riittää. |
| --- | --- |

(17)

Kun tehdään päätöstä markkinoiden määrittelemisestä ennakkosääntelyn alaisiksi, olisi otettava huomioon myös arvio siitä, riittääkö kilpailulainsäädäntö korjaamaan todetut markkinoiden toimintapuutteet. Tämän kolmannen perusteen avulla arvioidaan, onko kilpailulainsäädäntö riittävä keino markkinoiden pysyvien toimintapuutteiden korjaamiseksi, kun otetaan erityisesti huomioon, että ennakkosääntelyvelvoitteilla voidaan itse asiassa ehkäistä kilpailulainsäädännön rikkomuksia. Kilpailulainsäädäntöön perustuvat toimenpiteet eivät todennäköisesti riitä, jos markkinoiden pysyviin toimintapuutteisiin on puututtava usein tai nopeasti. Tällaisessa tilanteessa ennakkosääntelyä olisi pidettävä asianmukaisena kilpailulainsäädännön täydennyksenä. Jos markkinoilla harjoitetaan kestävää ja tosiasiallista infrastruktuuriin perustuvaa kilpailua, yleisten kilpailusääntöjen soveltamisen pitäisi tavallisesti riittää.

| (18) | Soveltamalla kaikkia näitä kolmea perustetta pitäisi pystyä pitämään säänneltyjen markkinoiden määrä sähköisen viestinnän alalla pienenä, mikä auttaisi vähentämään alakohtaista ennakkosääntelyä asteittain sitä mukaa, kun kilpailu kyseisillä markkinoilla kehittyy. Jos jokin näistä kolmesta perusteesta ei täyty, markkinoita ei ole syytä asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi. On erittäin tärkeää, että tukkumarkkinoille asetetaan kestävän kilpailun varmistamiseksi ennakkosääntelyvelvoitteita vain silloin, kun yhdellä tai useammalla yrityksellä on huomattava markkinavoima eivätkä kilpailuoikeuden keinot riitä ongelman ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

(18)

Soveltamalla kaikkia näitä kolmea perustetta pitäisi pystyä pitämään säänneltyjen markkinoiden määrä sähköisen viestinnän alalla pienenä, mikä auttaisi vähentämään alakohtaista ennakkosääntelyä asteittain sitä mukaa, kun kilpailu kyseisillä markkinoilla kehittyy. Jos jokin näistä kolmesta perusteesta ei täyty, markkinoita ei ole syytä asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi. On erittäin tärkeää, että tukkumarkkinoille asetetaan kestävän kilpailun varmistamiseksi ennakkosääntelyvelvoitteita vain silloin, kun yhdellä tai useammalla yrityksellä on huomattava markkinavoima eivätkä kilpailuoikeuden keinot riitä ongelman ratkaisemiseen.

| (19) | Syntymässä olevien uusien markkinoiden katsotaan käsittävän tuotteita tai palveluita, jotka ovat niin uusia, että niiden kysyntää tai markkinoille pääsyn ja tarjonnan edellytyksiä on hyvin vaikea ennustaa. Kolmen perusteen testin tekeminen käy tällöin hankalaksi. Tällaisille markkinoille ei pitäisi asettaa tarpeettomia ennakkosääntelyvelvoitteita, kun halutaan edistää innovointia ja samalla estää markkinoiden sulkeutuminen kokonaan markkinajohtajan haltuun (3). Olemassa olevaan verkkoinfrastruktuuriin vähitellen tehtävät päivitykset eivät yleensä johda uusien markkinoiden syntyyn. Korvaavien vaihtoehtojen puuttuminen tietyltä tuotteelta olisi osoitettava sekä kysynnän että tarjonnan näkökulmasta ennen kuin voidaan katsoa, että tuote ei kuulu millekään olemassa oleville markkinoille. Uusien vähittäispalvelujen kehittyminen voi johtaa uusien johdettujen tukkumarkkinoiden syntymiseen, mikäli kyseisiä vähittäispalveluja ei voida tarjota olemassa olevia tukkutason tuotteita hyödyntämällä. |
| --- | --- |

(19)

Syntymässä olevien uusien markkinoiden katsotaan käsittävän tuotteita tai palveluita, jotka ovat niin uusia, että niiden kysyntää tai markkinoille pääsyn ja tarjonnan edellytyksiä on hyvin vaikea ennustaa. Kolmen perusteen testin tekeminen käy tällöin hankalaksi. Tällaisille markkinoille ei pitäisi asettaa tarpeettomia ennakkosääntelyvelvoitteita, kun halutaan edistää innovointia ja samalla estää markkinoiden sulkeutuminen kokonaan markkinajohtajan haltuun (3). Olemassa olevaan verkkoinfrastruktuuriin vähitellen tehtävät päivitykset eivät yleensä johda uusien markkinoiden syntyyn. Korvaavien vaihtoehtojen puuttuminen tietyltä tuotteelta olisi osoitettava sekä kysynnän että tarjonnan näkökulmasta ennen kuin voidaan katsoa, että tuote ei kuulu millekään olemassa oleville markkinoille. Uusien vähittäispalvelujen kehittyminen voi johtaa uusien johdettujen tukkumarkkinoiden syntymiseen, mikäli kyseisiä vähittäispalveluja ei voida tarjota olemassa olevia tukkutason tuotteita hyödyntämällä.

| (20) | Koska kilpailu, myös infrastruktuuriin perustuva, on edistynyt, tässä suosituksessa nimetään merkitykselliset markkinat vain tukkutasolla, kuten tehtiin myös vuoden 2014 suosituksessa. Tukkutasolle määrätyn ennakkosääntelyn olisi katsottava riittävän torjumaan mahdolliset kilpailuongelmat tuotantoketjun loppupään vähittäismarkkinoilla. |
| --- | --- |

(20)

Koska kilpailu, myös infrastruktuuriin perustuva, on edistynyt, tässä suosituksessa nimetään merkitykselliset markkinat vain tukkutasolla, kuten tehtiin myös vuoden 2014 suosituksessa. Tukkutasolle määrätyn ennakkosääntelyn olisi katsottava riittävän torjumaan mahdolliset kilpailuongelmat tuotantoketjun loppupään vähittäismarkkinoilla.

| (21) | Säännöstön johdanto-osan 165 kappaleen mukaisesti kansallisten sääntelyviranomaisten olisi vähintään analysoitava suosituksessa luetellut markkinat, mukaan lukien siinä luetellut markkinat, joita ei enää säännellä asianomaisessa kansallisessa tai paikallisessa toimintaympäristössä. Tämän suosituksen liitteessä lueteltujen markkinoiden tapauksessa kansalliset sääntelyviranomaiset voivat silti erityisten kansallisten olosuhteiden perusteella katsoa, että kolmen perusteen testi on syytä tehdä. Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat päätellä, että kolmen perusteen testin vaatimukset eivät täyty kansallisissa olosuhteissa. Jos kolmen perusteen testin vaatimukset eivät täyty tietyillä suosituksessa luetelluilla markkinoilla, kansallisten sääntelyviranomaisten ei pitäisi asettaa sääntelyvelvoitteita kyseisille markkinoille. |
| --- | --- |

(21)

Säännöstön johdanto-osan 165 kappaleen mukaisesti kansallisten sääntelyviranomaisten olisi vähintään analysoitava suosituksessa luetellut markkinat, mukaan lukien siinä luetellut markkinat, joita ei enää säännellä asianomaisessa kansallisessa tai paikallisessa toimintaympäristössä. Tämän suosituksen liitteessä lueteltujen markkinoiden tapauksessa kansalliset sääntelyviranomaiset voivat silti erityisten kansallisten olosuhteiden perusteella katsoa, että kolmen perusteen testi on syytä tehdä. Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat päätellä, että kolmen perusteen testin vaatimukset eivät täyty kansallisissa olosuhteissa. Jos kolmen perusteen testin vaatimukset eivät täyty tietyillä suosituksessa luetelluilla markkinoilla, kansallisten sääntelyviranomaisten ei pitäisi asettaa sääntelyvelvoitteita kyseisille markkinoille.

| (22) | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi analysoitava myös niitä markkinoita, jotka eivät sisälly suositukseen mutta joita säännellään niiden lainkäyttöalueella aikaisempien markkina-analyysien perusteella, taikka muita markkinoita, jos niillä on riittävät perusteet katsoa kaikkien kolmen testiperusteen täyttyvän. Näin ollen kansalliset sääntelyviranomaiset voivat määritellä myös muita sellaisia merkityksellisiä tuote- ja palvelumarkkinoita, joita ei ole lueteltu tässä suosituksessa, jos ne voivat osoittaa, että kaikki kolme testiperustetta täyttyvät niiden kansallisissa olosuhteissa näiden markkinoiden osalta. |
| --- | --- |

(22)

Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi analysoitava myös niitä markkinoita, jotka eivät sisälly suositukseen mutta joita säännellään niiden lainkäyttöalueella aikaisempien markkina-analyysien perusteella, taikka muita markkinoita, jos niillä on riittävät perusteet katsoa kaikkien kolmen testiperusteen täyttyvän. Näin ollen kansalliset sääntelyviranomaiset voivat määritellä myös muita sellaisia merkityksellisiä tuote- ja palvelumarkkinoita, joita ei ole lueteltu tässä suosituksessa, jos ne voivat osoittaa, että kaikki kolme testiperustetta täyttyvät niiden kansallisissa olosuhteissa näiden markkinoiden osalta.

| (23) | Tehdessään säännöstön 67 artiklan mukaista markkina-analyysia sekä kansallisten sääntelyviranomaisten että komission olisi aloitettava vähittäismarkkinoista. Markkina-analyysissä olisi sovellettava ennakoivaa näkökulmaa, jos sääntelyä ei ole asetettu huomattavan markkinavoiman toteamisen perusteella, ja pidettävä lähtökohtana vallitsevia markkinaolosuhteita. Analyysissä olisi arvioitava se, voiko markkinoista tulla kilpailumarkkinat ja onko mahdollinen kilpailun puute kestävää ottaen huomioon odotettavissa oleva tai ennakoitava markkinakehitys. Analyysissä olisi otettava huomioon muunlaisen merkityksellisiin vähittäismarkkinoihin ja niihin liittyviin tukkumarkkinoihin sovellettavan sääntelyn vaikutukset koko sääntelyajanjakson ajalta. |
| --- | --- |

(23)

Tehdessään säännöstön 67 artiklan mukaista markkina-analyysia sekä kansallisten sääntelyviranomaisten että komission olisi aloitettava vähittäismarkkinoista. Markkina-analyysissä olisi sovellettava ennakoivaa näkökulmaa, jos sääntelyä ei ole asetettu huomattavan markkinavoiman toteamisen perusteella, ja pidettävä lähtökohtana vallitsevia markkinaolosuhteita. Analyysissä olisi arvioitava se, voiko markkinoista tulla kilpailumarkkinat ja onko mahdollinen kilpailun puute kestävää ottaen huomioon odotettavissa oleva tai ennakoitava markkinakehitys. Analyysissä olisi otettava huomioon muunlaisen merkityksellisiin vähittäismarkkinoihin ja niihin liittyviin tukkumarkkinoihin sovellettavan sääntelyn vaikutukset koko sääntelyajanjakson ajalta.

| (24) | Jos kyseisillä markkinoilla ei vallitse todellista kilpailua ilman ennakkosääntelyä ennakoivasta näkökulmasta katsottuna, olisi määriteltävä ja analysoitava vastaavat tukkumarkkinat, jotka tulevat ennakkosääntelyn alaisiksi säännöstön 67 artiklan mukaisesti. Kun analysoidaan rajoja ja markkinavoimaa vastaavilla merkityksellisillä tukkumarkkinoilla sen määrittelemiseksi, vallitseeko niillä todellinen kilpailu, olisi lisäksi otettava huomioon suorat ja epäsuorat kilpailurajoitukset riippumatta siitä, johtuvatko kyseiset rajoitukset sähköisistä viestintäverkoista, sähköisistä viestintäpalveluista tai muun tyyppisistä palveluista tai sovelluksista, jotka ovat verrannollisia loppukäyttäjän näkökulmasta. |
| --- | --- |

(24)

Jos kyseisillä markkinoilla ei vallitse todellista kilpailua ilman ennakkosääntelyä ennakoivasta näkökulmasta katsottuna, olisi määriteltävä ja analysoitava vastaavat tukkumarkkinat, jotka tulevat ennakkosääntelyn alaisiksi säännöstön 67 artiklan mukaisesti. Kun analysoidaan rajoja ja markkinavoimaa vastaavilla merkityksellisillä tukkumarkkinoilla sen määrittelemiseksi, vallitseeko niillä todellinen kilpailu, olisi lisäksi otettava huomioon suorat ja epäsuorat kilpailurajoitukset riippumatta siitä, johtuvatko kyseiset rajoitukset sähköisistä viestintäverkoista, sähköisistä viestintäpalveluista tai muun tyyppisistä palveluista tai sovelluksista, jotka ovat verrannollisia loppukäyttäjän näkökulmasta.

| (25) | Kun kansalliset sääntelyviranomaiset määrittelevät ennakkosääntelyn alaisiksi tulevia merkityksellisiä tukkumarkkinoita, niiden olisi ensin analysoitava ne markkinat, jotka ovat tuotantoketjussa ylimpänä katsottuna niistä vähittäismarkkinoista, joilla on havaittu kilpailuongelmia. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi tehtävä analyysi markkinoista, jotka ovat lähempänä tuotantoketjun loppupäätä säännellystä alkupään tuotannosta katsottuna, sen määrittelemiseksi, vallitsisiko niillä todellinen kilpailu, jos tuotantoketjun alkupäätä säännellään, siihen saakka, että saavutetaan vähittäismarkkinat. |
| --- | --- |

(25)

Kun kansalliset sääntelyviranomaiset määrittelevät ennakkosääntelyn alaisiksi tulevia merkityksellisiä tukkumarkkinoita, niiden olisi ensin analysoitava ne markkinat, jotka ovat tuotantoketjussa ylimpänä katsottuna niistä vähittäismarkkinoista, joilla on havaittu kilpailuongelmia. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi tehtävä analyysi markkinoista, jotka ovat lähempänä tuotantoketjun loppupäätä säännellystä alkupään tuotannosta katsottuna, sen määrittelemiseksi, vallitsisiko niillä todellinen kilpailu, jos tuotantoketjun alkupäätä säännellään, siihen saakka, että saavutetaan vähittäismarkkinat.

| (26) | Tuotantoketjussa ylimpänä olevat markkinat voivat kansallisista olosuhteista riippuen muodostua osittain tai kokonaan yleisemmistä eri markkinoilla tarjottavista tukkutason tuotteista, jotka liittyvät esimerkiksi fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksiin (esim. kaapelikanavien käyttöoikeudet) tai passiivisen infrastruktuurin käyttöoikeuksiin. Erityisesti silloin, kun rakennustekninen infrastruktuuri on jo valmiina ja sitä voidaan käyttää myös erittäin suuren kapasiteetin verkkoja varten, sen tosiasiallinen käyttöoikeus voi merkittävällä tavalla helpottaa näiden verkkojen käyttöönottoa ja edistää infrastruktuuriin perustuvaa kilpailua loppukäyttäjien hyväksi. |
| --- | --- |

(26)

Tuotantoketjussa ylimpänä olevat markkinat voivat kansallisista olosuhteista riippuen muodostua osittain tai kokonaan yleisemmistä eri markkinoilla tarjottavista tukkutason tuotteista, jotka liittyvät esimerkiksi fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksiin (esim. kaapelikanavien käyttöoikeudet) tai passiivisen infrastruktuurin käyttöoikeuksiin. Erityisesti silloin, kun rakennustekninen infrastruktuuri on jo valmiina ja sitä voidaan käyttää myös erittäin suuren kapasiteetin verkkoja varten, sen tosiasiallinen käyttöoikeus voi merkittävällä tavalla helpottaa näiden verkkojen käyttöönottoa ja edistää infrastruktuuriin perustuvaa kilpailua loppukäyttäjien hyväksi.

| (27) | Näistä syistä komissio on pohtinut, olisiko tähän suositukseen aiheellista sisällyttää erilliset fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksien markkinat. Koska verkkotopologiat, yleisten kaapelikanavien saatavuus ja kaapelikanavien ja pylväiden käyttöoikeuksien kysyntä vaihtelee unionissa huomattavasti, komissio kuitenkin katsoo, että unionin tasolla ei voida tässä vaiheessa määritellä erillisiä fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksien markkinoita eikä sellaisia siksi pitäisi sisällyttää ennakkosääntelyn alaisiksi tulevien markkinoiden luetteloon. |
| --- | --- |

(27)

Näistä syistä komissio on pohtinut, olisiko tähän suositukseen aiheellista sisällyttää erilliset fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksien markkinat. Koska verkkotopologiat, yleisten kaapelikanavien saatavuus ja kaapelikanavien ja pylväiden käyttöoikeuksien kysyntä vaihtelee unionissa huomattavasti, komissio kuitenkin katsoo, että unionin tasolla ei voida tässä vaiheessa määritellä erillisiä fyysisen infrastruktuurin käyttöoikeuksien markkinoita eikä sellaisia siksi pitäisi sisällyttää ennakkosääntelyn alaisiksi tulevien markkinoiden luetteloon.

| (28) | Lisäksi kansalliset sääntelyviranomaiset voivat säännöstön 72 artiklan mukaisesti määrätä rakennusteknisen infrastruktuurin käyttöoikeuden antamista koskevan velvollisuuden yksittäisenä korjaavana toimenpiteenä millä tahansa merkityksellisillä tukkumarkkinoilla. Velvollisuus antaa rakennusteknisen infrastruktuurin käyttöoikeus voi olla perusteltu riippumatta siitä, onko kyseisen käyttöoikeuden kohteena oleva fyysinen infrastruktuuri osa säänneltyjä merkityksellisiä markkinoita. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi harkittava tämän velvollisuuden asettamista ennen kuin tuotantoketjun loppupäähän asetetaan muita käyttöoikeuksien antamiseen liittyviä velvollisuuksia, jos sen katsotaan olevan oikeasuhteinen ja riittävä keino edistää kilpailua loppukäyttäjien hyödyksi. |
| --- | --- |

(28)

Lisäksi kansalliset sääntelyviranomaiset voivat säännöstön 72 artiklan mukaisesti määrätä rakennusteknisen infrastruktuurin käyttöoikeuden antamista koskevan velvollisuuden yksittäisenä korjaavana toimenpiteenä millä tahansa merkityksellisillä tukkumarkkinoilla. Velvollisuus antaa rakennusteknisen infrastruktuurin käyttöoikeus voi olla perusteltu riippumatta siitä, onko kyseisen käyttöoikeuden kohteena oleva fyysinen infrastruktuuri osa säänneltyjä merkityksellisiä markkinoita. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi harkittava tämän velvollisuuden asettamista ennen kuin tuotantoketjun loppupäähän asetetaan muita käyttöoikeuksien antamiseen liittyviä velvollisuuksia, jos sen katsotaan olevan oikeasuhteinen ja riittävä keino edistää kilpailua loppukäyttäjien hyödyksi.

| (29) | Laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoilla olevat virtuaaliset käyttöoikeustuotteet voidaan suunnitella niin, että niissä on samankaltaiset tai samat ominaisuudet riippumatta luovutuspisteen sijainnista. Teknisesti olisikin mahdollista tarjota keskitetysti tai paikallisesti tukkutason laajakaistayhteyksiä, joissa palvelun laatu olisi vertailukelpoinen sekä käyttöoikeuden hakijan että loppukäyttäjien näkökulmasta. Korvattavuutta analysoitaessa olisi näiltä osin tarkasteltava sekä tuotteen ominaisuuksia että käyttöoikeuksien hakijoiden halukkuutta siirtyä liityntäpisteestä toiseen tai hyödyntää verkkoarkkitehtuurin eri luovutuspisteitä. |
| --- | --- |

(29)

Laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoilla olevat virtuaaliset käyttöoikeustuotteet voidaan suunnitella niin, että niissä on samankaltaiset tai samat ominaisuudet riippumatta luovutuspisteen sijainnista. Teknisesti olisikin mahdollista tarjota keskitetysti tai paikallisesti tukkutason laajakaistayhteyksiä, joissa palvelun laatu olisi vertailukelpoinen sekä käyttöoikeuden hakijan että loppukäyttäjien näkökulmasta. Korvattavuutta analysoitaessa olisi näiltä osin tarkasteltava sekä tuotteen ominaisuuksia että käyttöoikeuksien hakijoiden halukkuutta siirtyä liityntäpisteestä toiseen tai hyödyntää verkkoarkkitehtuurin eri luovutuspisteitä.

| (30) | Monet vaihtoehtoiset operaattorit ovat kasvattaneet investointejaan ja rakentaneet omat verkkonsa paikalliseen liityntäpisteeseen. Nämä operaattorit eivät todennäköisesti pitäisi keskusyhteystuotteita paikallisliittymien korvaajina, koska silloin niiden investoinnit omiin verkkoihin valuisivat hukkaan. Samalla on kuitenkin tunnustettava, että liityntäverkko on verkon vaikeimmin rakennettava osa, koska käyttöönottokustannukset ovat korkeat suhteessa siihen asiakasmäärään, jolle verkon käyttöönotosta olisi hyötyä. |
| --- | --- |

(30)

Monet vaihtoehtoiset operaattorit ovat kasvattaneet investointejaan ja rakentaneet omat verkkonsa paikalliseen liityntäpisteeseen. Nämä operaattorit eivät todennäköisesti pitäisi keskusyhteystuotteita paikallisliittymien korvaajina, koska silloin niiden investoinnit omiin verkkoihin valuisivat hukkaan. Samalla on kuitenkin tunnustettava, että liityntäverkko on verkon vaikeimmin rakennettava osa, koska käyttöönottokustannukset ovat korkeat suhteessa siihen asiakasmäärään, jolle verkon käyttöönotosta olisi hyötyä.

| (31) | Vaikka infrastruktuuriin perustuvan kilpailun onkin havaittu lisääntyneen, paikallisia käyttöoikeuksia leimaavat edelleen suuret markkinoille pääsyn esteet ja useimpien jäsenvaltioiden harjoittama sääntely. Tukkutason paikallisliityntämarkkinat täyttävät kolme testiperustetta edelleen, koska liityntäverkko on verkon vaikeimmin rakennettava osa. Kun katsotaan eteenpäin, keskusyhteysmarkkinoille pääsyn esteitä ei kuitenkaan voida enää pitää suurina ja pysyvinä, sillä markkinat kehittyvät kohti todellista kilpailua. Siinä auttavat vaihtoehtoiset alustat, runkokapasiteetin suuri kaupallinen saatavuus ja paikallisesti yhteenliitettyjen operaattoreiden mahdollisuus tarjota keskusyhteyksiä. Kun eri luovutuspisteissä tarjottavia käyttöoikeustuotteita pidetään korvaavina tuotteina erityisissä kansallisissa olosuhteissa, markkinoiden olisi katsottava kattavan kaikki sellaiset tuotteet. Se, täyttävätkö näin laajat markkinat kaikki kolme testiperustetta, on selvitettävä tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Vaikka infrastruktuuriin perustuvan kilpailun onkin havaittu lisääntyneen, paikallisia käyttöoikeuksia leimaavat edelleen suuret markkinoille pääsyn esteet ja useimpien jäsenvaltioiden harjoittama sääntely. Tukkutason paikallisliityntämarkkinat täyttävät kolme testiperustetta edelleen, koska liityntäverkko on verkon vaikeimmin rakennettava osa. Kun katsotaan eteenpäin, keskusyhteysmarkkinoille pääsyn esteitä ei kuitenkaan voida enää pitää suurina ja pysyvinä, sillä markkinat kehittyvät kohti todellista kilpailua. Siinä auttavat vaihtoehtoiset alustat, runkokapasiteetin suuri kaupallinen saatavuus ja paikallisesti yhteenliitettyjen operaattoreiden mahdollisuus tarjota keskusyhteyksiä. Kun eri luovutuspisteissä tarjottavia käyttöoikeustuotteita pidetään korvaavina tuotteina erityisissä kansallisissa olosuhteissa, markkinoiden olisi katsottava kattavan kaikki sellaiset tuotteet. Se, täyttävätkö näin laajat markkinat kaikki kolme testiperustetta, on selvitettävä tapauskohtaisesti.

| (32) | Massamarkkinatuotteita tarjoavien sähköisten viestintäverkkojen paremmat valmiudet voivat tyydyttää jopa eräiden yritysasiakkaiden yhteystarpeet. Yritysmarkkinoiden merkittävän suuruisella segmentillä tarvitaan kuitenkin myös käyttäjäkohtaisia yhteyksiä. Niitä edellyttää myös se, että teollisuuden digitalisointi ja julkiset palvelut, kuten sairaalat ja koulut, luovat uutta kysyntää. Tietyt yritysasiakkaat tarvitsevat näin ollen edelleen tuotteita, joiden ominaisuudet ovat erilaiset kuin massamarkkinatuotteissa. |
| --- | --- |

(32)

Massamarkkinatuotteita tarjoavien sähköisten viestintäverkkojen paremmat valmiudet voivat tyydyttää jopa eräiden yritysasiakkaiden yhteystarpeet. Yritysmarkkinoiden merkittävän suuruisella segmentillä tarvitaan kuitenkin myös käyttäjäkohtaisia yhteyksiä. Niitä edellyttää myös se, että teollisuuden digitalisointi ja julkiset palvelut, kuten sairaalat ja koulut, luovat uutta kysyntää. Tietyt yritysasiakkaat tarvitsevat näin ollen edelleen tuotteita, joiden ominaisuudet ovat erilaiset kuin massamarkkinatuotteissa.

| (33) | Määritellessään kiinteän kapasiteetin ja muiden yrityksille suunnattujen käyttöoikeustuotteiden markkinoiden rajoja kansallisten sääntelyviranomaisten olisi paitsi huolehdittava siitä, että merkitykselliset tukkutason tuotteet vastaavat havaittua vähittäismarkkinoiden ongelmaa, myös otettava huomioon useita sellaisia tekijöitä kuin tuotteiden erilaiset toiminnot ja käyttötarkoitukset, hintojen kehitys ajan mittaan ja hintojen ristijousto. Kiinteän kapasiteetin tuotteiden erityinen ominaisuus on niiden kyky tarjota käyttäjäkohtaisia sekä kuormituksesta riippumattomia yhteyksiä ja symmetrisiä nopeuksia. Niiden arvioimisessa olisi samoin kuin muiden markkinoiden tuotteiden tapauksessa käytettävä korvattavuusanalyysia. |
| --- | --- |

(33)

Määritellessään kiinteän kapasiteetin ja muiden yrityksille suunnattujen käyttöoikeustuotteiden markkinoiden rajoja kansallisten sääntelyviranomaisten olisi paitsi huolehdittava siitä, että merkitykselliset tukkutason tuotteet vastaavat havaittua vähittäismarkkinoiden ongelmaa, myös otettava huomioon useita sellaisia tekijöitä kuin tuotteiden erilaiset toiminnot ja käyttötarkoitukset, hintojen kehitys ajan mittaan ja hintojen ristijousto. Kiinteän kapasiteetin tuotteiden erityinen ominaisuus on niiden kyky tarjota käyttäjäkohtaisia sekä kuormituksesta riippumattomia yhteyksiä ja symmetrisiä nopeuksia. Niiden arvioimisessa olisi samoin kuin muiden markkinoiden tuotteiden tapauksessa käytettävä korvattavuusanalyysia.

| (34) | Käyttöön on otettu runsaasti uutta vaihtoehtoista infrastruktuuria, jonka kautta tarjotaan yrityksille valokuituyhteyksiä. Näin on tapahtunut etenkin tiheästi asutuilla alueilla, ostoskeskuksissa ja liikekeskustoissa. Voi kuitenkin olla alueita, joilla vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttöönotto massamarkkinoiden yhteyksiä varten on taloudellisesti kannattavaa mutta joilla markkinoiden koko ei riitä tekemään rinnakkaisten verkkojen rakentamisesta erillisiä kiinteitä yhteyksiä varten kannattavaa. Tällaisilla harvempaan asutuilla alueilla on infrastruktuuripohjaisen kilpailun puuttumisen vuoksi vaarana, että kiinteän kapasiteetin kysyntää tyydyttäviä kilpailevia tarjouksia ei ilman sääntelyä ole olemassa. |
| --- | --- |

(34)

Käyttöön on otettu runsaasti uutta vaihtoehtoista infrastruktuuria, jonka kautta tarjotaan yrityksille valokuituyhteyksiä. Näin on tapahtunut etenkin tiheästi asutuilla alueilla, ostoskeskuksissa ja liikekeskustoissa. Voi kuitenkin olla alueita, joilla vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttöönotto massamarkkinoiden yhteyksiä varten on taloudellisesti kannattavaa mutta joilla markkinoiden koko ei riitä tekemään rinnakkaisten verkkojen rakentamisesta erillisiä kiinteitä yhteyksiä varten kannattavaa. Tällaisilla harvempaan asutuilla alueilla on infrastruktuuripohjaisen kilpailun puuttumisen vuoksi vaarana, että kiinteän kapasiteetin kysyntää tyydyttäviä kilpailevia tarjouksia ei ilman sääntelyä ole olemassa.

| (35) | Tilanne on molemmilla edellä kuvatuilla tukkutason käyttöoikeusmarkkinoilla todennäköisesti se, että kilpailuongelmat eivät jatku samanlaisina jäsenvaltion koko alueella. Markkinoista olisikin tehtävä perusteellinen maantieteellinen analyysi. Kun merkityksellisiä markkinoita määritellään säännöstön 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi siksi määriteltävä maantieteelliset alueet, joilla kilpailun edellytykset ovat samanlaiset tai riittävän yhtenäiset ja jotka voidaan erottaa naapurialueista, joilla vallitsevat kilpailun edellytykset ovat huomattavan erilaiset. Kansallisten viranomaisten olisi tässä yhteydessä otettava huomioon erityisesti se, toimiiko mahdollinen huomattavan markkinavoiman operaattori yhdenmukaisesti koko verkkoalueellaan vai kohtaako se huomattavan erilaisia kilpailuolosuhteita niin, että sen toiminta on rajoitettua tietyillä alueilla muttei muilla alueilla. |
| --- | --- |

(35)

Tilanne on molemmilla edellä kuvatuilla tukkutason käyttöoikeusmarkkinoilla todennäköisesti se, että kilpailuongelmat eivät jatku samanlaisina jäsenvaltion koko alueella. Markkinoista olisikin tehtävä perusteellinen maantieteellinen analyysi. Kun merkityksellisiä markkinoita määritellään säännöstön 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi siksi määriteltävä maantieteelliset alueet, joilla kilpailun edellytykset ovat samanlaiset tai riittävän yhtenäiset ja jotka voidaan erottaa naapurialueista, joilla vallitsevat kilpailun edellytykset ovat huomattavan erilaiset. Kansallisten viranomaisten olisi tässä yhteydessä otettava huomioon erityisesti se, toimiiko mahdollinen huomattavan markkinavoiman operaattori yhdenmukaisesti koko verkkoalueellaan vai kohtaako se huomattavan erilaisia kilpailuolosuhteita niin, että sen toiminta on rajoitettua tietyillä alueilla muttei muilla alueilla.

| (36) | Kansalliset sääntelyviranomaiset ovat tähän mennessä todenneet useimpien markkinoiden olevan valtakunnallisia, koska vakiintuneen operaattorin kupariverkko on kattanut koko maan. Kun vaihtoehtoisten verkkojen käyttöönotto etenee, kilpailuolosuhteet voivat vaihdella merkittävästi ja pitkäkestoisesti saman jäsenvaltion eri alueiden välillä (esimerkiksi kaupunki- ja maaseutualueiden välillä), minkä vuoksi on tarpeen määritellä erilliset maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- |

(36)

Kansalliset sääntelyviranomaiset ovat tähän mennessä todenneet useimpien markkinoiden olevan valtakunnallisia, koska vakiintuneen operaattorin kupariverkko on kattanut koko maan. Kun vaihtoehtoisten verkkojen käyttöönotto etenee, kilpailuolosuhteet voivat vaihdella merkittävästi ja pitkäkestoisesti saman jäsenvaltion eri alueiden välillä (esimerkiksi kaupunki- ja maaseutualueiden välillä), minkä vuoksi on tarpeen määritellä erilliset maantieteelliset markkinat.

| (37) | Maantieteellisten markkinoiden määrittelyä varten kansallisten sääntelyviranomaisten olisi ensin määriteltävä maantieteellinen perusyksikkö, jonka pohjalta kilpailuolosuhteita arvioidaan. Yksiköt voisivat kulloistenkin kansallisten olosuhteiden mukaan perustua verkkotopologiaan tai hallinnollisiin rajoihin. Maantieteellisen yksikön olisi komission käytännön (4) mukaisesti kaikissa tapauksissa a) oltava sopivan kokoinen eli riittävän pieni, jotta vältetään kilpailuolosuhteiden merkittävät vaihtelut yksikön sisällä, ja riittävän suuri, jotta vältetään resursseja vaativa ja työläs mikrotason analyysi, joka voisi johtaa markkinoiden pirstoutumiseen, b) edustettava kaikkien asianomaisten toimijoiden verkon rakennetta ja c) oltava rajoiltaan selkeitä ja vakaita. Vaatimuksen b osalta kansallisten sääntelyviranomaisten olisi soveltuvissa tapauksissa käytettävä perustana säännöstön 22 artiklan mukaisesti tehtyä verkkojen maantieteellistä kartoitusta. |
| --- | --- |

(37)

Maantieteellisten markkinoiden määrittelyä varten kansallisten sääntelyviranomaisten olisi ensin määriteltävä maantieteellinen perusyksikkö, jonka pohjalta kilpailuolosuhteita arvioidaan. Yksiköt voisivat kulloistenkin kansallisten olosuhteiden mukaan perustua verkkotopologiaan tai hallinnollisiin rajoihin. Maantieteellisen yksikön olisi komission käytännön (4) mukaisesti kaikissa tapauksissa a) oltava sopivan kokoinen eli riittävän pieni, jotta vältetään kilpailuolosuhteiden merkittävät vaihtelut yksikön sisällä, ja riittävän suuri, jotta vältetään resursseja vaativa ja työläs mikrotason analyysi, joka voisi johtaa markkinoiden pirstoutumiseen, b) edustettava kaikkien asianomaisten toimijoiden verkon rakennetta ja c) oltava rajoiltaan selkeitä ja vakaita. Vaatimuksen b osalta kansallisten sääntelyviranomaisten olisi soveltuvissa tapauksissa käytettävä perustana säännöstön 22 artiklan mukaisesti tehtyä verkkojen maantieteellistä kartoitusta.

| (38) | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi tämän jälkeen laadittava kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti ja edellä kuvattujen maantieteellisten yksiköiden analyysin perusteella maantieteellisille markkinoille ensimmäinen määritelmä kokoamalla yhteen yksiköt, joilla kilpailuolosuhteet ovat samanlaiset. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi arvioitava kilpailuolosuhteita ennakoivasti tarkastelemalla rakenteellisia ja käyttäytymistä kuvaavia indikaattoreita ja ottaen säännöstön 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisesti huomioon infrastruktuurikilpailun merkitys. Tällaisia indikaattoreita voivat olla muun muassa verkkojen peittoalue, kilpailevien verkkojen lukumäärä ja markkinaosuudet, markkinaosuuksien kehityssuunnat, hinnoittelukäytäntö (paikallinen vai yhtenäinen), kysynnän ominaispiirteet sekä asiakkaiden vaihtuvuus. Tuloksena saatavan maantieteellisten markkinoiden määritelmän asianmukaisuus olisi tarkastettava analysoimalla kysynnän ja tarjonnan korvattavuutta. Maantieteellisiä markkinoita, jotka eivät ole vierekkäisiä mutta joilla kilpailuolosuhteet ovat verrattavissa toisiinsa, voidaan tässä vaiheessa analysoida yhdessä. |
| --- | --- |

(38)

Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi tämän jälkeen laadittava kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti ja edellä kuvattujen maantieteellisten yksiköiden analyysin perusteella maantieteellisille markkinoille ensimmäinen määritelmä kokoamalla yhteen yksiköt, joilla kilpailuolosuhteet ovat samanlaiset. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi arvioitava kilpailuolosuhteita ennakoivasti tarkastelemalla rakenteellisia ja käyttäytymistä kuvaavia indikaattoreita ja ottaen säännöstön 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisesti huomioon infrastruktuurikilpailun merkitys. Tällaisia indikaattoreita voivat olla muun muassa verkkojen peittoalue, kilpailevien verkkojen lukumäärä ja markkinaosuudet, markkinaosuuksien kehityssuunnat, hinnoittelukäytäntö (paikallinen vai yhtenäinen), kysynnän ominaispiirteet sekä asiakkaiden vaihtuvuus. Tuloksena saatavan maantieteellisten markkinoiden määritelmän asianmukaisuus olisi tarkastettava analysoimalla kysynnän ja tarjonnan korvattavuutta. Maantieteellisiä markkinoita, jotka eivät ole vierekkäisiä mutta joilla kilpailuolosuhteet ovat verrattavissa toisiinsa, voidaan tässä vaiheessa analysoida yhdessä.

| (39) | Markkinoita määriteltäessä olisi otettava ennakoivasti huomioon kilpailuolosuhteiden merkittävät vaihtelut. Jos kilpailuolosuhteiden vaihtelu ei ole kovin merkittävää tai pysyvää, voidaan käyttää segmenttikohtaisia korjauskeinoja, joita voidaan esimerkiksi mukauttaa ajallisesti tai kohdennetusti heikentämättä kuitenkaan sääntelyn ennustettavuutta. |
| --- | --- |

(39)

Markkinoita määriteltäessä olisi otettava ennakoivasti huomioon kilpailuolosuhteiden merkittävät vaihtelut. Jos kilpailuolosuhteiden vaihtelu ei ole kovin merkittävää tai pysyvää, voidaan käyttää segmenttikohtaisia korjauskeinoja, joita voidaan esimerkiksi mukauttaa ajallisesti tai kohdennetusti heikentämättä kuitenkaan sääntelyn ennustettavuutta.

| (40) | Säännöstön 75 artiklassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoitu säädös, jossa vahvistetaan yhtenäinen unionin laajuinen matkaviestinverkon puheliikenteen enimmäismääräinen terminointimaksu ja yhtenäinen unionin laajuinen kiinteän verkon puheliikenteen enimmäismääräinen terminointimaksu, jäljempänä yhdessä ”unionin laajuiset puheliikenteen terminointimaksut”. Unionin laajuisia puheliikenteen terminointimaksuja sovelletaan suoraan kaikkiin palveluntarjoajiin, jotka tarjoavat kiinteän verkon tai matkaviestinverkon terminointipalveluja. Unionin laajuiset puheliikenteen terminointimaksut perustuvat terminointipalvelujen tarjoamisesta aiheutuviin todellisiin kustannuksiin. Unionin laajuisilla puheliikenteen terminointimaksuilla rajoitetaan matkaviestinverkkojen ja kiinteän verkon operaattoreiden mahdollisuuksia asettaa kohtuuttomia terminointimaksuja. Niiden myötä ei enää olisi vaaraa, että terminointimaksut olisivat kohtuuttomia, mikä on ollut vakavin uhka kilpailulle näillä markkinoilla. Säännöstössä edellytetään, että unionin laajuisten puheliikenteen terminointimaksujen vahvistaminen tapahtuu tiukan kustannuslähtöisesti, jolloin terminointimaksujen pitäisi olla samaa tasoa kuin odotettaisiin markkinoilla, joilla on kilpailua. Terminointimarkkinat eivät siksi enää läpäisisi kolmen perusteen testiä unionin tasolla. |
| --- | --- |

(40)

Säännöstön 75 artiklassa siirretään komissiolle valta hyväksyä delegoitu säädös, jossa vahvistetaan yhtenäinen unionin laajuinen matkaviestinverkon puheliikenteen enimmäismääräinen terminointimaksu ja yhtenäinen unionin laajuinen kiinteän verkon puheliikenteen enimmäismääräinen terminointimaksu, jäljempänä yhdessä ”unionin laajuiset puheliikenteen terminointimaksut”. Unionin laajuisia puheliikenteen terminointimaksuja sovelletaan suoraan kaikkiin palveluntarjoajiin, jotka tarjoavat kiinteän verkon tai matkaviestinverkon terminointipalveluja. Unionin laajuiset puheliikenteen terminointimaksut perustuvat terminointipalvelujen tarjoamisesta aiheutuviin todellisiin kustannuksiin. Unionin laajuisilla puheliikenteen terminointimaksuilla rajoitetaan matkaviestinverkkojen ja kiinteän verkon operaattoreiden mahdollisuuksia asettaa kohtuuttomia terminointimaksuja. Niiden myötä ei enää olisi vaaraa, että terminointimaksut olisivat kohtuuttomia, mikä on ollut vakavin uhka kilpailulle näillä markkinoilla. Säännöstössä edellytetään, että unionin laajuisten puheliikenteen terminointimaksujen vahvistaminen tapahtuu tiukan kustannuslähtöisesti, jolloin terminointimaksujen pitäisi olla samaa tasoa kuin odotettaisiin markkinoilla, joilla on kilpailua. Terminointimarkkinat eivät siksi enää läpäisisi kolmen perusteen testiä unionin tasolla.

| (41) | Erityiset olosuhteet voivat kuitenkin olla peruste terminointimarkkinoiden tiettyjen osatekijöiden sääntelylle joissakin jäsenvaltioissa. Erityiset kansalliset olosuhteet voivat viitata siihen, että markkinat eivät ole kehittymässä kilpailun suuntaan tai että kilpailuongelmat ovat jatkumassa. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun operaattoreilta on evätty yhteenliittäminen tai niillä on ollut ongelmia verkostaan soitettujen puhelujen välittämisessä muiden operaattorien verkkoihin. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi puututtava näihin ongelmiin joko asettamalla muita huomattavaan markkinavoimaan perustuvia velvoitteita kuin hintavalvonta, mikäli kolmen perusteen testin vaatimukset täyttyvät, tai käyttämällä muita asianmukaisia sääntelyvälineitä eli säännöstön 61 artiklan 2 kohtaa, jos siinä määritellyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(41)

Erityiset olosuhteet voivat kuitenkin olla peruste terminointimarkkinoiden tiettyjen osatekijöiden sääntelylle joissakin jäsenvaltioissa. Erityiset kansalliset olosuhteet voivat viitata siihen, että markkinat eivät ole kehittymässä kilpailun suuntaan tai että kilpailuongelmat ovat jatkumassa. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun operaattoreilta on evätty yhteenliittäminen tai niillä on ollut ongelmia verkostaan soitettujen puhelujen välittämisessä muiden operaattorien verkkoihin. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi puututtava näihin ongelmiin joko asettamalla muita huomattavaan markkinavoimaan perustuvia velvoitteita kuin hintavalvonta, mikäli kolmen perusteen testin vaatimukset täyttyvät, tai käyttämällä muita asianmukaisia sääntelyvälineitä eli säännöstön 61 artiklan 2 kohtaa, jos siinä määritellyt edellytykset täyttyvät.

| (42) | Vuoden 2014 suosituksessa luetelluista markkinoista kolmet on nyt jätetty tämän suosituksen liitteessä lueteltujen markkinoiden ulkopuolelle, koska ne eivät läpäise kolmen perusteen testiä: tukkutason puhelinliikenteen välittäminen kohdeverkkona toimivassa yleisessä puhelinverkossa kiinteään sijaintipaikkaan (markkinat 1), tukkutason puheensiirto kohdeverkkona toimivassa yksittäisessä matkaviestintäverkossa (markkinat 2) ja tukkutason keskusyhteys kiinteään sijaintipaikkaan massamarkkinatuotteille (markkinat 3 b). |
| --- | --- |

(42)

Vuoden 2014 suosituksessa luetelluista markkinoista kolmet on nyt jätetty tämän suosituksen liitteessä lueteltujen markkinoiden ulkopuolelle, koska ne eivät läpäise kolmen perusteen testiä: tukkutason puhelinliikenteen välittäminen kohdeverkkona toimivassa yleisessä puhelinverkossa kiinteään sijaintipaikkaan (markkinat 1), tukkutason puheensiirto kohdeverkkona toimivassa yksittäisessä matkaviestintäverkossa (markkinat 2) ja tukkutason keskusyhteys kiinteään sijaintipaikkaan massamarkkinatuotteille (markkinat 3 b).

| (43) | Muut vuoden 2014 suosituksessa luetellut markkinat eli markkinat 3 a (tukkutason paikallisyhteys kiinteään sijaintipaikkaan), ja markkinat 4 (tukkutason korkealaatuinen yhteys kiinteään sijaintipaikkaan) hieman toisin määriteltyinä, oikeuttavat edelleen ennakkosääntelyn, koska ne läpäisevät kolmen perusteen testin unionin tasolla. Määritellessään näiden markkinoiden rajoja etenkin maantieteellisesti kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon kansalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

(43)

Muut vuoden 2014 suosituksessa luetellut markkinat eli markkinat 3 a (tukkutason paikallisyhteys kiinteään sijaintipaikkaan), ja markkinat 4 (tukkutason korkealaatuinen yhteys kiinteään sijaintipaikkaan) hieman toisin määriteltyinä, oikeuttavat edelleen ennakkosääntelyn, koska ne läpäisevät kolmen perusteen testin unionin tasolla. Määritellessään näiden markkinoiden rajoja etenkin maantieteellisesti kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon kansalliset olosuhteet.

| (44) | Päätettäessä, onko ennakkosääntely tarpeen tietyillä markkinoilla, on pystyttävä kunnolla tarkastelemaan sääntelyn vaikutuksia niihin liittyvillä markkinoilla. Sen vuoksi kansallisten sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että näitä liitännäisiä markkinoita analysoidaan johdonmukaisesti ja, mikäli mahdollista, samaan tai mahdollisimman samaan aikaan. |
| --- | --- |

(44)

Päätettäessä, onko ennakkosääntely tarpeen tietyillä markkinoilla, on pystyttävä kunnolla tarkastelemaan sääntelyn vaikutuksia niihin liittyvillä markkinoilla. Sen vuoksi kansallisten sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että näitä liitännäisiä markkinoita analysoidaan johdonmukaisesti ja, mikäli mahdollista, samaan tai mahdollisimman samaan aikaan.

| (45) | Pohtiessaan, olisiko voimassa olevia sääntelyvelvoitteita muutettava vai pitäisikö ne säilyttää ennallaan, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sovellettava kolmen perusteen testiä myös markkinoihin, jotka luetellaan komission suositusten 2003/311/EY (5), 2007/879/EY ja 2014/710/EU (6) liitteissä mutta joita ei enää luetella tämän suosituksen liitteessä. |
| --- | --- |

(45)

Pohtiessaan, olisiko voimassa olevia sääntelyvelvoitteita muutettava vai pitäisikö ne säilyttää ennallaan, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sovellettava kolmen perusteen testiä myös markkinoihin, jotka luetellaan komission suositusten 2003/311/EY (5), 2007/879/EY ja 2014/710/EU (6) liitteissä mutta joita ei enää luetella tämän suosituksen liitteessä.

| (46) | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä on kuultu direktiivin (EU) 2018/1972 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja yhteistyöelin antoi lausuntonsa 16 päivänä lokakuuta 2020, |
| --- | --- |

(46)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä on kuultu direktiivin (EU) 2018/1972 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja yhteistyöelin antoi lausuntonsa 16 päivänä lokakuuta 2020,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

| 1. | Kansallisille sääntelyviranomaisille suositellaan, että kun ne määrittelevät kansallisten olosuhteiden perusteella merkityksellisiä markkinoita direktiivin (EU) 2018/1972 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ne tekevät analyysin liitteessä luetelluista tuote- ja palvelumarkkinoista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos mitkään liitteessä luetelluista markkinoista eivät kansallisten sääntelyviranomaisten mukaan tule ennakkosääntelyn alaisiksi erityisissä kansallisissa olosuhteissa, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi osoitettava ja komission vahvistettava, että ainakaan yksi direktiivin (EU) 2018/1972 67 artiklan 1 kohdassa mainituista kolmesta perusteesta ei täyty. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kun kansalliset sääntelyviranomaiset määrittelevät alueellaan vallitsevia merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita säännöstön 64 artiklan 3 kohdan mukaisesti, niiden olisi tehtävä kysynnän ja tarjonnan korvattavuudesta yksityiskohtainen analyysi, joka lähtee asianmukaisesta maantieteellisestä yksiköstä ja jossa yhdistetään yksiköt, joilla kilpailuolosuhteet ovat samanlaiset. Kilpailuolosuhteiden arviointi olisi tehtävä ennakoivasta näkökulmasta, ja sen olisi perustuttava muiden muassa kilpailevien verkkojen lukumäärään ja ominaisuuksiin, markkinaosuuksien jakautumiseen ja kehityssuuntiin, hintoihin ja käyttäytymismalleihin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tämä suositus ei vaikuta markkinoiden määrittelyyn, markkina-analyysien tuloksiin ja sääntelyvelvoitteisiin, jotka kansalliset sääntelyviranomaiset ovat ottaneet käyttöön ennen tämän suosituksen antamispäivää voimassa olleen sääntelykehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

5.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Thierry BRETON

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36.

1

(2)  Komission suositus 2014/710/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 79).

2

(3)  Ks. komission suuntaviivat markkina-analyysia ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevassa EU:n sääntelyjärjestelmässä (EUVL C 159, 7.5.2018, s. 1), johdanto-osan 23 kappale, ja säännöstön johdanto-osan 163 kappale.

3

(4)  Erityisesti komission tiedonanto C(2018) 2374 – Suuntaviivat markkina-analyysia ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevassa EU:n sääntelyjärjestelmässä (EUVL C 159, 7.5.2018, s. 1).

4

(5)  Komission suositus 2003/311/EY, annettu 11 päivänä helmikuuta 2003, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (EUVL L 114, 8.5.2003, s. 45).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A32003H0311.

5

(6)  Komission suositus 2007/879/EY, annettu 17 päivänä joulukuuta 2007, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (EUVL L 344, 28.12.2007, s. 65).https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex:32007H0879.

6

---

LIITE

Markkinat 1: Tukkutason paikallisyhteys kiinteään sijaintipaikkaan

Markkinat 2: Tukkutason kiinteä kapasiteetti

---

Oikaisuja

| 29.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 439/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 439/32

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2020/1794, annettu 16 päivänä syyskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848 liitteessä II olevan I osan muuttamisesta siltä osin kuin on kyse siirtymävaiheen ja muun kuin luonnonmukaisen kasvien lisäysaineiston käytöstä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 402, 1. joulukuuta 2020
  )

Sivulla 24, 2 artiklan toisessa kohdassa:

on:

”
  1 päivästä tammikuuta 2021
  ”

pitää olla:

”
  1 päivästä tammikuuta 2022
  ”

---

| 29.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 439/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 439/33

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) N:o 667/2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 täydentämisestä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen kauppatietorekistereille määräämiä seuraamuksia koskevien menettelysääntöjen osalta, mukaan lukien puolustautumisoikeuksia koskevat säännöt ja ajalliset säännökset

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 179, 19. kesäkuuta 2014
  )

Sivulla 34, 6 artiklan 5 kohdassa:

on:

”Sakkojen ja uhkasakkojen määräämisen vanhentumisaika ei kulu aikana, jona EAMV:n päätös on valituslautakunnan käsiteltävänä asetuksen (EU) N:o 1095/2010 58 artiklan mukaisesti ja Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä asetuksen (EU) N:o 648/2012 69 artiklan mukaisesti.”

pitää olla:

”Sakkojen ja uhkasakkojen määräämisen vanhentumisaika ei kulu aikana, jona EAMV:n päätös on valituslautakunnan käsiteltävänä asetuksen (EU) N:o 1095/2010 60 artiklan mukaisesti ja Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltävänä asetuksen (EU) N:o 648/2012 69 artiklan mukaisesti.”

Sivulla 34, 7 artiklan 5 kohdan b alakohdassa:

on:

”aikana, joksi maksun täytäntöönpano on keskeytetty, kunnes EAMV:n valituslautakunta on tehnyt päätöksen asetuksen (EU) N:o 1095/2010 58 artiklan mukaisesti ja Euroopan unionin tuomioistuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 69 artiklan mukaisesti.”

pitää olla:

”aikana, joksi maksun täytäntöönpano on keskeytetty, kunnes EAMV:n valituslautakunta on tehnyt päätöksen asetuksen (EU) N:o 1095/2010 60 artiklan mukaisesti ja Euroopan unionin tuomioistuin asetuksen (EU) N:o 648/2012 69 artiklan mukaisesti.”

---