# Eiropas Savienības L 14/2014

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2014.014.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 14 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 18. janvāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2014.014.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 14

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 18. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2014/15/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 18. novembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 1 |
| | | Protokols starp Eiropas Savienības un Gruzijas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 40/2014 (2014. gada 17. janvāris), ar ko atļauj konkrētu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kas neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 432/2012 (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 41/2014 (2014. gada 17. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/16/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM Libya/1/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya) | 13 |
| | | 2014/17/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM Libya/2/2014 (2014. gada 14. janvāris) par to, ka pieņem trešo valstu ieguldījumus Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā (EUBAM Libya) | 15 |
| | | 2014/18/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger/1/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaru termiņu | 16 |
| | | 2014/19/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 19. jūnijs) par valsts atbalstu SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10), ko Francija plāno sniegt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3554)

   (
  1
  ) | 17 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2014/15/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 18. novembris) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

1

Protokols starp Eiropas Savienības un Gruzijas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

2

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 40/2014 (2014. gada 17. janvāris), ar ko atļauj konkrētu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kas neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 432/2012 (
  1
  )

1

8

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 41/2014 (2014. gada 17. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

11

LĒMUMI

2014/16/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM Libya/1/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya)

EUBAM Libya

EUBAM Libya

13

2014/17/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUBAM Libya/2/2014 (2014. gada 14. janvāris) par to, ka pieņem trešo valstu ieguldījumus Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā (EUBAM Libya)

EUBAM Libya

EUBAM Libya

15

2014/18/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger/1/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaru termiņu

EUCAP Sahel Niger

EUCAP Sahel Niger

16

2014/19/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 19. jūnijs) par valsts atbalstu SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10), ko Francija plāno sniegt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3554)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3554)

1

17

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/50/ES (2013. gada 22. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai ( OV L 294, 6.11.2013. ) | 35 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/50/ES (2013. gada 22. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai ( OV L 294, 6.11.2013. )

( OV L 294, 6.11.2013. )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 18. novembris)

par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

(2014/15/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(1)

Nosacījumi par trešo valstu dalību Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai operācijai atsevišķi.

| (2) | Pēc tam, kad Padome 2012. gada 13. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Padome 2012. gada 13. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Gruziju, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās (“nolīgums”).

| (3) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Gruziju, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.

3. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 16. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (1).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 18. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/2

---

TULKOJUMS

PROTOKOLS

starp Eiropas Savienības un Gruzijas Nolīgums, ar ko izveido sistēmu Gruzijas dalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

EIROPAS SAVIENĪBA (“Savienība” jeb “ES”),

no vienas puses,

un

GRUZIJA,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

TĀ KĀ:

| (1) | Savienība var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā, tostarp miera uzturēšanas operācijas vai humānās palīdzības operācijas. |
| --- | --- |

(1)

Savienība var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā, tostarp miera uzturēšanas operācijas vai humānās palīdzības operācijas.

| (2) | Savienība lems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Gruzija var pieņemt Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Savienība lems par to, vai pieņemt Gruzijas piedāvāto palīdzību. |
| --- | --- |

(2)

Savienība lems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Gruzija var pieņemt Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Savienība lems par to, vai pieņemt Gruzijas piedāvāto palīdzību.

| (3) | Nosacījumi Gruzijas dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai attiecīgai operācijai atsevišķi. |
| --- | --- |

(3)

Nosacījumi Gruzijas dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai dalībai, nevis jāizstrādā katrai attiecīgai operācijai atsevišķi.

| (4) | Tādam nolīgumam nebūtu jāskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, un tam nebūtu jāskar tas, ka Gruzija katru lēmumu par savu dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās pieņem atsevišķi atbilstīgi savai tiesību sistēmai. |
| --- | --- |

(4)

Tādam nolīgumam nebūtu jāskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, un tam nebūtu jāskar tas, ka Gruzija katru lēmumu par savu dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās pieņem atsevišķi atbilstīgi savai tiesību sistēmai.

| (5) | Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar neviens spēkā esošais nolīgums, ar ko reglamentē Gruzijas dalību jau izvērstā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, |
| --- | --- |

(5)

Tādam nolīgumam būtu jāattiecas tikai uz turpmākām ES krīzes pārvarēšanas operācijām, un tam nebūtu jāskar neviens spēkā esošais nolīgums, ar ko reglamentē Gruzijas dalību jau izvērstā ES krīzes pārvarēšanas operācijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

I   IEDAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Lēmumi par dalību

1.   Pēc Savienības lēmuma aicināt Gruziju piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Gruzija ir nolēmusi tajā piedalīties, Gruzija informē Savienību par savu piedāvāto palīdzību.

2.   Savienība piedāvāto palīdzību novērtē, apspriežoties ar Gruziju.

3.   Lai palīdzētu Gruzijai izstrādāt savu piedāvājumu, Savienība, cik ātri vien iespējams, sniedz Gruzijai sākotnēju informāciju par tās iespējamo ieguldījumu operācijas kopējo izmaksu segšanā.

4.   Savienība Gruzijai rakstiski paziņo minētās novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Gruzijas dalību saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

2. pants

Sistēma

1.   Pamatojoties uz lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. panta 1. punktu, Gruzija saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem citiem nepieciešamiem īstenošanas noteikumiem pievienojas Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka Savienība veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, un jebkuram citam lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Padome nolemj pagarināt ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbības laiku.

2.   Gruzijas ieguldījums ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

3.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Savienība pēc apspriešanās ar Gruziju, ja Gruzija ES krīzes pārvarēšanas operācijas izbeigšanas dienā joprojām sniedz savu ieguldījumu tajā.

3. pants

Personāla un bruņoto spēku statuss

1.   Tā personāla statusu, kuru Gruzija norīko ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbam, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Gruzija nosūta uz ES krīzes militāras pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums par bruņoto spēku/misijas statusa, ko, ja tāds pastāv, noslēdz Savienība un valsts(-is), kurā(-ās) operāciju veic.

2.   Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts(-īm), kurā(-ās) notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušies attiecīgie štābi un komandgrupas un Gruzijas kompetentās iestādes.

3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Gruzijas jurisdikcijā. Gadījumos, kad Gruzijas bruņotie spēki darbojas uz kādas ES dalībvalsts kuģa vai lidmašīnā, šī dalībvalsts īsteno jurisdikciju saskaņā ar saviem tiesību aktiem un noteikumiem.

4.   Neskarot 1. un 5. punktu un ievērojot piemērojamās privilēģijas un imunitāti, Gruzija ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kuras ir saistītas ar tās dalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un kuras iesniedz tās personāls vai kuras skar šo personālu, un Gruzija ir atbildīga par lietu ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināras procedūras sākšanu, pret jebkuru sava personāla locekli saskaņā ar Gruzijas tiesību aktiem.

5.   Puses vienojas atteikties no visām prasībām (izņemot līgumiskas prasības) vienai pret otru par kaitējumu, kas nodarīts vienai vai otrai Pusei piederošam vai tās rīcībā esošam īpašumam, vai par šāda īpašuma zaudējumu vai iznīcināšanu, vai par vienas vai otras Puses personāla ievainošanu vai nāves gadījumiem, kas notikuši, pildot dienesta pienākumus saistībā ar šajā nolīgumā paredzētajām darbībām, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā.

6.   Gruzija apņemas uz savstarpējības pamata nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās Gruzija, un apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža.

7.   Savienība apņemas nodrošināt, ka ES dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz visiem turpmākajiem gadījumiem, kad Gruzija piedalās kādā ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un tās apņemas to darīt no šā nolīguma parakstīšanas brīža.

4. pants

Klasificēta informācija

1.   Gruzija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES klasificētā informācija tiek aizsargāta saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (1), un saskaņā ar papildu norādēm, kuras sniedz kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris attiecībā uz ES krīzes militāras pārvarēšanas operāciju vai misijas vadītājs attiecībā uz ES krīzes civilas pārvarēšanas operāciju.

2.   Tiklīdz Puses ir noslēgušas nolīgumu par drošības procedūrām, kas jāievēro, veicot klasificētas informācijas apmaiņu, šādu nolīgumu piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.

II   IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪZES CIVILAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

5. pants

Personāls, ko norīko ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbam

1.   Gruzija:

| a) | nodrošina, ka tās personāls, kas norīkots ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbam, savu misiju veic saskaņā ar:






  i) | Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

a)

nodrošina, ka tās personāls, kas norīkots ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbam, savu misiju veic saskaņā ar:

i)

Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā;

| ii) | operācijas plānu; |
| --- | --- |

ii)

operācijas plānu;

| iii) | īstenošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

iii)

īstenošanas pasākumiem;

| b) | laikus informē misijas vadītāju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) par visām izmaiņām, kas saistītas ar Gruzijas ieguldījumu ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, tostarp par savas dalības izbeigšanu vai apturēšanu. |
| --- | --- |

b)

laikus informē misijas vadītāju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) par visām izmaiņām, kas saistītas ar Gruzijas ieguldījumu ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, tostarp par savas dalības izbeigšanu vai apturēšanu.

2.   Kompetenta Gruzijas iestāde personālam, ko norīko ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbam, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju un izsniedz izziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, kas norīkots ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbam, uzrāda minētās izziņas kopiju.

6. pants

Komandķēde

1.   Gruzijas norīkotais personāls pilda savus pienākumus un darbojas vienīgi ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas interesēs.

2.   Viss Gruzijas personāls, kas norīkots darbam ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, paliek vispārējā vai – militārā personāla gadījumos – pilnīgā Gruzijas pakļautībā.

3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilajam operāciju komandierim.

4.   ES civilais operāciju komandieris stratēģiskā līmenī uzņemas atbildību par ES krīzes civilas pārvarēšanas operāciju, vada un kontrolē to.

5.   Misijas vadītājs uzņemas atbildību par ES krīzes civilas pārvarēšanas operāciju, vada un kontrolē to īstenošanas vietā un apņemas veikt tās ikdienas darba vadību.

6.   Attiecībā uz operācijas ikdienas darba vadību Gruzijai saskaņā ar 2. panta 1. punktā minētajiem juridiskajiem instrumentiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.

7.   Misijas vadītājs ir atbildīgs par ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas personāla disciplināro pārbaudi. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.

8.   Gruzija ieceļ valsts kontingenta kontaktpunktu (VKK), kas operācijas laikā pārstāv Gruzijas valsts kontingentu. VKK ziņo misijas vadītājam par valsts jautājumiem un ir atbildīgs par kontingenta ikdienas disciplīnu.

7. pants

Finansiālie aspekti

1.   Neskarot 8. pantu, Gruzija apņemas segt visas izmaksas, kas ir saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot darbības izdevumus, kā paredzēts operācijas darbības budžetā.

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Gruzija, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 3. panta 1. punktā minētajā nolīgumā par misijas statusu.

8. pants

Finansiālais ieguldījums operācijas darbības budžetā

1.   Gruzija piedalās ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā.

2.   Šādu finansiālu ieguldījumu operācijas darbības budžetā aprēķina, izmantojot vienu no turpmāk norādītajām formulām un izvēloties to, kuras rezultātā iegūtā summa ir mazāka:

| a) | atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla Gruzijas nacionālā kopienākuma (NKI) attiecībai pret visu to valstu NKI summu, kuras piedalās operācijas darbības budžeta finansēšanā; vai |
| --- | --- |

a)

atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla Gruzijas nacionālā kopienākuma (NKI) attiecībai pret visu to valstu NKI summu, kuras piedalās operācijas darbības budžeta finansēšanā; vai

| b) | darbības budžeta atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla operācijā iesaistīto Gruzijas personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

darbības budžeta atsauces summas daļa, kas ir proporcionāla operācijā iesaistīto Gruzijas personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Gruzija nepiedalās ES dalībvalstu personālam paredzētās dienas naudas finansēšanā.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienība principā atbrīvo Gruziju no iemaksām konkrētā ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijā, ja:

| a) | Savienība nolemj, ka Gruzija sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks operācijas sekmīgai darbībai; vai |
| --- | --- |

a)

Savienība nolemj, ka Gruzija sniedz svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks operācijas sekmīgai darbībai; vai

| b) | Gruzijas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz NKI uz vienu iedzīvotāju nevienā ES dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

Gruzijas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz NKI uz vienu iedzīvotāju nevienā ES dalībvalstī.

5.   Vienošanos par to, kā Gruzija veic savas iemaksas ES krīzes civilas pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paraksta misijas vadītājs un Gruzijas attiecīgās administratīvās iestādes. Minētā vienošanās cita starpā ietver šādus noteikumus:

| a) | attiecīgās iemaksas apjomu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās iemaksas apjomu;

| b) | iemaksas veikšanas kārtību; |
| --- | --- |

b)

iemaksas veikšanas kārtību;

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

III   IEDAĻA

NOTEIKUMI PAR DALĪBU KRĪZES MILITĀRAS PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS

9. pants

Dalība ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā

1.   Gruzija nodrošina, ka tās spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, savu misiju veic saskaņā ar:

| a) | Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

Padomes lēmumu un tā turpmākiem grozījumiem, kā minēts 2. panta 1. punktā;

| b) | operācijas plānu; un |
| --- | --- |

b)

operācijas plānu; un

| c) | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

īstenošanas pasākumiem.

2.   Gruzijas norīkotais personāls pilda savus pienākumus un darbojas vienīgi ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas interesēs.

3.   Gruzija laikus informē ES operācijas komandieri par visām izmaiņām, kas attiecas uz tās dalību operācijā, tostarp par dalības izbeigšanu vai apturēšanu.

10. pants

Komandķēde

1.   Visi Gruzijas spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā Gruzijas pakļautībā vai – civilā personāla gadījumā – vispārējā Gruzijas pakļautībā.

2.   Savu spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli valsts iestādes nodod ES operācijas komandierim, kurš ir tiesīgs savas pilnvaras deleģēt.

3.   Operācijas ikdienas vadībā Gruzijai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstīm, kuras piedalās operācijā.

4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Gruziju var jebkurā laikā pieprasīt Gruzijas ieguldījuma atsaukšanu.

5.   Gruzija ieceļ vecāko militāro pārstāvi (“VMP”), kas pārstāv šīs valsts kontingentu ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES bruņoto spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par Gruzijas kontingenta ikdienas disciplīnu.

11. pants

Finanšu aspekti

1.   Neskarot 12. pantu, Gruzija sedz visas izmaksas, kas ir saistītas ar tās dalību operācijā, ja vien izmaksas nesedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts 2. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2011/871/KĀDP (2).

2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Gruzija, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 3. panta 1. punktā minētajā nolīgumā par spēku statusu.

12. pants

Ieguldījums kopējo izmaksu finansēšanā

1.   Gruzija piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.

2.   Minēto ieguldījumu kopējās izmaksās aprēķina, izmantojot vienu no turpmāk norādītajām formulām un izvēloties to, kuras rezultātā iegūtā summa ir mazāka:

| a) | kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla Gruzijas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansēšanā; vai |
| --- | --- |

a)

kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla Gruzijas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansēšanā; vai

| b) | kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla operācijā iesaistītā Gruzijas personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā. |
| --- | --- |

b)

kopējo izmaksu daļa, kas ir proporcionāla operācijā iesaistītā Gruzijas personāla locekļu skaita attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

Ja izmanto b) apakšpunktā minēto formulu un ja Gruzija nosūta personālu tikai uz operācijas vai spēku štābu, izmanto Gruzijas personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citos gadījumos izmanto visu Gruzijas nosūtīto personāla locekļu skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.

3.   Neatkarīgi no 1. punkta Savienība principā atbrīvo Gruziju no finanšu ieguldījuma konkrētās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas kopējās izmaksās, ja

| a) | Savienība nolemj, ka Gruzija sniedz svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas attiecīgajai operācijai ir būtiskas; vai |
| --- | --- |

a)

Savienība nolemj, ka Gruzija sniedz svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas attiecīgajai operācijai ir būtiskas; vai

| b) | Gruzijas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz NKI uz vienu iedzīvotāju nevienā ES dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

Gruzijas NKI uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz NKI uz vienu iedzīvotāju nevienā ES dalībvalstī.

4.   Gruzijas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2011/871/KĀDP. Cita starpā minētā vienošanās ietver noteikumus par:

| a) | attiecīgā finanšu ieguldījuma apjomu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā finanšu ieguldījuma apjomu;

| b) | finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījuma maksāšanas kārtību; un

| c) | revīzijas procedūru. |
| --- | --- |

c)

revīzijas procedūru.

IV   IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

13. pants

Nolīguma īstenošanas pasākumi

Neskarot 8. panta 5. punktu un 12. panta 4. punktu, attiecīgās Pušu iestādes noslēdz vienošanos par tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai.

14. pants

Noteikumu nepildīšana

Ja kāda no Pusēm nepilda tai šajā nolīgumā noteiktos pienākumus, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šo nolīgumu, par to rakstiski paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

15. pants

Strīdu izšķiršana

Strīdus par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

16. pants

Stāšanās spēkā, darbības ilgums un izbeigšana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir viena otrai paziņojušas par to, ka ir pabeigtas iekšējās juridiskās procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā.

2.   Šo nolīgumu regulāri pārskata.

3.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru.

4.   Jebkura no Pusēm šo nolīgumu var denonsēt, otrai Pusei iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par to.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

Šis nolīgums ir sagatavots angļu un gruzīnu valodā, un abi teksti ir vienlīdz autentiski. Domstarpību gadījumā par šī nolīguma interpretāciju noteicošā ir šā nolīguma angļu valodas redakcija.

Viļņā, divtūkstoš trīspadsmitā gada divdesmit devītajā novembrī, angļu un gruzīnu valodā divās kopijās.

Eiropas Savienības vārdā –

Gruzijas vārdā –

---

(1)  Padomes Lēmums 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums 2011/871/KĀDP (2011. gada 19. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (OV L 343, 23.12.2011., 35. lpp.).

2

Athena

---

ES dalībvalstu deklarācija

“Piemērojot ES Padomes lēmumu par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Gruzija, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no jebkādām prasībām pret Gruziju šo valstu personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāti līdzekļi, kas tām pieder un kas tiek izmantoti ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies, Gruzijas personālam pildot savus pienākumus, kas ir saistīti ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies, Gruzijas personālam pildot savus pienākumus, kas ir saistīti ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādus Gruzijai piederošus līdzekļus, ar noteikumu, ka šie līdzekļi tika izmantoti saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijā iesaistītais Gruzijas personāls, kas izmanto šos līdzekļus, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādus Gruzijai piederošus līdzekļus, ar noteikumu, ka šie līdzekļi tika izmantoti saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijā iesaistītais Gruzijas personāls, kas izmanto šos līdzekļus, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

---

Gruzijas deklarācija

“Piemērojot ES Padomes lēmumu par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Gruzija centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams atteikties no jebkādām prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Gruzijas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāti līdzekļi, kas tai pieder un kas tiek izmantoti ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

| — | radies, personālam pildot savus pienākumus, kas ir saistīti ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai |
| --- | --- |

—

radies, personālam pildot savus pienākumus, kas ir saistīti ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

| — | radies, izmantojot jebkādus līdzekļus, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šie līdzekļi tika izmantoti saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijā iesaistītais personāls, kas izmanto šos līdzekļus, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.” |
| --- | --- |

—

radies, izmantojot jebkādus līdzekļus, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šie līdzekļi tika izmantoti saistībā ar operāciju un izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijā iesaistītais personāls, kas izmanto šos līdzekļus, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

---

REGULAS

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 40/2014

(2014. gada 17. janvāris),

ar ko atļauj konkrētu veselīguma norādi uz pārtikas produktiem, kas neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 432/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 18. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tām nav piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1924/2006 veselīguma norādes uz pārtikas produktiem ir aizliegtas, ja vien Komisija tām nav piešķīrusi atļauju saskaņā ar minēto regulu un tās nav iekļautas atļauto norāžu sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktu Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 432/2012 (2), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktu Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 432/2012 (2), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1924/2006 paredzēts arī, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Valsts kompetentā iestāde nosūta derīgus pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), turpmāk “iestāde”, lai saņemtu zinātnisko novērtējumu, un Komisijai un dalībvalstīm informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1924/2006 paredzēts arī, ka uzņēmēji, kas iesaistīti pārtikas apritē, veselīguma norāžu atļaujas pieteikumus iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Valsts kompetentā iestāde nosūta derīgus pieteikumus Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA), turpmāk “iestāde”, lai saņemtu zinātnisko novērtējumu, un Komisijai un dalībvalstīm informācijai.

| (4) | Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, ņemot vērā iestādes sniegto atzinumu, lemj par veselīguma norāžu atļaujas piešķiršanu.

| (5) | Lai veicinātu jauninājumus, veselīguma norādēm, kuras pamatotas ar jaunākajām zinātnes atziņām un/vai kurās ietverta prasība par īpašumtiesību datu aizsardzību, atļaujas piešķir paātrināti. |
| --- | --- |

(5)

Lai veicinātu jauninājumus, veselīguma norādēm, kuras pamatotas ar jaunākajām zinātnes atziņām un/vai kurās ietverta prasība par īpašumtiesību datu aizsardzību, atļaujas piešķir paātrināti.

| (6) | Pēc tam, kad uzņēmums Nordic Sugar A/S iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar cukurbiešu šķiedrvielu ietekmi uz fekāliju apjoma palielināšanos (jautājums Nr. EFSA-Q-2011-00972) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Cukurbiešu šķiedrvielas palielina fekāliju apjomu.” |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad uzņēmums Nordic Sugar A/S iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 5. punktu, iestādei lūdza sniegt atzinumu par veselīguma norādi saistībā ar cukurbiešu šķiedrvielu ietekmi uz fekāliju apjoma palielināšanos (jautājums Nr. EFSA-Q-2011-00972) (3). Pieteikuma iesniedzējs ierosināja šādu norādes formulējumu: “Cukurbiešu šķiedrvielas palielina fekāliju apjomu.”

| (7) | Komisija un dalībvalstis 2011. gada 8. decembrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp cukurbiešu šķiedrvielu lietošanu pārtikā un norādīto ietekmi. Tādēļ būtu jāuzskata, ka veselīguma norāde, kas atspoguļo šo secinājumu, atbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 432/2012. |
| --- | --- |

(7)

Komisija un dalībvalstis 2011. gada 8. decembrī saņēma iestādes zinātnisko atzinumu, kurā tā, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, secināja, ka ir noteikta cēloņsakarība starp cukurbiešu šķiedrvielu lietošanu pārtikā un norādīto ietekmi. Tādēļ būtu jāuzskata, ka veselīguma norāde, kas atspoguļo šo secinājumu, atbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 prasībām, un tā būtu jāiekļauj Savienības atļauto norāžu sarakstā, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 432/2012.

| (8) | Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes būtu patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un lai saistībā ar iepriekš minēto tiktu ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēja izmantoto norāžu formulējums patērētājam nozīmē to pašu, ko atļautu veselīguma norāžu formulējums, jo tās norāda uz vienu un to pašu saikni starp pārtikas kategoriju, pārtiku vai kādu tās sastāvdaļu un veselību, uz tām attiecināmi šīs regulas pielikumā minētie lietošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Viens no Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķiem ir nodrošināt, lai veselīguma norādes būtu patiesas, skaidras, uzticamas un lietderīgas patērētājam un lai saistībā ar iepriekš minēto tiktu ņemts vērā veselīguma norāžu formulējums un noformējums. Tāpēc gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēja izmantoto norāžu formulējums patērētājam nozīmē to pašu, ko atļautu veselīguma norāžu formulējums, jo tās norāda uz vienu un to pašu saikni starp pārtikas kategoriju, pārtiku vai kādu tās sastāvdaļu un veselību, uz tām attiecināmi šīs regulas pielikumā minētie lietošanas nosacījumi.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 20. pantu Pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistrs, kurā iekļautas visas atļautās veselīguma norādes, jāatjaunina, lai tajā tiktu ņemta vērā šī regula. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 20. pantu Pārtikas produktu uzturvērtības un veselīguma norāžu reģistrs, kurā iekļautas visas atļautās veselīguma norādes, jāatjaunina, lai tajā tiktu ņemta vērā šī regula.

| (10) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 432/2012. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 432/2012.

| (11) | Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(11)

Ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto veselīguma norādi iekļauj Regulas (EK) Nr. 1924/2006 13. panta 3. punktā paredzētajā Savienības atļauto norāžu sarakstā.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 432/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 17. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 16. maija Regula (ES) Nr. 432/2012, ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (OV L 136, 25.5.2012., 1. lpp.).

2

(3)  EFSA Journal 2011; 9(12):2468.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 432/2012 pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:

| Uzturviela, viela, pārtika vai pārtikas kategorija | Norāde | Norādes izmantošanas nosacījumi | Pārtikas lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums | EFSA žurnāla numurs | Attiecīgais ieraksta numurs konsolidētajā sarakstā, kas iesniegts novērtēšanai EFSA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Cukurbiešu šķiedrvielas | Cukurbiešu šķiedrvielas palīdz palielināt fekāliju apjomu | Norādi var izmantot tikai pārtikai, kuras sastāvā ir daudz šādu šķiedrvielu, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1924/ 2006 pielikumā iekļautajā norādē “DAUDZ ŠĶIEDRVIELU”. | | 2011; 9(12):2468” | |

Uzturviela, viela, pārtika vai pārtikas kategorija

Norāde

Norādes izmantošanas nosacījumi

Pārtikas lietošanas nosacījumi un/vai ierobežojumi un/vai papildu paziņojums vai brīdinājums

EFSA žurnāla numurs

Attiecīgais ieraksta numurs konsolidētajā sarakstā, kas iesniegts novērtēšanai EFSA

“Cukurbiešu šķiedrvielas

Cukurbiešu šķiedrvielas palīdz palielināt fekāliju apjomu

Norādi var izmantot tikai pārtikai, kuras sastāvā ir daudz šādu šķiedrvielu, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1924/ 2006 pielikumā iekļautajā norādē “DAUDZ ŠĶIEDRVIELU”.

2011; 9(12):2468”

---

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 41/2014

(2014. gada 17. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 17. janvārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 69,6 |
| IL | 182,0 |
| MA | 64,3 |
| TN | 99,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0707 00 05 | MA | 124,7 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,5 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 63,0 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 85,8 |
| 0805 10 20 | EG | 46,8 |
| MA | 59,6 |
| TR | 59,2 |
| ZA | 52,9 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | IL | 167,2 |
| MA | 70,3 |
| ZZ | 118,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CL | 63,3 |
| IL | 139,7 |
| JM | 62,4 |
| KR | 142,4 |
| MA | 83,3 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 94,2 |
| 0805 50 10 | EG | 67,3 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 70,5 |
| 0808 10 80 | CN | 65,1 |
| MK | 32,8 |
| US | 134,8 |
| ZZ | 77,6 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 144,6 |
| US | 176,0 |
| ZZ | 128,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

69,6

IL

182,0

MA

64,3

TN

99,0

TR

95,0

ZZ

102,0

0707 00 05

MA

124,7

TR

160,3

ZZ

142,5

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

63,0

TR

108,5

ZZ

85,8

0805 10 20

EG

46,8

MA

59,6

TR

59,2

ZA

52,9

ZZ

54,6

0805 20 10

IL

167,2

MA

70,3

ZZ

118,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CL

63,3

IL

139,7

JM

62,4

KR

142,4

MA

83,3

TR

74,3

ZZ

94,2

0805 50 10

EG

67,3

TR

73,6

ZZ

70,5

0808 10 80

CN

65,1

MK

32,8

US

134,8

ZZ

77,6

0808 30 90

CN

65,3

TR

144,6

US

176,0

ZZ

128,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/13

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUBAM LIBYA/1/2014

(2014. gada 14. janvāris),

ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya)

(2014/16/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/233/KĀDP 10. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus, lai izveidotu Palīdzības sniedzēju komiteju (PSK) Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2013/233/KĀDP 10. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus, lai izveidotu Palīdzības sniedzēju komiteju (PSK) Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya).

| (2) | Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumos ir noteikti pamatprincipi un kārtība trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko papildus tiek pilnveidota kārtība trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz PSK izveidi. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija Gēteborgas sanāksmes secinājumos ir noteikti pamatprincipi un kārtība trešo valstu ieguldījumiem policijas misijās. Padome 2002. gada 10. decembrī apstiprināja dokumentu “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”, ar ko papildus tiek pilnveidota kārtība trešo valstu dalībai krīžu civilas pārvarēšanas operācijās, tostarp attiecībā uz PSK izveidi.

| (3) | Palīdzības sniedzēju komitejai (PSK) vajadzētu būt forumam, kurā ar EUBAM Libya pārvaldību saistītās problēmas apspriež ar trešām valstīm, kas sniedz palīdzību. PDK, kas īsteno EUBAM Libya politisko kontroli un stratēģisko vadību, būtu jāņem vērā PSK paustie viedokļi, |
| --- | --- |

(3)

Palīdzības sniedzēju komitejai (PSK) vajadzētu būt forumam, kurā ar EUBAM Libya pārvaldību saistītās problēmas apspriež ar trešām valstīm, kas sniedz palīdzību. PDK, kas īsteno EUBAM Libya politisko kontroli un stratēģisko vadību, būtu jāņem vērā PSK paustie viedokļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izveide un pilnvaras

1.   Ar šo tiek izveidota Palīdzības sniedzēju komiteja (PSK) Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijai Lībijā (EUBAM Libya).

2.   PSK pilnvaras ir noteiktas dokumentā “Apspriedes un nosacījumi ārpus ES esošo valstu ieguldījumam ES krīžu civilas pārvarēšanas operācijās”.

2. pants

Sastāvs

1.   Palīdzības sniedzēju komitejas (PSK) locekļi ir:

| — | visu dalībvalstu pārstāvji un |
| --- | --- |

—

visu dalībvalstu pārstāvji un

| — | to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās EUBAM Libya un sniedz ieguldījumu. |
| --- | --- |

—

to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās EUBAM Libya un sniedz ieguldījumu.

2.   PSK sanāksmēs var piedalīties arī Komisijas pārstāvis.

3. pants

Misijas vadītāja sniegta informācija

Misijas vadītājs regulāri nosūta informāciju PSK.

4. pants

Priekšsēdētājs

PSK vada Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos vai viņa pārstāvis.

5. pants

Sanāksmes

1.   PSK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.

2.   Priekšsēdētājs iepriekš izsūta sanāksmes pagaidu darba kārtību un ar sanāksmi saistītos dokumentus. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par to, lai informācija par PSK diskusiju iznākumu tiktu nosūtīta PDK.

6. pants

Konfidencialitāte

1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) (2) uz PSK sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības noteikumi. Konkrētāk, PSK pārstāvjiem ir attiecīgas drošības pielaides.

2.   Ja vien PSK vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz tās apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 14. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).

2

---

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/15

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUBAM LIBYA/2/2014

(2014. gada 14. janvāris)

par to, ka pieņem trešo valstu ieguldījumus Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā (EUBAM Libya)

(2014/17/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/233/KĀDP (2013. gada 22. maijs) par Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misiju Lībijā (EUBAM Libya) (1) un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmuma 2013/233/KĀDP 10. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju ("PDK") pieņemt attiecīgus lēmumus par to, ka tiek pieņemti trešo valstu ieguldījumi EUBAM Libya. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmuma 2013/233/KĀDP 10. panta 3. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju ("PDK") pieņemt attiecīgus lēmumus par to, ka tiek pieņemti trešo valstu ieguldījumi EUBAM Libya.

| (2) | Civilais operāciju komandieris PDK ieteica pieņemt Šveices Konfederācijas piedāvāto ieguldījumu EUBAM Libya un uzskatīt to par nozīmīgu. |
| --- | --- |

(2)

Civilais operāciju komandieris PDK ieteica pieņemt Šveices Konfederācijas piedāvāto ieguldījumu EUBAM Libya un uzskatīt to par nozīmīgu.

| (3) | Šveices Konfederācija būtu jāatbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUBAM Libya budžetā, |
| --- | --- |

(3)

Šveices Konfederācija būtu jāatbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUBAM Libya budžetā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Trešo valstu ieguldījumi

1.   Šveices ieguldījums Eiropas Savienības Integrētas robežu pārvaldības palīdzības misijā Lībijā (EUBAM Libya) tiek pieņemts, un to uzskata par nozīmīgu.

2.   Šveices Konfederāciju atbrīvo no finanšu ieguldījumiem EUBAM Libya budžetā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2014. gada 14. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 138, 24.5.2013., 15. lpp.

1

---

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/16

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMSEUCAP SAHEL NIGER/1/2014

(2014. gada 14. janvāris),

ar ko pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaru termiņu

(2014/18/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/392/KĀDP (2012. gada 16. jūlijs) par Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger) (1),

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma 2012/392/KĀDP 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma 2012/392/KĀDP 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu iecelt misijas vadītāju.

| (2) | PDK 2013. gada 12. novembrī pieņēma Lēmumu EUCAP SAHEL Niger/2/2013 (2), ar ko par EUCAP SAHEL Niger misijas vadītāju ad interim no 2013. gada 1. novembra līdz 31. decembrim iecēla Filip DE CEUNINCK kungu. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2013. gada 12. novembrī pieņēma Lēmumu EUCAP SAHEL Niger/2/2013 (2), ar ko par EUCAP SAHEL Niger misijas vadītāju ad interim no 2013. gada 1. novembra līdz 31. decembrim iecēla Filip DE CEUNINCK kungu.

| (3) | 2013. gada 5. decembrī Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināja EUCAP SAHEL Niger misijas vadītāja pilnvaras Filip DE CEUNINCK kungam ad interim pagarināt no 2014. gada 1. janvāra līdz laikam, kad tiks iecelts jauns EUCAP SAHEL Niger misijas vadītājs, |
| --- | --- |

(3)

2013. gada 5. decembrī Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ierosināja EUCAP SAHEL Niger misijas vadītāja pilnvaras Filip DE CEUNINCK kungam ad interim pagarināt no 2014. gada 1. janvāra līdz laikam, kad tiks iecelts jauns EUCAP SAHEL Niger misijas vadītājs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Filip DE CEUNINCK kungam tiek pagarinātas Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja pilnvaras līdz laikam, kad tiks iecelts jauns EUCAP Sahel Niger misijas vadītājs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Briselē, 2014. gada 14. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 187, 17.7.2012., 48. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Niger /2/2013 (2013. gada 12. novembris) par Eiropas Savienības KDAP misijas Nigērā (EUCAP Sahel Niger) vadītāja iecelšanu (OV L 305, 15.11.2013., 18. lpp.).

2

EUCAP Sahel Niger

EUCAP Sahel Niger

---

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 19. jūnijs)

par valsts atbalstu SA.30753 (C 34/10) (ex N 140/10),

ko Francija plāno sniegt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 3554)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/19/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Francija ar 2010. gada 13. aprīļa vēstuli paziņoja Komisijai par projektu noteikt parafiskālo nodokli derībām tiešsaistē par zirgu skriešanās sacīkstēm, kas paredzēts, lai finansētu sabiedriskā pakalpojumu misiju, kas uzticēta zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

(1)

Francija ar 2010. gada 13. aprīļa vēstuli paziņoja Komisijai par projektu noteikt parafiskālo nodokli derībām tiešsaistē par zirgu skriešanās sacīkstēm, kas paredzēts, lai finansētu sabiedriskā pakalpojumu misiju, kas uzticēta zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām.

| (2) | Komisija ar 2010. gada 17. novembra vēstuli paziņoja Francijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk tekstā – "lēmums par procedūras sākšanu") attiecībā uz šo atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2010. gada 17. novembra vēstuli paziņoja Francijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru (turpmāk tekstā – "lēmums par procedūras sākšanu") attiecībā uz šo atbalstu.

| (3) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo pasākumu.

| (4) | Francija 2011. gada 18. janvārī iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Francija 2011. gada 18. janvārī iesniedza savas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu.

| (5) | Komisija saņēma vairākas piezīmes no ieinteresētajām personām (sk. turpmāk 1. tabulu).

  1.   tabula


  Ieinteresētās personas









  Nostāja | Organizācija | Īss apraksts | Datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbalsta pasākumu | Cheval français | Rikšošanas sporta sacīkšu mātessabiedrība | 11.2.2011. |
| France Galop | Sacīkšu mātessabiedrība, kas rīko sacīkstes līdzenā vietā un ar šķēršļu pārvarēšanu | 11.2.2011. |
| Zirgu skriešanās sacīkšu laboratorija | Bezpeļņas asociācija, kas organizē dopinga lietošanas kontroles pasākumus un ko pilnībā finansē mātessabiedrības | 11.2.2011. |
| Sacīkšu zirgaudzētavu mācību un sociālās darbības asociācija | Bezpeļņas asociācija, kas darbojas zirgu skriešanās sacīkšu profesionālās izglītības un sociālās darbības jomā un ko 60 % apmērā finansē mātessabiedrības | 11.2.2011. |
| Eiropas rikšošanas sporta savienība | Struktūra, kurā apvienojušās 19 Eiropas valstu rikšošanas sporta federācijas | 9.2.2011. |
| Eiropas un Vidusjūras reģiona zirgu skriešanās sacīkšu federācija | Zirgu skriešanās sacīkšu nozares 18 organizāciju veidota federācija (no tām 14 ir Eiropas organizācijas) ar mērķi veicināt zirgu skriešanās sacīkstes. Franciju šajā federācijā pārstāv France Galop. | 14.2.2011. |
| Iebilst pret pasākumu | Eiropas azartspēļu un derību asociācija | Beļģijā reģistrēta bezpeļņas asociācija, kurā apvienojušies Eiropas uzņēmumi, kas darbojas azartspēļu un loteriju jomā | 14.2.2011. |
| Anonīmi | Nav attiecināms | 14.2.2011. |

(5)

Komisija saņēma vairākas piezīmes no ieinteresētajām personām (sk. turpmāk 1. tabulu).

1.   tabula

Ieinteresētās personas

Nostāja

Organizācija

Īss apraksts

Datums

Atbalsta pasākumu

Cheval français

Rikšošanas sporta sacīkšu mātessabiedrība

11.2.2011.

France Galop

Sacīkšu mātessabiedrība, kas rīko sacīkstes līdzenā vietā un ar šķēršļu pārvarēšanu

11.2.2011.

Zirgu skriešanās sacīkšu laboratorija

Bezpeļņas asociācija, kas organizē dopinga lietošanas kontroles pasākumus un ko pilnībā finansē mātessabiedrības

11.2.2011.

Sacīkšu zirgaudzētavu mācību un sociālās darbības asociācija

Bezpeļņas asociācija, kas darbojas zirgu skriešanās sacīkšu profesionālās izglītības un sociālās darbības jomā un ko 60 % apmērā finansē mātessabiedrības

11.2.2011.

Eiropas rikšošanas sporta savienība

Struktūra, kurā apvienojušās 19 Eiropas valstu rikšošanas sporta federācijas

9.2.2011.

Eiropas un Vidusjūras reģiona zirgu skriešanās sacīkšu federācija

Zirgu skriešanās sacīkšu nozares 18 organizāciju veidota federācija (no tām 14 ir Eiropas organizācijas) ar mērķi veicināt zirgu skriešanās sacīkstes. Franciju šajā federācijā pārstāv France Galop.

14.2.2011.

Iebilst pret pasākumu

Eiropas azartspēļu un derību asociācija

Beļģijā reģistrēta bezpeļņas asociācija, kurā apvienojušies Eiropas uzņēmumi, kas darbojas azartspēļu un loteriju jomā

14.2.2011.

Anonīmi

Nav attiecināms

14.2.2011.

| (6) | Ieinteresēto personu piezīmes Francijai tika nosūtītas 2011. gada 28. februārī. Francija iesniedza savus komentārus par ieinteresēto personu piezīmēm 2011. gada 4. aprīlī. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresēto personu piezīmes Francijai tika nosūtītas 2011. gada 28. februārī. Francija iesniedza savus komentārus par ieinteresēto personu piezīmēm 2011. gada 4. aprīlī.

| (7) | Komisija 2011. gada 12. aprīlī nosūtīja Francijas iestādēm informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2011. gada 12. aprīlī nosūtīja Francijas iestādēm informācijas pieprasījumu.

| (8) | Komisijas dienestu un Francijas iestāžu darba sanāksme notika 2011. gada 4. maijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas dienestu un Francijas iestāžu darba sanāksme notika 2011. gada 4. maijā.

| (9) | Francija, nosūtot 2011. gada 11. maija vēstuli, pieprasīja termiņa pagarinājumu, lai varētu atbildēt uz 2011. gada 12. aprīļa jautājumiem, un Komisija tam piekrita 2011. gada 16. maija vēstulē. Francija sniedza atbildes uz šiem jautājumiem 2011. gada 20. jūnijā. |
| --- | --- |

(9)

Francija, nosūtot 2011. gada 11. maija vēstuli, pieprasīja termiņa pagarinājumu, lai varētu atbildēt uz 2011. gada 12. aprīļa jautājumiem, un Komisija tam piekrita 2011. gada 16. maija vēstulē. Francija sniedza atbildes uz šiem jautājumiem 2011. gada 20. jūnijā.

| (10) | Komisijas dienestu un Francijas iestāžu darba sanāksmes tika rīkotas 2011. gada 11. jūlijā un 2011. gada 9. decembrī. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas dienestu un Francijas iestāžu darba sanāksmes tika rīkotas 2011. gada 11. jūlijā un 2011. gada 9. decembrī.

| (11) | Francija 2011. gada 14. decembrī iesniedza sākotnējā paziņojuma grozījumu projektu. |
| --- | --- |

(11)

Francija 2011. gada 14. decembrī iesniedza sākotnējā paziņojuma grozījumu projektu.

| (12) | Komisija 2011. gada 16. decembrī iesniedza Francijai jautājumus par jauno paziņoto sistēmu. Francijas iestādes sniedza atbildi 2012. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2011. gada 16. decembrī iesniedza Francijai jautājumus par jauno paziņoto sistēmu. Francijas iestādes sniedza atbildi 2012. gada 1. martā.

| (13) | Komisijas dienestu un Francijas iestāžu darba sanāksme notika 2012. gada 30. martā, lai apspriestu Francijas iestāžu izstrādāto jauno sistēmu. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas dienestu un Francijas iestāžu darba sanāksme notika 2012. gada 30. martā, lai apspriestu Francijas iestāžu izstrādāto jauno sistēmu.

| (14) | Atbildot uz Komisijas prasībām precizēt šo jauno sistēmu, Francijas iestādes sniedza papildu informāciju 2012. gada 6. decembrī, 2013. gada 21. janvārī un 2013. gada 27. februārī. |
| --- | --- |

(14)

Atbildot uz Komisijas prasībām precizēt šo jauno sistēmu, Francijas iestādes sniedza papildu informāciju 2012. gada 6. decembrī, 2013. gada 21. janvārī un 2013. gada 27. februārī.

| (15) | Francijas iestādes 2013. gada 29. aprīlī oficiāli iesniedza Komisijai 2010. gada 13. aprīļa paziņojuma grozījumus, pielāgojot jauno sistēmu pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

(15)

Francijas iestādes 2013. gada 29. aprīlī oficiāli iesniedza Komisijai 2010. gada 13. aprīļa paziņojuma grozījumus, pielāgojot jauno sistēmu pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem.

2.   SĀKOTNĒJI PAZIŅOTĀ PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   Konteksts: azartspēļu un loteriju nozares atvēršana konkurencei

| (16) | Francija atvēra konkurencei tiešsaistes azartspēļu un loteriju nozari, pieņemot 2010. gada 12. maija Likumu Nr. 2010-476 par tiešsaistes azartspēļu un loteriju nozares atvēršanu konkurencei un regulēšanu (turpmāk tekstā – 2010. gada 12. maija likums). |
| --- | --- |

(16)

Francija atvēra konkurencei tiešsaistes azartspēļu un loteriju nozari, pieņemot 2010. gada 12. maija Likumu Nr. 2010-476 par tiešsaistes azartspēļu un loteriju nozares atvēršanu konkurencei un regulēšanu (turpmāk tekstā – 2010. gada 12. maija likums).

| (17) | 2010. gada 12. maija likuma mērķis bija izbeigt tiešsaistes azartspēļu un loteriju nelikumīgo piedāvāšanu internetā. Konkurencei tika atvērti trīs spēļu veidi, kas izvēlēti, jo ir populāri spēlētāju vidū un nerada nekādu atkarības risku: zirgu skriešanās sacīkšu derības, sporta spēļu derības un tiešsaistes pokera spēle. |
| --- | --- |

(17)

2010. gada 12. maija likuma mērķis bija izbeigt tiešsaistes azartspēļu un loteriju nelikumīgo piedāvāšanu internetā. Konkurencei tika atvērti trīs spēļu veidi, kas izvēlēti, jo ir populāri spēlētāju vidū un nerada nekādu atkarības risku: zirgu skriešanās sacīkšu derības, sporta spēļu derības un tiešsaistes pokera spēle.

| (18) | Tiešsaistes spēļu vai derību operatoriem ir nepieciešama darbības licence, ko uz pieciem gadiem un noteiktiem nosacījumiem izdevusi tiešsaistes spēļu regulatīvā iestāde (ARJEL) — neatkarīga pārvaldes iestāde, kas izveidota ar 2010. gada 12. maija likumu. |
| --- | --- |

(18)

Tiešsaistes spēļu vai derību operatoriem ir nepieciešama darbības licence, ko uz pieciem gadiem un noteiktiem nosacījumiem izdevusi tiešsaistes spēļu regulatīvā iestāde (ARJEL) — neatkarīga pārvaldes iestāde, kas izveidota ar 2010. gada 12. maija likumu.

| (19) | Pēc tiešsaistes spēļu atvēršanas konkurencei 2010. gada 24. novembrī Komisija slēdza pārkāpuma procedūru (4), kas bija sākta pret Franciju.. Šī pārkāpuma procedūra (5) bija sākta 2006. gadā, jo Komisija uzskatīja, ka šķēršļi, kurus Francija radīja ārvalstu operatoru sniegtajiem pakalpojumiem, bija nesamērīgi. Saistībā ar šo pārkāpuma procedūru Komisija 2007. gadā sniedza argumentētu atzinumu (6). |
| --- | --- |

(19)

Pēc tiešsaistes spēļu atvēršanas konkurencei 2010. gada 24. novembrī Komisija slēdza pārkāpuma procedūru (4), kas bija sākta pret Franciju.. Šī pārkāpuma procedūra (5) bija sākta 2006. gadā, jo Komisija uzskatīja, ka šķēršļi, kurus Francija radīja ārvalstu operatoru sniegtajiem pakalpojumiem, bija nesamērīgi. Saistībā ar šo pārkāpuma procedūru Komisija 2007. gadā sniedza argumentētu atzinumu (6).

| (20) | Pirms atvēršanas konkurencei zirgu skriešanās sacīkšu derību monopols ārpus hipodromiem piederēja PMU (Pari mutuel urbain). Tā ir ekonomisko interešu grupaa (7), ko veido divas sacīkšu mātessabiedrības (8) un 49 provinču sacīkšu sabiedrības (turpmāk tekstā kopā – zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības), gan attiecībā uz tiešsaistes derībām internetā, gan dokumentētajām derībām PMU tirdzniecības tīklā vai derībām hipodromos. |
| --- | --- |

(20)

Pirms atvēršanas konkurencei zirgu skriešanās sacīkšu derību monopols ārpus hipodromiem piederēja PMU (Pari mutuel urbain). Tā ir ekonomisko interešu grupaa (7), ko veido divas sacīkšu mātessabiedrības (8) un 49 provinču sacīkšu sabiedrības (turpmāk tekstā kopā – zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības), gan attiecībā uz tiešsaistes derībām internetā, gan dokumentētajām derībām PMU tirdzniecības tīklā vai derībām hipodromos.

| (21) | Paziņošanas brīdī 2010. gadā zirgus skriešanās sacīkšu derību likmes, ko pieņēma PMU, lielākais derību operators Eiropā un otrais lielākais pasaulē, sasniedza EUR 9 342 miljonus. No PMU apgrozījuma 2010. gadā tiešsaistē tika īstenoti 8,5 % (9). Visi neto ienākumi tiek izmaksāti zirgus skriešanās sacīkšu sabiedrībām, un 2010. gadā tie bija EUR 790,9 miljoni (10). Tos izmanto, lai finansētu 80 % no zirgaudzēšanas nozares izmaksām (audzēšanu, mācību centrus, jāšanas sporta centrus...), kur nodarbināti aptuveni 74 000 darbinieku un visos reģionos kopā darbojas 250 hipodromi. |
| --- | --- |

(21)

Paziņošanas brīdī 2010. gadā zirgus skriešanās sacīkšu derību likmes, ko pieņēma PMU, lielākais derību operators Eiropā un otrais lielākais pasaulē, sasniedza EUR 9 342 miljonus. No PMU apgrozījuma 2010. gadā tiešsaistē tika īstenoti 8,5 % (9). Visi neto ienākumi tiek izmaksāti zirgus skriešanās sacīkšu sabiedrībām, un 2010. gadā tie bija EUR 790,9 miljoni (10). Tos izmanto, lai finansētu 80 % no zirgaudzēšanas nozares izmaksām (audzēšanu, mācību centrus, jāšanas sporta centrus...), kur nodarbināti aptuveni 74 000 darbinieku un visos reģionos kopā darbojas 250 hipodromi.

2.2.   Sākotnēji paziņotā pasākuma mērķis

| (22) | Ņemot vērā PMU nozīmi zirgaudzēšanas nozares finansēšanā, Francijas iestādes baidījās, ka šīs nozares dzīvotspēja tiks apdraudēta, ja tiešsaistes azartspēļu un loteriju atvēršana konkurencei būtiski samazinās PMU ieņēmumus, ko varētu izraisīt:






  — | citu apstiprināto operatoru radītā konkurence, kuri piedāvā slēgt derības tiešsaistē par zirgu skriešanās sacīkstēm; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ņemot vērā PMU nozīmi zirgaudzēšanas nozares finansēšanā, Francijas iestādes baidījās, ka šīs nozares dzīvotspēja tiks apdraudēta, ja tiešsaistes azartspēļu un loteriju atvēršana konkurencei būtiski samazinās PMU ieņēmumus, ko varētu izraisīt:

—

citu apstiprināto operatoru radītā konkurence, kuri piedāvā slēgt derības tiešsaistē par zirgu skriešanās sacīkstēm;

| — | apstāklis, ka, legalizējot tiešsaistes derības par sporta spēlēm, daži derību slēdzēji zirgu skriešanās sacīkšu jomā varētu pievērsties derībām par sporta spēlēm, tādējādi izmainot tirgus struktūru. |
| --- | --- |

—

apstāklis, ka, legalizējot tiešsaistes derības par sporta spēlēm, daži derību slēdzēji zirgu skriešanās sacīkšu jomā varētu pievērsties derībām par sporta spēlēm, tādējādi izmainot tirgus struktūru.

| (23) | Tad Francija nolēma aplikt tiešsaistes derības par zirgu skriešanās sacīkstēm ar parafiskālo nodokli, lai atbalstītu zirgaudzēšanas nozari un novērstu tās iespējamo ekonomisko destabilizāciju pēc konkurences atvēršanas un iespējamo nelabvēlīgo ietekmi. Pēc Francijas iestāžu domām, parafiskālais nodoklis zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām ļaus finansēt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (turpmāk tekstā – SIEG), kas uzticēti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (skatiet 2.3. punktu). |
| --- | --- |

(23)

Tad Francija nolēma aplikt tiešsaistes derības par zirgu skriešanās sacīkstēm ar parafiskālo nodokli, lai atbalstītu zirgaudzēšanas nozari un novērstu tās iespējamo ekonomisko destabilizāciju pēc konkurences atvēršanas un iespējamo nelabvēlīgo ietekmi. Pēc Francijas iestāžu domām, parafiskālais nodoklis zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām ļaus finansēt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (turpmāk tekstā – SIEG), kas uzticēti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (skatiet 2.3. punktu).

| (24) | Nodokļa ieņēmumi, kas jāiekasē no visiem tiešsaistes derību pasākumiem zirgu skriešanās sacīkstēs, tostarp tiem, kas noslēgti PMU vietnē, tiks pilnībā izmaksāti sacīkšu mātessabiedrībām (proporcionāli likmēm, kas nopelnītas katrā specialitātē – rikšošanā, skrējienā pa līdzenu vietu un aulekšošanā), kuras pēc tam sadalīs attiecīgās summas dažādiem saņēmējiem (11). Šie ieņēmumi papildinās finansējumu, kas saņemts no derībām PMU tirdzniecības vietu fiziskajā tīklā (turpmāk tekstā – „dokumentētās derības”). Pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu, tiek lēsts, ka šo nodokli varētu iekasēt aptuveni EUR 64 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(24)

Nodokļa ieņēmumi, kas jāiekasē no visiem tiešsaistes derību pasākumiem zirgu skriešanās sacīkstēs, tostarp tiem, kas noslēgti PMU vietnē, tiks pilnībā izmaksāti sacīkšu mātessabiedrībām (proporcionāli likmēm, kas nopelnītas katrā specialitātē – rikšošanā, skrējienā pa līdzenu vietu un aulekšošanā), kuras pēc tam sadalīs attiecīgās summas dažādiem saņēmējiem (11). Šie ieņēmumi papildinās finansējumu, kas saņemts no derībām PMU tirdzniecības vietu fiziskajā tīklā (turpmāk tekstā – „dokumentētās derības”). Pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu, tiek lēsts, ka šo nodokli varētu iekasēt aptuveni EUR 64 miljonu apmērā.

| (25) | Nodokļa likme, ko piedāvāja 2010. gadam, bija 8 % no derību darījumiem, kas zirgu skriešanās sacīkstēs tika noslēgti tiešsaistē, to aprēķināja, pamatojoties uz finanšu datiem par 2008. gadu, un tā atbilda attiecībai starp sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izmaksām un visu tiešsaistes un dokumentēto derību darījumu kopsummu zirgu skriešanās sacīkstēs. Tādējādi šā nodokļa likme paredz iekasēt maksu, kas identiska sabiedrisko pakalpojumu darbības finansējumam, ko saņem PMU un citi zirgu skriešanās sacīkšu derību operatori. Minētā nodokļa likmi iespējams mainīt atkarībā no izmaiņām sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izmaksās un zirgu skriešanās derību darījumos, parasti saskaņā ar šādu formulu:



  Tādēļ paziņojumā tika paredzēts, ka šai likmei jāiekļaujas noteikta intervāla robežās [7 %–9 %]. No iepriekš minētās formulas izrietēja, ka 2012. gadā likme bija 8 %, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu (sk. 113. apsvērumu). |
| --- | --- |

(25)

Nodokļa likme, ko piedāvāja 2010. gadam, bija 8 % no derību darījumiem, kas zirgu skriešanās sacīkstēs tika noslēgti tiešsaistē, to aprēķināja, pamatojoties uz finanšu datiem par 2008. gadu, un tā atbilda attiecībai starp sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izmaksām un visu tiešsaistes un dokumentēto derību darījumu kopsummu zirgu skriešanās sacīkstēs. Tādējādi šā nodokļa likme paredz iekasēt maksu, kas identiska sabiedrisko pakalpojumu darbības finansējumam, ko saņem PMU un citi zirgu skriešanās sacīkšu derību operatori. Minētā nodokļa likmi iespējams mainīt atkarībā no izmaiņām sabiedrisko pakalpojumu pienākumu izmaksās un zirgu skriešanās derību darījumos, parasti saskaņā ar šādu formulu:

Formula

Tādēļ paziņojumā tika paredzēts, ka šai likmei jāiekļaujas noteikta intervāla robežās [7 %–9 %]. No iepriekš minētās formulas izrietēja, ka 2012. gadā likme bija 8 %, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu (sk. 113. apsvērumu).

| (26) | Papildus derību ieņēmumiem, kas iegūti no PMU fiziskā tīkla un parafiksālā nodokļa, jāpiebilst, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības saņem arī ieņēmumus no derību darījumiem sporta spēļu un tiešsaistes pokera jomā, kuriem PMU arī ir saņēmusi licenci pēc tiešsaistes azartspēļu un loteriju atvēršanas konkurencei. |
| --- | --- |

(26)

Papildus derību ieņēmumiem, kas iegūti no PMU fiziskā tīkla un parafiksālā nodokļa, jāpiebilst, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības saņem arī ieņēmumus no derību darījumiem sporta spēļu un tiešsaistes pokera jomā, kuriem PMU arī ir saņēmusi licenci pēc tiešsaistes azartspēļu un loteriju atvēršanas konkurencei.

| (27) | Pasākuma paziņošanas laikā bija paredzēts, ka šis parafiskālais nodoklis, ar ko apliek tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derības, papildinās vispārējos nodokļu ieņēmumus, kas ietekmē gan dokumentētās, gan tiešsaistes derības kopumā. Vispārīgais nodokļu kodekss būtībā paredz, ka zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem ir jāmaksā nodoklis 5,7 % apmērā no darījuma (13). |
| --- | --- |

(27)

Pasākuma paziņošanas laikā bija paredzēts, ka šis parafiskālais nodoklis, ar ko apliek tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derības, papildinās vispārējos nodokļu ieņēmumus, kas ietekmē gan dokumentētās, gan tiešsaistes derības kopumā. Vispārīgais nodokļu kodekss būtībā paredz, ka zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem ir jāmaksā nodoklis 5,7 % apmērā no darījuma (13).

2.3.   Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību uzdevums sniegt sabiedriskos pakalpojumus

| (28) | Saskaņā ar Francijas iestāžu paziņojumu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības nodrošina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas ietver no šādus komponentus:






  — | zirgu šķirnes uzlabošana; |
| --- | --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Francijas iestāžu paziņojumu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības nodrošina sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas ietver no šādus komponentus:

—

zirgu šķirnes uzlabošana;

| — | zirgaudzēšanas veicināšana; |
| --- | --- |

—

zirgaudzēšanas veicināšana;

| — | darbinieku apmācība zirgu skriešanās sacīkšu un zirgaudzēšanas nozarē; |
| --- | --- |

—

darbinieku apmācība zirgu skriešanās sacīkšu un zirgaudzēšanas nozarē;

| — | lauku attīstība. |
| --- | --- |

—

lauku attīstība.

| (29) | Šajā uzdevumā, kas kopumā ir uzticēta zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, īpaša nozīme ir sacīkšu mātessabiedrībām, kurām ir galvenā funkcija sacīkšu organizēšanā un visā zirgaudzēšanas nozarē (14). Jo īpaši Cheval Français un France Galop ir galvenās atbildīgās šādās jomās:






  — | sacīkšu kodeksu izstrāde un īstenošana; |
| --- | --- | --- |

(29)

Šajā uzdevumā, kas kopumā ir uzticēta zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, īpaša nozīme ir sacīkšu mātessabiedrībām, kurām ir galvenā funkcija sacīkšu organizēšanā un visā zirgaudzēšanas nozarē (14). Jo īpaši Cheval Français un France Galop ir galvenās atbildīgās šādās jomās:

—

sacīkšu kodeksu izstrāde un īstenošana;

| — | zirgu skriešanās sacīkšu organizēšana; |
| --- | --- |

—

zirgu skriešanās sacīkšu organizēšana;

| — | godalgu piešķiršanas un sadales nosacījumi; |
| --- | --- |

—

godalgu piešķiršanas un sadales nosacījumi;

| — | sacīkšu un visas nozares regulēšana; |
| --- | --- |

—

sacīkšu un visas nozares regulēšana;

| — | sacīkšu organizēšanai nepieciešamais aprīkojums; |
| --- | --- |

—

sacīkšu organizēšanai nepieciešamais aprīkojums;

| — | zirgu selekcija; |
| --- | --- |

—

zirgu selekcija;

| — | profesionālā izglītība. |
| --- | --- |

—

profesionālā izglītība.

| (30) | Uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus īstenošana, kas piešķirta zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, praksē tiek veikta ar šādiem pasākumiem:






  — | prēmiju un pabalstu sadale audzētājiem, īpašniekiem un žokejiem saistībā ar zirgiem, kurus zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības nosūta piedalīties sacīkstēs; |
| --- | --- | --- |

(30)

Uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus īstenošana, kas piešķirta zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, praksē tiek veikta ar šādiem pasākumiem:

—

prēmiju un pabalstu sadale audzētājiem, īpašniekiem un žokejiem saistībā ar zirgiem, kurus zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības nosūta piedalīties sacīkstēs;

| — | sacīkšu organizēšana, ko veic zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, tostarp hipodromu uzturēšana un būve; |
| --- | --- |

—

sacīkšu organizēšana, ko veic zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, tostarp hipodromu uzturēšana un būve;

| — | dopinga lietošanas kontrole zirgu skriešanās sacīkstēs, ko veic zirgu skriešanās sacīkšu laboratorija (LCH); |
| --- | --- |

—

dopinga lietošanas kontrole zirgu skriešanās sacīkstēs, ko veic zirgu skriešanās sacīkšu laboratorija (LCH);

| — | mācību pasākumi, ko visiem sacīkšu speciālistiem (žokejiem, vadītājiem, treneriem utt.) nodrošina zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izglītības un sociālās darbības asociācija (AFASEC). |
| --- | --- |

—

mācību pasākumi, ko visiem sacīkšu speciālistiem (žokejiem, vadītājiem, treneriem utt.) nodrošina zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izglītības un sociālās darbības asociācija (AFASEC).

| (31) | Šī uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus kopējās neto izmaksas 2010. gadā veidoja aptuveni EUR 747 miljoni (15) (sk. 113. apsvērumu). Turpmākajā attēlā ir redzams iepriekš minēto pasākumu īpatsvars (izmaksu jomā) minētajā kopsummā.

  1.   attēls


  Uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus izmaksu sadalījums (2010. gada dati) |
| --- | --- |

(31)

Šī uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus kopējās neto izmaksas 2010. gadā veidoja aptuveni EUR 747 miljoni (15) (sk. 113. apsvērumu). Turpmākajā attēlā ir redzams iepriekš minēto pasākumu īpatsvars (izmaksu jomā) minētajā kopsummā.

1.   attēls

Uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus izmaksu sadalījums (2010. gada dati)

| (32) | Šo sabiedrisko pakalpojumu izmaksu lielāko daļu, kā minēts paziņojumā (sk. 1. attēlu), 2010. gadā veidoja prēmijas un pabalsti, kas izmaksāti audzētājiem, īpašniekiem un žokejiem (EUR 493 miljoni, proti, aptuveni 63,6 % kopējo izmaksu). Otra svarīgākā izmaksu pozīcija bija sacīkšu organizēšanas izmaksas (EUR 244 miljoni, proti, aptuveni 31,48 % kopējo izmaksu). |
| --- | --- |

(32)

Šo sabiedrisko pakalpojumu izmaksu lielāko daļu, kā minēts paziņojumā (sk. 1. attēlu), 2010. gadā veidoja prēmijas un pabalsti, kas izmaksāti audzētājiem, īpašniekiem un žokejiem (EUR 493 miljoni, proti, aptuveni 63,6 % kopējo izmaksu). Otra svarīgākā izmaksu pozīcija bija sacīkšu organizēšanas izmaksas (EUR 244 miljoni, proti, aptuveni 31,48 % kopējo izmaksu).

| (33) | Uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus kopējās izmaksas, ko Francija norādīja paziņojumā, pilnībā tika finansētas no zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību ieņēmumiem, ko PMU deva tiešsaistes derības, izmantojot internetu, dokumentētās derības, kas tika slēgtas PMU tirdzniecības tīklā, un derības, kas tika slēgtas hipodromos, kā arī citi resursi, kas pieder zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (piemēram, tiesības ieiet hipodromā). |
| --- | --- |

(33)

Uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus kopējās izmaksas, ko Francija norādīja paziņojumā, pilnībā tika finansētas no zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību ieņēmumiem, ko PMU deva tiešsaistes derības, izmantojot internetu, dokumentētās derības, kas tika slēgtas PMU tirdzniecības tīklā, un derības, kas tika slēgtas hipodromos, kā arī citi resursi, kas pieder zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (piemēram, tiesības ieiet hipodromā).

3.   FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (34) | Komisija uzskatīja, ka pasākumā ir apvienoti visi elementi, kas veido valsts atbalsta jēdzienu. Pēc tam, kad tika izpētītas iespējas, ko piedāvā spēkā esošie noteikumi, Komisija nav atradusi nekādu precīzu pamatojumu paziņotā pasākuma saderībai ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija uzskatīja, ka pasākumā ir apvienoti visi elementi, kas veido valsts atbalsta jēdzienu. Pēc tam, kad tika izpētītas iespējas, ko piedāvā spēkā esošie noteikumi, Komisija nav atradusi nekādu precīzu pamatojumu paziņotā pasākuma saderībai ar iekšējo tirgu.

| (35) | Komisija jo īpaši pauda nopietnas šaubas par to, ka Francija kvalificēja SIEG kā zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām paredzētu uzdevumu, un līdz ar to – par iespēju piemērot atbalsta shēmu, kas paredzēta sabiedrisko pakalpojumu kompensēšanai, un novērtēt to kā saderīgu ar LESD 106. panta 2. punktu, kā arī Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (16). |
| --- | --- |

(35)

Komisija jo īpaši pauda nopietnas šaubas par to, ka Francija kvalificēja SIEG kā zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām paredzētu uzdevumu, un līdz ar to – par iespēju piemērot atbalsta shēmu, kas paredzēta sabiedrisko pakalpojumu kompensēšanai, un novērtēt to kā saderīgu ar LESD 106. panta 2. punktu, kā arī Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (16).

| (36) | Turklāt, kā liecināja Komisijas veiktā provizoriskā pārbaude, neviens saderības veids netika nepārprotami konstatēts. Tādējādi, ņemot vērā Komisijas rīcībā esošo informāciju, šķiet, ka paredzētais atbalsts neatbilst ne vispārējiem saderības nosacījumiem, kas minēti LESD 107. panta 3. punktā, ne īpašajiem nosacījumiem, kas minēti tādos tiesību aktos kā pamatnostādnes par atbalstu reģioniem (17) vai lauksaimniecības pamatnostādnes (18). |
| --- | --- |

(36)

Turklāt, kā liecināja Komisijas veiktā provizoriskā pārbaude, neviens saderības veids netika nepārprotami konstatēts. Tādējādi, ņemot vērā Komisijas rīcībā esošo informāciju, šķiet, ka paredzētais atbalsts neatbilst ne vispārējiem saderības nosacījumiem, kas minēti LESD 107. panta 3. punktā, ne īpašajiem nosacījumiem, kas minēti tādos tiesību aktos kā pamatnostādnes par atbalstu reģioniem (17) vai lauksaimniecības pamatnostādnes (18).

| (37) | Turklāt, ņemot vērā ciešo saikni starp atbalsta pasākumu un priekšstatu par parafiskālo nodokli, ir jānodrošina arī šā nodokļa atbilstība citiem līguma principiem, un Komisijai joprojām ir šaubas par parafiskālā nodokļa saderību ar brīvās pakalpojumu sniegšanas principu, kas paredzēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principu, kas paredzēts LESD 110. pantā. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt, ņemot vērā ciešo saikni starp atbalsta pasākumu un priekšstatu par parafiskālo nodokli, ir jānodrošina arī šā nodokļa atbilstība citiem līguma principiem, un Komisijai joprojām ir šaubas par parafiskālā nodokļa saderību ar brīvās pakalpojumu sniegšanas principu, kas paredzēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principu, kas paredzēts LESD 110. pantā.

4.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (38) | Gaidot Komisijas lēmumu, Francija 2010. gada 20. oktobrī pieņēma pagaidu pasākumu, ar ko tā noteica nodokli 8 % apmērā tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derībām – ar atpakaļejošu spēku no 2010. gada 3. augusta. Tomēr šā nodokļa ieņēmumi neietekmēja zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, bet tika ieskaitīti Francijas valsts pamatbudžetā. |
| --- | --- |

(38)

Gaidot Komisijas lēmumu, Francija 2010. gada 20. oktobrī pieņēma pagaidu pasākumu, ar ko tā noteica nodokli 8 % apmērā tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derībām – ar atpakaļejošu spēku no 2010. gada 3. augusta. Tomēr šā nodokļa ieņēmumi neietekmēja zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, bet tika ieskaitīti Francijas valsts pamatbudžetā.

| (39) | Paralēli šā pagaidu pasākuma ieviešanai Francija samazināja vispārējos nodokļus, ar ko apliek visas dokumentētās un tiešsaistes derības par zirgu skriešanās sacīkstēm. Šā nodokļa likme tika pazemināta no 5,7 % līdz 4,6 % no darījuma summas. |
| --- | --- |

(39)

Paralēli šā pagaidu pasākuma ieviešanai Francija samazināja vispārējos nodokļus, ar ko apliek visas dokumentētās un tiešsaistes derības par zirgu skriešanās sacīkstēm. Šā nodokļa likme tika pazemināta no 5,7 % līdz 4,6 % no darījuma summas.

5.   FRANCIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

| (40) | Francijas iestādes 2011. gada 18. janvāra vēstulē nosūtīja savas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(40)

Francijas iestādes 2011. gada 18. janvāra vēstulē nosūtīja savas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu.

5.1.   Par valsts atbalsta esamību

| (41) | Francijas iestādes neapstrīd valsts atbalsta klasifikāciju, kas atbilst to paziņojumā sniegtajai, tomēr tās apšauba turpmāk minētās pozīcijas. |
| --- | --- |

(41)

Francijas iestādes neapstrīd valsts atbalsta klasifikāciju, kas atbilst to paziņojumā sniegtajai, tomēr tās apšauba turpmāk minētās pozīcijas.

5.1.1.   Priekšrocību esamība zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām

| (42) | Francijas iestādes apšauba, vai pasākums varētu radīt priekšrocības zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, salīdzinot ar situāciju pirms konkurences atvēršanas tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgū. Šis pasākums būtībā paredz tikai pielāgojumu, kas nepieciešams jaunā situācijā, kad viena spēļu operatora vietā ir vairāki. Maksa, kas iepriekš attiecās tikai uz PMU, tiks vienkārši sadalīta starp visiem operatoriem. Francijas iestādes arī uzskata, ka šis pasākums nevar radīt priekšrocības PMU, jo tā izmaksā visus nodokļa ieņēmumus zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

(42)

Francijas iestādes apšauba, vai pasākums varētu radīt priekšrocības zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, salīdzinot ar situāciju pirms konkurences atvēršanas tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgū. Šis pasākums būtībā paredz tikai pielāgojumu, kas nepieciešams jaunā situācijā, kad viena spēļu operatora vietā ir vairāki. Maksa, kas iepriekš attiecās tikai uz PMU, tiks vienkārši sadalīta starp visiem operatoriem. Francijas iestādes arī uzskata, ka šis pasākums nevar radīt priekšrocības PMU, jo tā izmaksā visus nodokļa ieņēmumus zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām.

5.1.2.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

| (43) | Francijas iestādes uzskata, ka nevar rasties iespējami konkurences izkropļojumi tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgū, jo nodoklis tiek piemērots vienādi visiem tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem, un vairs nevar rasties konkurences izkropļojumi arī pašu sacīkšu organizēšanas līmenī, jo zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības vairs nekonkurē, bet gan savstarpēji sadarbojas Eiropas un arī pasaules līmenī (piemēram, ir precizēts sacīkšu kalendārs, lai novērstu pārklāšanos). |
| --- | --- |

(43)

Francijas iestādes uzskata, ka nevar rasties iespējami konkurences izkropļojumi tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgū, jo nodoklis tiek piemērots vienādi visiem tiešsaistes zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem, un vairs nevar rasties konkurences izkropļojumi arī pašu sacīkšu organizēšanas līmenī, jo zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības vairs nekonkurē, bet gan savstarpēji sadarbojas Eiropas un arī pasaules līmenī (piemēram, ir precizēts sacīkšu kalendārs, lai novērstu pārklāšanos).

5.2.   Par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības SIEG klasifikāciju

| (44) | Francijas iestādes atgādināja par dalībvalstu rīcības brīvību SIEG definēšanā un organizēšanā. |
| --- | --- |

(44)

Francijas iestādes atgādināja par dalībvalstu rīcības brīvību SIEG definēšanā un organizēšanā.

| (45) | Tiesa vairākas reizes ir atzinusi, ka, dalībvalstīm definējot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pasākumus, kurus tās uzdod īstenot noteiktiem uzņēmumiem, tās var „ņemt vērā valsts politikas mērķus” (19). |
| --- | --- |

(45)

Tiesa vairākas reizes ir atzinusi, ka, dalībvalstīm definējot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pasākumus, kurus tās uzdod īstenot noteiktiem uzņēmumiem, tās var „ņemt vērā valsts politikas mērķus” (19).

| (46) | Francijas iestādes uzskata, ka sacīkšu organizēšana, ko īsteno zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, būtiski palīdz SIEG uzlabot zirgu šķirnes, veicina zirgu audzēšanu, darbinieku izglītošanu sacīkšu un zirgaudzēšanas nozarē, kā arī lauku attīstību. |
| --- | --- |

(46)

Francijas iestādes uzskata, ka sacīkšu organizēšana, ko īsteno zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, būtiski palīdz SIEG uzlabot zirgu šķirnes, veicina zirgu audzēšanu, darbinieku izglītošanu sacīkšu un zirgaudzēšanas nozarē, kā arī lauku attīstību.

| (47) | Francijas likumdevēji vēlējās pamatot uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus esamību, ko veicina zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, ar 2010. gada 12. maija likuma palīdzību. Starp galvenajiem valsts politikas mērķiem azartspēļu un loteriju jomā, kas minēti šā likuma 3. pantā, ir iekļauta arī „līdzsvarota un taisnīga dažādu spēļu veidu attīstība, lai novērstu jebkādu ekonomisko destabilizāciju attiecīgajās nozarēs”. 65. pantā ir norādīts, ka „zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, jo īpaši organizējot zirgu skriešanās sacīkstes, piedalās sabiedriska pakalpojuma sniegšanā, uzlabojot zirgu šķirnes un veicinot zirgu audzēšanu, darbinieku izglītošanu sacīkšu un zirgaudzēšanas nozarē, kā arī lauku attīstību”. |
| --- | --- |

(47)

Francijas likumdevēji vēlējās pamatot uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus esamību, ko veicina zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, ar 2010. gada 12. maija likuma palīdzību. Starp galvenajiem valsts politikas mērķiem azartspēļu un loteriju jomā, kas minēti šā likuma 3. pantā, ir iekļauta arī „līdzsvarota un taisnīga dažādu spēļu veidu attīstība, lai novērstu jebkādu ekonomisko destabilizāciju attiecīgajās nozarēs”. 65. pantā ir norādīts, ka „zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, jo īpaši organizējot zirgu skriešanās sacīkstes, piedalās sabiedriska pakalpojuma sniegšanā, uzlabojot zirgu šķirnes un veicinot zirgu audzēšanu, darbinieku izglītošanu sacīkšu un zirgaudzēšanas nozarē, kā arī lauku attīstību”.

| (48) | Šāds uzdevums atbilst Kopienas prasībām SIEG jautājumos, jo tas ir universāls un obligāts, piešķirts ar valsts varas aktu, un tam ir īpašs raksturs salīdzinājumā ar parasta privātuzņēmuma darbību. |
| --- | --- |

(48)

Šāds uzdevums atbilst Kopienas prasībām SIEG jautājumos, jo tas ir universāls un obligāts, piešķirts ar valsts varas aktu, un tam ir īpašs raksturs salīdzinājumā ar parasta privātuzņēmuma darbību.

| (49) | Komisija atzina sabiedrības interešu aspektu saistībā ar zirgu šķirņu uzlabošanu, jo īpaši attiecībā uz:






  — | direktīvu par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām (20), kura atzīst interesi „nodrošināt zirgaudzēšanas racionālu attīstību” un sekmēt „audzēšanas saglabāšanu, veicināšanu un uzlabošanu”; |
| --- | --- | --- |

(49)

Komisija atzina sabiedrības interešu aspektu saistībā ar zirgu šķirņu uzlabošanu, jo īpaši attiecībā uz:

—

direktīvu par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām (20), kura atzīst interesi „nodrošināt zirgaudzēšanas racionālu attīstību” un sekmēt „audzēšanas saglabāšanu, veicināšanu un uzlabošanu”;

| — | nostāju, kas tika apstiprināta lietā Ladbroke pret Komisiju (21), kur Komisija uzskatīja, ka „derību nozares attīstības veicināšana, efektivitātes uzlabošana un jo īpaši zirgu šķirņu uzlabošana ir likumīgs mērķis, kas atbilst Kopienas interesēm”. |
| --- | --- |

—

nostāju, kas tika apstiprināta lietā Ladbroke pret Komisiju (21), kur Komisija uzskatīja, ka „derību nozares attīstības veicināšana, efektivitātes uzlabošana un jo īpaši zirgu šķirņu uzlabošana ir likumīgs mērķis, kas atbilst Kopienas interesēm”.

| (50) | Francijas iestādes arī uzsvēra zirgaudzēšanas nozares svarīgumu, jo tā veicina lauku attīstību, jo īpaši izmantojot 250 hipodromus, kā arī saistībā ar noteikta kultūras mantojuma saglabāšanu. |
| --- | --- |

(50)

Francijas iestādes arī uzsvēra zirgaudzēšanas nozares svarīgumu, jo tā veicina lauku attīstību, jo īpaši izmantojot 250 hipodromus, kā arī saistībā ar noteikta kultūras mantojuma saglabāšanu.

| (51) | Visbeidzot, tās norādīja, ka Valsts padome 2009. gada 26. novembra atzinumā (22) ir atzinusi šāda SIEG esamību, atsaucoties uz iepriekš minētās direktīvas mērķiem un sabiedrības interesēm, piemēram, zirgaudzēšanas veicināšanu un lauku attīstību. |
| --- | --- |

(51)

Visbeidzot, tās norādīja, ka Valsts padome 2009. gada 26. novembra atzinumā (22) ir atzinusi šāda SIEG esamību, atsaucoties uz iepriekš minētās direktīvas mērķiem un sabiedrības interesēm, piemēram, zirgaudzēšanas veicināšanu un lauku attīstību.

| (52) | Turklāt Valsts padome arī atzina, ka zirgaudzēšanas veicināšana ir saistīta ar teritoriālo plānošanu un lauku attīstību, ko arī iespējams uzskatīt par sabiedriskas nozīmes mērķi. Zirgu skriešanās sacīkstes veicina šo mērķu sasniegšanu, jo īpaši pateicoties lielajam hipodromu skaitam Francijā. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt Valsts padome arī atzina, ka zirgaudzēšanas veicināšana ir saistīta ar teritoriālo plānošanu un lauku attīstību, ko arī iespējams uzskatīt par sabiedriskas nozīmes mērķi. Zirgu skriešanās sacīkstes veicina šo mērķu sasniegšanu, jo īpaši pateicoties lielajam hipodromu skaitam Francijā.

5.3.   Par pasākuma saderību ar LESD 106. panta 2. punktu

| (53) | Francijas iestādes uzskata, ka tiek apvienoti saderības nosacījumi saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(53)

Francijas iestādes uzskata, ka tiek apvienoti saderības nosacījumi saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu.

| (54) | Francijas iestādes jo īpaši uzskata, ka kompensācija par sabiedriska uzdevuma pildīšanu ir nepieciešama (piemēram, sacīkšu cena nodrošina žokeju atalgojumu) un proporcionāla. Nodokļa likme, kas ietekmē zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, tādēļ ir precīzi noteikta, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu pienākumu kopējām izmaksām un likmju kopsummu, kas iemaksāta derībās par zirgu skriešanās sacīkstēm, un tam būtu jānovērš jebkāda pārmērīga kompensēšana. Turklāt paziņojums paredz pārmērīgas kompensēšanas kontroles mehānismu. |
| --- | --- |

(54)

Francijas iestādes jo īpaši uzskata, ka kompensācija par sabiedriska uzdevuma pildīšanu ir nepieciešama (piemēram, sacīkšu cena nodrošina žokeju atalgojumu) un proporcionāla. Nodokļa likme, kas ietekmē zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, tādēļ ir precīzi noteikta, pamatojoties uz sabiedrisko pakalpojumu pienākumu kopējām izmaksām un likmju kopsummu, kas iemaksāta derībās par zirgu skriešanās sacīkstēm, un tam būtu jānovērš jebkāda pārmērīga kompensēšana. Turklāt paziņojums paredz pārmērīgas kompensēšanas kontroles mehānismu.

5.4.   Par pasākuma saderību ar brīvas pakalpojumu aprites principu

| (55) | Francijas iestādes apgalvoja, ka parafiskālais nodoklis nesatur diskriminējošus elementus, jo no tā gūst labumu:






  — | vispirms – zirgus skriešanās sacīkšu sabiedrības un jo īpaši tās, kas veido PMU, apstiprināto derību operatoru. Tomēr šīs sabiedrības negūst nekādas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem operatoriem, ne finansiālā, ne arī konkurences aspektā, jo ieņēmumi tiek izmantoti tikai un vienīgi sabiedrisko pakalpojumu misijas finansēšanai, ko šīm sabiedrībām uzdevušas Francijas iestādes, un tā netiek šķirota pēc sacīkšu dalībnieku valstspiederības; |
| --- | --- | --- |

(55)

Francijas iestādes apgalvoja, ka parafiskālais nodoklis nesatur diskriminējošus elementus, jo no tā gūst labumu:

—

vispirms – zirgus skriešanās sacīkšu sabiedrības un jo īpaši tās, kas veido PMU, apstiprināto derību operatoru. Tomēr šīs sabiedrības negūst nekādas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem operatoriem, ne finansiālā, ne arī konkurences aspektā, jo ieņēmumi tiek izmantoti tikai un vienīgi sabiedrisko pakalpojumu misijas finansēšanai, ko šīm sabiedrībām uzdevušas Francijas iestādes, un tā netiek šķirota pēc sacīkšu dalībnieku valstspiederības;

| — | visbeidzot, netiešā veidā – visi apstiprinātie derību operatori, gan iekšzemes, gan ārvalstu sabiedrības. Tādējādi visi gūst labumu no kvalitatīvas sacīkšu organizācijas labvēlīgās ārējās ietekmes, kas tiek pastiprināta un kļūst ļoti pievilcīga. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, netiešā veidā – visi apstiprinātie derību operatori, gan iekšzemes, gan ārvalstu sabiedrības. Tādējādi visi gūst labumu no kvalitatīvas sacīkšu organizācijas labvēlīgās ārējās ietekmes, kas tiek pastiprināta un kļūst ļoti pievilcīga.

6.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (56) | Komisija saņēma piezīmes no 8 ieinteresētām personām. No tām 5 bija asociācijas, 2 – sacīkšu mātessabiedrības, un viena vēlējās saglabāt anonimitāti (skat. 5. apsvērumu). |
| --- | --- |

(56)

Komisija saņēma piezīmes no 8 ieinteresētām personām. No tām 5 bija asociācijas, 2 – sacīkšu mātessabiedrības, un viena vēlējās saglabāt anonimitāti (skat. 5. apsvērumu).

6.1.   Ieinteresēto personu piezīmes paziņotā pasākuma atbalstam

| (57) | Sešas ieinteresētās personas izteicās par labu paziņotajam pasākumam. Starp tām bija divas sacīkšu mātessabiedrības, kas gūst ievērojamu labumu no šā pasākuma. Galvenie ieinteresēto personu argumenti paziņotā pasākuma atbalstam bija turpmāk minētie. |
| --- | --- |

(57)

Sešas ieinteresētās personas izteicās par labu paziņotajam pasākumam. Starp tām bija divas sacīkšu mātessabiedrības, kas gūst ievērojamu labumu no šā pasākuma. Galvenie ieinteresēto personu argumenti paziņotā pasākuma atbalstam bija turpmāk minētie.

6.1.1.   Pasākuma nozīme zirgu skriešanās sacīkšu nākotnei

| (58) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka zirgu skriešanās sacīkstes visā Eiropā tiek finansētas no derību ieņēmumiem, un tādēļ tās ir pilnībā atkarīgas no šiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(58)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka zirgu skriešanās sacīkstes visā Eiropā tiek finansētas no derību ieņēmumiem, un tādēļ tās ir pilnībā atkarīgas no šiem ieņēmumiem.

| (59) | Pastāv arī saistība starp tiešo nodarbinātību zirgu skriešanās sacīkšu nozarē un ieņēmumiem, ko dod sacīkšu derības un kas tiek novirzīti atpakaļ šai nozarei. Ieņēmumu samazināšanās varētu dot triecienu zirgaudzēšanas nozarei un liegt zirgu skriešanās sacīkstēm iespēju izpildīt pienākumus attiecībā uz zirgu šķirņu uzlabošanu un sacīkšu zirgu audzēšanas veicināšanu. |
| --- | --- |

(59)

Pastāv arī saistība starp tiešo nodarbinātību zirgu skriešanās sacīkšu nozarē un ieņēmumiem, ko dod sacīkšu derības un kas tiek novirzīti atpakaļ šai nozarei. Ieņēmumu samazināšanās varētu dot triecienu zirgaudzēšanas nozarei un liegt zirgu skriešanās sacīkstēm iespēju izpildīt pienākumus attiecībā uz zirgu šķirņu uzlabošanu un sacīkšu zirgu audzēšanas veicināšanu.

| (60) | Turklāt zirgu skriešanās sacīkšu nozare ir liela Eiropas bagātība, un 250 hipodromiem Francijā ir ļoti nozīmīga sociālā funkcija, jo francūži augstu vērtē zirgu skriešanās sacīkšu tradīciju, un arī tādēļ, ka šie hipodromi bieži vien atrodas nelabvēlīgos Francijas reģionos. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt zirgu skriešanās sacīkšu nozare ir liela Eiropas bagātība, un 250 hipodromiem Francijā ir ļoti nozīmīga sociālā funkcija, jo francūži augstu vērtē zirgu skriešanās sacīkšu tradīciju, un arī tādēļ, ka šie hipodromi bieži vien atrodas nelabvēlīgos Francijas reģionos.

| (61) | Svarīgi ir arī aizsargāt derību slēgšanas sistēmu, kas sniedz vislielākās pārredzamības un godprātīgas rīcības garantijas un kā mērķis ir nodrošināt taisnīgu līdzekļu atgriešanos sportā. |
| --- | --- |

(61)

Svarīgi ir arī aizsargāt derību slēgšanas sistēmu, kas sniedz vislielākās pārredzamības un godprātīgas rīcības garantijas un kā mērķis ir nodrošināt taisnīgu līdzekļu atgriešanos sportā.

6.1.2.   Valsts atbalsta esamība

| (62) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka paziņotais pasākums nav uzskatāms par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē turpmāk minēto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(62)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka paziņotais pasākums nav uzskatāms par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē turpmāk minēto iemeslu dēļ.

| (63) | Tas nerada ekonomiskas priekšrocības zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kas šo atbalstu saņem – attiecīgie nodokļa ieņēmumi, kas veido 8 % no darījumiem, kas tiešsaistē slēgti par zirgu skriešanās sacīkstēm, ir daudz mazāki nekā izmaksas, kas rodas sacīkšu mātessabiedrībām, pildot sabiedrisko pakalpojumu pienākumus (23). |
| --- | --- |

(63)

Tas nerada ekonomiskas priekšrocības zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kas šo atbalstu saņem – attiecīgie nodokļa ieņēmumi, kas veido 8 % no darījumiem, kas tiešsaistē slēgti par zirgu skriešanās sacīkstēm, ir daudz mazāki nekā izmaksas, kas rodas sacīkšu mātessabiedrībām, pildot sabiedrisko pakalpojumu pienākumus (23).

| (64) | Turklāt šis pasākums neietekmē tirdzniecību un netraucē, kā arī nespēj traucēt konkurenci, jo vienkārši nav tāda zirgu skriešanās sacīkšu tirgus, kurā varētu rasties minētie konkurences traucējumi, kā tikai zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgus. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt šis pasākums neietekmē tirdzniecību un netraucē, kā arī nespēj traucēt konkurenci, jo vienkārši nav tāda zirgu skriešanās sacīkšu tirgus, kurā varētu rasties minētie konkurences traucējumi, kā tikai zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgus.

| (65) | Tāpat, ja Komisija atzītu, ka pastāv tāds zirgu skriešanās sacīkšu tirgus, zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, kas gūst labumu no pasākuma, nekonkurētu ar citu dalībvalstu sacīkšu sabiedrībām, jo zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības koordinē savu darbību Eiropas un arī pasaules līmenī, lai novērstu šādu konkurenci, piemēram, organizējot sacīkstes atšķirīgos datumos. |
| --- | --- |

(65)

Tāpat, ja Komisija atzītu, ka pastāv tāds zirgu skriešanās sacīkšu tirgus, zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, kas gūst labumu no pasākuma, nekonkurētu ar citu dalībvalstu sacīkšu sabiedrībām, jo zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības koordinē savu darbību Eiropas un arī pasaules līmenī, lai novērstu šādu konkurenci, piemēram, organizējot sacīkstes atšķirīgos datumos.

| (66) | No otras puses, ja Komisija paplašinātu savu analīzi, ietverot tajā arī zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgu, pasākums nebūtu diskriminējošs attiecībā uz derību operatoriem un nespētu arī radīt traucējumus šajā tirgū. |
| --- | --- |

(66)

No otras puses, ja Komisija paplašinātu savu analīzi, ietverot tajā arī zirgu skriešanās sacīkšu derību tirgu, pasākums nebūtu diskriminējošs attiecībā uz derību operatoriem un nespētu arī radīt traucējumus šajā tirgū.

| (67) | Visbeidzot, vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbība pēc sava rakstura ir vietēja mēroga un tādēļ nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbība pēc sava rakstura ir vietēja mēroga un tādēļ nespēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.3.   SIEG definēšana

| (68) | Vairākas ieinteresētās personas atgādināja par dalībvalstu rīcības brīvību SIEG definēšanā un organizēšanā. |
| --- | --- |

(68)

Vairākas ieinteresētās personas atgādināja par dalībvalstu rīcības brīvību SIEG definēšanā un organizēšanā.

| (69) | Tās arī izskaidroja, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības klasificēšanu par SIEG pamato Francijas zirgaudzēšanas nozares vēsturiskais, kultūras un ekonomiskais aspekts. Sacīkšu organizēšana ļauj nodrošināt sabiedrisko kārtību un veikt izvēli par labu kultūras, ģenētiskā un īpašu prasmju mantojuma saglabāšanai, ievērojot teritoriālās plānošanas loģiku. Visbeidzot, sacīkšu organizēšanai ir arī sporta aspekts. |
| --- | --- |

(69)

Tās arī izskaidroja, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības klasificēšanu par SIEG pamato Francijas zirgaudzēšanas nozares vēsturiskais, kultūras un ekonomiskais aspekts. Sacīkšu organizēšana ļauj nodrošināt sabiedrisko kārtību un veikt izvēli par labu kultūras, ģenētiskā un īpašu prasmju mantojuma saglabāšanai, ievērojot teritoriālās plānošanas loģiku. Visbeidzot, sacīkšu organizēšanai ir arī sporta aspekts.

| (70) | Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka zirgu skriešanās sacīkstes ir darbība ar strukturāliem trūkumiem, kas, lai varētu eksistēt, izmanto īpašnieku zaudētos naudas līdzekļus, kā arī 6 000 brīvprātīgo tīklu. Tirgus nevar nodrošināt pietiekami plašu zirgu skriešanās sacīkšu piedāvājumu, un tādēļ zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības klasificēšana par SIEG ir pamatota. |
| --- | --- |

(70)

Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka zirgu skriešanās sacīkstes ir darbība ar strukturāliem trūkumiem, kas, lai varētu eksistēt, izmanto īpašnieku zaudētos naudas līdzekļus, kā arī 6 000 brīvprātīgo tīklu. Tirgus nevar nodrošināt pietiekami plašu zirgu skriešanās sacīkšu piedāvājumu, un tādēļ zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības klasificēšana par SIEG ir pamatota.

6.1.4.   Saderība LESD 106. panta 2. punktu

| (71) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, ja šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, tas ir saderīgs ar noteikumiem, kas regulē SIEG finansēšanu. |
| --- | --- |

(71)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, ja šis pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, tas ir saderīgs ar noteikumiem, kas regulē SIEG finansēšanu.

| (72) | Visi sacīkšu mātessabiedrību līdzekļi tādējādi tiek tērēti, pildot strukturāli nepilnīgu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, un jebkāda pārmērīga kompensēšana, kas spētu traucēt konkurenci, jau pēc būtības ir izslēgta. Summa, kas tiek iekasēta no nodokļa, tādējādi ir būtībā maznozīmīga, salīdzinot ar izmaksu kopsummu, kas jāsedz zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, lai varētu izpildīt uzdotos SIEG. |
| --- | --- |

(72)

Visi sacīkšu mātessabiedrību līdzekļi tādējādi tiek tērēti, pildot strukturāli nepilnīgu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, un jebkāda pārmērīga kompensēšana, kas spētu traucēt konkurenci, jau pēc būtības ir izslēgta. Summa, kas tiek iekasēta no nodokļa, tādējādi ir būtībā maznozīmīga, salīdzinot ar izmaksu kopsummu, kas jāsedz zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, lai varētu izpildīt uzdotos SIEG.

6.1.5.   Saderība ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (73) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzdevumi, kas uzticēti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, palīdz atbalstīt un attīstīt zirgu audzēšanu, kas uzskatāma par tautsaimniecības nozari LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(73)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzdevumi, kas uzticēti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, palīdz atbalstīt un attīstīt zirgu audzēšanu, kas uzskatāma par tautsaimniecības nozari LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

| (74) | Ja nebūtu ilgtermiņā dzīvotspējīgas zirgaudzēšanas nozares, zirgu skriešanās sacīkstes nevarētu notikt. Tādējādi ir noteikta tieša saikne starp nodokli un zirgu skriešanās sacīkšu organizēšanu. Ciktāl visas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izmaksas tiek tērētas sacīkšu organizēšanai un tādēļ no tām labumu gūst visi zirgu skriešanās sacīkšu derību operatori, ir arī iespējams, kā apgalvo šīs ieinteresētās personas, saskaņā ar pieeju, kas pamatota ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, piešķirt finansējumu, nosakot parafiskālu nodokli sabiedriskas nozīmes darbībai šajā nozarē. Izmantojot šo pieeju, ir jāņem vērā visas izmaksas, kas rodas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, tādēļ pamatota ir nodokļa likme 8 % apmērā, ko Francijas iestādes piedāvā attiecībā uz paziņoto pasākumu, kā arī plānotā kārtība minētās likmes grozīšanai. |
| --- | --- |

(74)

Ja nebūtu ilgtermiņā dzīvotspējīgas zirgaudzēšanas nozares, zirgu skriešanās sacīkstes nevarētu notikt. Tādējādi ir noteikta tieša saikne starp nodokli un zirgu skriešanās sacīkšu organizēšanu. Ciktāl visas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izmaksas tiek tērētas sacīkšu organizēšanai un tādēļ no tām labumu gūst visi zirgu skriešanās sacīkšu derību operatori, ir arī iespējams, kā apgalvo šīs ieinteresētās personas, saskaņā ar pieeju, kas pamatota ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, piešķirt finansējumu, nosakot parafiskālu nodokli sabiedriskas nozīmes darbībai šajā nozarē. Izmantojot šo pieeju, ir jāņem vērā visas izmaksas, kas rodas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, tādēļ pamatota ir nodokļa likme 8 % apmērā, ko Francijas iestādes piedāvā attiecībā uz paziņoto pasākumu, kā arī plānotā kārtība minētās likmes grozīšanai.

6.1.6.   Nodokļa saderība ar brīvas pakalpojumu aprites principu

| (75) | Nodoklis, ar ko nediskriminējošā veidā apliek visus zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatorus, tostarp PMU, nekādā veidā nevar pārkāpt brīvas pakalpojumu aprites principu LESD 56. panta izpratnē vai nediskriminācijas principu, kas paredzēts LESD 110. pantā. |
| --- | --- |

(75)

Nodoklis, ar ko nediskriminējošā veidā apliek visus zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatorus, tostarp PMU, nekādā veidā nevar pārkāpt brīvas pakalpojumu aprites principu LESD 56. panta izpratnē vai nediskriminācijas principu, kas paredzēts LESD 110. pantā.

6.2.   Ieinteresēto personu, kas iebilst pret paziņoto pasākumu, piezīmes

| (76) | Divas ieinteresētās personas iebilda pret pasākumu, un viena no tām bija asociācija, bet otra vēlējās saglabāt anonimitāti. Galvenie ieinteresēto personu, kas iebilst pret paziņoto pasākumu, argumenti bija turpmāk minētie. |
| --- | --- |

(76)

Divas ieinteresētās personas iebilda pret pasākumu, un viena no tām bija asociācija, bet otra vēlējās saglabāt anonimitāti. Galvenie ieinteresēto personu, kas iebilst pret paziņoto pasākumu, argumenti bija turpmāk minētie.

6.2.1.   Valsts atbalsta esamība

| (77) | Ieinteresētās personas uzsvēra, ka specifikācija, kas pievienota pielikumā 2010. gada 2. novembra Dekrētam Nr. 2010-1314 par sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, kas uzdoti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, un sacīkšu mātessabiedrību iejaukšanās kārtību, paredz, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām ir jānodrošina, lai sacīkstes Francijā notiktu tādā pašā pievilcības līmenī kā sacīkstes, ko organizē citās dalībvalstīs. Šāda prasība apstiprina pasākuma ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences izkropļojumu iespējamību šajā līmenī. |
| --- | --- |

(77)

Ieinteresētās personas uzsvēra, ka specifikācija, kas pievienota pielikumā 2010. gada 2. novembra Dekrētam Nr. 2010-1314 par sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, kas uzdoti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, un sacīkšu mātessabiedrību iejaukšanās kārtību, paredz, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām ir jānodrošina, lai sacīkstes Francijā notiktu tādā pašā pievilcības līmenī kā sacīkstes, ko organizē citās dalībvalstīs. Šāda prasība apstiprina pasākuma ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un konkurences izkropļojumu iespējamību šajā līmenī.

| (78) | PMU ir vienlaikus GIE, un tas ir tikai viens zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību paveids, jo tās ir reizē gan derību operatori, gan arī zirgu skriešanās sacīkšu organizatori. Dalījums starp šīm divām darbībām ir mākslīgs. Līdz ar to minētais nodoklis uzliktu par pienākumu tiešsaistes derību operatoriem finansēt konkurentus, un tas būtu acīmredzams konkurences izkropļojums attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem. |
| --- | --- |

(78)

PMU ir vienlaikus GIE, un tas ir tikai viens zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību paveids, jo tās ir reizē gan derību operatori, gan arī zirgu skriešanās sacīkšu organizatori. Dalījums starp šīm divām darbībām ir mākslīgs. Līdz ar to minētais nodoklis uzliktu par pienākumu tiešsaistes derību operatoriem finansēt konkurentus, un tas būtu acīmredzams konkurences izkropļojums attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem.

6.2.2.   Acīmredzama kļūda vērtējumā attiecībā uz jauno SIEG

| (79) | Kā apgalvo ieinteresētās personas, Francijas iestādes ir pieļāvušas acīmredzamu kļūdu, klasificējot zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbību kā SIEG. |
| --- | --- |

(79)

Kā apgalvo ieinteresētās personas, Francijas iestādes ir pieļāvušas acīmredzamu kļūdu, klasificējot zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbību kā SIEG.

| (80) | Jo īpaši jāuzsver, ka pirms minētā SIEG izveides nenotika nekādas diskusijas valsts līmenī, un arī Valsts padome nekādā veidā nepamatoja šādas izveides nepieciešamību. |
| --- | --- |

(80)

Jo īpaši jāuzsver, ka pirms minētā SIEG izveides nenotika nekādas diskusijas valsts līmenī, un arī Valsts padome nekādā veidā nepamatoja šādas izveides nepieciešamību.

| (81) | Tieši pretēji, Valsts padome pagātnē ir vairākkārt oficiāli atzinusi, ka sacīkšu organizēšana nav SIEG
   (24) un vispārīgāk – ka Francijā jau pirms vairāk nekā gadsimta ir izdarīta izvēle veidot šo zirgu skriešanās sacīkšu nozari, nesaistot to nekādā veidā ar sabiedriskajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(81)

Tieši pretēji, Valsts padome pagātnē ir vairākkārt oficiāli atzinusi, ka sacīkšu organizēšana nav SIEG
   (24) un vispārīgāk – ka Francijā jau pirms vairāk nekā gadsimta ir izdarīta izvēle veidot šo zirgu skriešanās sacīkšu nozari, nesaistot to nekādā veidā ar sabiedriskajiem pakalpojumiem.

| (82) | Kā uzskata ieinteresētās personas, tiešsaistes spēļu tirgus atvēršana var izraisīt ekspansionistisku PMU tirdzniecības politiku, kas būtu pretrunā ar sabiedrības interešu un sabiedrisko pakalpojumu jēdzienu, jo īpaši ļaujot tai dažādot savu darbību, pievēršoties sporta spēļu derībām un tiešsaistes pokeram. |
| --- | --- |

(82)

Kā uzskata ieinteresētās personas, tiešsaistes spēļu tirgus atvēršana var izraisīt ekspansionistisku PMU tirdzniecības politiku, kas būtu pretrunā ar sabiedrības interešu un sabiedrisko pakalpojumu jēdzienu, jo īpaši ļaujot tai dažādot savu darbību, pievēršoties sporta spēļu derībām un tiešsaistes pokeram.

6.2.3.   Pasākuma nepieciešamība

| (83) | Ieinteresētās personas pauda šaubas attiecībā uz PMU ieņēmumu samazināšanās risku, ko Francijas iestādes minēja, lai pamatotu šo pasākumu, un ko varētu izraisīt citu zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru radītā konkurence vai šā derību veida pazušana starp pārējo sporta spēļu derībām. |
| --- | --- |

(83)

Ieinteresētās personas pauda šaubas attiecībā uz PMU ieņēmumu samazināšanās risku, ko Francijas iestādes minēja, lai pamatotu šo pasākumu, un ko varētu izraisīt citu zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru radītā konkurence vai šā derību veida pazušana starp pārējo sporta spēļu derībām.

| (84) | Tādējādi šīs personas uzskatīja, ka minētais risks nav būtisks, jo:






  — | PMU interneta apgrozījums 2010. gadā palielinājās kopumā par 39 % un par 10 % – zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību jomā. Konkurences atvēršanas dēļ PMU varēja iesaistīties tiešsaistes pokera darbībās un sporta derībās, tādējādi paplašinot klientu loku. Tās peļņa 2010. gadā palielinājās par 18 %; |
| --- | --- | --- |

(84)

Tādējādi šīs personas uzskatīja, ka minētais risks nav būtisks, jo:

—

PMU interneta apgrozījums 2010. gadā palielinājās kopumā par 39 % un par 10 % – zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību jomā. Konkurences atvēršanas dēļ PMU varēja iesaistīties tiešsaistes pokera darbībās un sporta derībās, tādējādi paplašinot klientu loku. Tās peļņa 2010. gadā palielinājās par 18 %;

| — | kā atzina Francijas Konkurences iestāde, PMU dominēja zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgū ar 85 % tirgus daļu, un tai lielākoties bija dominējošs stāvoklis, ņemot vērā arī monopolu dokumentēto derību jomā. Tā bija līdere arī sporta spēļu derību nozarē, kur tās tirgus daļa svārstījās no 40 % līdz 55 %; |
| --- | --- |

—

kā atzina Francijas Konkurences iestāde, PMU dominēja zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgū ar 85 % tirgus daļu, un tai lielākoties bija dominējošs stāvoklis, ņemot vērā arī monopolu dokumentēto derību jomā. Tā bija līdere arī sporta spēļu derību nozarē, kur tās tirgus daļa svārstījās no 40 % līdz 55 %;

| — | derības sporta spēļu jomā nebūtu aizstājamas ar zirgu skriešanās sacīkšu derībām, jo nepieciešamā kompetence, vecuma kategorijas un spēlētāju ieņēmumi, kā arī derību piedāvājums no operatoru puses būtu ļoti atšķirīgs. |
| --- | --- |

—

derības sporta spēļu jomā nebūtu aizstājamas ar zirgu skriešanās sacīkšu derībām, jo nepieciešamā kompetence, vecuma kategorijas un spēlētāju ieņēmumi, kā arī derību piedāvājums no operatoru puses būtu ļoti atšķirīgs.

| (85) | Turklāt pasākuma nepieciešamība nav pierādīta, jo PMU monopols dokumentēto derību jomā ļauj tai:






  — | izmantojot spēlētāju laimestus, piedāvāt derību slēdzējiem tādu darījumu sadalījuma pakāpi, kas ir daudz augstāka nekā pakāpe, ko var piedāvāt tiešsaistes derību operatori; |
| --- | --- | --- |

(85)

Turklāt pasākuma nepieciešamība nav pierādīta, jo PMU monopols dokumentēto derību jomā ļauj tai:

—

izmantojot spēlētāju laimestus, piedāvāt derību slēdzējiem tādu darījumu sadalījuma pakāpi, kas ir daudz augstāka nekā pakāpe, ko var piedāvāt tiešsaistes derību operatori;

| — | izmantot savu 10 000 tirdzniecības vietu tīklu un ienākumus, kas gūti no šā tīkla, lai finansētu un veicinātu darbību tiešsaistē. |
| --- | --- |

—

izmantot savu 10 000 tirdzniecības vietu tīklu un ienākumus, kas gūti no šā tīkla, lai finansētu un veicinātu darbību tiešsaistē.

6.2.4.   Parafiskālā nodokļa līmenis un finansējamo izdevumu aprēķināšana

| (86) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka, tā kā Francijas iestādes nav iesniegušas nepārprotamu tāmi par finansējamiem izdevumiem, šis nodoklis nav paredzēts uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus izmaksu segšanai. Turklāt šis nodoklis finansētu darbības, no kurām zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību organizatori negūtu tiešu labumu. |
| --- | --- |

(86)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka, tā kā Francijas iestādes nav iesniegušas nepārprotamu tāmi par finansējamiem izdevumiem, šis nodoklis nav paredzēts uzdevuma sniegt sabiedriskos pakalpojumus izmaksu segšanai. Turklāt šis nodoklis finansētu darbības, no kurām zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību organizatori negūtu tiešu labumu.

| (87) | Pat ja šā nodokļa ieviešanu varētu pamatot, 8 % likme, ko piedāvā Francijas iestādes, ir nesamērīga salīdzinājumā ar derību slēgšanas tiesībām, par ko sporta spēļu derību operatori maksā sporta federācijām, kur šī likme ir 1 %. |
| --- | --- |

(87)

Pat ja šā nodokļa ieviešanu varētu pamatot, 8 % likme, ko piedāvā Francijas iestādes, ir nesamērīga salīdzinājumā ar derību slēgšanas tiesībām, par ko sporta spēļu derību operatori maksā sporta federācijām, kur šī likme ir 1 %.

6.2.5.   Diskriminācija, pamatojoties uz zirgu izcelsmi

| (88) | Vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka no prēmijām un pabalstiem, ko sadala PMU, vairākas zirgaudzētājiem piešķiramās prēmijas tiek rezervētas Francijā dzimušiem zirgiem. Šāda situācija apdraud nediskriminācijas principu, kas paredzēts LESD 110. pantā. |
| --- | --- |

(88)

Vairākas ieinteresētās personas uzsvēra, ka no prēmijām un pabalstiem, ko sadala PMU, vairākas zirgaudzētājiem piešķiramās prēmijas tiek rezervētas Francijā dzimušiem zirgiem. Šāda situācija apdraud nediskriminācijas principu, kas paredzēts LESD 110. pantā.

6.2.6.   Papildu pasākumi

| (89) | Viena ieinteresētā persona minēja citus pasākumus, no kuriem labumu gūst PMU:






  — | pagaidu pasākums, kas paredz iekasēt nodokli 8 % apmērā no tiešsaistes derību darījumiem, kā arī nodokļa likmes samazinājums visām zirgu skriešanās sacīkšu dokumentētajām un tiešsaistes derībām, dod priekšrocības PMU un ļauj apiet Komisijas pieņemtā procedūras sākšanas lēmuma tiesiskās sekas. Tādējādi, lai gan tiešsaistes operatori, tostarp PMU attiecībā uz darbībām tiešsaistē, maksā nodokli 8 % apmērā, PMU to nemaksā par dokumentēto derību slēgšanu. Turklāt PMU gūst lielāku labumu nekā citi operatori no nodokļa likmes samazinājuma par 1,1 % saistībā ar dokumentēto darbību organizācijas darbības apjomu; |
| --- | --- | --- |

(89)

Viena ieinteresētā persona minēja citus pasākumus, no kuriem labumu gūst PMU:

—

pagaidu pasākums, kas paredz iekasēt nodokli 8 % apmērā no tiešsaistes derību darījumiem, kā arī nodokļa likmes samazinājums visām zirgu skriešanās sacīkšu dokumentētajām un tiešsaistes derībām, dod priekšrocības PMU un ļauj apiet Komisijas pieņemtā procedūras sākšanas lēmuma tiesiskās sekas. Tādējādi, lai gan tiešsaistes operatori, tostarp PMU attiecībā uz darbībām tiešsaistē, maksā nodokli 8 % apmērā, PMU to nemaksā par dokumentēto derību slēgšanu. Turklāt PMU gūst lielāku labumu nekā citi operatori no nodokļa likmes samazinājuma par 1,1 % saistībā ar dokumentēto darbību organizācijas darbības apjomu;

| — | PMU un zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības ir atbrīvotas no peļņas nodokļa; |
| --- | --- |

—

PMU un zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības ir atbrīvotas no peļņas nodokļa;

| — | Francijas Konkurences iestāde ir konstatējusi vairākus PMU pasākumus, kas var liecināt par dominējošā stāvokļa izmantošanu (25). Cita starpā, tas būtu apstāklis, ka PMU izmanto vienu un to pašu preču zīmi (PMU preču zīmi) gan monopola darbībām, gan konkurencei pakļautajām darbībām, izmanto vairākus sugas vārdus (trešais, trio...), lai apzīmētu dažādus derību veidus, kā arī izdod PMU karti, kas ļauj apkopot datus par dokumentēto derību klientiem. Šos datus pēc tam var izmantot, lai piesaistītu klientus tiešsaistes derībām. |
| --- | --- |

—

Francijas Konkurences iestāde ir konstatējusi vairākus PMU pasākumus, kas var liecināt par dominējošā stāvokļa izmantošanu (25). Cita starpā, tas būtu apstāklis, ka PMU izmanto vienu un to pašu preču zīmi (PMU preču zīmi) gan monopola darbībām, gan konkurencei pakļautajām darbībām, izmanto vairākus sugas vārdus (trešais, trio...), lai apzīmētu dažādus derību veidus, kā arī izdod PMU karti, kas ļauj apkopot datus par dokumentēto derību klientiem. Šos datus pēc tam var izmantot, lai piesaistītu klientus tiešsaistes derībām.

| (90) | Jāpiebilst, ka šis lēmums attiecas tikai uz Francijas paziņotā pasākuma saderību, atbalstot zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības. Tas nekādā veidā neiespaido Komisijas turpmāko nostāju attiecībā uz papildu sūdzībām, kas iepriekš minētas 89. apsvērumā. |
| --- | --- |

(90)

Jāpiebilst, ka šis lēmums attiecas tikai uz Francijas paziņotā pasākuma saderību, atbalstot zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības. Tas nekādā veidā neiespaido Komisijas turpmāko nostāju attiecībā uz papildu sūdzībām, kas iepriekš minētas 89. apsvērumā.

7.   FRANCIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (91) | Francija iesniedza piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm 2011. gada 4. aprīlī. Francijas iestādes savās piezīmēs būtībā atkārtoja viedokli, ko tās bija nosūtījušas 2011. gada 18. janvārī. |
| --- | --- |

(91)

Francija iesniedza piezīmes par ieinteresēto personu piezīmēm 2011. gada 4. aprīlī. Francijas iestādes savās piezīmēs būtībā atkārtoja viedokli, ko tās bija nosūtījušas 2011. gada 18. janvārī.

| (92) | Francijas iestādes tomēr uzstāja uz šādiem argumentiem:






  — | PMU 2010. gadā zaudēja aptuveni 15 % tiešsaistes tirgus daļas, un tas realitātē pierāda risku, ka zirgaudzēšanas nozare var zaudēt ieņēmumus; |
| --- | --- | --- |

(92)

Francijas iestādes tomēr uzstāja uz šādiem argumentiem:

—

PMU 2010. gadā zaudēja aptuveni 15 % tiešsaistes tirgus daļas, un tas realitātē pierāda risku, ka zirgaudzēšanas nozare var zaudēt ieņēmumus;

| — | Konkurences iestādes atzinumam nebija nekāda sakara ar šo jautājumu; |
| --- | --- |

—

Konkurences iestādes atzinumam nebija nekāda sakara ar šo jautājumu;

| — | Francijas politika azartspēļu un loteriju jomā galvenokārt paredz sociāla rakstura un sabiedriskās kārtības mērķus, nevis ekonomiskus vai komerciālus mērķus. |
| --- | --- |

—

Francijas politika azartspēļu un loteriju jomā galvenokārt paredz sociāla rakstura un sabiedriskās kārtības mērķus, nevis ekonomiskus vai komerciālus mērķus.

8.   FRANCIJAS VEIKTĀS IZMAIŅAS PAZIŅOJUMĀ

| (93) | Francijas iestādes 2013. gada 29. aprīlī iesniedza Komisijai izmaiņas sākotnējā paziņojumā. Francijas iestādes paredzēja, ka šā grozītā paziņojuma ieviestā sistēma varētu stāties spēkā no 2014. gada 1. janvāra, ja iepriekš tiek saņemta Komisijas atļauja. |
| --- | --- |

(93)

Francijas iestādes 2013. gada 29. aprīlī iesniedza Komisijai izmaiņas sākotnējā paziņojumā. Francijas iestādes paredzēja, ka šā grozītā paziņojuma ieviestā sistēma varētu stāties spēkā no 2014. gada 1. janvāra, ja iepriekš tiek saņemta Komisijas atļauja.

| (94) | Francijas iestādes arī apņēmās iesniegt Komisijai ziņojumu par jaunās sistēmas ieviešanu divus gadus pēc šo pasākumu stāšanās spēkā, kas paredzēta 2014. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(94)

Francijas iestādes arī apņēmās iesniegt Komisijai ziņojumu par jaunās sistēmas ieviešanu divus gadus pēc šo pasākumu stāšanās spēkā, kas paredzēta 2014. gada 1. janvārī.

8.1.   Jaunās sistēmas apraksts

| (95) | Francijas iestādes vairs neapgalvo, ka zirgu skriešanās sacīkšu finansēšanas pasākums ir kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas uzticēti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. Tādējādi grozītais paziņojums novērš Komisijas paustās šaubas par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām uzdoto SIEG klasificēšanu, kā arī par iespēju atļaut pasākumu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(95)

Francijas iestādes vairs neapgalvo, ka zirgu skriešanās sacīkšu finansēšanas pasākums ir kompensācija par sabiedriskajiem pakalpojumiem, kas uzticēti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. Tādējādi grozītais paziņojums novērš Komisijas paustās šaubas par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām uzdoto SIEG klasificēšanu, kā arī par iespēju atļaut pasākumu, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu.

| (96) | Jaunā sistēma tiek prezentēta kā atbalsts ekonomikas nozarei, šajā gadījumā – zirgaudzēšanas nozarei, kas piešķirts, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, ko PMU un konkurējošie zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatori saista ar zirgu skriešanās sacīkšu, par ko tiek slēgtas derības, organizēšanu. |
| --- | --- |

(96)

Jaunā sistēma tiek prezentēta kā atbalsts ekonomikas nozarei, šajā gadījumā – zirgaudzēšanas nozarei, kas piešķirts, pamatojoties uz sabiedrības interesēm, ko PMU un konkurējošie zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatori saista ar zirgu skriešanās sacīkšu, par ko tiek slēgtas derības, organizēšanu.

| (97) | Tādējādi nodokļa līmeni, ko iekasē no visiem zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatoriem, aprēķina, ņemot vērā tikai sacīkšu organizēšanas izmaksu kompensācijas, ko vienādi saņem visi šo sacīkšu tiešsaistes derību operatori (turpmāk tekstā – sabiedrības interešu izmaksas). |
| --- | --- |

(97)

Tādējādi nodokļa līmeni, ko iekasē no visiem zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatoriem, aprēķina, ņemot vērā tikai sacīkšu organizēšanas izmaksu kompensācijas, ko vienādi saņem visi šo sacīkšu tiešsaistes derību operatori (turpmāk tekstā – sabiedrības interešu izmaksas).

| (98) | Salīdzinājumā ar sākotnējā paziņojumā paredzēto pasākumu jaunā sistēma pazemina izmaksu līmeni, kas jāfinansē no parafiskālā nodokļa radītajiem ieņēmumiem. Tādējādi Francijas iestādes ir aprēķinājušas, ka nodokļa likmei ir jābūt ne augstākai par 5,6 % (aprēķinos par 2012. gadu, kas veikti, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu), bet to varēja paaugstināt līdz 8 %, pamatojoties uz sistēmu, kas bija paredzēta sākotnējā paziņojumā (skat. 113. apsvērumu(113). |
| --- | --- |

(98)

Salīdzinājumā ar sākotnējā paziņojumā paredzēto pasākumu jaunā sistēma pazemina izmaksu līmeni, kas jāfinansē no parafiskālā nodokļa radītajiem ieņēmumiem. Tādējādi Francijas iestādes ir aprēķinājušas, ka nodokļa likmei ir jābūt ne augstākai par 5,6 % (aprēķinos par 2012. gadu, kas veikti, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu), bet to varēja paaugstināt līdz 8 %, pamatojoties uz sistēmu, kas bija paredzēta sākotnējā paziņojumā (skat. 113. apsvērumu(113).

8.2.   Premiālās sacīkstes un nepremiālās sacīkstes

| (99) | Lai noteiktu sabiedrības interešu izmaksas (skat. 97. apsvērumu), Francijas iestādes ieviesa dalījumu starp premiālajām sacīkstēm (par kurām slēdz derības (26)) un nepremiālajām sacīkstēm (par kurām neslēdz derības). |
| --- | --- |

(99)

Lai noteiktu sabiedrības interešu izmaksas (skat. 97. apsvērumu), Francijas iestādes ieviesa dalījumu starp premiālajām sacīkstēm (par kurām slēdz derības (26)) un nepremiālajām sacīkstēm (par kurām neslēdz derības).

| (100) | Tā kā derības un jo īpaši tiešsaistes derības tiek slēgtas tikai par premiālajām sacīkstēm, Francijas iestādes uzskata, ka būtu loģiski iekļaut sabiedrības interešu izmaksas premiālo sacīkšu organizēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā derības un jo īpaši tiešsaistes derības tiek slēgtas tikai par premiālajām sacīkstēm, Francijas iestādes uzskata, ka būtu loģiski iekļaut sabiedrības interešu izmaksas premiālo sacīkšu organizēšanas izmaksās.

| (101) | Francijas iestādes izmanto premiālo sacīkšu dalībnieku zirgu īpatsvaru, lai sadalītu vairākas fiksētās izmaksas, kas rodas sacīkšu mātessabiedrībām, starp premiālajām un nepremiālajām sacīkstēm. Turpmāk 2. tabulā ir norādīts sadalījums par katru sacīkšu mātessabiedrību.

  2.   tabula


  Zirgu skaits, kas piedalās premiālajās un nepremiālajās sacīkstēs | Cheval français (rikšošana) | France Galop (skrējiens pa līdzenu vietu un šķēršļu joslā) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visi zirgi, kas piedalās | 150 822 | 77 304 |
| Zirgu skaits premiālajās sacīkstēs | 58 112 (38,5 %) | 48 027 (62 %) |
| Zirgu skaits nepremiālajās sacīkstēs | 92 170 (61,5 %) | 29 277 (38 %) |

(101)

Francijas iestādes izmanto premiālo sacīkšu dalībnieku zirgu īpatsvaru, lai sadalītu vairākas fiksētās izmaksas, kas rodas sacīkšu mātessabiedrībām, starp premiālajām un nepremiālajām sacīkstēm. Turpmāk 2. tabulā ir norādīts sadalījums par katru sacīkšu mātessabiedrību.

2.   tabula

Zirgu skaits, kas piedalās premiālajās un nepremiālajās sacīkstēs

Cheval français (rikšošana)

France Galop (skrējiens pa līdzenu vietu un šķēršļu joslā)

Visi zirgi, kas piedalās

150 822

77 304

Zirgu skaits premiālajās sacīkstēs

58 112 (38,5 %)

48 027 (62 %)

Zirgu skaits nepremiālajās sacīkstēs

92 170 (61,5 %)

29 277 (38 %)

8.3.   Sabiedrības interešu izmaksu noteikšana un nodokļa likmes aprēķināšana

8.3.1.   Sabiedrības interešu izmaksu noteikšana

| (102) | Sabiedrības interešu izmaksas, ko Francijas iestādes noteikušas, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu, turpmāk ir izklāstītas sadalījumā pa izmaksu kategorijām. |
| --- | --- |

(102)

Sabiedrības interešu izmaksas, ko Francijas iestādes noteikušas, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu, turpmāk ir izklāstītas sadalījumā pa izmaksu kategorijām.

8.3.2.   Stimuli

| (103) | Stimuli (2010. gadā – EUR 493 miljoni) ir prēmijas un pabalsti, ko sacīkšu mātessabiedrības sadala audzētājiem, īpašniekiem un žokejiem atkarībā no zirgu skaita, ko zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības nosūta uz sacīkstēm. Francijas iestādes piedāvā iekļaut sabiedrības interešu izmaksās stimulus, ko izmaksā par premiālajām sacīkstēm. Turklāt tās piedāvā izslēgt prēmijas, ko izmaksā īpašniekiem par sacīkstēm līdzenā vietā un kas rezervētas Francijā dzimušiem vai audzētiem zirgiem, tādējādi ņemot vērā Komisijas paustās šaubas attiecībā uz nodokļa atbilstību nediskriminācijas un brīvas pakalpojumu aprites principiem gadījumos, kad prēmijas tiek rezervētas zirgiem, kas dzimuši vai audzēti Francijā un ko finansē no parafiskālā nodokļa (skat. 151.–(156). Visbeidzot, Francijas iestādes piedāvā arī iedalīt šai sabiedrības interešu izmaksu kategorijai EUR 321 miljonu (jeb aptuveni 65 % no kopējās stimulu summas, ko piešķir sacīkšu mātessabiedrības). |
| --- | --- |

(103)

Stimuli (2010. gadā – EUR 493 miljoni) ir prēmijas un pabalsti, ko sacīkšu mātessabiedrības sadala audzētājiem, īpašniekiem un žokejiem atkarībā no zirgu skaita, ko zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības nosūta uz sacīkstēm. Francijas iestādes piedāvā iekļaut sabiedrības interešu izmaksās stimulus, ko izmaksā par premiālajām sacīkstēm. Turklāt tās piedāvā izslēgt prēmijas, ko izmaksā īpašniekiem par sacīkstēm līdzenā vietā un kas rezervētas Francijā dzimušiem vai audzētiem zirgiem, tādējādi ņemot vērā Komisijas paustās šaubas attiecībā uz nodokļa atbilstību nediskriminācijas un brīvas pakalpojumu aprites principiem gadījumos, kad prēmijas tiek rezervētas zirgiem, kas dzimuši vai audzēti Francijā un ko finansē no parafiskālā nodokļa (skat. 151.–(156). Visbeidzot, Francijas iestādes piedāvā arī iedalīt šai sabiedrības interešu izmaksu kategorijai EUR 321 miljonu (jeb aptuveni 65 % no kopējās stimulu summas, ko piešķir sacīkšu mātessabiedrības).

8.3.3.   Organizatoriskās izmaksas, ko sedz sacīkšu mātessabiedrības

| (104) | Sacīkšu mātessabiedrību organizatoriskās izmaksas (EUR [...] (27) 2010. gadā) ir izmaksas, ko rada šo sabiedrību biroju darbība, personāla un mārketinga izmaksas, hipodromu darbības izmaksas un personāla izmaksas, kā arī amortizācijas izmaksas, kas saistītas ar hipodromu uzturēšanu un būvniecību. |
| --- | --- |

(104)

Sacīkšu mātessabiedrību organizatoriskās izmaksas (EUR [...] (27) 2010. gadā) ir izmaksas, ko rada šo sabiedrību biroju darbība, personāla un mārketinga izmaksas, hipodromu darbības izmaksas un personāla izmaksas, kā arī amortizācijas izmaksas, kas saistītas ar hipodromu uzturēšanu un būvniecību.

| (105) | Šīs izmaksas Francijas iestādes neiekļauj sabiedrības interešu izmaksu aprēķinos, ja vien tās nav saistāmas ar premiālo sacīkšu organizēšanu. Dažas izmaksas, kas pēc sava rakstura dod labumu tikai zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (mārketinga izmaksas), tiek pilnībā izslēgtas, bet citas, piemēram, biroja darbības izmaksas, tiek pārdalītas, pamatojoties uz zirgu īpatsvaru, kas piedalās premiālajās sacīkstēs. Visbeidzot, Francijas iestādes rezervē šai sabiedrības interešu izmaksu kategorijai [...] eiro (jeb aptuveni [...] % no kopējām sacīkšu mātessabiedrību organizatoriskajām izmaksām). |
| --- | --- |

(105)

Šīs izmaksas Francijas iestādes neiekļauj sabiedrības interešu izmaksu aprēķinos, ja vien tās nav saistāmas ar premiālo sacīkšu organizēšanu. Dažas izmaksas, kas pēc sava rakstura dod labumu tikai zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (mārketinga izmaksas), tiek pilnībā izslēgtas, bet citas, piemēram, biroja darbības izmaksas, tiek pārdalītas, pamatojoties uz zirgu īpatsvaru, kas piedalās premiālajās sacīkstēs. Visbeidzot, Francijas iestādes rezervē šai sabiedrības interešu izmaksu kategorijai [...] eiro (jeb aptuveni [...] % no kopējām sacīkšu mātessabiedrību organizatoriskajām izmaksām).

8.3.4.   Organizatoriskās izmaksas, ko sedz sacīkšu sabiedrības provincēs

| (106) | Kopējā sacīkšu organizēšanas maksa, ko sedz 230 sacīkšu sabiedrības provincēs, 2010. gadā palielinājās līdz EUR [...]. Francijas iestādes iekļauj sabiedrības interešu izmaksās tikai EUR [...] (jeb aptuveni [...] no kopējām organizatoriskajām izmaksām, ko sedz sacīkšu sabiedrības provincēs), un tās ir premiālo sacīkšu izmaksas, ko organizē 49 no šīm sabiedrībām. |
| --- | --- |

(106)

Kopējā sacīkšu organizēšanas maksa, ko sedz 230 sacīkšu sabiedrības provincēs, 2010. gadā palielinājās līdz EUR [...]. Francijas iestādes iekļauj sabiedrības interešu izmaksās tikai EUR [...] (jeb aptuveni [...] no kopējām organizatoriskajām izmaksām, ko sedz sacīkšu sabiedrības provincēs), un tās ir premiālo sacīkšu izmaksas, ko organizē 49 no šīm sabiedrībām.

8.3.5.   Sacīkšu attēlu uzņemšanas un izplatīšanas izmaksas

| (107) | Sacīkšu mātessabiedrības finansē premiālo sacīkšu attēlu uzņemšanu un izplatīšanu, tiešā veidā nododot tos tiešsaistes spēļu operatoru rīcībā. Šie attēli jo īpaši ļauj kontrolēt sacīkšu rezultātus finiša laikā. Francijas iestādes uzskata, ka šie attēli, kas attiecas tikai uz premiālajām sacīkstēm, dod labumu visiem tiešsaistes spēļu operatoriem. Ja šādu attēlu nav, rezultātā stipri pazeminās spēļu likmes. Tādēļ Francijas iestādes iekļauj premiālo sacīkšu attēlu uzņemšanas un izplatīšanas kopējās izmaksas sabiedrības interešu izmaksu aprēķinā, kas 2010. gadā veidoja EUR [...]. |
| --- | --- |

(107)

Sacīkšu mātessabiedrības finansē premiālo sacīkšu attēlu uzņemšanu un izplatīšanu, tiešā veidā nododot tos tiešsaistes spēļu operatoru rīcībā. Šie attēli jo īpaši ļauj kontrolēt sacīkšu rezultātus finiša laikā. Francijas iestādes uzskata, ka šie attēli, kas attiecas tikai uz premiālajām sacīkstēm, dod labumu visiem tiešsaistes spēļu operatoriem. Ja šādu attēlu nav, rezultātā stipri pazeminās spēļu likmes. Tādēļ Francijas iestādes iekļauj premiālo sacīkšu attēlu uzņemšanas un izplatīšanas kopējās izmaksas sabiedrības interešu izmaksu aprēķinā, kas 2010. gadā veidoja EUR [...].

| (108) | No otras puses, citas zirgaudzēšanas nozares veicināšanas izmaksas, piemēram, televīzijas tīklos, netiek iekļautas sabiedrības interešu izmaksās (28). Jāpiebilst, ka izmaksas, kas saistītas ar sacīkšu attēlu uzņemšanu un izplatīšanu, nebija iekļautas sākotnēji paziņotajās sabiedrības interešu izmaksās. |
| --- | --- |

(108)

No otras puses, citas zirgaudzēšanas nozares veicināšanas izmaksas, piemēram, televīzijas tīklos, netiek iekļautas sabiedrības interešu izmaksās (28). Jāpiebilst, ka izmaksas, kas saistītas ar sacīkšu attēlu uzņemšanu un izplatīšanu, nebija iekļautas sākotnēji paziņotajās sabiedrības interešu izmaksās.

8.3.6.   Cīņa pret dopinga lietošanu

| (109) | Cīņa pret dopinga lietošanu premiālajās sacīkstēs ir būtisks elements kvalitatīvu sacīkšu organizēšanai, kas ļauj nodrošināt godprātīgu derību slēgšanu zirgu skriešanās sacīkstēs. Francijas iestādes tādēļ iekļauj sabiedrības interešu izmaksās visas šīs izmaksas jeb EUR [...] 2010. gadā. |
| --- | --- |

(109)

Cīņa pret dopinga lietošanu premiālajās sacīkstēs ir būtisks elements kvalitatīvu sacīkšu organizēšanai, kas ļauj nodrošināt godprātīgu derību slēgšanu zirgu skriešanās sacīkstēs. Francijas iestādes tādēļ iekļauj sabiedrības interešu izmaksās visas šīs izmaksas jeb EUR [...] 2010. gadā.

8.3.7.   Apmācība un sociālā darbība

| (110) | Kopējās apmācības izmaksas augsti kvalificētajam darbaspēkam, kas paredzēts darbam zirgu skriešanās sacīkšu nozarē (vadītājiem, žokejiem, zirgu puišiem utt.) 2010. gadā palielinājās līdz EUR [...]. Francijas iestādes iekļauj EUR [...] sabiedrības interešu izmaksās, un šī summa atbilst premiālo sacīkšu īpatsvaram. |
| --- | --- |

(110)

Kopējās apmācības izmaksas augsti kvalificētajam darbaspēkam, kas paredzēts darbam zirgu skriešanās sacīkšu nozarē (vadītājiem, žokejiem, zirgu puišiem utt.) 2010. gadā palielinājās līdz EUR [...]. Francijas iestādes iekļauj EUR [...] sabiedrības interešu izmaksās, un šī summa atbilst premiālo sacīkšu īpatsvaram.

8.3.8.   Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību ienākumi

| (111) | Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību pašu ienākumi (piemēram, no ieejas tiesībām, par ko maksā skatītāji), kas saistāmi ar sacīkšu organizēšanu (EUR [...]), tiek atskaitīti no sabiedrības interešu izmaksām. |
| --- | --- |

(111)

Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību pašu ienākumi (piemēram, no ieejas tiesībām, par ko maksā skatītāji), kas saistāmi ar sacīkšu organizēšanu (EUR [...]), tiek atskaitīti no sabiedrības interešu izmaksām.

8.3.9.   Maksimālās nodokļa likmes aprēķināšana

| (112) | Jaunā sistēma paredz, ka maksimālā nodokļa likme par N gadu tiek aprēķināta, izdalot sabiedrības interešu izmaksas par N-2. gadu ar zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes un dokumentēto derību darījumu kopsummu par N-2. gadu. |
| --- | --- |

(112)

Jaunā sistēma paredz, ka maksimālā nodokļa likme par N gadu tiek aprēķināta, izdalot sabiedrības interešu izmaksas par N-2. gadu ar zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes un dokumentēto derību darījumu kopsummu par N-2. gadu.

Formula

| (113) | Šie aprēķini, ko piemēro 2012. gadā, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu (skat. turpmāk 3. tabulu), paredz maksimālo nodokļa likmi 5,6 % apmērā, jo tajos ņem vērā sabiedrības interešu izmaksu kopsummu EUR 519 miljonu apmērā. Sistēma, kas bija paredzēta sākotnējā paziņojumā, paredzēja nodokļa likmi attiecīgi 8 % apmērā, rēķinot no kopējām izmaksām EUR 747 miljonu apmērā.

  3.   tabula


  Nodokļa likmes aprēķini 2012. gadam | Sabiedrības interešu izmaksas
  (2010. gadā)
  (EUR [...]) | Paziņoto sabiedrisko pakalpojumu izmaksas
  (2010. gadā)
  (EUR [...]) |
| --- | --- | --- | --- |
| Stimuli | [...] | [...] |
| Mātessabiedrību organizatoriskās izmaksas | [...] | [...] |
| Provinces sabiedrību organizatoriskās izmaksas | [...] | [...] |
| Sacīkšu attēlu uzņemšana un izplatīšana | [...] | [...] (30) |
| Cīņa pret dopinga lietošanu | [...] | [...] |
| Apmācība un sociālā darbība | [...] | [...] |
| (a) | Kopējās izmaksas |

(113)

Šie aprēķini, ko piemēro 2012. gadā, pamatojoties uz finanšu datiem par 2010. gadu (skat. turpmāk 3. tabulu), paredz maksimālo nodokļa likmi 5,6 % apmērā, jo tajos ņem vērā sabiedrības interešu izmaksu kopsummu EUR 519 miljonu apmērā. Sistēma, kas bija paredzēta sākotnējā paziņojumā, paredzēja nodokļa likmi attiecīgi 8 % apmērā, rēķinot no kopējām izmaksām EUR 747 miljonu apmērā.

3.   tabula

Nodokļa likmes aprēķini 2012. gadam

Sabiedrības interešu izmaksas

(2010. gadā)

(EUR [...])

Paziņoto sabiedrisko pakalpojumu izmaksas

(2010. gadā)

(EUR [...])

Stimuli

[...]

[...]

Mātessabiedrību organizatoriskās izmaksas

[...]

[...]

Provinces sabiedrību organizatoriskās izmaksas

[...]

[...]

Sacīkšu attēlu uzņemšana un izplatīšana

[...]

[...] (30)

Cīņa pret dopinga lietošanu

[...]

[...]

Apmācība un sociālā darbība

[...]

[...]

(a)

Kopējās izmaksas

[...]

[...]

| (b) | Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību pašu ienākumi |
| --- | --- |

(b)

Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību pašu ienākumi

[...]

Formula

519

747

| (d) | Zirgu skriešanās sacīkšu dokumentēto un tiešsaistes derību darījumu kopsumma |
| --- | --- |

(d)

Zirgu skriešanās sacīkšu dokumentēto un tiešsaistes derību darījumu kopsumma

9 286

Formula

5,6 %

8 %

9.   PASĀKUMA VĒRTĒJUMS

| (114) | Kā jau tika minēts 90. apsvērumā, šis lēmums attiecas tikai uz Francijas paziņotā pasākuma, atbalstot zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, saderības ar iekšējo tirgu izvērtējumu. Kā norādīts 90. apsvērumā, tas nekādi neierobežo Komisijas turpmāko nostāju attiecībā uz iespējamajiem papildu pasākumiem, atbalstot PMU vai zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, pret ko iebilst vairākas ieinteresētās personas un kas minēti 89. apsvērumā. |
| --- | --- |

(114)

Kā jau tika minēts 90. apsvērumā, šis lēmums attiecas tikai uz Francijas paziņotā pasākuma, atbalstot zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, saderības ar iekšējo tirgu izvērtējumu. Kā norādīts 90. apsvērumā, tas nekādi neierobežo Komisijas turpmāko nostāju attiecībā uz iespējamajiem papildu pasākumiem, atbalstot PMU vai zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, pret ko iebilst vairākas ieinteresētās personas un kas minēti 89. apsvērumā.

9.1.   Valsts atbalsta esamība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (115) | Procedūras sākšanas lēmumā Komisija secināja, ka paziņotais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu (31) LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Francijas iestādes šo secinājumu nekad nav apstrīdējušas, un pēc 2013. gada 29. aprīļa paziņojuma grozīšanas tās vairs neapstrīd arī klasifikāciju par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(115)

Procedūras sākšanas lēmumā Komisija secināja, ka paziņotais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu (31) LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Francijas iestādes šo secinājumu nekad nav apstrīdējušas, un pēc 2013. gada 29. aprīļa paziņojuma grozīšanas tās vairs neapstrīd arī klasifikāciju par valsts atbalstu.

| (116) | Tomēr turpmāk ir izklāstīti arī elementi, kas pamato klasifikāciju par valsts atbalstu, lai ņemtu vērā arī vairāku ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(116)

Tomēr turpmāk ir izklāstīti arī elementi, kas pamato klasifikāciju par valsts atbalstu, lai ņemtu vērā arī vairāku ieinteresēto personu piezīmes.

9.1.1.   Valsts līdzekļi

| (117) | Saskaņā ar Komisijas praksi un Eiropas Savienības Tiesas jurisprudenci valsts atbalsta jēdziens LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ietver visus finanšu līdzekļus, ko valsts iestādes var izmantot saimnieciskās darbības veicēju atbalstīšanai, bet tas neattiecas uz tikai tiem līdzekļiem vien, kas pastāvīgi atrodas vai neatrodas minēto valsts iestāžu rīcībā. Tādējādi arī gadījumā, ja attiecīgajam pasākumam nepieciešamās summas pastāvīgi neatrodas valsts iestāžu rīcībā, ar faktu, ka tās pastāvīgi atrodas valsts kontrolē un tādējādi – valsts kompetento iestāžu rīcībā, pietiek, lai tās klasificētu kā valsts līdzekļus (32). Tāpat arī naudas līdzekļu sākotnēji privātais raksturs neliedz tos atzīt par valsts līdzekļiem šā noteikuma izpratnē (33). |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar Komisijas praksi un Eiropas Savienības Tiesas jurisprudenci valsts atbalsta jēdziens LESD 107. panta 1. punkta izpratnē ietver visus finanšu līdzekļus, ko valsts iestādes var izmantot saimnieciskās darbības veicēju atbalstīšanai, bet tas neattiecas uz tikai tiem līdzekļiem vien, kas pastāvīgi atrodas vai neatrodas minēto valsts iestāžu rīcībā. Tādējādi arī gadījumā, ja attiecīgajam pasākumam nepieciešamās summas pastāvīgi neatrodas valsts iestāžu rīcībā, ar faktu, ka tās pastāvīgi atrodas valsts kontrolē un tādējādi – valsts kompetento iestāžu rīcībā, pietiek, lai tās klasificētu kā valsts līdzekļus (32). Tāpat arī naudas līdzekļu sākotnēji privātais raksturs neliedz tos atzīt par valsts līdzekļiem šā noteikuma izpratnē (33).

| (118) | Saskaņā ar jurisprudenci attiecībā uz to subsīdiju piešķiršanas kārtību, kuras saņem daži ekonomiskie operatori attiecīgajā nozarē, ar pašu faktu, ka finansējums pilnībā vai daļēji tiek izmaksāts no maksām, ko uzlikušas valsts iestādes un iekasē no attiecīgajiem ekonomiskajiem operatoriem, nepietiek, lai šai subsidēšanas kārtībai noņemtu valsts atbalsta raksturu (34). |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar jurisprudenci attiecībā uz to subsīdiju piešķiršanas kārtību, kuras saņem daži ekonomiskie operatori attiecīgajā nozarē, ar pašu faktu, ka finansējums pilnībā vai daļēji tiek izmaksāts no maksām, ko uzlikušas valsts iestādes un iekasē no attiecīgajiem ekonomiskajiem operatoriem, nepietiek, lai šai subsidēšanas kārtībai noņemtu valsts atbalsta raksturu (34).

| (119) | Šajā gadījumā nodoklis par zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām ir noteikts pretēji valsts tiesību aktu prasībām (2010. gada 12. maija likumam), un tas pats regulējums ietekmē arī zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, kas gūst labumu no pasākuma. Tādējādi pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(119)

Šajā gadījumā nodoklis par zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām ir noteikts pretēji valsts tiesību aktu prasībām (2010. gada 12. maija likumam), un tas pats regulējums ietekmē arī zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, kas gūst labumu no pasākuma. Tādējādi pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem.

9.1.2.   Priekšrocības

| (120) | Paziņotais pasākums, kas ietekmē ieņēmumus no parafiskālā nodokļa, ko iekasē no zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām, lai finansētu darbības, ko pašlaik no pašu ieņēmumiem finansē zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, jau iepriekš rada ekonomiskas priekšrocības zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. Līdz ar to pašreizējās zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības, piemēram, zirgu skriešanās sacīkšu organizēšana, arī tiek daļēji finansētas no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(120)

Paziņotais pasākums, kas ietekmē ieņēmumus no parafiskālā nodokļa, ko iekasē no zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām, lai finansētu darbības, ko pašlaik no pašu ieņēmumiem finansē zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, jau iepriekš rada ekonomiskas priekšrocības zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. Līdz ar to pašreizējās zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbības, piemēram, zirgu skriešanās sacīkšu organizēšana, arī tiek daļēji finansētas no valsts līdzekļiem.

| (121) | Turklāt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības faktiski ir arī tiešsaistes derību operatori, jo tās ir PMU asociētie dalībnieki. Ņemot vērā tās GIE statusu, PMU ir pārredzama struktūra. Tādējādi ieņēmumi, ko PMU gūst no savas darbības, slēdzot zirgu skriešanās sacīkšu derības, tiek pārskaitīti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kuras vienlaikus finansē PMU attīstību un sacīkšu organizēšanu, izmantojot līdzekļus, kas gūti no zirgu skriešanās sacīkšu derībām. Turklāt šīs zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības vienīgās vajadzības gadījumā veic arī būtiskus ieguldījumus PMU pašu darbības attīstībā. |
| --- | --- |

(121)

Turklāt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības faktiski ir arī tiešsaistes derību operatori, jo tās ir PMU asociētie dalībnieki. Ņemot vērā tās GIE statusu, PMU ir pārredzama struktūra. Tādējādi ieņēmumi, ko PMU gūst no savas darbības, slēdzot zirgu skriešanās sacīkšu derības, tiek pārskaitīti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kuras vienlaikus finansē PMU attīstību un sacīkšu organizēšanu, izmantojot līdzekļus, kas gūti no zirgu skriešanās sacīkšu derībām. Turklāt šīs zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības vienīgās vajadzības gadījumā veic arī būtiskus ieguldījumus PMU pašu darbības attīstībā.

| (122) | Tāpat pasākums, kas paredz garantēt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām noteiktu ieņēmumu līmeni gadījumā, ja sašaurināsies PMU darbība, kad zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgus tiks atvērts konkurencei, netiešā veidā ļaus arī aizsargāt un nostiprināt PMU stāvokli tajā pašā tirgū. |
| --- | --- |

(122)

Tāpat pasākums, kas paredz garantēt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām noteiktu ieņēmumu līmeni gadījumā, ja sašaurināsies PMU darbība, kad zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgus tiks atvērts konkurencei, netiešā veidā ļaus arī aizsargāt un nostiprināt PMU stāvokli tajā pašā tirgū.

9.1.3.   Selektivitāte

| (123) | Tā kā pasākuma ietvaros ieņēmumi no parafiskālā nodokļa, ko iekasē no zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatoriem, lielākoties tiek novirzīti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kas ir PMU dalībnieki, šis pasākums ir nepārprotami selektīvs. |
| --- | --- |

(123)

Tā kā pasākuma ietvaros ieņēmumi no parafiskālā nodokļa, ko iekasē no zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatoriem, lielākoties tiek novirzīti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kas ir PMU dalībnieki, šis pasākums ir nepārprotami selektīvs.

9.1.4.   Konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību

| (124) | Ietekme uz tirdzniecību un konkurences traucējumi ir jānovērtē attiecībā uz sacīkšu organizēšanas darbību, kā arī derību slēgšanu. |
| --- | --- |

(124)

Ietekme uz tirdzniecību un konkurences traucējumi ir jānovērtē attiecībā uz sacīkšu organizēšanas darbību, kā arī derību slēgšanu.

| (125) | Komisija Paziņojumā 97/C 163/03 par atbalstu, ko paredzēts piešķirt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un PMU
   (35), atzina, ka eksistē Kopienas derību tirgus par zirgu skriešanās sacīkstēm, ka derību iemaksu iekasēšana šajās sacīkstēs ir kļuvusi par Kopienas iekšējās tirdzniecības objektu un ka uzņēmumi, kas tās iekasē, savā starpā konkurē. |
| --- | --- |

(125)

Komisija Paziņojumā 97/C 163/03 par atbalstu, ko paredzēts piešķirt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un PMU
   (35), atzina, ka eksistē Kopienas derību tirgus par zirgu skriešanās sacīkstēm, ka derību iemaksu iekasēšana šajās sacīkstēs ir kļuvusi par Kopienas iekšējās tirdzniecības objektu un ka uzņēmumi, kas tās iekasē, savā starpā konkurē.

| (126) | Nodoklis, no kā labumu gūst tikai Francijas Lauksaimniecības ministrijas apstiprinātās zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, pēc rakstura var traucēt konkurenci zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru un sacīkšu organizēšanas tirgū, kur integrētā veidā darbojas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības. |
| --- | --- |

(126)

Nodoklis, no kā labumu gūst tikai Francijas Lauksaimniecības ministrijas apstiprinātās zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, pēc rakstura var traucēt konkurenci zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru un sacīkšu organizēšanas tirgū, kur integrētā veidā darbojas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības.

| (127) | Turklāt ir vērts piebilst, ka 2010. gada 2. novembra Dekrēts Nr. 2010-1314 par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem un sacīkšu mātessabiedrību iejaukšanās kārtību, paredz – zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības „vēlas saglabāt Francijas sacensību pievilcību, salīdzinot ar salīdzināma līmeņa sacensībām, kas organizētas ārzemēs, lai veicinātu labāko dalībnieku piedalīšanos”. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt ir vērts piebilst, ka 2010. gada 2. novembra Dekrēts Nr. 2010-1314 par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem un sacīkšu mātessabiedrību iejaukšanās kārtību, paredz – zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības „vēlas saglabāt Francijas sacensību pievilcību, salīdzinot ar salīdzināma līmeņa sacensībām, kas organizētas ārzemēs, lai veicinātu labāko dalībnieku piedalīšanos”.

| (128) | Ļaujot saglabāt augstāku prēmiju līmeni (36) un tādējādi nodrošinot labāko zirgu lojalitāti (un novēršot, piemēram, to pārdošanu uz ārzemēm), piesaistot derību slēdzējus un maksimizējot ieņēmumus, ko derības sagādā Francijas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām atšķirībā no derībām par sacīkstēm, ko organizē citas Eiropas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, Francijas iestāžu paziņotais pasākums var traucēt konkurenci starp dažādu dalībvalstu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

(128)

Ļaujot saglabāt augstāku prēmiju līmeni (36) un tādējādi nodrošinot labāko zirgu lojalitāti (un novēršot, piemēram, to pārdošanu uz ārzemēm), piesaistot derību slēdzējus un maksimizējot ieņēmumus, ko derības sagādā Francijas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām atšķirībā no derībām par sacīkstēm, ko organizē citas Eiropas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, Francijas iestāžu paziņotais pasākums var traucēt konkurenci starp dažādu dalībvalstu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām.

| (129) | Var arī vērot, ka sacīkstes Francijā izmanto citu dalībvalstu derību operatori (37). Tādēļ pasākums zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību atbalstam var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(129)

Var arī vērot, ka sacīkstes Francijā izmanto citu dalībvalstu derību operatori (37). Tādēļ pasākums zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību atbalstam var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

9.2.   Pasākuma saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (130) | Komisija uzskata, ka paziņoto pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar izņēmumu, kas paredzēts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā un atļauj „atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

(130)

Komisija uzskata, ka paziņoto pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar izņēmumu, kas paredzēts LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā un atļauj „atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”.

| (131) | Tādējādi Komisija, pamatojoties uz minēto pantu, ir atzinusi par saderīgiem vairākus atbalsta gadījumus ar mērķi finansēt ar nodokļa starpniecību, ko iekasē no attiecīgās nozares uzņēmumiem, kolektīvas darbības, ko veic par labu visai šai attiecīgajai nozarei, tā kā šie pasākumi gala rezultātā veicina tehnisko progresu, uzņēmumu kvalitātes, konkurētspējas un produktivitātes uzlabošanos un to pielāgošanos tirgus vajadzībām (38). |
| --- | --- |

(131)

Tādējādi Komisija, pamatojoties uz minēto pantu, ir atzinusi par saderīgiem vairākus atbalsta gadījumus ar mērķi finansēt ar nodokļa starpniecību, ko iekasē no attiecīgās nozares uzņēmumiem, kolektīvas darbības, ko veic par labu visai šai attiecīgajai nozarei, tā kā šie pasākumi gala rezultātā veicina tehnisko progresu, uzņēmumu kvalitātes, konkurētspējas un produktivitātes uzlabošanos un to pielāgošanos tirgus vajadzībām (38).

| (132) | Jaunā sistēma, ko paziņojušas Francijas iestādes, atbilst šādas pieejas nosacījumiem – pasākums ir atbalsts zirgaudzēšanas nozarei, un to saņem visi zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatori, kas maksā šo nodokli. Būtiskais kritērijs, kas jāpārbauda, lai noteiktu šā atbalsta un tādējādi arī izmaksu, ko finansē no nodokļa, iespējamo saderību, ir sabiedrības intereses. Turklāt, ņemot vērā ciešo saikni starp parafiskālo nodokli un atbalstu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (39), procedūras sākšanas lēmums atgādina, ka atbalsta saderību nevar novērtēt, nepārbaudot šā nodokļa saderību ar brīvas pakalpojumu aprites principu, kas minēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principu, kas minēts LESD 110. pantā (40). |
| --- | --- |

(132)

Jaunā sistēma, ko paziņojušas Francijas iestādes, atbilst šādas pieejas nosacījumiem – pasākums ir atbalsts zirgaudzēšanas nozarei, un to saņem visi zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatori, kas maksā šo nodokli. Būtiskais kritērijs, kas jāpārbauda, lai noteiktu šā atbalsta un tādējādi arī izmaksu, ko finansē no nodokļa, iespējamo saderību, ir sabiedrības intereses. Turklāt, ņemot vērā ciešo saikni starp parafiskālo nodokli un atbalstu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (39), procedūras sākšanas lēmums atgādina, ka atbalsta saderību nevar novērtēt, nepārbaudot šā nodokļa saderību ar brīvas pakalpojumu aprites principu, kas minēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principu, kas minēts LESD 110. pantā (40).

| (133) | Saskaņā ar pieeju, kas minēta (131), Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums neattiecas uz pamatnostādnēm, kas pašlaik ir spēkā, piemērojot LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, bet to var atļaut tieši, pamatojoties uz minēto līguma noteikumu. Lai noteiktu, vai atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, Komisija salīdzināja pasākuma pozitīvo ietekmi (sabiedrības interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanu) ar potenciālo negatīvo ietekmi (traucējumiem tirdzniecībai un konkurencei) (41). Pasākuma izvērtēšana notika trijos posmos, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  1. | vai atbalsta pasākuma mērķis atbilst pareizi definētām sabiedrības interesēm? |
| --- | --- | --- |

(133)

Saskaņā ar pieeju, kas minēta (131), Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums neattiecas uz pamatnostādnēm, kas pašlaik ir spēkā, piemērojot LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, bet to var atļaut tieši, pamatojoties uz minēto līguma noteikumu. Lai noteiktu, vai atbalsta pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, Komisija salīdzināja pasākuma pozitīvo ietekmi (sabiedrības interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanu) ar potenciālo negatīvo ietekmi (traucējumiem tirdzniecībai un konkurencei) (41). Pasākuma izvērtēšana notika trijos posmos, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

1.

vai atbalsta pasākuma mērķis atbilst pareizi definētām sabiedrības interesēm?

| 2. | ja tā ir, vai atbalsta pasākums ir piemērots instruments sabiedrības interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanai? Tādēļ ir jāizvērtē šādi jautājumi:






  a) | vai atbalsts ir piemērots instruments, vai ir arī citi instrumenti un vai tie nav piemērotāki? |
| --- | --- | --- |

2.

ja tā ir, vai atbalsta pasākums ir piemērots instruments sabiedrības interesēm atbilstoša mērķa sasniegšanai? Tādēļ ir jāizvērtē šādi jautājumi:

a)

vai atbalsts ir piemērots instruments, vai ir arī citi instrumenti un vai tie nav piemērotāki?

| b) | vai atbalstam ir stimulējoša ietekme? |
| --- | --- |

b)

vai atbalstam ir stimulējoša ietekme?

| c) | vai atbalsts ir samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem? |
| --- | --- |

c)

vai atbalsts ir samērīgs ar izvirzītajiem mērķiem?

| 3. | vai konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota rakstura, nodrošinot pozitīvu kopējo pasākuma ietekmi? |
| --- | --- |

3.

vai konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota rakstura, nodrošinot pozitīvu kopējo pasākuma ietekmi?

9.2.1.   Sabiedrības interešu mērķis

| (134) | Taisnīgi sadalot finansējumu zirgu skriešanās sacīkstēm, par kurām slēdz derības dažādi zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatori, šis pasākums nodrošina taisnīgu konkurenci starp šiem operatoriem jaunajā liberalizētajā zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgū. Šā iemesla dēļ pasākums atbalsta arī mērķi liberalizēt tiešsaistes spēļu nozari saskaņā ar brīvas pakalpojumu aprites principu Savienības ietvaros, kas noteikts LESD 56. pantā. |
| --- | --- |

(134)

Taisnīgi sadalot finansējumu zirgu skriešanās sacīkstēm, par kurām slēdz derības dažādi zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatori, šis pasākums nodrošina taisnīgu konkurenci starp šiem operatoriem jaunajā liberalizētajā zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgū. Šā iemesla dēļ pasākums atbalsta arī mērķi liberalizēt tiešsaistes spēļu nozari saskaņā ar brīvas pakalpojumu aprites principu Savienības ietvaros, kas noteikts LESD 56. pantā.

| (135) | Tiešsaistes spēļu liberalizēšana Francijā atbilst Eiropas Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļās grāmatas mērķim par „tiešsaistes spēlēm iekšējā tirgū”, proti, veicināt juridisku sistēmu izveidi tiešsaistes spēlēm dalībvalstīs, kā arī garantēt juridisko drošību, kas visām iesaistītajām personām ir vissvarīgākā (42). |
| --- | --- |

(135)

Tiešsaistes spēļu liberalizēšana Francijā atbilst Eiropas Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļās grāmatas mērķim par „tiešsaistes spēlēm iekšējā tirgū”, proti, veicināt juridisku sistēmu izveidi tiešsaistes spēlēm dalībvalstīs, kā arī garantēt juridisko drošību, kas visām iesaistītajām personām ir vissvarīgākā (42).

| (136) | Tiešsaistes spēļu liberalizēšana Francijā atbilst Eiropas Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļās grāmatas mērķim par „tiešsaistes spēlēm iekšējā tirgū”, proti, veicināt juridisku sistēmu izveidi tiešsaistes spēlēm dalībvalstīs, kā arī garantēt juridisko drošību, kas visām iesaistītajām personām ir vissvarīgākā (43). |
| --- | --- |

(136)

Tiešsaistes spēļu liberalizēšana Francijā atbilst Eiropas Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļās grāmatas mērķim par „tiešsaistes spēlēm iekšējā tirgū”, proti, veicināt juridisku sistēmu izveidi tiešsaistes spēlēm dalībvalstīs, kā arī garantēt juridisko drošību, kas visām iesaistītajām personām ir vissvarīgākā (43).

| (137) | Turklāt paziņotais pasākums veicina zirgkopības racionālu attīstību, kā arī zirgu audzēšanu, un tā arī ir sabiedrības interešu mērķis. Padomes Direktīvas 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās (44) apsvērumos Padome atzina interesi „nodrošināt zirgu dzimtas dzīvnieku ražošanas racionālu attīstību” un atgādināja, ka „zirgu dzimtas dzīvnieku un jo īpaši zirgu ciltsdarbs un vaisla parasti ir iekļauta lauksaimniecības nozarē [un] daļai lauksaimnieku tas veido ienākumu avotu”. |
| --- | --- |

(137)

Turklāt paziņotais pasākums veicina zirgkopības racionālu attīstību, kā arī zirgu audzēšanu, un tā arī ir sabiedrības interešu mērķis. Padomes Direktīvas 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās (44) apsvērumos Padome atzina interesi „nodrošināt zirgu dzimtas dzīvnieku ražošanas racionālu attīstību” un atgādināja, ka „zirgu dzimtas dzīvnieku un jo īpaši zirgu ciltsdarbs un vaisla parasti ir iekļauta lauksaimniecības nozarē [un] daļai lauksaimnieku tas veido ienākumu avotu”.

| (138) | Komisija tādēļ secināja, ka Francijas iestāžu paziņotajam atbalsta pasākumam ir pareizi definēti sabiedrības interešu mērķi. |
| --- | --- |

(138)

Komisija tādēļ secināja, ka Francijas iestāžu paziņotajam atbalsta pasākumam ir pareizi definēti sabiedrības interešu mērķi.

9.2.2.   Pasākuma rakstura piemērotība

| (139) | Atbalsta pasākums ir uzskatāms par nepieciešamu un līdzsvarotu, ja tas ir piemērots instruments noteikta sabiedrības interešu mērķa sasniegšanai, stimulē atbalsta saņēmējus un netraucē konkurenci. |
| --- | --- |

(139)

Atbalsta pasākums ir uzskatāms par nepieciešamu un līdzsvarotu, ja tas ir piemērots instruments noteikta sabiedrības interešu mērķa sasniegšanai, stimulē atbalsta saņēmējus un netraucē konkurenci.

9.2.3.   Atbalsts ir piemērots instruments

| (140) | Francijas valdība nolēma liberalizēt zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgu. Pirms šīs liberalizācijas zirgu skriešanās sacīkstes tika finansētas gandrīz tikai no sacīkšu derību organizēšanas ieņēmumiem, ko zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības guva visas PMU ietvaros. Atbalsta pasākums paredz sadalīt zirgu skriešanās sacīkšu finansēšanas maksu starp visiem apstiprinātajiem operatoriem, kas piedāvā sacīkšu tiešsaistes derības Francijas tirgū. Līdz ar to tas ir pilnībā piemērots, lai nodrošinātu taisnīgu konkurenci starp zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem, neļaujot PMU konkurentiem iegūt tiešsaistes derību tirgus daļas, ja viņi nav piedalījušies zirgu skriešanās sacīkšu organizācijas izmaksu segšanā. Šā iemesla dēļ pasākums nodrošina zirgu skriešanās sacīkšu ilgtspēju un pozitīvus ieguvumus zirgu audzēšanai un visai zirgkopības nozarei. |
| --- | --- |

(140)

Francijas valdība nolēma liberalizēt zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību tirgu. Pirms šīs liberalizācijas zirgu skriešanās sacīkstes tika finansētas gandrīz tikai no sacīkšu derību organizēšanas ieņēmumiem, ko zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības guva visas PMU ietvaros. Atbalsta pasākums paredz sadalīt zirgu skriešanās sacīkšu finansēšanas maksu starp visiem apstiprinātajiem operatoriem, kas piedāvā sacīkšu tiešsaistes derības Francijas tirgū. Līdz ar to tas ir pilnībā piemērots, lai nodrošinātu taisnīgu konkurenci starp zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoriem, neļaujot PMU konkurentiem iegūt tiešsaistes derību tirgus daļas, ja viņi nav piedalījušies zirgu skriešanās sacīkšu organizācijas izmaksu segšanā. Šā iemesla dēļ pasākums nodrošina zirgu skriešanās sacīkšu ilgtspēju un pozitīvus ieguvumus zirgu audzēšanai un visai zirgkopības nozarei.

| (141) | Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļajā grāmatā par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū Komisija konstatēja: „Zirgu sacīkšu īpatnība atšķirībā no citiem sporta veidiem ir tāda, ka pirmām kārtām tās interesē spēlmaņus. Tādējādi lielākā mērā nekā citos sporta pasākumos to dzīvotspēja ir atkarīga no tā, vai pietiekama azartspēļu peļņas daļa tiks no jauna ieguldīta šajās darbībās” (45). |
| --- | --- |

(141)

Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļajā grāmatā par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū Komisija konstatēja: „Zirgu sacīkšu īpatnība atšķirībā no citiem sporta veidiem ir tāda, ka pirmām kārtām tās interesē spēlmaņus. Tādējādi lielākā mērā nekā citos sporta pasākumos to dzīvotspēja ir atkarīga no tā, vai pietiekama azartspēļu peļņas daļa tiks no jauna ieguldīta šajās darbībās” (45).

| (142) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Francijas iestāžu paziņotais pasākums izrādās pietiekams, lai sasniegtu mērķi nodrošināt zirgu skriešanās sacīkšu ilgtspēju un taisnīgu konkurenci jaunajā liberalizētajā tiešsaistes derību tirgū. |
| --- | --- |

(142)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Francijas iestāžu paziņotais pasākums izrādās pietiekams, lai sasniegtu mērķi nodrošināt zirgu skriešanās sacīkšu ilgtspēju un taisnīgu konkurenci jaunajā liberalizētajā tiešsaistes derību tirgū.

9.2.4.   Atbalsta stimulējošā ietekme

| (143) | Ja pasākuma nebūtu, konkurences attīstība zirgu skriešanās sacīkšu derību nozarē ilgtermiņā samazinātu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām pieejamos līdzekļus, un tas izraisītu šīs nozares sašaurināšanos vai pat izzušanu. |
| --- | --- |

(143)

Ja pasākuma nebūtu, konkurences attīstība zirgu skriešanās sacīkšu derību nozarē ilgtermiņā samazinātu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām pieejamos līdzekļus, un tas izraisītu šīs nozares sašaurināšanos vai pat izzušanu.

| (144) | Ņemot vērā apstākli, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbība tiek finansēta no ieņēmumiem, kas gūti, slēdzot derības par sacīkstēm, atbalsta pasākums tiešā veidā ietekmē zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību rīcību, stimulējot tās saglabāt un attīstīt zirgu skriešanās sacīkšu organizēšanas darbību. |
| --- | --- |

(144)

Ņemot vērā apstākli, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību darbība tiek finansēta no ieņēmumiem, kas gūti, slēdzot derības par sacīkstēm, atbalsta pasākums tiešā veidā ietekmē zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību rīcību, stimulējot tās saglabāt un attīstīt zirgu skriešanās sacīkšu organizēšanas darbību.

9.2.5.   Atbalsta proporcionalitāte

| (145) | Atbalsta pasākums paredz nodrošināt zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru līdzsvarotu finansēšanu attiecībā uz izmaksām, kas tieši saistītas ar premiālo sacīkšu organizēšanu. Nodokļa likmes aprēķināšanas mehānisms nodrošina, ka kopējā summa, ko iekasē par sacīkšu tiešsaistes derībām, un līdz ar to – atbalsts, ko piešķir zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, nevar pārsniegt sabiedrisko interešu izmaksu kopsummu. |
| --- | --- |

(145)

Atbalsta pasākums paredz nodrošināt zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru līdzsvarotu finansēšanu attiecībā uz izmaksām, kas tieši saistītas ar premiālo sacīkšu organizēšanu. Nodokļa likmes aprēķināšanas mehānisms nodrošina, ka kopējā summa, ko iekasē par sacīkšu tiešsaistes derībām, un līdz ar to – atbalsts, ko piešķir zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, nevar pārsniegt sabiedrisko interešu izmaksu kopsummu.

| (146) | Visas citas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izmaksas arī ir jāsedz šīm sabiedrībām, ja ir runa par nepremiālo sacīkšu finansēšanu vai izmaksām, ko var saņemt PMU, bet ne citi zirgu skriešanās sacīkšu derību operatori. |
| --- | --- |

(146)

Visas citas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izmaksas arī ir jāsedz šīm sabiedrībām, ja ir runa par nepremiālo sacīkšu finansēšanu vai izmaksām, ko var saņemt PMU, bet ne citi zirgu skriešanās sacīkšu derību operatori.

| (147) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka atbalsta pasākums atbilst proporcionalitātes kritērijam. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka atbalsta pasākums atbilst proporcionalitātes kritērijam.

9.2.6.   Ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (148) | Atbalsts zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām var kavēt konkurenci starp Eiropas zirgu skriešanās sacīkšu operatoriem, ja tas nav proporcionāls. Pasākums ir proporcionāls (skat. 145.–147. apsvērumu), un risks, ka pasākums sniegtu nesamērīgas priekšrocības Francijas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, ir neliels. |
| --- | --- |

(148)

Atbalsts zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām var kavēt konkurenci starp Eiropas zirgu skriešanās sacīkšu operatoriem, ja tas nav proporcionāls. Pasākums ir proporcionāls (skat. 145.–147. apsvērumu), un risks, ka pasākums sniegtu nesamērīgas priekšrocības Francijas zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, ir neliels.

| (149) | Turklāt varētu rasties noteikta negatīva šā atbalsta ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja izrādīsies, ka konkrētais finansēšanas veids, nodoklis, ko iekasē no tiešsaistes derībām, būs pretrunā ar brīvas pakalpojumu aprites principu, kas minēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principu, kas minēts LESD 110. pantā. Pamatojoties uz turpmāk sniegto analīzi, Komisija secināja, ka šādas negatīvas ietekmes nav. Faktiski šis pasākums, kopumā ņemot, ir konkurenci veicinošs tādā nozīmē, ka tas nodrošina taisnīgu konkurenci starp zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatoriem. |
| --- | --- |

(149)

Turklāt varētu rasties noteikta negatīva šā atbalsta ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ja izrādīsies, ka konkrētais finansēšanas veids, nodoklis, ko iekasē no tiešsaistes derībām, būs pretrunā ar brīvas pakalpojumu aprites principu, kas minēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principu, kas minēts LESD 110. pantā. Pamatojoties uz turpmāk sniegto analīzi, Komisija secināja, ka šādas negatīvas ietekmes nav. Faktiski šis pasākums, kopumā ņemot, ir konkurenci veicinošs tādā nozīmē, ka tas nodrošina taisnīgu konkurenci starp zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derību operatoriem.

9.2.7.   Nodokļa saderība ar brīvas pakalpojumu aprites un nediskriminācijas principiem

| (150) | Komisija sākotnēji paziņotajā pasākumā apzināja trīs iespējamos diskriminācijas līmeņus, kas apdraudētu brīvas pakalpojumu aprites principu un ir raksturoti turpmāk. Francijas iestādes sniedza atbildes par katru Komisijas apzināto risku, izmainot sākotnējā paziņojumā paredzēto sistēmu vai papildinot to ar pietiekamām saistībām. |
| --- | --- |

(150)

Komisija sākotnēji paziņotajā pasākumā apzināja trīs iespējamos diskriminācijas līmeņus, kas apdraudētu brīvas pakalpojumu aprites principu un ir raksturoti turpmāk. Francijas iestādes sniedza atbildes par katru Komisijas apzināto risku, izmainot sākotnējā paziņojumā paredzēto sistēmu vai papildinot to ar pietiekamām saistībām.

9.2.8.   Diskriminācija vairāku prēmiju piešķiršanā

| (151) | Komisija uzskatīja par problēmu to, ka prēmijas audzētājam vai īpašniekam tiktu finansētas no nodokļa, ja tās būtu jārezervē zirgiem, kas dzimuši un audzēti Francijā (tā bija paredzēts attiecībā uz aulekšošanas sacīkstēm). Arī Eiropas operatoriem, kas nav reģistrēti Francijā, būtu jāmaksā nodoklis, lai varētu finansēt prēmijas, ko saņemtu tikai Francijā dzimušu un audzētu zirgu audzētāji un īpašnieki. |
| --- | --- |

(151)

Komisija uzskatīja par problēmu to, ka prēmijas audzētājam vai īpašniekam tiktu finansētas no nodokļa, ja tās būtu jārezervē zirgiem, kas dzimuši un audzēti Francijā (tā bija paredzēts attiecībā uz aulekšošanas sacīkstēm). Arī Eiropas operatoriem, kas nav reģistrēti Francijā, būtu jāmaksā nodoklis, lai varētu finansēt prēmijas, ko saņemtu tikai Francijā dzimušu un audzētu zirgu audzētāji un īpašnieki.

| (152) | Lai novērstu iepriekšējā apsvērumā minēto problēmu, Francijas iestādes izslēdza no sabiedrisko izmaksu aprēķina, ko finansētu no nodokļa, visas prēmijas, kas bija rezervētas Francijā dzimušiem un audzētiem zirgiem (skat. 103. apsvērumu). |
| --- | --- |

(152)

Lai novērstu iepriekšējā apsvērumā minēto problēmu, Francijas iestādes izslēdza no sabiedrisko izmaksu aprēķina, ko finansētu no nodokļa, visas prēmijas, kas bija rezervētas Francijā dzimušiem un audzētiem zirgiem (skat. 103. apsvērumu).

9.2.9.   Zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru diskriminācija attiecībā uz pabalstiem no nodokļa

| (153) | Nodoklis, kas faktiski organizē pārdali starp PMU konkurentiem un zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kuras darbojas arī tiešsaistes derību jomā, būtu diskriminējošs, ja tas finansētu izmaksu segšanu, kas vairāk attiektos uz zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un PMU, nevis citiem derību operatoriem. |
| --- | --- |

(153)

Nodoklis, kas faktiski organizē pārdali starp PMU konkurentiem un zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kuras darbojas arī tiešsaistes derību jomā, būtu diskriminējošs, ja tas finansētu izmaksu segšanu, kas vairāk attiektos uz zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un PMU, nevis citiem derību operatoriem.

| (154) | Komisija uzskata, ka derību operatoru diskriminācijas risks no nodokļa saņemto pabalstu līmenī tiek neitralizēts, ja finansētās izmaksas ir kopīgas un attiecas uz visiem derību operatoriem. |
| --- | --- |

(154)

Komisija uzskata, ka derību operatoru diskriminācijas risks no nodokļa saņemto pabalstu līmenī tiek neitralizēts, ja finansētās izmaksas ir kopīgas un attiecas uz visiem derību operatoriem.

| (155) | Tādējādi Komisija arī uzskata, ka tādā mērā, kādā šīs kopīgo interešu izmaksas rosina attīstību, ir nepieciešams, lai minētā attīstība, kas galvenokārt ir zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izvēle, jo īpaši attiecībā uz stimuliem, tiktu ierobežota ar kontroles pasākumiem. Tas tādēļ, lai nepieļautu, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām rodas kārdinājums nesamērīgi palielināt stimulus situācijā, kad to izmaksas daļēji sedz PMU konkurenti, kuriem tādēļ jāmaksā nodoklis pēc augstākas likmes. |
| --- | --- |

(155)

Tādējādi Komisija arī uzskata, ka tādā mērā, kādā šīs kopīgo interešu izmaksas rosina attīstību, ir nepieciešams, lai minētā attīstība, kas galvenokārt ir zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību izvēle, jo īpaši attiecībā uz stimuliem, tiktu ierobežota ar kontroles pasākumiem. Tas tādēļ, lai nepieļautu, ka zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām rodas kārdinājums nesamērīgi palielināt stimulus situācijā, kad to izmaksas daļēji sedz PMU konkurenti, kuriem tādēļ jāmaksā nodoklis pēc augstākas likmes.

| (156) | Lai novērstu iepriekš minētos riskus un nodrošinātu, ka sabiedrības interešu izmaksu attīstība paliek saprāta robežās, Francijas iestādes apņēmās veikt šādus kontroles pasākumus:






  — | stingra zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību kontrole, ko īsteno ar valsts finanšu kontroles pasākumiem un jo īpaši veic lauksaimniecības, ekonomikas un finanšu ministrijas attiecībā uz visu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību finansēm saskaņā ar 1997. gada 5. maija Dekrēta Nr. 97-456 par zirgu skriešanās sacīkšu un derību sabiedrībām V daļu „Par finanšu kontroli”; |
| --- | --- | --- |

(156)

Lai novērstu iepriekš minētos riskus un nodrošinātu, ka sabiedrības interešu izmaksu attīstība paliek saprāta robežās, Francijas iestādes apņēmās veikt šādus kontroles pasākumus:

—

stingra zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību kontrole, ko īsteno ar valsts finanšu kontroles pasākumiem un jo īpaši veic lauksaimniecības, ekonomikas un finanšu ministrijas attiecībā uz visu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību finansēm saskaņā ar 1997. gada 5. maija Dekrēta Nr. 97-456 par zirgu skriešanās sacīkšu un derību sabiedrībām V daļu „Par finanšu kontroli”;

| — | regulatīvā kontrole, ko veic Revīzijas palāta attiecībā uz visiem labuma guvējiem no parafiskāliem nodokļiem. |
| --- | --- |

—

regulatīvā kontrole, ko veic Revīzijas palāta attiecībā uz visiem labuma guvējiem no parafiskāliem nodokļiem.

| (157) | Komisija uzskata, ka iepriekš minētā kontroles kārtība ļauj Francijas iestādēm nodrošināt, lai sabiedrības interešu izmaksu attīstība paliktu saprāta robežās un nepalielinātu pabalstus, ko zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības saņem no nodokļa iekasēšanas. Sabiedrības interešu izmaksu attīstību pārbaudīs arī Komisija, pamatojoties uz īstenošanas ziņojumu, ko iesniegs Francijas iestādes (skat. 94. apsvērumu). |
| --- | --- |

(157)

Komisija uzskata, ka iepriekš minētā kontroles kārtība ļauj Francijas iestādēm nodrošināt, lai sabiedrības interešu izmaksu attīstība paliktu saprāta robežās un nepalielinātu pabalstus, ko zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības saņem no nodokļa iekasēšanas. Sabiedrības interešu izmaksu attīstību pārbaudīs arī Komisija, pamatojoties uz īstenošanas ziņojumu, ko iesniegs Francijas iestādes (skat. 94. apsvērumu).

9.2.10.   Zirgu skriešanās sacīkšu derību operatoru diskriminācija attiecībā uz pienākumu maksāt nodokli

| (158) | Jāatgādina, ka PMU pieder monopols attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu dokumentētajām derībām un tādēļ tā gūst labumu arī no premiālajām sacīkstēm, bez pienākuma maksāt parafiskālo nodokli. Komisija uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai, tāpat kā attiecībā uz tiešsaistes derību operatoru, tostarp pašas PMU, ieņēmumiem, arī ieņēmumi no PMU monopola uz zirgus skriešanās sacīkšu dokumentētajām derībām līdzīgā veidā tiktu izmantoti premiālo sacīkšu finansēšanai. |
| --- | --- |

(158)

Jāatgādina, ka PMU pieder monopols attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu dokumentētajām derībām un tādēļ tā gūst labumu arī no premiālajām sacīkstēm, bez pienākuma maksāt parafiskālo nodokli. Komisija uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai, tāpat kā attiecībā uz tiešsaistes derību operatoru, tostarp pašas PMU, ieņēmumiem, arī ieņēmumi no PMU monopola uz zirgus skriešanās sacīkšu dokumentētajām derībām līdzīgā veidā tiktu izmantoti premiālo sacīkšu finansēšanai.

| (159) | Francijas iestādes uzskata, ka nosacījums ir neitralitāte starp dokumentētajām derībām un tiešsaistes derībām, jo:






  — | ieņēmumi no PMU monopola, ko izmaksā zirgaudzēšanas nozarei, strukturālā līmenī ir ievērojami lielāki par nodokļa maksājumu, kas paredzēts attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām. Tādējādi atdeves likme nozarei, kas novērota 2011. un 2012. gadā, balstoties 2010. gada likumā paredzēto kārtību, ir gandrīz 10 % no derību likmes (saistībā ar PMU neto rezultātu, kas izriet no dokumentēto derību likmes). Šī 10 % likme ir arī ievērojami augstāka par nodokļa likmi, ko iekasē par zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām un kas ir 5,6 %; |
| --- | --- | --- |

(159)

Francijas iestādes uzskata, ka nosacījums ir neitralitāte starp dokumentētajām derībām un tiešsaistes derībām, jo:

—

ieņēmumi no PMU monopola, ko izmaksā zirgaudzēšanas nozarei, strukturālā līmenī ir ievērojami lielāki par nodokļa maksājumu, kas paredzēts attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām. Tādējādi atdeves likme nozarei, kas novērota 2011. un 2012. gadā, balstoties 2010. gada likumā paredzēto kārtību, ir gandrīz 10 % no derību likmes (saistībā ar PMU neto rezultātu, kas izriet no dokumentēto derību likmes). Šī 10 % likme ir arī ievērojami augstāka par nodokļa likmi, ko iekasē par zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām un kas ir 5,6 %;

| — | zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, kas darbojas PMU Administratoru padomē, un jo īpaši sacīkšu mātessabiedrības, kam pieder 40 % balsu, arī ir ieinteresētas, lai PMU maksājumi, kas nosaka tām pieejamo līdzekļu līmeni attiecīgā gadā, nesamazinātos, jo īpaši tādēļ, ka jebkāda PMU maksājumu samazināšanās ietekmētu ne tikai premiālo sacīkšu organizēšanu, bet arī nepremiālo sacīkšu organizēšanu, kas tiek finansēta tikai no ieņēmumiem, ko PMU novirza zirgaudzēšanas nozarei. |
| --- | --- |

—

zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības, kas darbojas PMU Administratoru padomē, un jo īpaši sacīkšu mātessabiedrības, kam pieder 40 % balsu, arī ir ieinteresētas, lai PMU maksājumi, kas nosaka tām pieejamo līdzekļu līmeni attiecīgā gadā, nesamazinātos, jo īpaši tādēļ, ka jebkāda PMU maksājumu samazināšanās ietekmētu ne tikai premiālo sacīkšu organizēšanu, bet arī nepremiālo sacīkšu organizēšanu, kas tiek finansēta tikai no ieņēmumiem, ko PMU novirza zirgaudzēšanas nozarei.

| (160) | Tomēr Francijas iestādes ir apņēmušās, izmantojot valsts pārstāvjus, kuri ir PMU Administratoru padomes locekļi un kuriem pieder 40 % balsu, pieprasīt, lai PMU katru gadu izmaksā zirgaudzēšanas nozarei tādu daļu no PMU dokumentēto derību likmēm, kas ir lielāka vai vienāda ar parafiskālā nodokļa līmeni attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr Francijas iestādes ir apņēmušās, izmantojot valsts pārstāvjus, kuri ir PMU Administratoru padomes locekļi un kuriem pieder 40 % balsu, pieprasīt, lai PMU katru gadu izmaksā zirgaudzēšanas nozarei tādu daļu no PMU dokumentēto derību likmēm, kas ir lielāka vai vienāda ar parafiskālā nodokļa līmeni attiecībā uz zirgu skriešanās sacīkšu tiešsaistes derībām.

| (161) | Gadījumā, ja PMU iesniedz budžetu, kurā paredz atdot nozarei summu, kas ir mazāka par parafiskālā nodokļa līmeni attiecībā uz tiešsaistes derībām, un ja zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības apstiprina šādu budžetu, tādējādi atstājot valsts pārstāvjus PMU Administratoru padomē mazākumā, Francijas iestādes apņemas nodrošināt, lai kompetentie ministri izmanto savas tiesības un noraida šo budžetu saskaņā ar 1997. gada 5. maija Dekrēta Nr. 97-456 par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un derībām 33. pantu, kas paredz: „Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību un kopīgo struktūru, kas minētas 12. panta I daļā [proti PMU] budžets un izmaiņas, ko tajā veic īstenošanas laikā, ir izpildāmas tikai pēc to iestāžu apstiprinājuma, kas minētas turpmāk 34. pantā. Šis apstiprinājums uzskatāms par saņemtu, ja minētās iestādes nesniedz atbildi viena mēneša laikā pēc dokumentu saņemšanas. Ja līdz īstenošanas uzsākšanai netiek pieņemts nekāds lēmums, nedrīkst veikt nekādus investīciju izdevumus, bet līdz budžeta projekta apstiprināšanai var izmantot darbības izdevumus iepriekšējā budžeta līmenī ar 5 % samazinājumu.” |
| --- | --- |

(161)

Gadījumā, ja PMU iesniedz budžetu, kurā paredz atdot nozarei summu, kas ir mazāka par parafiskālā nodokļa līmeni attiecībā uz tiešsaistes derībām, un ja zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrības apstiprina šādu budžetu, tādējādi atstājot valsts pārstāvjus PMU Administratoru padomē mazākumā, Francijas iestādes apņemas nodrošināt, lai kompetentie ministri izmanto savas tiesības un noraida šo budžetu saskaņā ar 1997. gada 5. maija Dekrēta Nr. 97-456 par zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un derībām 33. pantu, kas paredz: „Zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrību un kopīgo struktūru, kas minētas 12. panta I daļā [proti PMU] budžets un izmaiņas, ko tajā veic īstenošanas laikā, ir izpildāmas tikai pēc to iestāžu apstiprinājuma, kas minētas turpmāk 34. pantā. Šis apstiprinājums uzskatāms par saņemtu, ja minētās iestādes nesniedz atbildi viena mēneša laikā pēc dokumentu saņemšanas. Ja līdz īstenošanas uzsākšanai netiek pieņemts nekāds lēmums, nedrīkst veikt nekādus investīciju izdevumus, bet līdz budžeta projekta apstiprināšanai var izmantot darbības izdevumus iepriekšējā budžeta līmenī ar 5 % samazinājumu.”

| (162) | Komisija uzskata, ka nodokļa neitralitāti attiecībā uz dokumentētajām derībām un tiešsaistes derībām var uzskatīt par garantiju, pamatojoties uz iepriekš minētajām Francijas iestāžu saistībām, ņemot vērā arī īpašās attiecības starp PMU, zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un valsti. Arī šo punktu Komisija pārbaudīs, pamatojoties uz īstenošanas ziņojumu, ko iesniegs Francijas iestādes (skat. 94. apsvērumu). |
| --- | --- |

(162)

Komisija uzskata, ka nodokļa neitralitāti attiecībā uz dokumentētajām derībām un tiešsaistes derībām var uzskatīt par garantiju, pamatojoties uz iepriekš minētajām Francijas iestāžu saistībām, ņemot vērā arī īpašās attiecības starp PMU, zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām un valsti. Arī šo punktu Komisija pārbaudīs, pamatojoties uz īstenošanas ziņojumu, ko iesniegs Francijas iestādes (skat. 94. apsvērumu).

| (163) | No iepriekš minētās analīzes Komisija secina, ka nodoklis, kas finansē atbalsta pasākumu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, ir saderīgs ar brīvas pakalpojumu aprites un nediskriminācijas principiem. Tādējādi pasākuma finansēšanas veids nav tāds, kas mainītu tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, lai būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(163)

No iepriekš minētās analīzes Komisija secina, ka nodoklis, kas finansē atbalsta pasākumu zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, ir saderīgs ar brīvas pakalpojumu aprites un nediskriminācijas principiem. Tādējādi pasākuma finansēšanas veids nav tāds, kas mainītu tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, lai būtu pretrunā ar sabiedrības interesēm. Tādējādi Komisija uzskata, ka pasākums ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

10.   SECINĀJUMS

| (164) | Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsta pasākums, ņemot vērā grozījumus, ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(164)

Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsta pasākums, ņemot vērā grozījumus, ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (165) | Tādējādi Komisija uzskata, ka šis atbalsts atbilst nosacījumiem, lai to varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(165)

Tādējādi Komisija uzskata, ka šis atbalsts atbilst nosacījumiem, lai to varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (166) | Komisija jo īpaši uzskata, ka izmaiņas, ko Francija veikusi atbalsta finansēšanas veidā, ļauj nodrošināt šā nodokļa atbilstību brīvas pakalpojumu aprites principam, kas minēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principam, kas minēts LESD 110. pantā, |
| --- | --- |

(166)

Komisija jo īpaši uzskata, ka izmaiņas, ko Francija veikusi atbalsta finansēšanas veidā, ļauj nodrošināt šā nodokļa atbilstību brīvas pakalpojumu aprites principam, kas minēts LESD 56. pantā, un nediskriminācijas principam, kas minēts LESD 110. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Francija plāno sniegt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

Līdz ar to šā atbalsta sniegšana ir atļauta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 19. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abos gadījumos noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā ir uzskatāmas par atsaucēm uz EK līguma 87. vai 88. pantu. LESD arī ieviesa vairākas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot „Kopienu” ar „Savienību”, „kopējo tirgu” ar „iekšējo tirgu” un „Pirmās instances tiesu” ar „Vispārējo tiesu”. Šajā lēmumā ir izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  OV C 10, 14.1.2011., 4. lpp.

2

(3)  Atgādinājums par piezīmi Nr. 2.

3

(4)  Jo īpaši sk. IP/10/1597.

4

(5)  Jo īpaši sk. IP/06/1362.

5

(6)  Jo īpaši sk. IP/07/909.

6

(7)  Ekonomisko interešu grupa ir pārredzama struktūra, kam nav sava pamatkapitāla un ko finansē dalībnieki, lai apvienotu spēkus, īstenojot noteiktas darbības.

7

(8)  Katrā specializācijā, kur tiek organizētas sacīkstes (rikšošanā, skrējienā pa līdzenu vietu vai šķēršļu joslas pārvarēšanā), sacīkšu sabiedrību kā zirgu skriešanās sacīkšu mātessabiedrību licencē ministrs, kurš atbild par lauksaimniecību – rikšošanas sporta sacīkstēs tā ir Cheval Français, bet skrējienā pa līdzenu vietu vai šķēršļu joslas pārvarēšanā – France Galop. Šīm mātessabiedrībām ir galvenā atbildība par sacīkšu organizēšanu atbilstoši specializācijai un derību slēgšanu.

8

Cheval Français

France Galop

(9)  5,8 % 2008. gadā un 7,2 % 2009. gadā.

9

(10)  EUR 736,4 miljoni 2008. gadā un EUR 731,4 miljoni 2009. gadā.

10

(11)  Sacīkšu mātessabiedrības nodrošinās nodokļa ieņēmumu sadalīšanu dažādiem saņēmējiem – zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām (tostarp pašām mātessabiedrībām), Francijas valsts sacīkšu federācijai, zirgu skriešanās sacīkšu laboratorijai, sacīkšu derību tehniskajai grupai, sacīkšu zirgaudzētavu mācību un sociālās darbības asociācijai un reģionālajām federācijām.

11

(12)  Atsauce uz N-2. gadu ieviesta, lai varētu iegūt nepieciešamos finanšu datus, aprēķinot nodokļa likmi.

12

(13)  Vispārīgā nodokļu kodeksa 302.a panta ZG punkts.

13

(14)  2010. gada 2. novembra Dekrēts Nr. 2010-1314 par sabiedrisko pakalpojumu pienākumiem, kas uzdoti zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, un mātessabiedrību iejaukšanās kārtību.

14

(15)  Kopējās izmaksas bija EUR 775 miljoni, un ieņēmumi – EUR 28 miljoni.

15

(16)  Francijas iestādes paziņoja par šo pasākumu, pamatojoties uz Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, OV C 297, 29.11.2005.

16

(17)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gada laikposmam, OV C 54, 4.3.2006.

17

(18)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gada laikposmam, OV C 319, 27.12.2006.

18

(19)  Sk. 1999. gada 21. septembra spriedumu lietā C-67/96 Albany, Recueil, I-5751. lpp.

19

Albany

Recueil

(20)  Padomes Direktīva 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās.

20

(21)  Sk. 1998. gada 27. janvāra spriedumu lietā T-67/94 Ladbroke pret Komisiju, Recueil, II-1. lpp., 143. punkts.

21

Ladbroke

Recueil

(22)  Valsts padome Nr. 383.270 – 2009. gada 26. novembra, ceturtdienas, sanāksme

22

(23)  Kā noteikts 1891. gada likumā un 2010. gada 2. novembra Dekrētā Nr. 2010-1314.

23

(24)  Piemēram, Valsts padome 1979. gada 9. februārī pieņēma šādu lēmumu lietā Nr. 141204: „No 1891. gada 2. jūnija likuma prasībām un tiesību normām, ko piemēro derībām un zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kas ir atbildīgas gan par sacīkšu organizēšanu, gan derību slēgšanu, izriet, ka šīs sabiedrības nepilda sabiedrisko pakalpojumu misiju un tām ir juridiskas personas – privāttiesību subjekta – raksturs, ko kontrolē valsts vara.”

24

(25)  Konkurences iestādes 2011. gada 20. janvāra atzinums par tiešsaistes azartspēļu un loteriju nozari.

25

(26)  Par premiālajām sacīkstēm slēdz ne tikai tiešsaistes derības, bet arī dokumentētās derības PMU tirdzniecības tīklā.

26

PMU

(27)  Konfidenciāla informācija

27

(28)  Piemēram, izmaksas, kas saistītas ar raidījumu „Zirgu minūte” televīzijas kanālā France 3.

28

France 3

(29)  Atsauce uz N-2. gadu ieviesta, lai varētu iegūt nepieciešamos finanšu datus, aprēķinot nodokļa likmi.

29

(30)  Izmaksas, kas saistītas ar sacīkšu attēlu uzņemšanu un izplatīšanu, nebija iekļautas sākotnēji paziņoto sabiedrisko pakalpojumu izmaksu aprēķinos.

30

(31)  Skat. procedūras sākšanas lēmuma 79. apsvērumu.

31

(32)  Tiesas 2000. gada 16. maija spriedums lietā Francija/Ladbroke Racing un Komisija C-83/98 P, Recueil, I-3271. lpp., 50. punkts, un 2002. gada 16. maija spriedums lietā Francija pret Komisiju C-482/99, Recueil, I-4397. lpp., 37. punkts.

32

Ladbroke Racing

Recueil

Recueil

(33)  Vispārējās tiesas 1996. gada 12. decembra spriedums lietā Air France pret Komisiju T-358/94, Recueil, II-2109. lpp., 63.–65. punkts, un 2012. gada 27. septembra spriedums lietā Fedecom pret Komisiju T-243/09, nav publicēts krājumā, 48. punkts.

33

Air France

Recueil

Fedecom

(34)  Tiesas 1977. gada 22. marta spriedums lietā Steinike & Weinlig 78/76, Recueil, 595. lpp., 22. punkts, Tiesas 1987. gada 11. novembra spriedums lietā Francija pret Komisiju 259/85, Recueil, 4393. lpp., 23. punkts, un iepriekš minētais Vispārējās tiesas spriedums lietā Fedecom pret Komisiju, 49. punkts. Šajā jautājumā skatiet arī Tiesas 1974. gada 2. jūlija spriedumu lietā Itālija pret Komisiju 173/73, Recueil, 709. lpp., 27. un 35. punkts.

34

Steinike & Weinlig

Recueil

Recueil

Fedecom

Recueil

(35)  Minētā paziņojuma 97/C 163/03 4. lpp., kas attiecas uz lietu C-4/97 (ex NN35/93) – Komisijas paziņojums saskaņā ar līguma 93. panta 2. punktu, kas adresēts dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, par atbalstu, ko Francija plāno piešķirt zirgu skriešanās sacīkšu sabiedrībām, kas ietilpst PMU un PMH.

35

PMU

PMH

(36)  Turklāt Francijas iestādes norāda, ka Francijā izmaksāto prēmiju un pabalstu līmenis ir augstāks par Eiropas vidējo rādītāju.

36

(37)  Piemēram, PMU ģenerāldirektors Philippe Germond norāda rakstā Echos, ka „ir reģistrēta ārvalstu derību operatoru iesaistes sacīkstēs Francijā būtiska paplašināšanās, par +20 % 2010. gadā”. Tajā pašā rakstā viņš piemin arī lielos līgumus, ko PMU noslēgusi ar Grieķijas operatoru, kā arī vienošanos Beļģijā ar Ladbrokes par kopīgu derību organizēšanu.

37

PMU

Philippe Germond

Echos

PMU

Ladbrokes

(38)  Vairāki piemēri no Komisijas prakses: atbalsta pasākums Nr. 472/2000 – parafiskālais nodoklis, ko iekasē, lai finansētu kolektīvās darbības, kuras Ādas, ādas izstrādājumu un apavu nozaru attīstības starpprofesiju komiteja veic šīs nozares labā; atbalsta pasākums Nr. 163/2002 – parafiskālais nodoklis, ko iekasē, lai finansētu kolektīvās darbības, kuras Konjaka valsts starpprofesiju birojs veic šīs nozares labā; atbalsta pasākums Nr. 496/2000 – parafiskālais nodoklis, ko iekasē par pulksteņu, rotaslietu, zeltlietu un sudrablietu produkciju un lai finansētu kolektīvās darbības, kuras Pulksteņu, rotaslietu, zeltlietu un sudrablietu nozares attīstības profesionālā komiteja un Pulksteņu nozares tehniskais centrs veic šīs nozares labā.

38

(39)  Piešķirtā atbalsta apjoms ir tieši atkarīgs no nodokļa iekasēšanas.

39

(40)  Skat. procedūras sākšanas lēmuma 57. apsvērumu.

40

(41)  Skat. Valsts atbalsta rīcības plānu — Mazāks un mērķtiecīgāks valsts atbalsts: plāns valsts atbalsta reformai 2005.–2009. gadam, COM(2005) 107 galīgā redakcija, 19. un 20. punkts.

41

(42)  Eiropas Komisija. Zaļā grāmata par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū, COM(2011) 128 galīgā redakcija, 7. lpp.

42

(43)  Eiropas Komisija. Ceļā uz visaptverošu Eiropas regulējumu tiešsaistes azartspēlēm, COM(2012) 596, 4. lpp.

43

(44)  OV L 224, 18.8.1990., 60.–61. lpp.

44

(45)  Eiropas Komisijas 2011. gada 24. marta Zaļā grāmata par tiešsaistes azartspēlēm iekšējā tirgū [COM(2011) 128 galīgā redakcija], skat. 35. lpp.

45

---

Labojumi

| 18.1.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 14/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 14/35

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/50/ES (2013. gada 22. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un Komisijas Direktīvu 2007/14/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvas 2004/109/EK atsevišķu noteikumu īstenošanai

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 294, 2013. gada 6. novembris
  )

27. lappusē, 5. pantā:

tekstu:

“(..) līdz 2015. gada 27. novembrim (..)”

lasīt šādi:

“(..) līdz 2018. gada 27. novembrim (..)”

---