# Uradni list L 437/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 437 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6328. december 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 437

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6328. december 2020

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022 | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) | 30 |
| | * | Uredba (EU) 2020/2222 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom (
  1
  ) | 43 |
| | * | Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam | 49 |
| | * | Uredba (EU) 2020/2224 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (
  1
  ) | 74 |
| | * | Uredba (EU) 2020/2225 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (
  1
  ) | 86 |
| | * | Uredba (EU) 2020/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (
  1
  ) | 97 |
| | * | Uredba (EU) 2020/2227 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije | 102 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021) | 108 |
| | * | Sklep (EU) 2020/2229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (
  1
  ) | 116 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022

1

*

Uredba (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU)

30

*

Uredba (EU) 2020/2222 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom (
  1
  )

1

43

*

Uredba (EU, Euratom) 2020/2223 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam

49

*

Uredba (EU) 2020/2224 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (
  1
  )

1

74

*

Uredba (EU) 2020/2225 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (
  1
  )

1

86

*

Uredba (EU) 2020/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (
  1
  )

1

97

*

Uredba (EU) 2020/2227 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

102

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021)

108

*

Sklep (EU) 2020/2229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (
  1
  )

1

116

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2020/2230 z dne 18. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke | 120 |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2020/2231 z dne 18. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1387/2013 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode | 135 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2020/2232 z dne 22. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu, ter o rezervnem seznamu oseb, ki so pripravljene in sposobne delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu | 182 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2020/2233 z dne 23. decembra 2020 o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada | 188 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2020/2230 z dne 18. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke

120

*

Uredba Sveta (EU) 2020/2231 z dne 18. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1387/2013 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode

135

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2020/2232 z dne 22. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu, ter o rezervnem seznamu oseb, ki so pripravljene in sposobne delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu

182

*

Sklep Sveta (EU) 2020/2233 z dne 23. decembra 2020 o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada

188

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/1

---

UREDBA (EU) 2020/2220 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen zakonodajnih predlogov Komisije o skupni kmetijski politiki (SKP) po letu 2020 je oblikovati trden okvir Unije, bistven za zagotovitev, da SKP ostane skupna politika z enakimi konkurenčnimi pogoji, pri čemer pa se državam članicam dodeli tudi večja odgovornost glede izpolnjevanja in doseganja zastavljenih ciljev. Države članice morajo zato pripraviti strateške načrte SKP ter jih, potem ko jih odobri Komisija, tudi izvajati. |
| --- | --- |

(1)

Namen zakonodajnih predlogov Komisije o skupni kmetijski politiki (SKP) po letu 2020 je oblikovati trden okvir Unije, bistven za zagotovitev, da SKP ostane skupna politika z enakimi konkurenčnimi pogoji, pri čemer pa se državam članicam dodeli tudi večja odgovornost glede izpolnjevanja in doseganja zastavljenih ciljev. Države članice morajo zato pripraviti strateške načrte SKP ter jih, potem ko jih odobri Komisija, tudi izvajati.

| (2) | Zakonodajni postopek v zvezi z zakonodajnimi predlogi Komisije o SKP po letu 2020 ni bil zaključen pravočasno, da bi lahko države članice in Komisija pripravile vse potrebne elemente za uporabo novega pravnega okvira in strateških načrtov SKP od 1. januarja 2021, kot je sprva predlagala Komisija. Ta zamuda je povzročila negotovost in tveganja za kmete v Uniji in ves kmetijski sektor Unije. Da bi odpravili to negotovost ter ohranili vitalnost podeželskih območij in regij, hkrati pa prispevali k okoljski trajnostnosti, bi morala ta uredba zagotavljati nadaljnjo uporabo pravil sedanjega okvira SKP za obdobje od 2014 do 2020 (v nadaljnjem besedilu: sedanji okvir SKP) in neprekinjena plačila kmetom in drugim upravičencem ter s tem zagotoviti predvidljivost in stabilnost v prehodnem obdobju v letih 2021 in 2022 (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje) do začetka uporabe novega pravnega okvira za obdobje, ki se začne 1. januarja 2023 (v nadaljnjem besedilu: novi pravni okvir). |
| --- | --- |

(2)

Zakonodajni postopek v zvezi z zakonodajnimi predlogi Komisije o SKP po letu 2020 ni bil zaključen pravočasno, da bi lahko države članice in Komisija pripravile vse potrebne elemente za uporabo novega pravnega okvira in strateških načrtov SKP od 1. januarja 2021, kot je sprva predlagala Komisija. Ta zamuda je povzročila negotovost in tveganja za kmete v Uniji in ves kmetijski sektor Unije. Da bi odpravili to negotovost ter ohranili vitalnost podeželskih območij in regij, hkrati pa prispevali k okoljski trajnostnosti, bi morala ta uredba zagotavljati nadaljnjo uporabo pravil sedanjega okvira SKP za obdobje od 2014 do 2020 (v nadaljnjem besedilu: sedanji okvir SKP) in neprekinjena plačila kmetom in drugim upravičencem ter s tem zagotoviti predvidljivost in stabilnost v prehodnem obdobju v letih 2021 in 2022 (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje) do začetka uporabe novega pravnega okvira za obdobje, ki se začne 1. januarja 2023 (v nadaljnjem besedilu: novi pravni okvir).

| (3) | Ker je treba zakonodajni postopek v zvezi z zakonodajnimi predlogi Komisije o SKP po letu 2020 še zaključiti, države članice pa morajo še oblikovati strateške načrte SKP, poleg tega pa se je treba posvetovati z deležniki, bi se moral sedanji okvir SKP še naprej uporabljati dodatni dve leti. Namen prehodnega obdobja je upravičencem omogočiti nemoten prehod na novo programsko obdobje in zagotoviti možnost, da se upošteva sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor). |
| --- | --- |

(3)

Ker je treba zakonodajni postopek v zvezi z zakonodajnimi predlogi Komisije o SKP po letu 2020 še zaključiti, države članice pa morajo še oblikovati strateške načrte SKP, poleg tega pa se je treba posvetovati z deležniki, bi se moral sedanji okvir SKP še naprej uporabljati dodatni dve leti. Namen prehodnega obdobja je upravičencem omogočiti nemoten prehod na novo programsko obdobje in zagotoviti možnost, da se upošteva sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor).

| (4) | Da bi se lahko v letih 2021 in 2022 kmetom in drugim upravičencem odobrila podpora iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), bi morala Unija takšno podporo v prehodnem obdobju še naprej zagotavljati pod pogoji iz sedanjega okvira SKP. Sedanji okvir SKP je bil določen zlasti z uredbami (EU) št. 1303/2013 (4), (EU) št. 1305/2013 (5), (EU) št. 1306/2013 (6), (EU) št. 1307/2013 (7) in (EU) št. 1308/2013 (8) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se lahko v letih 2021 in 2022 kmetom in drugim upravičencem odobrila podpora iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), bi morala Unija takšno podporo v prehodnem obdobju še naprej zagotavljati pod pogoji iz sedanjega okvira SKP. Sedanji okvir SKP je bil določen zlasti z uredbami (EU) št. 1303/2013 (4), (EU) št. 1305/2013 (5), (EU) št. 1306/2013 (6), (EU) št. 1307/2013 (7) in (EU) št. 1308/2013 (8) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (5) | Ta uredba bi morala državam članicam zagotoviti dovolj časa za pripravo njihovih strateških načrtov SKP, hkrati pa olajšati oblikovanje upravnih struktur, potrebnih za uspešno izvajanje novega pravnega okvira, zlasti tako, da se omogoči povečanje tehnične pomoči. Vsi strateški načrti SKP bi morali biti pripravljeni za začetek veljavnosti po koncu prehodnega obdobja, da bi kmetijskemu sektorju zagotovili prepotrebno stabilnost in gotovost. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba bi morala državam članicam zagotoviti dovolj časa za pripravo njihovih strateških načrtov SKP, hkrati pa olajšati oblikovanje upravnih struktur, potrebnih za uspešno izvajanje novega pravnega okvira, zlasti tako, da se omogoči povečanje tehnične pomoči. Vsi strateški načrti SKP bi morali biti pripravljeni za začetek veljavnosti po koncu prehodnega obdobja, da bi kmetijskemu sektorju zagotovili prepotrebno stabilnost in gotovost.

| (6) | Glede na to, da bi morala Unija v celotnem prehodnem obdobju še naprej podpirati razvoj podeželja, bi morale države članice imeti možnost, da svoje podaljšane programe razvoja podeželja financirajo iz ustrezne dodelitve proračunskih sredstev za leti 2021 in 2022. S podaljšanimi programi bi morali zagotoviti, da je vsaj enak skupni delež prispevka EKSRP rezerviran za ukrepe iz člena 59(6) Uredbe (EU) št. 1305/2013, v skladu z novimi cilji iz evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da bi morala Unija v celotnem prehodnem obdobju še naprej podpirati razvoj podeželja, bi morale države članice imeti možnost, da svoje podaljšane programe razvoja podeželja financirajo iz ustrezne dodelitve proračunskih sredstev za leti 2021 in 2022. S podaljšanimi programi bi morali zagotoviti, da je vsaj enak skupni delež prispevka EKSRP rezerviran za ukrepe iz člena 59(6) Uredbe (EU) št. 1305/2013, v skladu z novimi cilji iz evropskega zelenega dogovora.

| (7) | Uredba (EU) št. 1303/2013 določa skupna pravila, ki se uporabljajo za EKSRP in druge sklade, ki delujejo na podlagi skupnega okvira. Navedena uredba bi se morala še naprej uporabljati za programe, ki jih podpira EKSRP v programskem obdobju 2014–2020 in v programskih letih 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) št. 1303/2013 določa skupna pravila, ki se uporabljajo za EKSRP in druge sklade, ki delujejo na podlagi skupnega okvira. Navedena uredba bi se morala še naprej uporabljati za programe, ki jih podpira EKSRP v programskem obdobju 2014–2020 in v programskih letih 2021 in 2022.

| (8) | Roki iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s poročili o izvajanju, letnimi pregledovalnimi sejami, naknadnimi vrednotenji in zbirnimi poročili, upravičenostjo izdatkov in prenehanjem obveznosti ter proračunskimi obveznostmi so omejeni na programsko obdobje 2014–2020. Te roke bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevalo podaljšano obdobje, v katerem bi se morali izvajati programi, ki se nanašajo na podporo iz EKSRP. |
| --- | --- |

(8)

Roki iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zvezi s poročili o izvajanju, letnimi pregledovalnimi sejami, naknadnimi vrednotenji in zbirnimi poročili, upravičenostjo izdatkov in prenehanjem obveznosti ter proračunskimi obveznostmi so omejeni na programsko obdobje 2014–2020. Te roke bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevalo podaljšano obdobje, v katerem bi se morali izvajati programi, ki se nanašajo na podporo iz EKSRP.

| (9) | Uredba (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Delegirana uredba Komisije (EU) št. 807/2014 (10) določata, da bi moral EKSRP v programskem obdobju 2014–2020 pod določenimi pogoji še naprej kriti izdatke za nekatere dolgoročne obveznosti, prevzete na podlagi določenih uredb, ki so podpirale razvoj podeželja, preden se je začela uporabljati Uredba (EU) št. 1305/2013. Ti izdatki bi morali biti v času trajanja zadevne pravne obveznosti v programskih letih 2021 in 2022 pod enakimi pogoji še naprej upravičeni. Zaradi pravne jasnosti in varnosti bi bilo treba tudi pojasniti, da bi bilo treba za pravne obveznosti, prevzete na podlagi predhodnih ukrepov, ki ustrezajo ukrepom iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, za katere se uporablja integrirani administrativni in kontrolni sistem, uporabljati ta integrirani administrativni in kontrolni sistem ter da bi bilo treba plačila v zvezi s temi pravnimi obveznostmi izvesti v obdobju med 1. decembrom in 30. junijem naslednjega koledarskega leta. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Delegirana uredba Komisije (EU) št. 807/2014 (10) določata, da bi moral EKSRP v programskem obdobju 2014–2020 pod določenimi pogoji še naprej kriti izdatke za nekatere dolgoročne obveznosti, prevzete na podlagi določenih uredb, ki so podpirale razvoj podeželja, preden se je začela uporabljati Uredba (EU) št. 1305/2013. Ti izdatki bi morali biti v času trajanja zadevne pravne obveznosti v programskih letih 2021 in 2022 pod enakimi pogoji še naprej upravičeni. Zaradi pravne jasnosti in varnosti bi bilo treba tudi pojasniti, da bi bilo treba za pravne obveznosti, prevzete na podlagi predhodnih ukrepov, ki ustrezajo ukrepom iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, za katere se uporablja integrirani administrativni in kontrolni sistem, uporabljati ta integrirani administrativni in kontrolni sistem ter da bi bilo treba plačila v zvezi s temi pravnimi obveznostmi izvesti v obdobju med 1. decembrom in 30. junijem naslednjega koledarskega leta.

| (10) | EKSRP bi moral biti zmožen podpirati stroške krepitve zmogljivosti in pripravljalnih ukrepov, ki podpirajo oblikovanje in prihodnje izvajanje strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v skladu z novim pravnim okvirjem. |
| --- | --- |

(10)

EKSRP bi moral biti zmožen podpirati stroške krepitve zmogljivosti in pripravljalnih ukrepov, ki podpirajo oblikovanje in prihodnje izvajanje strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v skladu z novim pravnim okvirjem.

| (11) | Pri dodelitvi plačilnih pravic ali ponovnem izračunu plačilnih pravic za države članice, ki ohranjajo obstoječe pravice v okviru Uredbe (EU) št. 1307/2013, so nekatere države članice v letu 2015 naredile napake pri določanju števila ali vrednosti plačilnih pravic. Mnoge izmed teh napak, tudi kadar so nastale v zvezi s posameznim kmetom, vplivajo na vrednost plačilnih pravic za vse kmete in za vsa leta. Nekatere države članice so naredile napake tudi po letu 2015 pri dodeljevanju pravic iz rezerve, na primer pri izračunu povprečne vrednosti. Za takšne neskladnosti se običajno opravi finančni popravek, dokler zadevna država članica ne sprejme popravnih ukrepov. Zaradi časa, ki je pretekel od prve dodelitve, ter prizadevanj držav članic za določitev in po potrebi popravek plačilnih pravic, pa tudi zaradi pravne varnosti bi bilo treba število in vrednost plačilnih pravic od določenega datuma naprej upoštevati kot zakonito in pravilno. |
| --- | --- |

(11)

Pri dodelitvi plačilnih pravic ali ponovnem izračunu plačilnih pravic za države članice, ki ohranjajo obstoječe pravice v okviru Uredbe (EU) št. 1307/2013, so nekatere države članice v letu 2015 naredile napake pri določanju števila ali vrednosti plačilnih pravic. Mnoge izmed teh napak, tudi kadar so nastale v zvezi s posameznim kmetom, vplivajo na vrednost plačilnih pravic za vse kmete in za vsa leta. Nekatere države članice so naredile napake tudi po letu 2015 pri dodeljevanju pravic iz rezerve, na primer pri izračunu povprečne vrednosti. Za takšne neskladnosti se običajno opravi finančni popravek, dokler zadevna država članica ne sprejme popravnih ukrepov. Zaradi časa, ki je pretekel od prve dodelitve, ter prizadevanj držav članic za določitev in po potrebi popravek plačilnih pravic, pa tudi zaradi pravne varnosti bi bilo treba število in vrednost plačilnih pravic od določenega datuma naprej upoštevati kot zakonito in pravilno.

| (12) | Državam članicam je bila na podlagi člena 24(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 dana možnost, da za dodelitev plačilnih pravic uporabijo koeficient znižanja za upravičene hektare, ki vključujejo trajno travinje na površinah s težkimi podnebnimi pogoji. Alpski pašniki se pogosto upravljajo na kolektivni ravni, zato se območja dodeljujejo letno, kar ustvarja precejšnjo negotovost med kmeti v zadevnih državah članicah. Izvajanje tega sistema se je izkazalo za posebej zapleteno, zlasti kar zadeva natančno opredelitev zadevnih območij. Ker je vrednost plačilnih pravic na območjih, za katera se koeficient znižanja ne uporablja, odvisna od vsote plačilnih pravic na določenih območjih, ta negotovost posledično vpliva na vse kmete v zadevnih državah članicah. Da bi stabilizirali sistem, ki se trenutno uporablja v teh državah članicah, in čim prej zagotovili pravno varnost za vse kmete v zadevnih državah članicah, bi morale zadevne države članice imeti možnost, da vrednost in število vseh pravic, ki so bile dodeljene vsem kmetom pred 1. januarjem 2020, štejejo za zakonito in pravilno. Vrednost teh pravic bi morala biti – ne da bi to vplivalo na morebitna pravna sredstva, ki so na voljo posameznim upravičencem – vrednost za koledarsko leto 2019, veljavna na dan 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

(12)

Državam članicam je bila na podlagi člena 24(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013 dana možnost, da za dodelitev plačilnih pravic uporabijo koeficient znižanja za upravičene hektare, ki vključujejo trajno travinje na površinah s težkimi podnebnimi pogoji. Alpski pašniki se pogosto upravljajo na kolektivni ravni, zato se območja dodeljujejo letno, kar ustvarja precejšnjo negotovost med kmeti v zadevnih državah članicah. Izvajanje tega sistema se je izkazalo za posebej zapleteno, zlasti kar zadeva natančno opredelitev zadevnih območij. Ker je vrednost plačilnih pravic na območjih, za katera se koeficient znižanja ne uporablja, odvisna od vsote plačilnih pravic na določenih območjih, ta negotovost posledično vpliva na vse kmete v zadevnih državah članicah. Da bi stabilizirali sistem, ki se trenutno uporablja v teh državah članicah, in čim prej zagotovili pravno varnost za vse kmete v zadevnih državah članicah, bi morale zadevne države članice imeti možnost, da vrednost in število vseh pravic, ki so bile dodeljene vsem kmetom pred 1. januarjem 2020, štejejo za zakonito in pravilno. Vrednost teh pravic bi morala biti – ne da bi to vplivalo na morebitna pravna sredstva, ki so na voljo posameznim upravičencem – vrednost za koledarsko leto 2019, veljavna na dan 31. decembra 2019.

| (13) | Potrditev plačilnih pravic ne pomeni izvzetja iz odgovornosti držav članic za zagotavljanje zaščite proračuna Unije pred nepravilnimi izdatki v okviru deljenega upravljanja EKJS. Zato potrditev plačilnih pravic, dodeljenih kmetom pred 1. januarjem 2021 oziroma v primeru odstopanja pred 1. januarjem 2020, ne bi smela posegati v pooblastilo Komisije, da sprejema odločitve iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z nepravilnimi plačili, odobrenimi za katero koli koledarsko leto do vključno leta 2020 oziroma v primeru odstopanja do vključno leta 2019, ki so posledica napak pri številu ali vrednosti navedenih plačilnih pravic. |
| --- | --- |

(13)

Potrditev plačilnih pravic ne pomeni izvzetja iz odgovornosti držav članic za zagotavljanje zaščite proračuna Unije pred nepravilnimi izdatki v okviru deljenega upravljanja EKJS. Zato potrditev plačilnih pravic, dodeljenih kmetom pred 1. januarjem 2021 oziroma v primeru odstopanja pred 1. januarjem 2020, ne bi smela posegati v pooblastilo Komisije, da sprejema odločitve iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z nepravilnimi plačili, odobrenimi za katero koli koledarsko leto do vključno leta 2020 oziroma v primeru odstopanja do vključno leta 2019, ki so posledica napak pri številu ali vrednosti navedenih plačilnih pravic.

| (14) | Glede na to, da novi pravni okvir SKP še ni sprejet, bi bilo treba pojasniti, da bi bilo treba določiti prehodne ureditve za urejanje prehoda obstoječih shem podpore, dodeljene na večletni ravni, v nov pravni okvir. |
| --- | --- |

(14)

Glede na to, da novi pravni okvir SKP še ni sprejet, bi bilo treba pojasniti, da bi bilo treba določiti prehodne ureditve za urejanje prehoda obstoječih shem podpore, dodeljene na večletni ravni, v nov pravni okvir.

| (15) | Da bi omejili znaten prenos obveznosti iz sedanjega programskega obdobja za razvoj podeželja v strateške načrte SKP, bi bilo treba trajanje novih večletnih obveznosti v zvezi s kmetijsko-okoljsko-podnebnimi obveznostmi, ekološkim kmetovanjem in dobrobitjo živali praviloma omejiti na obdobje do največ treh let. Od leta 2022 bi moralo biti podaljšanje obstoječih obveznosti omejeno na eno leto. |
| --- | --- |

(15)

Da bi omejili znaten prenos obveznosti iz sedanjega programskega obdobja za razvoj podeželja v strateške načrte SKP, bi bilo treba trajanje novih večletnih obveznosti v zvezi s kmetijsko-okoljsko-podnebnimi obveznostmi, ekološkim kmetovanjem in dobrobitjo živali praviloma omejiti na obdobje do največ treh let. Od leta 2022 bi moralo biti podaljšanje obstoječih obveznosti omejeno na eno leto.

| (16) | V členu 31(5) Uredbe (EU) št. 1305/2013 so bile predvidene prehodne ureditve za olajšanje postopnega opuščanja plačil na območjih, ki zaradi uporabe novih meril za razmejitev ne bi več veljala za območja z naravnimi omejitvami. Takšna plačila naj bi se izplačevala do leta 2020 in za največ štiri leta. Z Uredbo (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (11) je bil prvotni rok za novo razmejitev takih območij prestavljen na leto 2019. Za kmete v državah članicah, ki so razmejitev določile v letih 2018 in 2019, se za postopno opuščanje plačil ni mogel uporabiti najdaljši možen rok štirih let. Da bi se postopno opuščanje plačil lahko nadaljevalo, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da jih po potrebi še naprej izplačujejo v letih 2021 in 2022. Da bi zagotovili ustrezno raven plačil na hektar v skladu s členom 31(5) Uredbe (EU) št. 1305/2013, bi bilo treba raven plačil v letih 2021 in 2022 določiti na 25 EUR na hektar. |
| --- | --- |

(16)

V členu 31(5) Uredbe (EU) št. 1305/2013 so bile predvidene prehodne ureditve za olajšanje postopnega opuščanja plačil na območjih, ki zaradi uporabe novih meril za razmejitev ne bi več veljala za območja z naravnimi omejitvami. Takšna plačila naj bi se izplačevala do leta 2020 in za največ štiri leta. Z Uredbo (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta (11) je bil prvotni rok za novo razmejitev takih območij prestavljen na leto 2019. Za kmete v državah članicah, ki so razmejitev določile v letih 2018 in 2019, se za postopno opuščanje plačil ni mogel uporabiti najdaljši možen rok štirih let. Da bi se postopno opuščanje plačil lahko nadaljevalo, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da jih po potrebi še naprej izplačujejo v letih 2021 in 2022. Da bi zagotovili ustrezno raven plačil na hektar v skladu s členom 31(5) Uredbe (EU) št. 1305/2013, bi bilo treba raven plačil v letih 2021 in 2022 določiti na 25 EUR na hektar.

| (17) | Ker so kmetje zaradi podnebnih sprememb in povečane nestanovitnosti cen izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, je v Uredbi (EU) št. 1305/2013 določen ukrep za obvladovanje tveganja, s katerim bi kmetom pomagali pri obravnavanju teh tveganj. Ta ukrep vključuje finančne prispevke v vzajemne sklade in instrument za stabilizacijo dohodka. Za odobritev podpore v okviru tega ukrepa so bili določeni posebni pogoji za zagotovitev, da so kmetje deležni enake obravnave v vsej Uniji, da se konkurenca ne izkrivlja in da se spoštujejo mednarodne obveznosti Unije. Da bi še naprej spodbujali uporabo tega ukrepa za kmete iz vseh sektorjev, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da znižajo 30-odstotni prag, pri katerem se odobri nadomestilo kmetom za zmanjšanje pridelka ali dohodka in ki se uporablja za zadevni instrument, vendar ne nižje od 20 %. |
| --- | --- |

(17)

Ker so kmetje zaradi podnebnih sprememb in povečane nestanovitnosti cen izpostavljeni vse večjim gospodarskim in okoljskim tveganjem, je v Uredbi (EU) št. 1305/2013 določen ukrep za obvladovanje tveganja, s katerim bi kmetom pomagali pri obravnavanju teh tveganj. Ta ukrep vključuje finančne prispevke v vzajemne sklade in instrument za stabilizacijo dohodka. Za odobritev podpore v okviru tega ukrepa so bili določeni posebni pogoji za zagotovitev, da so kmetje deležni enake obravnave v vsej Uniji, da se konkurenca ne izkrivlja in da se spoštujejo mednarodne obveznosti Unije. Da bi še naprej spodbujali uporabo tega ukrepa za kmete iz vseh sektorjev, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da znižajo 30-odstotni prag, pri katerem se odobri nadomestilo kmetom za zmanjšanje pridelka ali dohodka in ki se uporablja za zadevni instrument, vendar ne nižje od 20 %.

| (18) | Posledice izbruha COVID-19 so kmete in podeželska podjetja prizadele na način brez primere. Podaljšanje obsežnih omejitev gibanja, uvedenih v državah članicah, ter obvezna zaprtja trgovin, tržnic na prostem, restavracij in drugih gostinskih obratov so povzročili gospodarske motnje v kmetijskem sektorju in podeželskih skupnostih ter vodili do likvidnostnih težav in težav z denarnim tokom za kmete in za mala podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov. V odziv na vpliv krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19, bi bilo treba podaljšati trajanje ukrepa iz člena 39b Uredbe (EU) št. 1305/2013 za obravnavo likvidnostnih težav, ki ogrožajo nadaljnje opravljanje kmetijskih dejavnosti in dejavnosti malih podjetij, ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov. Podpora za navedeni ukrep bi se morala financirati do 2 % iz sredstev EKSRP, dodeljenih državam članicam v programskem obdobju 2014–2020. |
| --- | --- |

(18)

Posledice izbruha COVID-19 so kmete in podeželska podjetja prizadele na način brez primere. Podaljšanje obsežnih omejitev gibanja, uvedenih v državah članicah, ter obvezna zaprtja trgovin, tržnic na prostem, restavracij in drugih gostinskih obratov so povzročili gospodarske motnje v kmetijskem sektorju in podeželskih skupnostih ter vodili do likvidnostnih težav in težav z denarnim tokom za kmete in za mala podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov. V odziv na vpliv krize, ki jo je povzročil izbruh COVID-19, bi bilo treba podaljšati trajanje ukrepa iz člena 39b Uredbe (EU) št. 1305/2013 za obravnavo likvidnostnih težav, ki ogrožajo nadaljnje opravljanje kmetijskih dejavnosti in dejavnosti malih podjetij, ki se ukvarjajo s predelavo, trženjem ali razvojem kmetijskih proizvodov. Podpora za navedeni ukrep bi se morala financirati do 2 % iz sredstev EKSRP, dodeljenih državam članicam v programskem obdobju 2014–2020.

| (19) | Da bi se v programskih letih 2021 in 2022 izognili primerom, v katerih se sredstva za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ne porabijo, bi morale imeti države članice, ki uporabijo možnost prenosa zneskov iz neposrednih plačil v razvoj podeželja, možnost, da uporabijo 5-odstotno – v primeru Hrvaške pa 2,5-odstotno – minimalno dodelitev sredstev za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, samo za prispevek EKSRP za razvoj podeželja, ki je podaljšan do 31. decembra 2022 in izračunan pred prenosom zneskov iz neposrednih plačil. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se v programskih letih 2021 in 2022 izognili primerom, v katerih se sredstva za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ne porabijo, bi morale imeti države članice, ki uporabijo možnost prenosa zneskov iz neposrednih plačil v razvoj podeželja, možnost, da uporabijo 5-odstotno – v primeru Hrvaške pa 2,5-odstotno – minimalno dodelitev sredstev za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, samo za prispevek EKSRP za razvoj podeželja, ki je podaljšan do 31. decembra 2022 in izračunan pred prenosom zneskov iz neposrednih plačil.

| (20) | V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (12) o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: Uredba EURI) bi morala biti za leti 2021 in 2022 na voljo dodatna sredstva za obvladovanje vpliva in posledic krize zaradi COVID-19 in njene posledice za kmetijski sektor in podeželska območja Unije. |
| --- | --- |

(20)

V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (12) o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: Uredba EURI) bi morala biti za leti 2021 in 2022 na voljo dodatna sredstva za obvladovanje vpliva in posledic krize zaradi COVID-19 in njene posledice za kmetijski sektor in podeželska območja Unije.

| (21) | Glede na povsem nove izzive, s katerimi se v okviru krize zaradi COVID-19 soočajo kmetijski sektor in podeželska območja Unije, bi bilo treba dodatna sredstva, ki jih zagotavlja EURI, uporabiti za financiranje ukrepov na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, ki so namenjeni odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva v skladu s cilji okoljskih in podnebnih zavez Unije ter novimi ambicijami iz evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(21)

Glede na povsem nove izzive, s katerimi se v okviru krize zaradi COVID-19 soočajo kmetijski sektor in podeželska območja Unije, bi bilo treba dodatna sredstva, ki jih zagotavlja EURI, uporabiti za financiranje ukrepov na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, ki so namenjeni odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva v skladu s cilji okoljskih in podnebnih zavez Unije ter novimi ambicijami iz evropskega zelenega dogovora.

| (22) | Države članice zato ne bi smele zmanjšati okoljskih ambicij, ki so si jih zadale v obstoječih programih za razvoj podeželja. Tudi za dodatna sredstva bi morale zagotoviti enak skupni delež, kot so ga v svojih programih razvoja podeželja v okviru prispevka EKSRP rezervirale za ukrepe, ki so posebej koristni za okolje in podnebje („načelo o nedopustnosti nazadovanja“). Poleg tega bi bilo treba vsaj 37 % dodatnih sredstev, ki jih zagotavlja EURI, nameniti za ukrepe, ki so posebej koristni za okolje in podnebje, ter za dobrobit živali in pristop LEADER. Poleg tega bi bilo treba vsaj 55 % teh dodatnih sredstev nameniti za ukrepe, ki spodbujajo gospodarski in socialni razvoj podeželskih območij, in sicer za naložbe v osnovna sredstva, razvoj kmetij in podjetij, podporo osnovnim storitvam, obnovo vasi na podeželskih območjih ter sodelovanje. |
| --- | --- |

(22)

Države članice zato ne bi smele zmanjšati okoljskih ambicij, ki so si jih zadale v obstoječih programih za razvoj podeželja. Tudi za dodatna sredstva bi morale zagotoviti enak skupni delež, kot so ga v svojih programih razvoja podeželja v okviru prispevka EKSRP rezervirale za ukrepe, ki so posebej koristni za okolje in podnebje („načelo o nedopustnosti nazadovanja“). Poleg tega bi bilo treba vsaj 37 % dodatnih sredstev, ki jih zagotavlja EURI, nameniti za ukrepe, ki so posebej koristni za okolje in podnebje, ter za dobrobit živali in pristop LEADER. Poleg tega bi bilo treba vsaj 55 % teh dodatnih sredstev nameniti za ukrepe, ki spodbujajo gospodarski in socialni razvoj podeželskih območij, in sicer za naložbe v osnovna sredstva, razvoj kmetij in podjetij, podporo osnovnim storitvam, obnovo vasi na podeželskih območjih ter sodelovanje.

| (23) | Če države članice na splošno ne morejo spoštovati načela o nedopustnosti nazadovanja, bi morale imeti možnost odstopanja od obveznosti dodelitve vsaj 55 % dodatnih sredstev iz EURI za ukrepe, ki spodbujajo gospodarski in socialni razvoj podeželskih območij, in bi morale po možnosti podpreti ukrepe, ki so posebej koristni za okolje in podnebje. Da pa bi se državam članicam zagotovila zadostna prožnost, bi morale imeti tudi možnost, da v zvezi s temi dodatnimi sredstvi odstopajo od načela o nedopustnosti nazadovanja, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnitev te obveznosti dodelitve vsaj 55 % dodatnih sredstev. |
| --- | --- |

(23)

Če države članice na splošno ne morejo spoštovati načela o nedopustnosti nazadovanja, bi morale imeti možnost odstopanja od obveznosti dodelitve vsaj 55 % dodatnih sredstev iz EURI za ukrepe, ki spodbujajo gospodarski in socialni razvoj podeželskih območij, in bi morale po možnosti podpreti ukrepe, ki so posebej koristni za okolje in podnebje. Da pa bi se državam članicam zagotovila zadostna prožnost, bi morale imeti tudi možnost, da v zvezi s temi dodatnimi sredstvi odstopajo od načela o nedopustnosti nazadovanja, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnitev te obveznosti dodelitve vsaj 55 % dodatnih sredstev.

| (24) | Za dodatna sredstva iz EURI veljajo posebni pogoji. Ta dodatna sredstva bi bilo zato treba načrtovati in spremljati ločeno od podpore Unije za razvoj podeželja, ob tem pa praviloma uporabljati pravila iz Uredbe (EU) št. 1305/2013. Zato bi bilo treba ta dodatna sredstva izvrševati z Uredbo (EU) št. 1305/2013 in jih na podlagi navedene uredbe obravnavati kot zneske za financiranje ukrepov v okviru EKSRP. Posledično bi se morala uporabljati pravila iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, vključno s pravili o spremembah programov razvoja podeželja, Uredbe (EU) št. 1306/2013, vključno s pravili o samodejnem prenehanju obveznosti, in Uredbe (EU) št. 1307/2013, razen kadar je v tej uredbi določeno drugače. |
| --- | --- |

(24)

Za dodatna sredstva iz EURI veljajo posebni pogoji. Ta dodatna sredstva bi bilo zato treba načrtovati in spremljati ločeno od podpore Unije za razvoj podeželja, ob tem pa praviloma uporabljati pravila iz Uredbe (EU) št. 1305/2013. Zato bi bilo treba ta dodatna sredstva izvrševati z Uredbo (EU) št. 1305/2013 in jih na podlagi navedene uredbe obravnavati kot zneske za financiranje ukrepov v okviru EKSRP. Posledično bi se morala uporabljati pravila iz Uredbe (EU) št. 1305/2013, vključno s pravili o spremembah programov razvoja podeželja, Uredbe (EU) št. 1306/2013, vključno s pravili o samodejnem prenehanju obveznosti, in Uredbe (EU) št. 1307/2013, razen kadar je v tej uredbi določeno drugače.

| (25) | Določiti bi bilo treba posebno najvišjo stopnjo sofinanciranja Unije, pa tudi višjo stopnjo podpore za naložbe, ki prispevajo k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva, in podporo za mlade kmete, da se zagotovi ustrezen učinek finančnega vzvoda dodatnih sredstev, ki jih zagotavlja EURI. |
| --- | --- |

(25)

Določiti bi bilo treba posebno najvišjo stopnjo sofinanciranja Unije, pa tudi višjo stopnjo podpore za naložbe, ki prispevajo k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva, in podporo za mlade kmete, da se zagotovi ustrezen učinek finančnega vzvoda dodatnih sredstev, ki jih zagotavlja EURI.

| (26) | Da se zagotovi kontinuiteta v prehodnem obdobju, bi bilo treba rezervo za krize v kmetijskem sektorju ohraniti za leti 2021 in 2022. Ustrezni znesek rezerve za leti 2021 in 2022 bi bilo treba vključiti v zadevno rezervo. |
| --- | --- |

(26)

Da se zagotovi kontinuiteta v prehodnem obdobju, bi bilo treba rezervo za krize v kmetijskem sektorju ohraniti za leti 2021 in 2022. Ustrezni znesek rezerve za leti 2021 in 2022 bi bilo treba vključiti v zadevno rezervo.

| (27) | Glede ureditev predhodnega financiranja iz EKSRP bi bilo treba pojasniti, da niti podaljšanje programov, ki jih podpira EKSRP, do 31. decembra 2022 v skladu s to uredbo niti dodatna sredstva, ki so na voljo na podlagi Uredbe EURI, ne bi smela povzročiti dodatnega predhodnega financiranja, odobrenega za zadevne programe. |
| --- | --- |

(27)

Glede ureditev predhodnega financiranja iz EKSRP bi bilo treba pojasniti, da niti podaljšanje programov, ki jih podpira EKSRP, do 31. decembra 2022 v skladu s to uredbo niti dodatna sredstva, ki so na voljo na podlagi Uredbe EURI, ne bi smela povzročiti dodatnega predhodnega financiranja, odobrenega za zadevne programe.

| (28) | Člen 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013 za leta v obdobju 2015-2020 trenutno za države članice določa le obveznost uradnega obveščanja o svojih odločitvah, sprejetih v skladu z navedenim členom, in o ocenjenem rezultatu zmanjšanja dela zneska neposrednih plačil, odobrenega kmetu za določeno koledarsko leto, ki presega 150 000 EUR. Da bi zagotovili nadaljevanje obstoječega sistema, bi morale države članice svoje odločitve, sprejete v skladu z navedenim členom, in ocenjeni rezultat zmanjšanja uradno sporočiti tudi za koledarski leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(28)

Člen 11 Uredbe (EU) št. 1307/2013 za leta v obdobju 2015-2020 trenutno za države članice določa le obveznost uradnega obveščanja o svojih odločitvah, sprejetih v skladu z navedenim členom, in o ocenjenem rezultatu zmanjšanja dela zneska neposrednih plačil, odobrenega kmetu za določeno koledarsko leto, ki presega 150 000 EUR. Da bi zagotovili nadaljevanje obstoječega sistema, bi morale države članice svoje odločitve, sprejete v skladu z navedenim členom, in ocenjeni rezultat zmanjšanja uradno sporočiti tudi za koledarski leti 2021 in 2022.

| (29) | Člen 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 državam članicam omogoča, da prenašajo sredstva med neposrednimi plačili in razvojem podeželja za koledarska leta v obdobju 2014–2020. Da bi lahko države članice izvajale svoje strategije, bi morala biti prožnost med stebroma na voljo tudi za koledarsko leto 2021 (proračunsko leto 2022) in koledarsko leto 2022 (proračunsko leto 2023). |
| --- | --- |

(29)

Člen 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 državam članicam omogoča, da prenašajo sredstva med neposrednimi plačili in razvojem podeželja za koledarska leta v obdobju 2014–2020. Da bi lahko države članice izvajale svoje strategije, bi morala biti prožnost med stebroma na voljo tudi za koledarsko leto 2021 (proračunsko leto 2022) in koledarsko leto 2022 (proračunsko leto 2023).

| (30) | Da bi Komisija lahko določila zgornje meje proračuna v skladu s členi 22(1), 36(4), 42(2), 49(2), 51(4) in 53(7) Uredbe (EU) št. 1307/2013, jo morajo države članice uradno obvestiti o svojih odločitvah o dodelitvah finančnih sredstev po shemah, in sicer do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022. |
| --- | --- |

(30)

Da bi Komisija lahko določila zgornje meje proračuna v skladu s členi 22(1), 36(4), 42(2), 49(2), 51(4) in 53(7) Uredbe (EU) št. 1307/2013, jo morajo države članice uradno obvestiti o svojih odločitvah o dodelitvah finančnih sredstev po shemah, in sicer do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.

| (31) | Člen 22(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013 določa linearno prilagoditev vrednosti plačilnih pravic v primeru spreminjanja zgornje meje za shemo osnovnega plačila iz leta v leto zaradi določenih odločitev držav članic, ki vplivajo na zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila. Podaljšanje veljavnosti Priloge II k navedeni uredbi o nacionalnih zgornjih mejah na obdobje po koledarskem letu 2020 in morebitne letne spremembe po tem datumu bi lahko vplivale na zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila. Da bi države članice lahko spoštovale obveznost, da je vsota vrednosti plačilnih pravic in rezerv enaka zgornji meji za shemo osnovnega plačila iz člena 22(4) navedene uredbe, je zato primerno zagotoviti, da se linearna prilagoditev uskladi s podaljšanjem veljavnosti ali spremembami Priloge II k navedeni uredbi v prehodnem obdobju. Da se državam članicam zagotovi večja prožnost, se poleg tega zdi primerno, da se jim omogoči prilagajanje vrednosti plačilnih pravic ali rezerve, po možnosti z različnimi stopnjami prilagoditve. |
| --- | --- |

(31)

Člen 22(5) Uredbe (EU) št. 1307/2013 določa linearno prilagoditev vrednosti plačilnih pravic v primeru spreminjanja zgornje meje za shemo osnovnega plačila iz leta v leto zaradi določenih odločitev držav članic, ki vplivajo na zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila. Podaljšanje veljavnosti Priloge II k navedeni uredbi o nacionalnih zgornjih mejah na obdobje po koledarskem letu 2020 in morebitne letne spremembe po tem datumu bi lahko vplivale na zgornjo mejo za shemo osnovnega plačila. Da bi države članice lahko spoštovale obveznost, da je vsota vrednosti plačilnih pravic in rezerv enaka zgornji meji za shemo osnovnega plačila iz člena 22(4) navedene uredbe, je zato primerno zagotoviti, da se linearna prilagoditev uskladi s podaljšanjem veljavnosti ali spremembami Priloge II k navedeni uredbi v prehodnem obdobju. Da se državam članicam zagotovi večja prožnost, se poleg tega zdi primerno, da se jim omogoči prilagajanje vrednosti plačilnih pravic ali rezerve, po možnosti z različnimi stopnjami prilagoditve.

| (32) | Države članice so v skladu s sedanjim pravnim okvirom leta 2014 sporočile svoje odločitve o razdelitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo osnovnega plačila med regije do koledarskega leta 2020 in o možnih postopnih letnih spremembah za obdobje, ki ga zajema Uredba (EU) št. 1307/2013. Države članice morajo sporočiti navedene odločitve tudi za koledarski leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(32)

Države članice so v skladu s sedanjim pravnim okvirom leta 2014 sporočile svoje odločitve o razdelitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo osnovnega plačila med regije do koledarskega leta 2020 in o možnih postopnih letnih spremembah za obdobje, ki ga zajema Uredba (EU) št. 1307/2013. Države članice morajo sporočiti navedene odločitve tudi za koledarski leti 2021 in 2022.

| (33) | Mehanizem notranje konvergence je temeljni proces za pravičnejšo porazdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete. Velike individualne razlike, ki temeljijo na starih, preteklih referencah, je čedalje težje upravičiti. V Uredbi (EU) št. 1307/2013 osnovni model notranje konvergence vključuje enotno pavšalno stopnjo, ki jo države članice od leta 2015 uporabljajo za vse plačilne pravice na nacionalni ali regionalni ravni. Za zagotovitev lažjega prehoda na enotno vrednost pa je bilo določeno odstopanje, ki je državam članicam med letoma 2015 in 2019 omogočalo razlikovanje vrednosti plačilnih pravic z uporabo delne konvergence, imenovano tudi „tunelni model“. Nekatere države članice so to odstopanje uporabile. Da bi države članice nadaljevale proces za pravičnejšo porazdelitev neposrednih plačil, bi morale imeti možnost, da se po letu 2019 še naprej približujejo nacionalnemu ali regionalnemu povprečju, namesto da bi uporabile enotno pavšalno stopnjo ali ohranile vrednost pravic na ravni iz leta 2019. Ta možnost za države članice bi se zato morala uporabljati od 1. januarja 2021. Države članice bi morale vsako leto Komisijo obvestiti o svoji odločitvi za naslednje leto. |
| --- | --- |

(33)

Mehanizem notranje konvergence je temeljni proces za pravičnejšo porazdelitev neposredne dohodkovne podpore med kmete. Velike individualne razlike, ki temeljijo na starih, preteklih referencah, je čedalje težje upravičiti. V Uredbi (EU) št. 1307/2013 osnovni model notranje konvergence vključuje enotno pavšalno stopnjo, ki jo države članice od leta 2015 uporabljajo za vse plačilne pravice na nacionalni ali regionalni ravni. Za zagotovitev lažjega prehoda na enotno vrednost pa je bilo določeno odstopanje, ki je državam članicam med letoma 2015 in 2019 omogočalo razlikovanje vrednosti plačilnih pravic z uporabo delne konvergence, imenovano tudi „tunelni model“. Nekatere države članice so to odstopanje uporabile. Da bi države članice nadaljevale proces za pravičnejšo porazdelitev neposrednih plačil, bi morale imeti možnost, da se po letu 2019 še naprej približujejo nacionalnemu ali regionalnemu povprečju, namesto da bi uporabile enotno pavšalno stopnjo ali ohranile vrednost pravic na ravni iz leta 2019. Ta možnost za države članice bi se zato morala uporabljati od 1. januarja 2021. Države članice bi morale vsako leto Komisijo obvestiti o svoji odločitvi za naslednje leto.

| (34) | Določbe Uredbe (EU) št. 1307/2013 o prilagoditvi vseh plačilnih pravic, ki se spreminjajo s to uredbo, bi bilo treba uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2020, da se pojasni, da so se države članice lahko konvergirale po letu 2019. |
| --- | --- |

(34)

Določbe Uredbe (EU) št. 1307/2013 o prilagoditvi vseh plačilnih pravic, ki se spreminjajo s to uredbo, bi bilo treba uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2020, da se pojasni, da so se države članice lahko konvergirale po letu 2019.

| (35) | Člen 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013 določa postopne letne spremembe vrednosti plačilnih pravic, dodeljenih iz rezerve, ki odražajo letne stopnje nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi, kar odraža večletno upravljanje rezerve. Ta pravila bi bilo treba prilagoditi tako, da bi omogočala spremembo vrednosti vseh dodeljenih plačilnih pravic in rezerve zaradi upoštevanja spremembe zneska iz Priloge II k navedeni uredbi med dvema letoma. V državah članicah, ki se odločijo za nadaljevanje notranje konvergence, se ta notranja konvergenca izvaja na letni ravni. Za koledarska leta 2020, 2021 in 2022 je treba v letu dodelitve sredstev določiti samo vrednost plačilne pravice za tekoče leto. Vrednost na enoto plačilnih pravic, ki se dodelijo iz rezerve v posameznem letu, bi bilo treba izračunati po morebitni prilagoditvi rezerve v skladu s členom 22(5) navedene uredbe. Vsako naslednje leto bi bilo treba vrednost plačilnih pravic, ki se dodelijo iz rezerve, prilagoditi v skladu s členom 22(5) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Člen 30 Uredbe (EU) št. 1307/2013 določa postopne letne spremembe vrednosti plačilnih pravic, dodeljenih iz rezerve, ki odražajo letne stopnje nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi, kar odraža večletno upravljanje rezerve. Ta pravila bi bilo treba prilagoditi tako, da bi omogočala spremembo vrednosti vseh dodeljenih plačilnih pravic in rezerve zaradi upoštevanja spremembe zneska iz Priloge II k navedeni uredbi med dvema letoma. V državah članicah, ki se odločijo za nadaljevanje notranje konvergence, se ta notranja konvergenca izvaja na letni ravni. Za koledarska leta 2020, 2021 in 2022 je treba v letu dodelitve sredstev določiti samo vrednost plačilne pravice za tekoče leto. Vrednost na enoto plačilnih pravic, ki se dodelijo iz rezerve v posameznem letu, bi bilo treba izračunati po morebitni prilagoditvi rezerve v skladu s členom 22(5) navedene uredbe. Vsako naslednje leto bi bilo treba vrednost plačilnih pravic, ki se dodelijo iz rezerve, prilagoditi v skladu s členom 22(5) navedene uredbe.

| (36) | Člen 36 Uredbe (EU) št. 1307/2013 določa uporabo sheme enotnega plačila na površino do 31. decembra 2020. Primerno je omogočiti podaljšanje sheme enotnega plačila na površino v letih 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(36)

Člen 36 Uredbe (EU) št. 1307/2013 določa uporabo sheme enotnega plačila na površino do 31. decembra 2020. Primerno je omogočiti podaljšanje sheme enotnega plačila na površino v letih 2021 in 2022.

| (37) | Glede na to, da bo sprememba Priloge II k Uredbi (EU) št. 1307/2013, določena v tej uredbi, začela veljati prepozno, da bi države članice upoštevale prvotni rok za nekatere obveznosti v zvezi z obveščanjem v letu 2020, je treba preložiti rok, do katerega morajo države članice sprejeti odločitev, da bodo prvič uvedle prerazporeditveno plačilo od leta 2021 ali 2022, ter o tej odločitvi obvestiti Komisijo. Primerno je, da se ta rok določi na isti datum kot rok za odločitve glede prožnosti med stebroma. |
| --- | --- |

(37)

Glede na to, da bo sprememba Priloge II k Uredbi (EU) št. 1307/2013, določena v tej uredbi, začela veljati prepozno, da bi države članice upoštevale prvotni rok za nekatere obveznosti v zvezi z obveščanjem v letu 2020, je treba preložiti rok, do katerega morajo države članice sprejeti odločitev, da bodo prvič uvedle prerazporeditveno plačilo od leta 2021 ali 2022, ter o tej odločitvi obvestiti Komisijo. Primerno je, da se ta rok določi na isti datum kot rok za odločitve glede prožnosti med stebroma.

| (38) | Države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, se lahko na podlagi člena 37 Uredbe (EU) št. 1307/2013 odločijo za odobritev prehodne nacionalne pomoči v obdobju 2015–2020, da bi se izognile nenadnemu in znatnemu zmanjšanju podpore v tistih sektorjih, ki so prejemali prehodno nacionalno pomoč do leta 2014. Za zagotovitev, da bo taka pomoč v prehodnem obdobju še naprej prispevala k dohodkovni podpori za kmete v zadevnih posameznih sektorjih, bi bilo treba določiti možnost nadaljevanja te pomoči pod enakimi pogoji in omejitvami kot v obdobju 2015–2020. |
| --- | --- |

(38)

Države članice, ki uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, se lahko na podlagi člena 37 Uredbe (EU) št. 1307/2013 odločijo za odobritev prehodne nacionalne pomoči v obdobju 2015–2020, da bi se izognile nenadnemu in znatnemu zmanjšanju podpore v tistih sektorjih, ki so prejemali prehodno nacionalno pomoč do leta 2014. Za zagotovitev, da bo taka pomoč v prehodnem obdobju še naprej prispevala k dohodkovni podpori za kmete v zadevnih posameznih sektorjih, bi bilo treba določiti možnost nadaljevanja te pomoči pod enakimi pogoji in omejitvami kot v obdobju 2015–2020.

| (39) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da člena 41 in 42 Uredbe (EU) št. 1307/2013 državam članicam omogočata, da vsako leto pregledajo svoje odločitve glede prerazporeditvenega plačila. Rok za pregled, ki se bo uporabljal v letih 2021 in 2022, bi bilo treba določiti na isti datum kot rok za odločitve glede prožnosti med stebroma. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pojasniti, da člena 41 in 42 Uredbe (EU) št. 1307/2013 državam članicam omogočata, da vsako leto pregledajo svoje odločitve glede prerazporeditvenega plačila. Rok za pregled, ki se bo uporabljal v letih 2021 in 2022, bi bilo treba določiti na isti datum kot rok za odločitve glede prožnosti med stebroma.

| (40) | V skladu s členom 52(10) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, ki državam članicam omogočijo, da se odločijo, da se prostovoljna vezana podpora lahko izplačuje še do leta 2020 na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila tovrstna podpora dodeljena v preteklem referenčnem obdobju. Namen tega pooblastila je zagotoviti čim večjo skladnost med shemami Unije, usmerjenimi v sektorje, na katere lahko vplivajo strukturna tržna neravnovesja. Zato je primerno, da se to pooblastilo podaljša tako, da zajame tudi leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 52(10) Uredbe (EU) št. 1307/2013 je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, ki državam članicam omogočijo, da se odločijo, da se prostovoljna vezana podpora lahko izplačuje še do leta 2020 na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila tovrstna podpora dodeljena v preteklem referenčnem obdobju. Namen tega pooblastila je zagotoviti čim večjo skladnost med shemami Unije, usmerjenimi v sektorje, na katere lahko vplivajo strukturna tržna neravnovesja. Zato je primerno, da se to pooblastilo podaljša tako, da zajame tudi leti 2021 in 2022.

| (41) | Glede na to, da bo sprememba Priloge II k Uredbi (EU) št. 1307/2013, določena v tej uredbi, začela veljati prepozno, da bi države članice upoštevale prvotni rok za nekatere obveznosti v zvezi z obveščanjem v letu 2020, je treba preložiti rok, do katerega morajo države članice sprejeti odločitev, da prvič uvedejo prostovoljno vezano podporo od leta 2021 ali 2022, ter o tej odločitvi obvestiti Komisijo. Primerno je, da se ta rok določi na isti datum kot rok za odločitve glede prožnosti med stebroma. Prav tako bi bilo treba na isti datum preložiti rok za odločitev držav članic, ali bodo prostovoljno vezano podporo v letih 2021 in 2022 še vedno odobrile ali ne, ter uradno obvestilo o tej odločitvi Komisiji. |
| --- | --- |

(41)

Glede na to, da bo sprememba Priloge II k Uredbi (EU) št. 1307/2013, določena v tej uredbi, začela veljati prepozno, da bi države članice upoštevale prvotni rok za nekatere obveznosti v zvezi z obveščanjem v letu 2020, je treba preložiti rok, do katerega morajo države članice sprejeti odločitev, da prvič uvedejo prostovoljno vezano podporo od leta 2021 ali 2022, ter o tej odločitvi obvestiti Komisijo. Primerno je, da se ta rok določi na isti datum kot rok za odločitve glede prožnosti med stebroma. Prav tako bi bilo treba na isti datum preložiti rok za odločitev držav članic, ali bodo prostovoljno vezano podporo v letih 2021 in 2022 še vedno odobrile ali ne, ter uradno obvestilo o tej odločitvi Komisiji.

| (42) | V členu 54 Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določeni elementi uradnih obvestil držav članic v zvezi s prostovoljno vezano podporo. Primerno je pojasniti, da bi morala ta uradna obvestila za koledarski leti 2021 in 2022 vključevati odstotek nacionalne zgornje meje, uporabljen za financiranje navedene podpore za leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(42)

V členu 54 Uredbe (EU) št. 1307/2013 so določeni elementi uradnih obvestil držav članic v zvezi s prostovoljno vezano podporo. Primerno je pojasniti, da bi morala ta uradna obvestila za koledarski leti 2021 in 2022 vključevati odstotek nacionalne zgornje meje, uporabljen za financiranje navedene podpore za leti 2021 in 2022.

| (43) | Uredba (EU) št. 1308/2013 določa pravila za skupno ureditev kmetijskih trgov in vključuje določene sheme pomoči. V zakonodajnih predlogih Komisije o SKP po letu 2020 je bilo določeno, da se te sheme pomoči vključijo v prihodnje strateške načrte SKP držav članic. Da se zagotovi nemotena vključitev teh shem pomoči v prihodnjo SKP, bi bilo treba ob podaljšanju posamezne sheme pomoči med prehodnim obdobjem določiti pravila o njenem trajanju. Zato bi morali za shemo pomoči v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk obstoječim delovnim programom, pripravljenim za obdobje od 1. aprila 2018 do 31. marca 2021, slediti novi delovni programi za obdobje od 1. aprila 2021 do 31. decembra 2022. Obstoječi operativni programi v sektorju sadja in zelenjave, ki niso trajali pet let, kolikor bi največ lahko, se lahko podaljšajo le do 31. decembra 2022. Nove operativne programe v sektorju sadja in zelenjave bi bilo treba odobriti le za največ tri leta. Obstoječe nacionalne programe v sektorju čebelarstva, pripravljene za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2022, bi bilo treba podaljšati do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

(43)

Uredba (EU) št. 1308/2013 določa pravila za skupno ureditev kmetijskih trgov in vključuje določene sheme pomoči. V zakonodajnih predlogih Komisije o SKP po letu 2020 je bilo določeno, da se te sheme pomoči vključijo v prihodnje strateške načrte SKP držav članic. Da se zagotovi nemotena vključitev teh shem pomoči v prihodnjo SKP, bi bilo treba ob podaljšanju posamezne sheme pomoči med prehodnim obdobjem določiti pravila o njenem trajanju. Zato bi morali za shemo pomoči v sektorju oljčnega olja in namiznih oljk obstoječim delovnim programom, pripravljenim za obdobje od 1. aprila 2018 do 31. marca 2021, slediti novi delovni programi za obdobje od 1. aprila 2021 do 31. decembra 2022. Obstoječi operativni programi v sektorju sadja in zelenjave, ki niso trajali pet let, kolikor bi največ lahko, se lahko podaljšajo le do 31. decembra 2022. Nove operativne programe v sektorju sadja in zelenjave bi bilo treba odobriti le za največ tri leta. Obstoječe nacionalne programe v sektorju čebelarstva, pripravljene za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2022, bi bilo treba podaljšati do 31. decembra 2022.

| (44) | Kriza zaradi pandemije COVID-19 je vinogradnikom z dovoljenji za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020, v veliki meri preprečila, da bi ta dovoljenja v zadnjem letu njihove veljavnosti porabili, kot so načrtovali. Da bi preprečili izgubo teh dovoljenj in zmanjšali tveganje poslabšanja pogojev, v katerih bi bilo treba izvesti zasaditev, je treba omogočiti podaljšanje veljavnosti dovoljenj za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020. Vsa dovoljenja za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki se iztečejo leta 2020, bi torej bilo treba podaljšati do 31. decembra 2021. Poleg tega bi morali imetniki dovoljenj za zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020, ob upoštevanju sprememb tržnih razmer imeti možnost, da svojih dovoljenj ne porabijo in se jim zato ne naložijo upravne kazni. |
| --- | --- |

(44)

Kriza zaradi pandemije COVID-19 je vinogradnikom z dovoljenji za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020, v veliki meri preprečila, da bi ta dovoljenja v zadnjem letu njihove veljavnosti porabili, kot so načrtovali. Da bi preprečili izgubo teh dovoljenj in zmanjšali tveganje poslabšanja pogojev, v katerih bi bilo treba izvesti zasaditev, je treba omogočiti podaljšanje veljavnosti dovoljenj za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020. Vsa dovoljenja za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki se iztečejo leta 2020, bi torej bilo treba podaljšati do 31. decembra 2021. Poleg tega bi morali imetniki dovoljenj za zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020, ob upoštevanju sprememb tržnih razmer imeti možnost, da svojih dovoljenj ne porabijo in se jim zato ne naložijo upravne kazni.

| (45) | Določbe Uredbe (EU) št. 1308/2013 o dovoljenjih za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020 in se spreminjajo s to uredbo, bi bilo treba zaradi motenj zaradi pandemije COVID-19 in težav, ki jih je povzročila, v zvezi z uporabo teh dovoljenj za zasaditev uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2020. |
| --- | --- |

(45)

Določbe Uredbe (EU) št. 1308/2013 o dovoljenjih za zasaditev za nove zasaditve ali za ponovno zasaditev, ki prenehajo veljati leta 2020 in se spreminjajo s to uredbo, bi bilo treba zaradi motenj zaradi pandemije COVID-19 in težav, ki jih je povzročila, v zvezi z uporabo teh dovoljenj za zasaditev uporabljati retroaktivno od 1. januarja 2020.

| (46) | V letu 2013 so bile določene prehodne določbe za zagotovitev nemotenega prehoda s prejšnje ureditve pravic do zasaditve vinske trte na nov sistem dovoljenj za zasaditev, zlasti da bi se izognili pretiranemu zasajevanju pred začetkom novega sistema. Zadnji rok za predložitev zahtevkov za pretvorbo pravic do zasaditve v dovoljenja se izteče 31. decembra 2020. Vendar pa mora dovoljenja uporabiti vlagatelj ter se z njimi ne sme trgovati, kot se je lahko z nekdanjimi pravicami do zasaditve. Poleg tega bi se lahko od vlagateljev zahtevkov za dovoljenja zahtevalo, da imajo ustrezno vinogradniško površino, pri čemer bi lahko prišlo do primerov, ko imetniki pravic do zasaditve še niso uspeli pridobiti ustreznih vinogradniških površin za uporabo dovoljenj, ki bi izhajala iz pretvorbe njihovih pravic do zasaditve. Hude gospodarske posledice pandemije COVID-19 za vinski sektor so vinogradnikom povzročile likvidnostne težave in tudi negotovost glede prihodnjega povpraševanja po vinu. Vinogradniki, ki imajo še pravice do zasaditve, ne bi smeli biti prisiljeni, da se odločijo, ali želijo svoje pravice do zasaditve pretvoriti v dovoljenja, medtem ko se soočajo z izjemnimi težavami zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, zlati zato, ker bi se jim naložila upravna kazen, če ne bi porabili dovoljenj za zasaditev, ki bi jih pridobili s pretvorbo. Tiste države članice, ki so vinogradnikom dovolile, da predložijo zahtevke za pretvorbo pravic do zasaditve do 31. decembra 2020, bi zato morale imeti možnost podaljšanja roka za predložitev takih zahtevkov do 31. decembra 2022. Zato bi bilo treba zadnji datum za veljavnost takih pretvorjenih dovoljenj prilagoditi, tako da bi potekla 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(46)

V letu 2013 so bile določene prehodne določbe za zagotovitev nemotenega prehoda s prejšnje ureditve pravic do zasaditve vinske trte na nov sistem dovoljenj za zasaditev, zlasti da bi se izognili pretiranemu zasajevanju pred začetkom novega sistema. Zadnji rok za predložitev zahtevkov za pretvorbo pravic do zasaditve v dovoljenja se izteče 31. decembra 2020. Vendar pa mora dovoljenja uporabiti vlagatelj ter se z njimi ne sme trgovati, kot se je lahko z nekdanjimi pravicami do zasaditve. Poleg tega bi se lahko od vlagateljev zahtevkov za dovoljenja zahtevalo, da imajo ustrezno vinogradniško površino, pri čemer bi lahko prišlo do primerov, ko imetniki pravic do zasaditve še niso uspeli pridobiti ustreznih vinogradniških površin za uporabo dovoljenj, ki bi izhajala iz pretvorbe njihovih pravic do zasaditve. Hude gospodarske posledice pandemije COVID-19 za vinski sektor so vinogradnikom povzročile likvidnostne težave in tudi negotovost glede prihodnjega povpraševanja po vinu. Vinogradniki, ki imajo še pravice do zasaditve, ne bi smeli biti prisiljeni, da se odločijo, ali želijo svoje pravice do zasaditve pretvoriti v dovoljenja, medtem ko se soočajo z izjemnimi težavami zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, zlati zato, ker bi se jim naložila upravna kazen, če ne bi porabili dovoljenj za zasaditev, ki bi jih pridobili s pretvorbo. Tiste države članice, ki so vinogradnikom dovolile, da predložijo zahtevke za pretvorbo pravic do zasaditve do 31. decembra 2020, bi zato morale imeti možnost podaljšanja roka za predložitev takih zahtevkov do 31. decembra 2022. Zato bi bilo treba zadnji datum za veljavnost takih pretvorjenih dovoljenj prilagoditi, tako da bi potekla 31. decembra 2025.

| (47) | V členu 214a Uredbe (EU) št. 1308/2013 je določeno, da lahko Finska na podlagi dovoljenja Komisije pod določenimi pogoji odobri državno pomoč na jugu Finske do leta 2020. Da se zagotovi kontinuiteta plačil navedene pomoči v prehodnem obdobju, je treba omogočiti, da se ta državna pomoč lahko tudi v prihodnje odobri pod enakimi pogoji in v enakih zneskih kot v letu 2020. |
| --- | --- |

(47)

V členu 214a Uredbe (EU) št. 1308/2013 je določeno, da lahko Finska na podlagi dovoljenja Komisije pod določenimi pogoji odobri državno pomoč na jugu Finske do leta 2020. Da se zagotovi kontinuiteta plačil navedene pomoči v prehodnem obdobju, je treba omogočiti, da se ta državna pomoč lahko tudi v prihodnje odobri pod enakimi pogoji in v enakih zneskih kot v letu 2020.

| (48) | Da bi se izboljšalo delovanje trga oljčnega olja, bi morale države članice imeti možnost odločanja o izvajanju pravil trženja za urejanje ponudbe. Vendar bi morala biti pri takih odločitvah izključena ravnanja, ki bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se izboljšalo delovanje trga oljčnega olja, bi morale države članice imeti možnost odločanja o izvajanju pravil trženja za urejanje ponudbe. Vendar bi morala biti pri takih odločitvah izključena ravnanja, ki bi lahko izkrivljala konkurenco.

| (49) | Nedavni dogodki so pokazali, da se kmetje vse pogosteje soočajo s tveganjem nestabilnosti dohodkov, deloma zaradi tržne izpostavljenosti, deloma pa zaradi skrajnih vremenskih dogodkov ter pogostih sanitarnih in fitosanitarnih kriz, ki vplivajo na živino in kmetijska sredstva Unije. Za omilitev učinkov nestabilnosti dohodkov s spodbujanjem kmetov, da varčujejo v dobrih letih, da bi lahko lažje prestali slaba, bi bilo treba nacionalne davčne ukrepe, pri katerih se osnova za dohodnino za kmete izračuna na osnovi večletnega obdobja, izvzeti iz uporabe pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

(49)

Nedavni dogodki so pokazali, da se kmetje vse pogosteje soočajo s tveganjem nestabilnosti dohodkov, deloma zaradi tržne izpostavljenosti, deloma pa zaradi skrajnih vremenskih dogodkov ter pogostih sanitarnih in fitosanitarnih kriz, ki vplivajo na živino in kmetijska sredstva Unije. Za omilitev učinkov nestabilnosti dohodkov s spodbujanjem kmetov, da varčujejo v dobrih letih, da bi lahko lažje prestali slaba, bi bilo treba nacionalne davčne ukrepe, pri katerih se osnova za dohodnino za kmete izračuna na osnovi večletnega obdobja, izvzeti iz uporabe pravil o državni pomoči.

| (50) | Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotoviti nadaljnjo uporabo pravil sedanjega okvira SKP in neprekinjena plačila kmetom in drugim upravičencem ter s tem zagotoviti predvidljivost in stabilnost v prehodnem obdobju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(50)

Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotoviti nadaljnjo uporabo pravil sedanjega okvira SKP in neprekinjena plačila kmetom in drugim upravičencem ter s tem zagotoviti predvidljivost in stabilnost v prehodnem obdobju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (51) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Navedena pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (13) in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(51)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Navedena pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (13) in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (52) | Uredbe (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(52)

Uredbe (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013, (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (53) | Da bi zagotovili, da so dodatna sredstva, dana na voljo na podlagi Uredbe EURI, na voljo od 1. januarja 2021, bi se morale v tej uredbi določbe o podpori iz EURI od navedenega datuma uporabljati retroaktivno. |
| --- | --- |

(53)

Da bi zagotovili, da so dodatna sredstva, dana na voljo na podlagi Uredbe EURI, na voljo od 1. januarja 2021, bi se morale v tej uredbi določbe o podpori iz EURI od navedenega datuma uporabljati retroaktivno.

| (54) | Glede na nujno potrebo po takojšnji zagotovitvi pravne varnosti za kmetijski sektor v trenutnih razmerah bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(54)

Glede na nujno potrebo po takojšnji zagotovitvi pravne varnosti za kmetijski sektor v trenutnih razmerah bi morala ta uredba nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PREHODNE DOLOČBE

POGLAVJE I

Podaljšanje nekaterih obdobij v skladu z uredbama (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1310/2013 ter nadaljnja uporaba Uredbe (EU) št. 1303/2013 v programskih letih 2021 in 2022

Člen 1

Podaljšanje obdobja trajanja programov, ki jih podpira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

1.   Za programe, ki jih podpira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), se obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 iz člena 26(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 podaljša do 31. decembra 2022.

2.   Podaljšanje obdobja trajanja programov, ki jih podpira EKSRP, iz odstavka 1 tega člena ne posega v potrebo po predložitvi zahteve za spremembo programov razvoja podeželja za prehodno obdobje iz točke (a) člena 11 Uredbe (EU) št. 1305/2013. S tako spremembo se zagotovi, da se vsaj enak skupni delež prispevka EKSRP rezervira za ukrepe iz člena 59(6) navedene uredbe.

Člen 2

Nadaljnja uporaba Uredbe (EU) št. 1303/2013 za programe, ki jih podpira EKSRP

1.   Uredba (EU) št. 1303/2013 se še naprej uporablja za programe, ki se podpirajo iz EKSRP v programskem obdobju 2014–2020 in so podaljšani v skladu s členom 1 te uredbe.

2.   Za programe, podaljšane v skladu s členom 1 te uredbe, se sklicevanja na časovna obdobja ali roke iz člena 50(1), člena 51(1), člena 57(2) ter člena 65(2) in (4) ter prvega odstavka člena 76 Uredbe (EU) št. 1303/2013 podaljšajo za dve leti.

3.   Za programe, podaljšane v skladu s členom 1 te uredbe, države članice spremenijo svoje cilje, določene v okviru uspešnosti iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1303/2013, da bi določile cilje za leto 2025. Za navedene programe se sklicevanja na cilje za leto 2023, določene v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali členom 8(3), členom 67, členom 75(5) ali členom 76(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013, razumejo kot sklicevanja na cilje za leto 2025.

4.   Zadnji datum, do katerega Komisija pripravi zbirno poročilo, v katerem opiše glavne ugotovitve naknadnih vrednotenj EKSRP, kot je določeno v členu 57(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je 31. december 2027.

Člen 3

Upravičenost določenih vrst odhodkov v prehodnem obdobju

Brez poseganja v člen 2(2) te uredbe, člen 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 in člen 38 Uredbe (EU) št. 1306/2013 so izdatki iz člena 3(1) Uredbe (EU) št. 1310/2013 in člena 16 Delegirane uredbe (EU) št. 807/2014 upravičeni do prispevka EKSRP iz sredstev za leti 2021 in 2022 za programe, ki jih podpira EKSRP in ki so bili podaljšani v skladu s členom 1 te uredbe, ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| (a) | takšni izdatki so določeni v zadevnem programu razvoja podeželja za leta, ki jih zajema prehodno obdobje; |
| --- | --- |

(a)

takšni izdatki so določeni v zadevnem programu razvoja podeželja za leta, ki jih zajema prehodno obdobje;

| (b) | uporablja se stopnja prispevka EKSRP za ustrezni ukrep v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1310/2013 in Prilogi I k Delegirani uredbi (EU) št. 807/2014; |
| --- | --- |

(b)

uporablja se stopnja prispevka EKSRP za ustrezni ukrep v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, kot je določeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1310/2013 in Prilogi I k Delegirani uredbi (EU) št. 807/2014;

| (c) | sistem iz člena 67(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se uporablja za pravne obveznosti, prevzete v okviru ukrepov, ki ustrezajo podpori, odobreni v skladu s točkama (a) in (b) člena 21(1) ter členi 28 do 31, 33, 34 in 40 Uredbe (EU) št. 1305/2013, zadevne dejavnosti pa so jasno opredeljene; ter |
| --- | --- |

(c)

sistem iz člena 67(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se uporablja za pravne obveznosti, prevzete v okviru ukrepov, ki ustrezajo podpori, odobreni v skladu s točkama (a) in (b) člena 21(1) ter členi 28 do 31, 33, 34 in 40 Uredbe (EU) št. 1305/2013, zadevne dejavnosti pa so jasno opredeljene; ter

| (d) | plačila za pravne obveznosti iz točke (c) tega člena se izvedejo v obdobju iz člena 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013. |
| --- | --- |

(d)

plačila za pravne obveznosti iz točke (c) tega člena se izvedejo v obdobju iz člena 75 Uredbe (EU) št. 1306/2013.

POGLAVJE II

Priprava prihodnjih strategij lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost, za programski leti 2021 in 2022

Člen 4

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

Za programe, ki so bili podaljšani v skladu s členom 1 te uredbe, lahko EKSRP podpira stroške krepitve zmogljivosti in pripravljalnih ukrepov, ki podpirajo oblikovanje in prihodnje izvajanje strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v skladu z novim pravnim okvirom.

POGLAVJE III

Plačilne pravice za neposredna plačila kmetom

Člen 5

Dokončne plačilne pravice

1.   Plačilne pravice, dodeljene kmetom pred 1. januarjem 2020, se štejejo za zakonite in pravilne od 1. januarja 2021. Vrednost teh pravic, ki se štejejo za zakonite in pravilne, je vrednost za koledarsko leto 2020, veljavna na dan 31. decembra 2020.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se lahko država članica, ki je uporabila možnost iz člena 24(6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ob upoštevanju legitimnih pričakovanj kmetov odloči, da se vse plačilne pravice, dodeljene pred 1. januarjem 2020, od navedenega datuma štejejo za zakonite in pravilne. V tem primeru je vrednost teh pravic, ki se štejejo za zakonite in pravilne, vrednost za koledarsko leto 2019, veljavna na dan 31. decembra 2019.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata brez poseganja v ustrezne določbe prava Unije, zlasti člen 22(5) in člen 25(12) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ki zadevajo vrednost plačilnih pravic za koledarsko leto 2020 in naprej.

4.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za plačilne pravice, dodeljene kmetom na podlagi vsebinsko napačnih zahtevkov, razen v primerih, ko ni razumno pričakovati, da bi kmet lahko napako odkril.

5.   Odstavka 1 in 2 tega člena ne posegata v pooblastilo Komisije za sprejemanje odločitev iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z odhodki za plačila, odobrena za koledarska leta do vključno leta 2020, kadar se uporablja odstavek 1 tega člena, oziroma do vključno leta 2019, kadar se uporablja odstavek 2 tega člena.

POGLAVJE IV

Prehodne določbe v zvezi z razvojem podeželja

Člen 6

Upravičenost izdatkov, nastalih na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, in nekaterih vrst odhodkov, nastalih na podlagi uredb (ES) št. 1698/2005 in (ES) št. 1257/1999

Izdatki v zvezi s pravnimi obveznostmi do upravičencev, nastali na podlagi Uredbe (EU) št. 1305/2013, in nekatere vrste odhodkov, nastalih na podlagi uredb Sveta (ES) št. 1698/2005 (14) in (ES) št. 1257/1999 (15), so lahko v obdobju 2023–2027 upravičeni do prispevka iz EKSRP od 1. januarja 2023 pod pogoji, ki se določijo v skladu s pravnim okvirom SKP, ki se uporablja v obdobju 2023–2027.

14

15

NASLOV II

SPREMEMBE

Člen 7

Spremembe Uredbe (EU) št. 1305/2013

Uredba (EU) št. 1305/2013 se spremeni:

| (1) | točka (h) člena 8(1) se spremeni:






  (a) | točka (i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | preglednico, v kateri je v skladu s členoma 58(4) in 58a(2) te uredbe določen skupni prispevek EKSRP, ki je načrtovan za vsako leto. V tej preglednici so ločeno navedena dodatna sredstva iz člena 58a(2) te uredbe. Po potrebi se v tej preglednici v okviru skupnega prispevka EKSRP ločeno prikažejo tudi odobrena proračunska sredstva, namenjena manj razvitim regijam, in sredstva, prenesena v EKSRP na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Načrtovani letni prispevek EKSRP je skladen z večletnim finančnim okvirom;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

točka (h) člena 8(1) se spremeni:

(a)

točka (i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

preglednico, v kateri je v skladu s členoma 58(4) in 58a(2) te uredbe določen skupni prispevek EKSRP, ki je načrtovan za vsako leto. V tej preglednici so ločeno navedena dodatna sredstva iz člena 58a(2) te uredbe. Po potrebi se v tej preglednici v okviru skupnega prispevka EKSRP ločeno prikažejo tudi odobrena proračunska sredstva, namenjena manj razvitim regijam, in sredstva, prenesena v EKSRP na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Načrtovani letni prispevek EKSRP je skladen z večletnim finančnim okvirom;“;

| (b) | točka (ii) se nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | preglednico, v kateri sta za vsak ukrep, za vsako vrsto operacije, za katero velja posebna stopnja prispevka EKSRP, za vrsto operacije iz člena 37(1) in člena 39a, za vrsto operacije iz člena 38(3) in člena 39(1), kadar država članica uporablja odstotek, nižji od 30 %, in za tehnično pomoč določena celoten načrtovani prispevek Unije in veljavna stopnja prispevka EKSRP. Po potrebi se v navedeni preglednici ločeno prikaže stopnja prispevka EKSRP za manj razvite regije in za druge regije;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (ii) se nadomesti z naslednjim:

„(ii)

preglednico, v kateri sta za vsak ukrep, za vsako vrsto operacije, za katero velja posebna stopnja prispevka EKSRP, za vrsto operacije iz člena 37(1) in člena 39a, za vrsto operacije iz člena 38(3) in člena 39(1), kadar država članica uporablja odstotek, nižji od 30 %, in za tehnično pomoč določena celoten načrtovani prispevek Unije in veljavna stopnja prispevka EKSRP. Po potrebi se v navedeni preglednici ločeno prikaže stopnja prispevka EKSRP za manj razvite regije in za druge regije;“;

| (2) | v členu 28(5) se dodajo naslednji pododstavki:

  „Za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti od leta 2021, države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo krajše obdobje od enega do treh let.
  Če države članice določijo letno podaljševanje obveznosti po zaključku začetnega obdobja v skladu s prvim pododstavkom, podaljšanje od leta 2022 ne sme biti daljše od enega leta.
  Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letih 2021 in 2022, v svojih programih razvoja podeželja določijo obdobje, daljše od treh let, glede na naravo obveznosti ter želenih okoljskih in podnebnih ciljev.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 28(5) se dodajo naslednji pododstavki:

„Za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti od leta 2021, države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo krajše obdobje od enega do treh let.

Če države članice določijo letno podaljševanje obveznosti po zaključku začetnega obdobja v skladu s prvim pododstavkom, podaljšanje od leta 2022 ne sme biti daljše od enega leta.

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letih 2021 in 2022, v svojih programih razvoja podeželja določijo obdobje, daljše od treh let, glede na naravo obveznosti ter želenih okoljskih in podnebnih ciljev.“;

| (3) | v členu 29(3) se dodajo naslednji pododstavki:

  „Za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti od leta 2021, države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo krajše obdobje od enega do treh let.
  Če države članice določijo letno podaljševanje za izvajanje ekološkega kmetovanja po koncu začetnega obdobja v skladu s prvim pododstavkom, podaljšanje od leta 2022 ne sme biti daljše od enega leta.
  Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letih 2021 in 2022, kadar se podpora odobri za preusmeritev v ekološko kmetovanje, v svojih programih razvoja podeželja določijo obdobje, daljše od treh let.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 29(3) se dodajo naslednji pododstavki:

„Za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti od leta 2021, države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo krajše obdobje od enega do treh let.

Če države članice določijo letno podaljševanje za izvajanje ekološkega kmetovanja po koncu začetnega obdobja v skladu s prvim pododstavkom, podaljšanje od leta 2022 ne sme biti daljše od enega leta.

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letih 2021 in 2022, kadar se podpora odobri za preusmeritev v ekološko kmetovanje, v svojih programih razvoja podeželja določijo obdobje, daljše od treh let.“;

| (4) | v členu 31(5) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „V letih 2021 in 2022 se za programe, podaljšane v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta (*), kadar države članice niso odobrile plačil, ki se postopno znižujejo, za najdaljše obdobje štirih let do leta 2020, zadevne države članice lahko odločijo, da bodo ta plačila nadaljevale do konca leta 2022, vendar skupno ne več kot štiri leta. V tem primeru plačila v letih 2021 in 2022 ne smejo presegati 25 EUR na hektar.

  (*)  Uredba (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022 (UL L 437, 28.12.2020, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(4)

v členu 31(5) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V letih 2021 in 2022 se za programe, podaljšane v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta (*), kadar države članice niso odobrile plačil, ki se postopno znižujejo, za najdaljše obdobje štirih let do leta 2020, zadevne države članice lahko odločijo, da bodo ta plačila nadaljevale do konca leta 2022, vendar skupno ne več kot štiri leta. V tem primeru plačila v letih 2021 in 2022 ne smejo presegati 25 EUR na hektar.

*

(*)  Uredba (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022 (UL L 437, 28.12.2020, str. 1).“;"

*

| (5) | v členu 33(2) se dodajo naslednji pododstavki:

  „Za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti od leta 2021, države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo krajše obdobje od enega do treh let.
  Če države članice določijo letno podaljševanje obveznosti po zaključku začetnega obdobja v skladu z drugim pododstavkom, podaljšanje od leta 2022 ne sme biti daljše od enega leta.
  Z odstopanjem od tretjega pododstavka lahko države članice za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letih 2021 in 2022, v svojih programih razvoja podeželja določijo obdobje, daljše od treh let, in sicer glede na naravo obveznosti in želenih koristi za dobrobit živali.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 33(2) se dodajo naslednji pododstavki:

„Za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti od leta 2021, države članice v svojih programih razvoja podeželja določijo krajše obdobje od enega do treh let.

Če države članice določijo letno podaljševanje obveznosti po zaključku začetnega obdobja v skladu z drugim pododstavkom, podaljšanje od leta 2022 ne sme biti daljše od enega leta.

Z odstopanjem od tretjega pododstavka lahko države članice za nove obveznosti, ki jih je treba prevzeti v letih 2021 in 2022, v svojih programih razvoja podeželja določijo obdobje, daljše od treh let, in sicer glede na naravo obveznosti in želenih koristi za dobrobit živali.“;

| (6) | v členu 38(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Podpora iz točke (b) člena 36(1) se lahko odobri le za kritje izgube, nastale zaradi slabih vremenskih razmer, izbruhov bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali ukrepov, sprejetih v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev oziroma okoljske nesreče, zaradi česar je uničenega več kot 30 % povprečnega letnega pridelka kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Za izračun letnega pridelka kmeta se lahko uporabijo indeksi. Uporabljena metoda izračuna omogoča določitev dejanske izgube posameznega kmeta v danem letu. Države članice lahko odločijo, da zmanjšajo navedeni odstotek 30 %, a ne na manj kot na 20 %.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 38(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Podpora iz točke (b) člena 36(1) se lahko odobri le za kritje izgube, nastale zaradi slabih vremenskih razmer, izbruhov bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali ukrepov, sprejetih v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev oziroma okoljske nesreče, zaradi česar je uničenega več kot 30 % povprečnega letnega pridelka kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Za izračun letnega pridelka kmeta se lahko uporabijo indeksi. Uporabljena metoda izračuna omogoča določitev dejanske izgube posameznega kmeta v danem letu. Države članice lahko odločijo, da zmanjšajo navedeni odstotek 30 %, a ne na manj kot na 20 %.“;

| (7) | v členu 39 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Podpora iz točke (c) člena 36(1) se odobri le, kadar zmanjšanje dohodka presega 30 % povprečnega letnega dohodka posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Dohodek za namene točke (c) člena 36(1) pomeni vsoto prihodkov, ki jih kmet prejme na trgu, vključno s katero koli obliko javne podpore, pri čemer se odštejejo vhodni stroški. S plačili vzajemnega sklada kmetom se krije manj kot 70 % izgube dohodka proizvajalca v letu, ko slednji postane upravičen do prejemanja te pomoči. Za izračun letne izgube dohodka kmeta se lahko uporabijo indeksi. Države članice lahko odločijo, da zmanjšajo navedeni odstotek 30 %, a ne na manj kot na 20 %.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 39 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Podpora iz točke (c) člena 36(1) se odobri le, kadar zmanjšanje dohodka presega 30 % povprečnega letnega dohodka posameznega kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. Dohodek za namene točke (c) člena 36(1) pomeni vsoto prihodkov, ki jih kmet prejme na trgu, vključno s katero koli obliko javne podpore, pri čemer se odštejejo vhodni stroški. S plačili vzajemnega sklada kmetom se krije manj kot 70 % izgube dohodka proizvajalca v letu, ko slednji postane upravičen do prejemanja te pomoči. Za izračun letne izgube dohodka kmeta se lahko uporabijo indeksi. Države članice lahko odločijo, da zmanjšajo navedeni odstotek 30 %, a ne na manj kot na 20 %.“;

| (8) | v členu 39b se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Podpora se zagotovi v obliki pavšalnega zneska, ki se izplača do 31. decembra 2021 na podlagi vlog za podporo, ki jih je odobril pristojni organ do 30. junija 2021. Poznejše povračilo s strani Komisije bo izvršeno v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Raven plačil se lahko v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili razlikuje po kategorijah upravičencev.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 39b se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Podpora se zagotovi v obliki pavšalnega zneska, ki se izplača do 31. decembra 2021 na podlagi vlog za podporo, ki jih je odobril pristojni organ do 30. junija 2021. Poznejše povračilo s strani Komisije bo izvršeno v skladu s proračunskimi odobritvami in glede na razpoložljiva sredstva. Raven plačil se lahko v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili razlikuje po kategorijah upravičencev.“;

| (9) | v členu 42 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Poleg nalog iz člena 34 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/2220 lahko lokalne akcijske skupine izvajajo tudi dodatne naloge, ki jih nanje prenese organ upravljanja in/ali plačilna agencija.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 42 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Poleg nalog iz člena 34 Uredbe (EU) št. 1303/2013 in iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/2220 lahko lokalne akcijske skupine izvajajo tudi dodatne naloge, ki jih nanje prenese organ upravljanja in/ali plačilna agencija.“;

| (10) | v členu 51(2) se doda naslednji pododstavek:

  „Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice, za katere je skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, kot je določen v Prilogi I k tej uredbi, nižji od 1 800 milijonov EUR, po podaljšanju svojih programov v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2020/2220, odločijo, da se 5 % skupnega zneska posameznega programa razvoja podeželja nameni nalogam iz člena 59 Uredbe (EU) št. 1303/2013.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 51(2) se doda naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice, za katere je skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, kot je določen v Prilogi I k tej uredbi, nižji od 1 800 milijonov EUR, po podaljšanju svojih programov v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2020/2220, odločijo, da se 5 % skupnega zneska posameznega programa razvoja podeželja nameni nalogam iz člena 59 Uredbe (EU) št. 1303/2013.“;

| (11) | člen 58 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Brez poseganja v odstavke 5, 6 in 7 je skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja na podlagi te uredbe za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2022 v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 največ 26 896 831 880 EUR v tekočih cenah.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 58 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Brez poseganja v odstavke 5, 6 in 7 je skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja na podlagi te uredbe za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2022 v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 največ 26 896 831 880 EUR v tekočih cenah.“;

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Da bi upoštevali spremembe v zvezi z letno razdelitvijo iz odstavka 4 tega člena, vključno s prenosi iz odstavkov 5 in 6 tega člena ter prenosi, ki izhajajo iz uporabe člena 1 Uredbe (EU) 2020/2220, da bi izvedli tehnične prilagoditve brez spremembe skupnega zneska dodeljenih sredstev ali da bi upoštevali kakršne koli druge spremembe, določene z zakonodajnim aktom po sprejetju te uredbe, je Komisija v skladu s členom 83 te uredbe pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za pregled zgornjih mej iz Priloge I k tej uredbi.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Da bi upoštevali spremembe v zvezi z letno razdelitvijo iz odstavka 4 tega člena, vključno s prenosi iz odstavkov 5 in 6 tega člena ter prenosi, ki izhajajo iz uporabe člena 1 Uredbe (EU) 2020/2220, da bi izvedli tehnične prilagoditve brez spremembe skupnega zneska dodeljenih sredstev ali da bi upoštevali kakršne koli druge spremembe, določene z zakonodajnim aktom po sprejetju te uredbe, je Komisija v skladu s členom 83 te uredbe pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za pregled zgornjih mej iz Priloge I k tej uredbi.“;

| (12) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 58a
  Sredstva za okrevanje kmetijskega sektorja in podeželskih območij Unije

  1.   Točka (g) člena 1(2) Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (v nadaljnjem besedilu: Uredba EURI) (*) se izvaja v skladu s tem členom ter z ukrepi, ki so upravičeni v okviru EKSRP in so namenjeni obvladovanju vpliva krize zaradi COVID-19 v višini 8 070 486 840 EUR v tekočih cenah zneska iz točke (vi) člena 2(2)(a) navedene uredbe ter ob upoštevanju člena 3(3), (4) in (8) navedene uredbe.
  Ta znesek v višini 8 070 486 840 EUR v tekočih cenah je zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (**).
  Da se na voljo kot dodatna sredstva za proračunsko obveznost v okviru EKSRP za leti 2021 in 2022, poleg skupnih sredstev iz člena 58 te uredbe, kot sledi:






  — | za leto 2021: 2 387 718 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(12)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 58a

Sredstva za okrevanje kmetijskega sektorja in podeželskih območij Unije

1.   Točka (g) člena 1(2) Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (v nadaljnjem besedilu: Uredba EURI) (*) se izvaja v skladu s tem členom ter z ukrepi, ki so upravičeni v okviru EKSRP in so namenjeni obvladovanju vpliva krize zaradi COVID-19 v višini 8 070 486 840 EUR v tekočih cenah zneska iz točke (vi) člena 2(2)(a) navedene uredbe ter ob upoštevanju člena 3(3), (4) in (8) navedene uredbe.

Ta znesek v višini 8 070 486 840 EUR v tekočih cenah je zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (**).

Da se na voljo kot dodatna sredstva za proračunsko obveznost v okviru EKSRP za leti 2021 in 2022, poleg skupnih sredstev iz člena 58 te uredbe, kot sledi:

—

za leto 2021: 2 387 718 000 EUR,

| — | za leto 2022: 5 682 768 840 EUR. |
| --- | --- |

—

za leto 2022: 5 682 768 840 EUR.

Za namene te uredbe ter uredb (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 se ta dodatna sredstva štejejo kot zneski za financiranje ukrepov v okviru EKSRP. Štejejo se kot del skupnega zneska podpore Unije za razvoj podeželja iz člena 58(1) te uredbe, kateremu se dodajo, kadar se sklicuje na skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja. Člen 14 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se ne uporablja za dodatna sredstva iz tega odstavka in odstavka 2 tega člena.

2.   Razdelitev dodatnih sredstev iz odstavka 1 tega člena za vsako državo članico, po odbitku zneska iz odstavka 7 tega člena, je določena v Prilogi Ia.

3.   Odstotni pragi skupnega prispevka EKSRP za program razvoja podeželja iz člena 59(5) in (6) te uredbe se ne uporabljajo za dodatna sredstva iz odstavka 1 tega člena. Vendar države članice zagotovijo, da se v skladu s členom 1(2) Uredbe (EU) 2020/2220 za ukrepe iz člena 59(6) te uredbe v vsakem programu razvoja podeželja rezervira vsaj enak skupni delež prispevka EKSRP, vključno z dodatnimi sredstvi iz odstavka 2 tega člena.

4.   Poleg tega se v vsakem programu razvoja podeželja rezervira najmanj 37 % dodatnih sredstev iz odstavka 2 tega člena za ukrepe iz člena 33 ter člena 59(5) in (6), zlasti za:

| (a) | ekološko kmetovanje; |
| --- | --- |

(a)

ekološko kmetovanje;

| (b) | blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, skupaj z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva; |
| --- | --- |

(b)

blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, skupaj z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva;

| (c) | ohranjanje tal, tudi povečanje rodovitnosti tal s sekvestracijo ogljika; |
| --- | --- |

(c)

ohranjanje tal, tudi povečanje rodovitnosti tal s sekvestracijo ogljika;

| (d) | izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo, vključno z varčevanjem z vodo; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo, vključno z varčevanjem z vodo;

| (e) | ustvarjanje, ohranjanje in obnovo habitatov, ki ugodno vplivajo na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(e)

ustvarjanje, ohranjanje in obnovo habitatov, ki ugodno vplivajo na biotsko raznovrstnost;

| (f) | zmanjšanje tveganj in vplivov rabe pesticidov in antimikrobikov; |
| --- | --- |

(f)

zmanjšanje tveganj in vplivov rabe pesticidov in antimikrobikov;

| (g) | dobrobit živali; |
| --- | --- |

(g)

dobrobit živali;

| (h) | dejavnosti sodelovanja v okviru pristopa LEADER. |
| --- | --- |

(h)

dejavnosti sodelovanja v okviru pristopa LEADER.

5.   Najmanj 55 % dodatnih sredstev iz odstavka 2 tega člena se v vsakem programu razvoja podeželja rezervira za ukrepe iz členov 17, 19, 20 in 35, če predvidena uporaba teh ukrepov v programih razvoja podeželja spodbuja gospodarski in socialni razvoj na podeželskih območjih ter prispeva k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu gospodarskemu okrevanju, tudi v skladu s kmetijsko-okoljsko-podnebnimi cilji na podlagi te uredbe, zlasti za:

| (a) | kratke dobavne verige in lokalne trge; |
| --- | --- |

(a)

kratke dobavne verige in lokalne trge;

| (b) | učinkovito uporabo virov, tudi precizno in pametno kmetovanje, inovacije, digitalizacijo in modernizacijo pridelovalnih strojev in opreme; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito uporabo virov, tudi precizno in pametno kmetovanje, inovacije, digitalizacijo in modernizacijo pridelovalnih strojev in opreme;

| (c) | varnostne razmere pri delu; |
| --- | --- |

(c)

varnostne razmere pri delu;

| (d) | energijo iz obnovljivih virov, krožno gospodarstvo in biogospodarstvo; |
| --- | --- |

(d)

energijo iz obnovljivih virov, krožno gospodarstvo in biogospodarstvo;

| (e) | dostop do visokokakovostnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

(e)

dostop do visokokakovostnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na podeželskih območjih.

Države članice se lahko pri dodeljevanju dodatnih sredstev iz odstavka 2 tega člena odločijo za odstopanje od odstotnega praga iz prvega pododstavka tega odstavka, in sicer v obsegu, ki je potreben za skladnost z načelom o nedopustnosti nazadovanja iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2020/2220. Kljub temu se lahko države članice namesto tega odločijo za odstopanje od tega načela o nedopustnosti nazadovanja, in sicer v obsegu, ki je potreben za uskladitev z odstotnim pragom iz prvega pododstavka tega odstavka.

6.   Do 4 % skupnih dodatnih sredstev iz odstavka 2 tega člena se lahko v skladu s členom 51(2) na pobudo držav članic dodeli za tehnično pomoč za programe razvoja podeželja. Ta odstotni prag je lahko 5 % za tiste države članice, za katere se uporablja četrti pododstavek člena 51(2).

7.   Do 0,25 % skupnih dodatnih sredstev iz odstavka 1 tega člena se lahko v skladu s členom 51(1) dodeli za tehnično pomoč.

8.   Proračunske obveznosti, ki se nanašajo na dodatna sredstva iz odstavkov 1 in 2 tega člena, se v vsakem programu razvoja podeželja izvršujejo ločeno od dodeljenih sredstev iz člena 58(4).

9.   Členi 20, 21 in 22 Uredbe (EU) št. 1303/2013 se ne uporabljajo za skupna dodatna sredstva iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

(*)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433, 22.12.2020, str. 23)."

*

(**)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).“;"

**

| (13) | člen 59 se spremeni:






  (a) | v odstavku 4 se doda naslednja točka:






  „(ea) | 100 % za operacije, ki so financirane iz dodatnih sredstev iz člena 58a(1). Države članice lahko določijo enotno, posebno stopnjo prispevka EKSRP, ki se uporablja za vse te operacije;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

člen 59 se spremeni:

(a)

v odstavku 4 se doda naslednja točka:

„(ea)

100 % za operacije, ki so financirane iz dodatnih sredstev iz člena 58a(1). Države članice lahko določijo enotno, posebno stopnjo prispevka EKSRP, ki se uporablja za vse te operacije;“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Najmanj 5 % in v primeru Hrvaške 2,5 % skupnega prispevka EKSRP k programu razvoja podeželja je rezervirano za pristop LEADER in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/2220.
  Kadar države članice uporabijo možnost iz šestega oziroma sedmega pododstavka člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se odstotki iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo za skupni prispevek EKSRP k programu razvoja podeželja brez dodatne podpore, dane na voljo v skladu s šestim oziroma sedmim pododstavkom člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Najmanj 5 % in v primeru Hrvaške 2,5 % skupnega prispevka EKSRP k programu razvoja podeželja je rezervirano za pristop LEADER in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 4 Uredbe (EU) 2020/2220.

Kadar države članice uporabijo možnost iz šestega oziroma sedmega pododstavka člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se odstotki iz prvega pododstavka tega odstavka uporabljajo za skupni prispevek EKSRP k programu razvoja podeželja brez dodatne podpore, dane na voljo v skladu s šestim oziroma sedmim pododstavkom člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013.“;

| (c) | odstavek 6a se nadomesti z naslednjim:

  „6a.   Podpora EKSRP, zagotovljena v okviru člena 39b, ne presega 2 % skupnega prispevka EKSRP za program razvoja podeželja za obdobje 2014–2020, kot je določen v prvem delu Priloge I.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6a se nadomesti z naslednjim:

„6a.   Podpora EKSRP, zagotovljena v okviru člena 39b, ne presega 2 % skupnega prispevka EKSRP za program razvoja podeželja za obdobje 2014–2020, kot je določen v prvem delu Priloge I.“;

| (14) | v členu 75(1) se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Država članica Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju programa razvoja podeželja v prejšnjem koledarskem letu do 30. junija 2016 in do 30. junija vsakega naslednjega leta do vključno leta 2026. Poročilo, predloženo leta 2016, zajema koledarski leti 2014 in 2015.“; |
| --- | --- |

(14)

v členu 75(1) se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Država članica Komisiji predloži letno poročilo o izvajanju programa razvoja podeželja v prejšnjem koledarskem letu do 30. junija 2016 in do 30. junija vsakega naslednjega leta do vključno leta 2026. Poročilo, predloženo leta 2016, zajema koledarski leti 2014 in 2015.“;

| (15) | člen 78 se nadomesti z naslednjim:

  „Države članice leta 2026 pripravijo poročilo o naknadnem vrednotenju za vsak njihov program razvoja podeželja. To poročilo se Komisiji predloži do 31. decembra 2026.“; |
| --- | --- |

(15)

člen 78 se nadomesti z naslednjim:

„Države članice leta 2026 pripravijo poročilo o naknadnem vrednotenju za vsak njihov program razvoja podeželja. To poročilo se Komisiji predloži do 31. decembra 2026.“;

| (16) | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(16)

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi;

| (17) | vstavi se nova Priloga Ia, kot je navedena v Prilogi II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(17)

vstavi se nova Priloga Ia, kot je navedena v Prilogi II k tej uredbi;

| (18) | Priloga II se spremeni:






  (a) | člen 17(3) Naložbe v osnovna sredstva, četrti stolpec se spremeni:






  (i) | šesta vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „zneska upravičenih naložb v drugih regijah
  Pod pogojem, da najvišja stopnja skupne podpore ne presega 90 %, se lahko navedene stopnje povečajo za dodatnih največ 35 odstotnih točk v primeru operacij, ki so financirane iz sredstev iz člena 58a(1) in ki prispevajo k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva, če taka podpora ne presega 75 %, in za dodatnih 20 odstotnih točk za:






  — | mlade kmete, kot so opredeljeni v tej uredbi ali ki so kmetijsko gospodarstvo ustanovili v petih letih pred vlogo za podporo, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(18)

Priloga II se spremeni:

(a)

člen 17(3) Naložbe v osnovna sredstva, četrti stolpec se spremeni:

(i)

šesta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„zneska upravičenih naložb v drugih regijah

Pod pogojem, da najvišja stopnja skupne podpore ne presega 90 %, se lahko navedene stopnje povečajo za dodatnih največ 35 odstotnih točk v primeru operacij, ki so financirane iz sredstev iz člena 58a(1) in ki prispevajo k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva, če taka podpora ne presega 75 %, in za dodatnih 20 odstotnih točk za:

—

mlade kmete, kot so opredeljeni v tej uredbi ali ki so kmetijsko gospodarstvo ustanovili v petih letih pred vlogo za podporo,

| — | kolektivne naložbe in integrirane projekte, vključno s tistimi, povezanimi z združevanjem organizacij proizvajalcev, |
| --- | --- |

—

kolektivne naložbe in integrirane projekte, vključno s tistimi, povezanimi z združevanjem organizacij proizvajalcev,

| — | območja z naravnimi in drugimi posebnimi omejitvami iz člena 32, |
| --- | --- |

—

območja z naravnimi in drugimi posebnimi omejitvami iz člena 32,

| — | operacije, ki se podpirajo v okviru EIP, |
| --- | --- |

—

operacije, ki se podpirajo v okviru EIP,

| — | naložbe v zvezi z operacijami iz členov 28 in 29.“; |
| --- | --- |

—

naložbe v zvezi z operacijami iz členov 28 in 29.“;

| (ii) | enajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „zneska upravičenih naložb v drugih regijah
  Pod pogojem, da najvišja stopnja skupne podpore ne presega 90 % za operacije, ki se podpirajo v okviru EIP, ali operacije v zvezi z združevanjem organizacij proizvajalcev, se lahko zgornje stopnje povečajo za dodatnih največ 35 odstotnih točk v primeru operacij, ki so financirane iz sredstev iz člena 58a(1) in ki prispevajo k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva, če taka podpora ne presega 75 %, in za dodatnih 20 odstotnih točk.“; |
| --- | --- |

(ii)

enajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„zneska upravičenih naložb v drugih regijah

Pod pogojem, da najvišja stopnja skupne podpore ne presega 90 % za operacije, ki se podpirajo v okviru EIP, ali operacije v zvezi z združevanjem organizacij proizvajalcev, se lahko zgornje stopnje povečajo za dodatnih največ 35 odstotnih točk v primeru operacij, ki so financirane iz sredstev iz člena 58a(1) in ki prispevajo k odpornemu, trajnostnemu in digitalnemu okrevanju gospodarstva, če taka podpora ne presega 75 %, in za dodatnih 20 odstotnih točk.“;

| (b) | člen 19(6) Razvoj kmetij in podjetij, četrti stolpec, prva vrstica se nadomesti z naslednjim:

  „na mladega kmeta v skladu s členom 19(1)(a)(i)
  Ta znesek se lahko poveča za dodatnih največ 30 000 EUR v primeru operacij, ki so financirane iz sredstev iz člena 58a(1).“ |
| --- | --- |

(b)

člen 19(6) Razvoj kmetij in podjetij, četrti stolpec, prva vrstica se nadomesti z naslednjim:

„na mladega kmeta v skladu s členom 19(1)(a)(i)

Ta znesek se lahko poveča za dodatnih največ 30 000 EUR v primeru operacij, ki so financirane iz sredstev iz člena 58a(1).“

Člen 8

Spremembe Uredbe (EU) št. 1306/2013

Uredba (EU) št. 1306/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 25 se doda naslednji pododstavek:

  „Zneska rezerve za leto 2021 in za leto 2022 znašata vsak [400] milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) in se vključita v razdelek 3 večletnega finančnega okvira, kot je določen v Prilogi k Uredbi Sveta (EU) 2020/2093 (*) [večletni finančni okvir].

  (*)  Uredba Sveta (EU) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433, 22.12.2020, str. 11).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 25 se doda naslednji pododstavek:

„Zneska rezerve za leto 2021 in za leto 2022 znašata vsak [400] milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) in se vključita v razdelek 3 večletnega finančnega okvira, kot je določen v Prilogi k Uredbi Sveta (EU) 2020/2093 (*) [večletni finančni okvir].

*

(*)  Uredba Sveta (EU) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433, 22.12.2020, str. 11).“;"

*

| (2) | člen 33 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 33
  Proračunske obveznosti
  V zvezi z obveznostmi za programe razvoja podeželja v proračunu Unije se uporablja člen 76 Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi v povezavi s členom 2(2) Uredbe (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta (*).


  (*)  Uredba (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022 (UL L 437, 28.12.2020, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(2)

člen 33 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 33

Proračunske obveznosti

V zvezi z obveznostmi za programe razvoja podeželja v proračunu Unije se uporablja člen 76 Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi v povezavi s členom 2(2) Uredbe (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta (*).

(*)  Uredba (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022 (UL L 437, 28.12.2020, str. 1).“;"

*

| (3) | v členu 35 se doda naslednji odstavek:

  „5.   Za programe, podaljšane v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2020/2220, se za dodeljena sredstva za leti 2021 in 2022 ali za dodatna sredstva iz člena 58a(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1305/2013 predhodno financiranje ne odobri.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 35 se doda naslednji odstavek:

„5.   Za programe, podaljšane v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2020/2220, se za dodeljena sredstva za leti 2021 in 2022 ali za dodatna sredstva iz člena 58a(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1305/2013 predhodno financiranje ne odobri.“;

| (4) | v členu 36(3) se doda naslednji pododstavek:

  „Točka (b) prvega pododstavka se smiselno uporablja za dodatna sredstva iz člena 58a Uredbe (EU) št. 1305/2013.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 36(3) se doda naslednji pododstavek:

„Točka (b) prvega pododstavka se smiselno uporablja za dodatna sredstva iz člena 58a Uredbe (EU) št. 1305/2013.“;

| (5) | v členu 37 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Komisija po prejemu zadnjega letnega poročila o napredku pri izvajanju programa razvoja podeželja ob upoštevanju razpoložljivih sredstev izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja zadevnega programa razvoja podeželja in ustrezne odločitve o potrditvi obračunov. Ti obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi v povezavi s členom 2(2) Uredbe (EU) 2020/2220, in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 37 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija po prejemu zadnjega letnega poročila o napredku pri izvajanju programa razvoja podeželja ob upoštevanju razpoložljivih sredstev izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja zadevnega programa razvoja podeželja in ustrezne odločitve o potrditvi obračunov. Ti obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi v povezavi s členom 2(2) Uredbe (EU) 2020/2220, in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov.“;

| (6) | v členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Del proračunskih obveznosti, ki je še odprt na zadnji datum za upravičenost odhodkov iz člena 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi v povezavi s členom 2(2) Uredbe (EU) 2020/2220, in za katerega izjava o odhodkih ni bila predložena najpozneje v šestih mesecih po navedenem datumu, samodejno preneha.“ |
| --- | --- |

(6)

v členu 38 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Del proračunskih obveznosti, ki je še odprt na zadnji datum za upravičenost odhodkov iz člena 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, po potrebi v povezavi s členom 2(2) Uredbe (EU) 2020/2220, in za katerega izjava o odhodkih ni bila predložena najpozneje v šestih mesecih po navedenem datumu, samodejno preneha.“

Člen 9

Spremembe Uredbe (EU) št. 1307/2013

Uredba (EU) št. 1307/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 11(6) se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice do 19. februarja 2021 za leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za leto 2022 Komisijo uradno obvestijo o odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom, in o vsakem ocenjenem rezultatu zmanjšanj.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 11(6) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice do 19. februarja 2021 za leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za leto 2022 Komisijo uradno obvestijo o odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom, in o vsakem ocenjenem rezultatu zmanjšanj.“;

| (2) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice se lahko odločijo, da kot dodatno podporo, financirano v okviru EKSRP v proračunskih letih 2022 in 2023, dajo na voljo do 15 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarski leti 2021 in 2022, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil. To odločitev sporočijo Komisiji do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022 ter navedejo izbrani odstotek.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice se lahko odločijo, da kot dodatno podporo, financirano v okviru EKSRP v proračunskih letih 2022 in 2023, dajo na voljo do 15 % svojih letnih nacionalnih zgornjih mej za koledarski leti 2021 in 2022, kot je določeno v Prilogi II k tej uredbi. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za odobritev neposrednih plačil. To odločitev sporočijo Komisiji do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022 ter navedejo izbrani odstotek.“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice, ki ne sprejmejo odločitve iz sedmega pododstavka odstavka 1 za proračunski leti 2022 in 2023, se lahko odločijo, da kot neposredna plačila dajo na voljo do 15 %, Bolgarija, Estonija, Španija, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Finska in Švedska pa do 25 % zneska, namenjenega za podporo, financirano v okviru EKSRP v proračunskem letu 2022 z Uredbo (EU) št. 1305/2013 in v proračunskem letu 2023 z zakonodajo Unije, sprejeto po sprejetju Uredbe Sveta (EU) 2020/2093 (*) [večletni finančni okvir]. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporo, financirano v okviru EKSRP. To odločitev sporočijo Komisiji do 19. februarja 2021 za proračunsko leto 2022 in do 1. avgusta 2021 za proračunsko leto 2023 in navedejo izbrani odstotek.

  (*)  Uredba Sveta (EU) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433, 22.12.2020, str. 11).“;" |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice, ki ne sprejmejo odločitve iz sedmega pododstavka odstavka 1 za proračunski leti 2022 in 2023, se lahko odločijo, da kot neposredna plačila dajo na voljo do 15 %, Bolgarija, Estonija, Španija, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Finska in Švedska pa do 25 % zneska, namenjenega za podporo, financirano v okviru EKSRP v proračunskem letu 2022 z Uredbo (EU) št. 1305/2013 in v proračunskem letu 2023 z zakonodajo Unije, sprejeto po sprejetju Uredbe Sveta (EU) 2020/2093 (*) [večletni finančni okvir]. Ustrezni znesek zato ni več na voljo za podporo, financirano v okviru EKSRP. To odločitev sporočijo Komisiji do 19. februarja 2021 za proračunsko leto 2022 in do 1. avgusta 2021 za proračunsko leto 2023 in navedejo izbrani odstotek.

*

(*)  Uredba Sveta (EU) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433, 22.12.2020, str. 11).“;"

*

| (3) | člen 22 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za vsako državo članico se znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko poveča za največ 3 % ustrezne letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, potem ko se odšteje znesek, ki izhaja iz uporabe člena 47(1) za ustrezno leto. Kadar država članica uporabi takšno povečanje, Komisija to povečanje upošteva pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo osnovnega plačila v skladu z odstavkom 1 tega člena. V ta namen države članice do 1. avgusta 2014 obvestijo Komisijo o letnih odstotkih, za katere se bo povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena. Države članice do 19. februarja 2021 obvestijo Komisijo o letnem odstotku, za katerega se bo za leti 2021 in 2022 povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 22 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za vsako državo članico se znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko poveča za največ 3 % ustrezne letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, potem ko se odšteje znesek, ki izhaja iz uporabe člena 47(1) za ustrezno leto. Kadar država članica uporabi takšno povečanje, Komisija to povečanje upošteva pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo osnovnega plačila v skladu z odstavkom 1 tega člena. V ta namen države članice do 1. avgusta 2014 obvestijo Komisijo o letnih odstotkih, za katere se bo povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena. Države članice do 19. februarja 2021 obvestijo Komisijo o letnem odstotku, za katerega se bo za leti 2021 in 2022 povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena.“;

| (b) | v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

  „Če se za državo članico zgornja meja za koledarski leti 2021 in 2022, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1 tega člena, razlikuje od tiste za preteklo leto zaradi spremembe zneska iz Priloge II ali zaradi odločitve, ki jo sprejme navedena država članica v skladu s tem členom, členom 14(1) ali (2), členom 42(1), členom 49(1), členom 51(1) ali členom 53, navedena država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh plačilnih pravic in/ali zmanjša ali poveča nacionalno rezervo ali regionalne rezerve, da se zagotovi skladnost z odstavkom 4 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

„Če se za državo članico zgornja meja za koledarski leti 2021 in 2022, ki jo določi Komisija v skladu z odstavkom 1 tega člena, razlikuje od tiste za preteklo leto zaradi spremembe zneska iz Priloge II ali zaradi odločitve, ki jo sprejme navedena država članica v skladu s tem členom, členom 14(1) ali (2), členom 42(1), členom 49(1), členom 51(1) ali členom 53, navedena država članica linearno zmanjša ali poveča vrednost vseh plačilnih pravic in/ali zmanjša ali poveča nacionalno rezervo ali regionalne rezerve, da se zagotovi skladnost z odstavkom 4 tega člena.“;

| (4) | v členu 23(6) se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice, ki uporabljajo prvi pododstavek odstavka 1, do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022 Komisijo obvestijo o odločitvah iz odstavkov 2 in 3.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 23(6) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice, ki uporabljajo prvi pododstavek odstavka 1, do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022 Komisijo obvestijo o odločitvah iz odstavkov 2 in 3.“;

| (5) | v členu 25 se dodata naslednja odstavka:

  „11.   Po uporabi prilagoditve iz člena 22(5) se lahko države članice, ki so uporabile odstopanje iz odstavka 4 tega člena, odločijo, da se za plačilne pravice, ki jih imajo kmetje na dan 31. decembra 2019 in katerih vrednost je nižja od nacionalne ali regionalne vrednosti na enoto v letu 2020, izračunane v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, vrednost na enoto v letu 2020 poveča na nacionalno ali regionalno vrednost na enoto. Povečanje se izračuna pod naslednjimi pogoji:






  (a) | metoda za izračun povečanja, za katero se odloči zadevna država članica, temelji na objektivnih in nediskriminatornih merilih; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 25 se dodata naslednja odstavka:

„11.   Po uporabi prilagoditve iz člena 22(5) se lahko države članice, ki so uporabile odstopanje iz odstavka 4 tega člena, odločijo, da se za plačilne pravice, ki jih imajo kmetje na dan 31. decembra 2019 in katerih vrednost je nižja od nacionalne ali regionalne vrednosti na enoto v letu 2020, izračunane v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, vrednost na enoto v letu 2020 poveča na nacionalno ali regionalno vrednost na enoto. Povečanje se izračuna pod naslednjimi pogoji:

(a)

metoda za izračun povečanja, za katero se odloči zadevna država članica, temelji na objektivnih in nediskriminatornih merilih;

| (b) | za financiranje povečanja se znižajo vse ali del lastniških ali zakupljenih plačilnih pravic, ki jih imajo kmetje na dan 31. decembra 2019 in katerih vrednost je višja od nacionalne ali regionalne vrednosti na enoto v letu 2020, izračunane v skladu z drugim pododstavkom; to znižanje se nanaša na razliko med vrednostjo navedenih pravic in nacionalno ali regionalno vrednostjo na enoto v letu 2020; uporaba tega znižanja temelji na objektivnih in nediskriminatornih merilih, ki lahko vključujejo določitev največjega zmanjšanja.
  Nacionalna ali regionalna vrednost na enoto v letu 2020 iz prvega pododstavka tega odstavka se izračuna tako, da se nacionalna ali regionalna zgornja meja za shemo osnovnega plačila, ki se za leto 2020 določi v skladu s členom 22(1) ali členom 23(2), razen zneska nacionalnih ali regionalnih rezerv, deli s številom lastniških ali zakupljenih plačilnih pravic, ki jih imajo kmetje na dan 31. decembra 2019.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka se lahko države članice, ki so uporabile odstopanje iz odstavka 4 tega člena, odločijo ohraniti vrednost plačilnih pravic, izračunano v skladu z navedenim odstavkom, ob upoštevanju prilagoditve iz člena 22(5).
  Države članice kmete pravočasno obvestijo o vrednosti njihovih plačilnih pravic, izračunani v skladu s tem odstavkom. |
| --- | --- |

(b)

za financiranje povečanja se znižajo vse ali del lastniških ali zakupljenih plačilnih pravic, ki jih imajo kmetje na dan 31. decembra 2019 in katerih vrednost je višja od nacionalne ali regionalne vrednosti na enoto v letu 2020, izračunane v skladu z drugim pododstavkom; to znižanje se nanaša na razliko med vrednostjo navedenih pravic in nacionalno ali regionalno vrednostjo na enoto v letu 2020; uporaba tega znižanja temelji na objektivnih in nediskriminatornih merilih, ki lahko vključujejo določitev največjega zmanjšanja.

Nacionalna ali regionalna vrednost na enoto v letu 2020 iz prvega pododstavka tega odstavka se izračuna tako, da se nacionalna ali regionalna zgornja meja za shemo osnovnega plačila, ki se za leto 2020 določi v skladu s členom 22(1) ali členom 23(2), razen zneska nacionalnih ali regionalnih rezerv, deli s številom lastniških ali zakupljenih plačilnih pravic, ki jih imajo kmetje na dan 31. decembra 2019.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka se lahko države članice, ki so uporabile odstopanje iz odstavka 4 tega člena, odločijo ohraniti vrednost plačilnih pravic, izračunano v skladu z navedenim odstavkom, ob upoštevanju prilagoditve iz člena 22(5).

Države članice kmete pravočasno obvestijo o vrednosti njihovih plačilnih pravic, izračunani v skladu s tem odstavkom.

12.   Države članice se lahko za koledarski leti 2021 in 2022 odločijo za uporabo nadaljnje notranje konvergence z uporabo odstavka 11 za zadevno leto.“;

| (6) | v členu 29 se doda naslednji odstavek:

  „Za koledarski leti 2020 in 2021 države članice obvestijo Komisijo o svojih odločitvah iz člena 25(11) in (12) do 19. februarja 2021.
  Za koledarsko leto 2022 države članice obvestijo Komisijo o svojih odločitvah iz člena 25(12) do 1. avgusta 2021.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 29 se doda naslednji odstavek:

„Za koledarski leti 2020 in 2021 države članice obvestijo Komisijo o svojih odločitvah iz člena 25(11) in (12) do 19. februarja 2021.

Za koledarsko leto 2022 države članice obvestijo Komisijo o svojih odločitvah iz člena 25(12) do 1. avgusta 2021.“;

| (7) | v členu 30(8) se doda naslednji pododstavek:

  „Za dodelitve sredstev iz nacionalne rezerve ali regionalnih rezerv v letih 2021 in 2022 se znesek nacionalne rezerve ali regionalnih rezerv, ki se izključi v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, prilagodi v skladu z drugim pododstavkom člena 22(5). Za dodelitve sredstev iz nacionalne rezerve ali regionalnih rezerv v letih 2021 in 2022 se tretji pododstavek tega odstavka ne uporablja.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 30(8) se doda naslednji pododstavek:

„Za dodelitve sredstev iz nacionalne rezerve ali regionalnih rezerv v letih 2021 in 2022 se znesek nacionalne rezerve ali regionalnih rezerv, ki se izključi v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, prilagodi v skladu z drugim pododstavkom člena 22(5). Za dodelitve sredstev iz nacionalne rezerve ali regionalnih rezerv v letih 2021 in 2022 se tretji pododstavek tega odstavka ne uporablja.“;

| (8) | člen 36 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice, ki v letu 2020 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, to nadaljujejo tudi po 31. decembru 2020.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 36 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice, ki v letu 2020 uporabljajo shemo enotnega plačila na površino, to nadaljujejo tudi po 31. decembru 2020.“;

| (b) | v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Za vsako državo članico se znesek, izračunan v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, lahko poveča za največ 3 % ustrezne letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, potem ko se odšteje znesek, ki izhaja iz uporabe člena 47(1) za ustrezno leto. Kadar država članica uporabi tako povečanje, Komisija to povečanje upošteva pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. V ta namen države članice do 31. januarja 2018 Komisijo obvestijo o letnih odstotkih, za katere se bo vsako koledarsko leto od leta 2018 povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena. Države članice do 19. februarja 2021 obvestijo Komisijo o letnem odstotku, za katerega se bo za koledarski leti 2021 in 2022 povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Za vsako državo članico se znesek, izračunan v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, lahko poveča za največ 3 % ustrezne letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II, potem ko se odšteje znesek, ki izhaja iz uporabe člena 47(1) za ustrezno leto. Kadar država članica uporabi tako povečanje, Komisija to povečanje upošteva pri določitvi letne nacionalne zgornje meje za shemo enotnega plačila na površino v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka. V ta namen države članice do 31. januarja 2018 Komisijo obvestijo o letnih odstotkih, za katere se bo vsako koledarsko leto od leta 2018 povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena. Države članice do 19. februarja 2021 obvestijo Komisijo o letnem odstotku, za katerega se bo za koledarski leti 2021 in 2022 povečal znesek, izračunan v skladu z odstavkom 1 tega člena.“;

| (9) | člen 37 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice, ki v obdobju 2015–2020 odobrijo prehodno nacionalno pomoč, se lahko odločijo za odobritev prehodne nacionalne pomoči tudi v letih 2021 in 2022.“; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 37 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice, ki v obdobju 2015–2020 odobrijo prehodno nacionalno pomoč, se lahko odločijo za odobritev prehodne nacionalne pomoči tudi v letih 2021 in 2022.“;

| (b) | v odstavku 4 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | 50 % v letih 2020, 2021 in 2022.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se šesta alinea nadomesti z naslednjim:

„—

50 % v letih 2020, 2021 in 2022.“;

| (10) | v členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice se lahko do 1. avgusta katerega koli leta odločijo, da kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz oddelkov 1, 2, 3 in 5 poglavja 1 ali na podlagi sheme enotnega plačila na površino iz oddelka 4 poglavja 1 (prerazporeditveno plačilo), odobrijo letno plačilo, ki se jim začne izplačevati naslednje leto. Države članice lahko sprejmejo tako odločitev do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022. Države članice, ki že uporabljajo prerazporeditveno plačilo lahko svojo odločitev, da odobrijo tako plačilo ali podrobnosti sheme, ponovno pregledajo do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.
  Države članice o takšni odločitvi obvestijo Komisijo do ustreznega datuma iz prvega pododstavka.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice se lahko do 1. avgusta katerega koli leta odločijo, da kmetom, ki so upravičeni do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila iz oddelkov 1, 2, 3 in 5 poglavja 1 ali na podlagi sheme enotnega plačila na površino iz oddelka 4 poglavja 1 (prerazporeditveno plačilo), odobrijo letno plačilo, ki se jim začne izplačevati naslednje leto. Države članice lahko sprejmejo tako odločitev do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022. Države članice, ki že uporabljajo prerazporeditveno plačilo lahko svojo odločitev, da odobrijo tako plačilo ali podrobnosti sheme, ponovno pregledajo do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.

Države članice o takšni odločitvi obvestijo Komisijo do ustreznega datuma iz prvega pododstavka.“;

| (11) | v členu 42(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice obvestijo Komisijo o odstotku iz prvega pododstavka do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.“; |
| --- | --- |

(11)

v členu 42(1) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice obvestijo Komisijo o odstotku iz prvega pododstavka do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.“;

| (12) | v členu 49(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice, ki odobrijo plačila v skladu s členom 48 v koledarskem letu 2020, obvestijo Komisijo do 19. februarja 2021 o odstotku iz prvega pododstavka za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.“; |
| --- | --- |

(12)

v členu 49(1) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice, ki odobrijo plačila v skladu s členom 48 v koledarskem letu 2020, obvestijo Komisijo do 19. februarja 2021 o odstotku iz prvega pododstavka za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022.“;

| (13) | v členu 51(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice za financiranje plačila za mlade kmete porabijo odstotek, ki ni višji od 2 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. Države članice obvestijo Komisijo do 1. avgusta 2014 o ocenjenem odstotku, ki je potreben za financiranje tega plačila. Do 19. februarja 2021 države članice obvestijo Komisijo o ocenjenih odstotkih potrebnih za financiranje tega plačila za koledarski leti 2021 in 2022.“; |
| --- | --- |

(13)

v členu 51(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice za financiranje plačila za mlade kmete porabijo odstotek, ki ni višji od 2 % letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II. Države članice obvestijo Komisijo do 1. avgusta 2014 o ocenjenem odstotku, ki je potreben za financiranje tega plačila. Do 19. februarja 2021 države članice obvestijo Komisijo o ocenjenih odstotkih potrebnih za financiranje tega plačila za koledarski leti 2021 in 2022.“;

| (14) | v členu 52 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

  „10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 70, ki to uredbo dopolnijo v zvezi z ukrepi, s katerimi se prepreči, da bi upravičenci do prostovoljne vezane podpore utrpeli škodo zaradi strukturnih tržnih neravnovesij v sektorju. Ti delegirani akti lahko državam članicam omogočijo, da odločijo, da se taka podpora lahko izplačuje še do leta 2022 na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila prostovoljna vezana podpora dodeljena v preteklem referenčnem obdobju.“; |
| --- | --- |

(14)

v členu 52 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

„10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 70, ki to uredbo dopolnijo v zvezi z ukrepi, s katerimi se prepreči, da bi upravičenci do prostovoljne vezane podpore utrpeli škodo zaradi strukturnih tržnih neravnovesij v sektorju. Ti delegirani akti lahko državam članicam omogočijo, da odločijo, da se taka podpora lahko izplačuje še do leta 2022 na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila prostovoljna vezana podpora dodeljena v preteklem referenčnem obdobju.“;

| (15) | člen 53 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice, ki niso odobrile prostovoljne vezane podpore do leta predložitve vlog 2020, lahko za koledarsko leto 2021 do 19. februarja 2021 sprejmejo odločitev v skladu s prvim pododstavkom. |
| --- | --- | --- |

(15)

člen 53 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice, ki niso odobrile prostovoljne vezane podpore do leta predložitve vlog 2020, lahko za koledarsko leto 2021 do 19. februarja 2021 sprejmejo odločitev v skladu s prvim pododstavkom.

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Države članice lahko do 1. avgusta katerega koli leta spremenijo svojo odločitev na podlagi tega poglavja.
  Države članice lahko do 8. februarja 2020 spremenijo tudi svojo odločitev na podlagi tega poglavja, kolikor je to potrebno za prilagoditev odločitve o prožnosti med stebri za koledarsko leto 2020, sprejete v skladu s členom 14.
  Države članice se do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022 odločijo, ali bodo za zadevno leto predložitve vlog še naprej odobrile prostovoljno vezano podporo ali je ne bodo več odobrile.
  S spremembo odločitve na podlagi prvega in drugega pododstavka tega odstavka ali uradnega obvestila v skladu s tretjim pododstavkom tega odstavka se države članice z učinkom od naslednjega leta ter za koledarski leti 2020 in 2021 z učinkom od istega koledarskega leta lahko odločijo:






  (a) | da bodo ohranile, povečale ali zmanjšale odstotek, določen na podlagi odstavkov 1, 2 in 3, vendar po potrebi v okviru tam določenih omejitev, ali da bodo ohranile ali zmanjšale odstotek, določen na podlagi odstavka 4; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Države članice lahko do 1. avgusta katerega koli leta spremenijo svojo odločitev na podlagi tega poglavja.

Države članice lahko do 8. februarja 2020 spremenijo tudi svojo odločitev na podlagi tega poglavja, kolikor je to potrebno za prilagoditev odločitve o prožnosti med stebri za koledarsko leto 2020, sprejete v skladu s členom 14.

Države članice se do 19. februarja 2021 za koledarsko leto 2021 in do 1. avgusta 2021 za koledarsko leto 2022 odločijo, ali bodo za zadevno leto predložitve vlog še naprej odobrile prostovoljno vezano podporo ali je ne bodo več odobrile.

S spremembo odločitve na podlagi prvega in drugega pododstavka tega odstavka ali uradnega obvestila v skladu s tretjim pododstavkom tega odstavka se države članice z učinkom od naslednjega leta ter za koledarski leti 2020 in 2021 z učinkom od istega koledarskega leta lahko odločijo:

(a)

da bodo ohranile, povečale ali zmanjšale odstotek, določen na podlagi odstavkov 1, 2 in 3, vendar po potrebi v okviru tam določenih omejitev, ali da bodo ohranile ali zmanjšale odstotek, določen na podlagi odstavka 4;

| (b) | da bodo spremenile pogoje za odobritev podpore; |
| --- | --- |

(b)

da bodo spremenile pogoje za odobritev podpore;

| (c) | da podpore iz tega poglavja ne bodo več odobrile. |
| --- | --- |

(c)

da podpore iz tega poglavja ne bodo več odobrile.

Države članice Komisijo uradno obvestijo o vsaki odločitvi iz prvega, drugega in tretjega pododstavka tega odstavka do zadevnih datumov iz navedenih pododstavkov. V uradnem obvestilu o odločitvi v zvezi s spremembo na podlagi drugega pododstavka tega odstavka pojasnijo zvezo med spremembo in odločitvijo o prožnosti med stebri za koledarsko leto 2020, sprejeto v skladu s členom 14.“;

| (16) | v členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice o odločitvah iz člena 53 obvestijo Komisijo do datumov iz navedenega člena. Razen pri odločitvi iz točke (c) četrtega pododstavka člena 53(6) obvestilo vsebuje informacije o ciljnih regijah, izbranih vrstah kmetovanja ali kmetijskih sektorjih in ravni podpore, ki bo odobrena. Obvestila o odločitvah iz člena 53(1) in odločitvi iz tretjega pododstavka člena 53(6) vključujejo tudi odstotek nacionalne zgornje meje iz člena 53 za ustrezno koledarsko leto.“; |
| --- | --- |

(16)

v členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice o odločitvah iz člena 53 obvestijo Komisijo do datumov iz navedenega člena. Razen pri odločitvi iz točke (c) četrtega pododstavka člena 53(6) obvestilo vsebuje informacije o ciljnih regijah, izbranih vrstah kmetovanja ali kmetijskih sektorjih in ravni podpore, ki bo odobrena. Obvestila o odločitvah iz člena 53(1) in odločitvi iz tretjega pododstavka člena 53(6) vključujejo tudi odstotek nacionalne zgornje meje iz člena 53 za ustrezno koledarsko leto.“;

| (17) | v členu 58 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Znesek posebnega plačila za določeno kmetijsko rastlino na hektar upravičene površine za bombaž se za leto 2020 izračuna tako, da se donosi iz odstavka 2 pomnožijo z naslednjimi referenčnimi zneski:






  — | Bolgarija: 649,45 EUR, |
| --- | --- | --- |

(17)

v členu 58 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Znesek posebnega plačila za določeno kmetijsko rastlino na hektar upravičene površine za bombaž se za leto 2020 izračuna tako, da se donosi iz odstavka 2 pomnožijo z naslednjimi referenčnimi zneski:

—

Bolgarija: 649,45 EUR,

| — | Grčija: 234,18 EUR, |
| --- | --- |

—

Grčija: 234,18 EUR,

| — | Španija: 362,15 EUR, |
| --- | --- |

—

Španija: 362,15 EUR,

| — | Portugalska: 228,00 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalska: 228,00 EUR.

Znesek posebnega plačila za določeno kmetijsko rastlino na hektar upravičene površine za bombaž se za leti 2021 in 2022 izračuna tako, da se donosi iz odstavka 2 pomnožijo z naslednjimi referenčnimi zneski:

| — | Bolgarija: 636,13 EUR, |
| --- | --- |

—

Bolgarija: 636,13 EUR,

| — | Grčija: 229,37 EUR, |
| --- | --- |

—

Grčija: 229,37 EUR,

| — | Španija: 354,73 EUR, |
| --- | --- |

—

Španija: 354,73 EUR,

| — | Portugalska: 223,32 EUR.“; |
| --- | --- |

—

Portugalska: 223,32 EUR.“;

| (18) | prilogi II in III se spremenita v skladu s Prilogo III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(18)

prilogi II in III se spremenita v skladu s Prilogo III k tej uredbi.

Člen 10

Spremembe Uredbe (EU) št. 1308/2013

Uredba (EU) št. 1308/2013 se spremeni:

| (1) | člen 29 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Delovni programi, pripravljeni za obdobje od 1. aprila 2021, se zaključijo 31. decembra 2022.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 29 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Delovni programi, pripravljeni za obdobje od 1. aprila 2021, se zaključijo 31. decembra 2022.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Financiranje Unije za delovne programe iz odstavka 1 za leto 2020 znaša:






  (a) | 11 098 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Financiranje Unije za delovne programe iz odstavka 1 za leto 2020 znaša:

(a)

11 098 000 EUR za Grčijo;

| (b) | 576 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(b)

576 000 EUR za Francijo;

| (c) | 35 991 000 EUR za Italijo. |
| --- | --- |

(c)

35 991 000 EUR za Italijo.

Financiranje Unije za delovne programe iz odstavka 1 za vsako izmed let 2021 in 2022 znaša:

| (a) | 10 666 000 EUR za Grčijo; |
| --- | --- |

(a)

10 666 000 EUR za Grčijo;

| (b) | 554 000 EUR za Francijo; |
| --- | --- |

(b)

554 000 EUR za Francijo;

| (c) | 34 590 000 EUR za Italijo.“; |
| --- | --- |

(c)

34 590 000 EUR za Italijo.“;

| (2) | v členu 33(1) se dodata naslednja pododstavka:

  „Operativni programi, za katere se podaljšanje v skladu z najdaljšim trajanjem petih let iz prvega pododstavka odobri po 29. decembru 2020, se lahko podaljšajo le do 31. decembra 2022.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka trajajo novi operativni programi, ki so odobreni po 29. decembru 2020, največ tri leta.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 33(1) se dodata naslednja pododstavka:

„Operativni programi, za katere se podaljšanje v skladu z najdaljšim trajanjem petih let iz prvega pododstavka odobri po 29. decembru 2020, se lahko podaljšajo le do 31. decembra 2022.

Z odstopanjem od prvega pododstavka trajajo novi operativni programi, ki so odobreni po 29. decembru 2020, največ tri leta.“;

| (3) | v členu 55(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Z odstopanjem od prvega pododstavka se nacionalni programi, pripravljeni za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2022, podaljšajo do 31. decembra 2022. Države članice spremenijo svoje nacionalne programe, da bi upoštevale to podaljšanje, in o spremenjenih programih uradno obvestijo Komisijo z namenom njihove odobritve.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 55(1) se doda naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka se nacionalni programi, pripravljeni za obdobje od 1. avgusta 2019 do 31. julija 2022, podaljšajo do 31. decembra 2022. Države članice spremenijo svoje nacionalne programe, da bi upoštevale to podaljšanje, in o spremenjenih programih uradno obvestijo Komisijo z namenom njihove odobritve.“;

| (4) | v členu 58 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Financiranje Unije za pomoč organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 za leto 2020 znaša 2 277 000 EUR za Nemčijo.
  Financiranje Unije za pomoč organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 za vsako izmed let 2021 in 2022 znaša 2 188 000 EUR za Nemčijo.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 58 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Financiranje Unije za pomoč organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 za leto 2020 znaša 2 277 000 EUR za Nemčijo.

Financiranje Unije za pomoč organizacijam proizvajalcev iz odstavka 1 za vsako izmed let 2021 in 2022 znaša 2 188 000 EUR za Nemčijo.“;

| (5) | v členu 62(3) se dodata naslednja pododstavka:

  „Z odstopanjem od prvega pododstavka se veljavnost dovoljenj, izdanih v skladu s členom 64 in členom 66(1), ki bi prenehala veljati v letu 2020, podaljša do 31. decembra 2021.
  Pridelovalcem, ki so jim bila izdana dovoljenja v skladu s členom 64 in členom 66(1) te uredbe, ki prenehajo veljati leta 2020, se z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka ne naloži upravna kazen iz člena 89(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013, pod pogojem, da do 28. februarja 2021 pristojne organe obvestijo, da ne nameravajo uporabiti dovoljenja in da ne želijo izkoristiti podaljšanja njegove veljavnosti, kot je navedeno v drugem pododstavku tega odstavka.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 62(3) se dodata naslednja pododstavka:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka se veljavnost dovoljenj, izdanih v skladu s členom 64 in členom 66(1), ki bi prenehala veljati v letu 2020, podaljša do 31. decembra 2021.

Pridelovalcem, ki so jim bila izdana dovoljenja v skladu s členom 64 in členom 66(1) te uredbe, ki prenehajo veljati leta 2020, se z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka ne naloži upravna kazen iz člena 89(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013, pod pogojem, da do 28. februarja 2021 pristojne organe obvestijo, da ne nameravajo uporabiti dovoljenja in da ne želijo izkoristiti podaljšanja njegove veljavnosti, kot je navedeno v drugem pododstavku tega odstavka.“;

| (6) | člen 68 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Take pretvorbe se izvedejo na zahtevo, ki jo ti pridelovalci predložijo pred 31. decembrom 2015. Države članice lahko odločijo, da bodo pridelovalcem dovolile predložiti tovrstno zahtevo za pretvorbo pravic v dovoljenja do 31. decembra 2022.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 68 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Take pretvorbe se izvedejo na zahtevo, ki jo ti pridelovalci predložijo pred 31. decembrom 2015. Države članice lahko odločijo, da bodo pridelovalcem dovolile predložiti tovrstno zahtevo za pretvorbo pravic v dovoljenja do 31. decembra 2022.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Dovoljenja, ki se izdajo v skladu z odstavkom 1, veljajo enako obdobje kot pravice do zasaditve iz odstavka 1. Če se ta dovoljenja ne uporabijo, prenehajo veljati najpozneje 31. decembra 2018 oziroma, če je država članica sprejela odločitev iz drugega pododstavka odstavka 1, najpozneje 31. decembra 2025.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Dovoljenja, ki se izdajo v skladu z odstavkom 1, veljajo enako obdobje kot pravice do zasaditve iz odstavka 1. Če se ta dovoljenja ne uporabijo, prenehajo veljati najpozneje 31. decembra 2018 oziroma, če je država članica sprejela odločitev iz drugega pododstavka odstavka 1, najpozneje 31. decembra 2025.“;

| (7) | na koncu oddelka 4 poglavja III naslova II se doda naslednji člen:

  „Člen 167a
  Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za oljčno olje

  1.   Države članice pridelovalke lahko za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za oljčno olje, vključno z oljkami, iz katerih se to olje pridobiva, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.
  Takšna pravila morajo biti sorazmerna z zastavljenim ciljem in ne smejo:






  (a) | zadevati poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(7)

na koncu oddelka 4 poglavja III naslova II se doda naslednji člen:

„Člen 167a

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za oljčno olje

1.   Države članice pridelovalke lahko za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za oljčno olje, vključno z oljkami, iz katerih se to olje pridobiva, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

Takšna pravila morajo biti sorazmerna z zastavljenim ciljem in ne smejo:

(a)

zadevati poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (b) | omogočati določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

omogočati določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (c) | omogočati zadrževanja prevelikega deleža pridelka v tržnem letu, ki bi sicer bil na voljo. |
| --- | --- |

(c)

omogočati zadrževanja prevelikega deleža pridelka v tržnem letu, ki bi sicer bil na voljo.

2.   Pravila iz odstavka 1 se v celoti objavijo v uradni publikaciji zadevne države članice, tako da so izvajalci o njih obveščeni.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o kakršnih koli odločitvah, sprejetih na podlagi tega člena.“;

| (8) | v členu 211 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za nacionalne davčne ukrepe, s katerimi se države članice odločijo za odstopanje od splošnih davčnih pravil in dovolijo izračun osnove za davek od dohodkov, ki se uporablja za kmete, na podlagi večletnega obdobja, da se na določeno število let izravna davčna osnova.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 211 se doda naslednji odstavek:

„3.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za nacionalne davčne ukrepe, s katerimi se države članice odločijo za odstopanje od splošnih davčnih pravil in dovolijo izračun osnove za davek od dohodkov, ki se uporablja za kmete, na podlagi večletnega obdobja, da se na določeno število let izravna davčna osnova.“;

| (9) | v členu 214a se doda naslednji odstavek:

  „V letih 2021 in 2022 lahko Finska še naprej odobri nacionalno pomoč iz prvega odstavka pod enakimi pogoji in v enakih zneskih, kot jih je Komisija odobrila za leto 2020.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 214a se doda naslednji odstavek:

„V letih 2021 in 2022 lahko Finska še naprej odobri nacionalno pomoč iz prvega odstavka pod enakimi pogoji in v enakih zneskih, kot jih je Komisija odobrila za leto 2020.“;

| (10) | Priloga VI se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Priloga VI se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej uredbi.

NASLOV III

KONČNE DOLOČBE

Člen 11

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Točka 5 člena 9 (v zvezi s členom 25(11) Uredbe (EU) št. 1307/2013) in točka 5 člena 10 (v zvezi s členom 62(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013) se uporabljata od 1. januarja 2020.

Z odstopanjem od prvega odstavka tega člena začnejo točka 12, točka (a) točke 13 ter točki 17 in 18 člena 7 veljati na dan začetka veljavnosti Uredbe EURI. Točka 12, točka (a) točke 13 ter točki 17 in 18 člena 7 se uporabljajo od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL C 232, 14.7.2020, str. 29.

1

(2)  
  UL C 109, 1.4.2020, str. 1.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1310/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o določitvi nekaterih prehodnih določb glede podpore za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede sredstev in njihove razdelitve za leto 2014 in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 in uredb (EU) št. 1307/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z njihovo uporabo v letu 2014 (UL L 347, 20.12.2013, str. 865).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 807/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in o uvedbi prehodnih določb (UL L 227, 31.7.2014, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) 2017/2393 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, (EU) št. 1307/2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike, (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in (EU) št. 652/2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom (UL L 350, 29.12.2017, str. 15).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433, 22.12.2020, str. 23).

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

15

---

PRILOGA I

Priloga I k Uredbi (EU) št. 1305/2013 se spremeni:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „PRVI DEL: RAZDELITEV PODPORE UNIJE ZA RAZVOJ PODEŽELJA (2014–2020)“; |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„PRVI DEL: RAZDELITEV PODPORE UNIJE ZA RAZVOJ PODEŽELJA (2014–2020)“;

| (2) | dodata se naslednji naslov in preglednica:

  „
  DRUGI DEL: RAZDELITEV PODPORE UNIJE ZA RAZVOJ PODEŽELJA (2021 IN 2022)

  (tekoče cene v EUR) | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 101 120 350 | 82 800 894 |
| Bolgarija | 344 590 304 | 282 162 644 |
| Češka | 316 532 230 | 259 187 708 |
| Danska | 92 734 249 | 75 934 060 |
| Nemčija | 1 334 041 136 | 1 092 359 738 |
| Estonija | 107 490 074 | 88 016 648 |
| Irska | 380 590 206 | 311 640 628 |
| Grčija | 680 177 956 | 556 953 600 |
| Španija | 1 319 414 366 | 1 080 382 825 |
| Francija | 1 782 336 917 | 1 459 440 070 |
| Hrvaška | 363 085 794 | 297 307 401 |
| Italija | 1 648 587 531 | 1 349 921 375 |
| Ciper | 29 029 670 | 23 770 514 |
| Latvija | 143 490 636 | 117 495 173 |
| Litva | 238 747 895 | 195 495 162 |
| Luksemburg | 15 034 338 | 12 310 644 |
| Madžarska | 509 100 229 | 416 869 149 |
| Malta | 24 406 009 | 19 984 497 |
| Nizozemska | 89 478 781 | 73 268 369 |
| Avstrija | 635 078 708 | 520 024 752 |
| Poljska | 1 612 048 020 | 1 320 001 539 |
| Portugalska | 660 145 863 | 540 550 620 |
| Romunija | 1 181 006 852 | 967 049 892 |
| Slovenija | 134 545 025 | 110 170 192 |
| Slovaška | 316 398 138 | 259 077 909 |
| Finska | 432 993 097 | 354 549 956 |
| Švedska | 258 769 726 | 211 889 741 |
| EU-27 skupaj | 14 750 974 100 | 12 078 615 700 |
| Tehnična pomoč | 36 969 860 | 30 272 220 |
| Skupaj | 14 787 943 960 | 12 108 887 920 “ |

(2)

dodata se naslednji naslov in preglednica:

„
  DRUGI DEL: RAZDELITEV PODPORE UNIJE ZA RAZVOJ PODEŽELJA (2021 IN 2022)

(tekoče cene v EUR)

2021

2022

Belgija

101 120 350

82 800 894

Bolgarija

344 590 304

282 162 644

Češka

316 532 230

259 187 708

Danska

92 734 249

75 934 060

Nemčija

1 334 041 136

1 092 359 738

Estonija

107 490 074

88 016 648

Irska

380 590 206

311 640 628

Grčija

680 177 956

556 953 600

Španija

1 319 414 366

1 080 382 825

Francija

1 782 336 917

1 459 440 070

Hrvaška

363 085 794

297 307 401

Italija

1 648 587 531

1 349 921 375

Ciper

29 029 670

23 770 514

Latvija

143 490 636

117 495 173

Litva

238 747 895

195 495 162

Luksemburg

15 034 338

12 310 644

Madžarska

509 100 229

416 869 149

Malta

24 406 009

19 984 497

Nizozemska

89 478 781

73 268 369

Avstrija

635 078 708

520 024 752

Poljska

1 612 048 020

1 320 001 539

Portugalska

660 145 863

540 550 620

Romunija

1 181 006 852

967 049 892

Slovenija

134 545 025

110 170 192

Slovaška

316 398 138

259 077 909

Finska

432 993 097

354 549 956

Švedska

258 769 726

211 889 741

EU-27 skupaj

14 750 974 100

12 078 615 700

Tehnična pomoč

36 969 860

30 272 220

Skupaj

14 787 943 960

12 108 887 920 “

---

PRILOGA II

Vstavi se Priloga Ia k Uredbi (EU) št. 1305/2013:

„PRILOGA Ia

RAZDELITEV DODATNIH SREDSTEV PO DRŽAVI ČLANICI IZ ČLENA 58A

(tekoče cene v EUR)

| | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 14 246 948 | 33 907 737 |
| Bolgarija | 59 744 633 | 142 192 228 |
| Češka | 54 879 960 | 130 614 305 |
| Danska | 16 078 147 | 38 265 991 |
| Nemčija | 209 940 765 | 499 659 020 |
| Estonija | 18 636 494 | 44 354 855 |
| Irska | 56 130 739 | 133 591 159 |
| Grčija | 108 072 886 | 257 213 470 |
| Španija | 212 332 550 | 505 351 469 |
| Francija | 256 456 603 | 610 366 714 |
| Hrvaška | 59 666 188 | 142 005 526 |
| Italija | 269 404 179 | 641 181 947 |
| Ciper | 3 390 542 | 8 069 491 |
| Latvija | 24 878 226 | 59 210 178 |
| Litva | 41 393 810 | 98 517 267 |
| Luksemburg | 2 606 635 | 6 203 790 |
| Madžarska | 88 267 157 | 210 075 834 |
| Malta | 2 588 898 | 6 161 577 |
| Nizozemska | 15 513 719 | 36 922 650 |
| Avstrija | 101 896 221 | 242 513 006 |
| Poljska | 279 494 858 | 665 197 761 |
| Portugalska | 104 599 747 | 248 947 399 |
| Romunija | 204 761 482 | 487 332 328 |
| Slovenija | 21 684 662 | 51 609 495 |
| Slovaška | 48 286 370 | 114 921 561 |
| Finska | 61 931 116 | 147 396 056 |
| Švedska | 44 865 170 | 106 779 104 |
| EU-27 skupaj | 2 381 748 705 | 5 668 561 918 |
| Tehnična pomoč (0,25 %) | 5 969 295 | 14 206 922 |
| Skupaj | 2 387 718 000 | 5 682 768 840 |

2021

2022

Belgija

14 246 948

33 907 737

Bolgarija

59 744 633

142 192 228

Češka

54 879 960

130 614 305

Danska

16 078 147

38 265 991

Nemčija

209 940 765

499 659 020

Estonija

18 636 494

44 354 855

Irska

56 130 739

133 591 159

Grčija

108 072 886

257 213 470

Španija

212 332 550

505 351 469

Francija

256 456 603

610 366 714

Hrvaška

59 666 188

142 005 526

Italija

269 404 179

641 181 947

Ciper

3 390 542

8 069 491

Latvija

24 878 226

59 210 178

Litva

41 393 810

98 517 267

Luksemburg

2 606 635

6 203 790

Madžarska

88 267 157

210 075 834

Malta

2 588 898

6 161 577

Nizozemska

15 513 719

36 922 650

Avstrija

101 896 221

242 513 006

Poljska

279 494 858

665 197 761

Portugalska

104 599 747

248 947 399

Romunija

204 761 482

487 332 328

Slovenija

21 684 662

51 609 495

Slovaška

48 286 370

114 921 561

Finska

61 931 116

147 396 056

Švedska

44 865 170

106 779 104

EU-27 skupaj

2 381 748 705

5 668 561 918

Tehnična pomoč (0,25 %)

5 969 295

14 206 922

Skupaj

2 387 718 000

5 682 768 840

---

PRILOGA III

Prilogi II in III k Uredbi (EU) št. 1307/2013 se spremenita:

| (1) | v Prilogi II se dodata naslednja stolpca:






  „2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494 926 | 494 926 |
| 788 626 | 797 255 |
| 854 947 | 854 947 |
| 862 367 | 862 367 |
| 4 915 695 | 4 915 695 |
| 190 715 | 193 576 |
| 1 186 282 | 1 186 282 |
| 1 891 660 | 1 890 730 |
| 4 800 590 | 4 797 439 |
| 7 285 001 | 7 274 171 |
| 344 340 | 374 770 |
| 3 628 529 | 3 628 529 |
| 47 648 | 47 648 |
| 339 055 | 344 140 |
| 569 965 | 578 515 |
| 32 748 | 32 748 |
| 1 243 185 | 1 243 185 |
| 4 594 | 4 594 |
| 717 382 | 717 382 |
| 677 582 | 677 582 |
| 3 030 049 | 3 061 233 |
| 595 873 | 600 528 |
| 1 891 805 | 1 919 363 |
| 131 530 | 131 530 |
| 391 174 | 396 034 |
| 515 713 | 517 532 |
| 685 676 | 685 904 “ |

(1)

v Prilogi II se dodata naslednja stolpca:

„2021

2022

494 926

494 926

788 626

797 255

854 947

854 947

862 367

862 367

4 915 695

4 915 695

190 715

193 576

1 186 282

1 186 282

1 891 660

1 890 730

4 800 590

4 797 439

7 285 001

7 274 171

344 340

374 770

3 628 529

3 628 529

47 648

47 648

339 055

344 140

569 965

578 515

32 748

32 748

1 243 185

1 243 185

4 594

4 594

717 382

717 382

677 582

677 582

3 030 049

3 061 233

595 873

600 528

1 891 805

1 919 363

131 530

131 530

391 174

396 034

515 713

517 532

685 676

685 904 “

| (2) | v Prilogi III se dodata naslednja stolpca:






  „2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494,9 | 494,9 |
| 791,2 | 799,8 |
| 854,9 | 854,9 |
| 862,4 | 862,4 |
| 4 915,7 | 4 915,7 |
| 190,7 | 193,6 |
| 1 186,3 | 1 186,3 |
| 2 075,7 | 2 074,7 |
| 4 860,3 | 4 857,1 |
| 7 285,0 | 7 274,2 |
| 344,3 | 374,8 |
| 3 628,5 | 3 628,5 |
| 47,6 | 47,6 |
| 339,1 | 344,1 |
| 570,0 | 578,5 |
| 32,7 | 32,7 |
| 1 243,2 | 1 243,2 |
| 4,6 | 4,6 |
| 717,4 | 717,4 |
| 677,6 | 677,6 |
| 3 030,0 | 3 061,2 |
| 596,1 | 600,7 |
| 1 891,8 | 1 919,4 |
| 131,5 | 131,5 |
| 391,2 | 396,0 |
| 515,7 | 517,5 |
| 685,7 | 685,9“ |

(2)

v Prilogi III se dodata naslednja stolpca:

„2021

2022

494,9

494,9

791,2

799,8

854,9

854,9

862,4

862,4

4 915,7

4 915,7

190,7

193,6

1 186,3

1 186,3

2 075,7

2 074,7

4 860,3

4 857,1

7 285,0

7 274,2

344,3

374,8

3 628,5

3 628,5

47,6

47,6

339,1

344,1

570,0

578,5

32,7

32,7

1 243,2

1 243,2

4,6

4,6

717,4

717,4

677,6

677,6

3 030,0

3 061,2

596,1

600,7

1 891,8

1 919,4

131,5

131,5

391,2

396,0

515,7

517,5

685,7

685,9“

---

PRILOGA IV

Priloga VI k Uredbi (EU) št. 1308/2013 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VI

PRORAČUNSKE OMEJITVE ZA PODPORNE PROGRAME IZ ČLENA 44(1)

| v 1 000 EUR na proračunsko leto |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017–2020 | od 2021 |
| Bolgarija | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 25 721 |
| Češka | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 4 954 |
| Nemčija | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 37 381 |
| Grčija | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 030 |
| Španija | 353 081 | 210 332 | 210 332 | 210 332 | 202 147 |
| Francija | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 269 628 |
| Hrvaška | 11 885 | 11 885 | 11 885 | 10 832 | 10 410 |
| Italija | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 323 883 |
| Ciper | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 465 |
| Litva | 45 | 45 | 45 | 45 | 43 |
| Luksemburg | 588 | – | – | – | – |
| Madžarska | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 27 970 |
| Malta | 402 | – | – | – | – |
| Avstrija | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 155 |
| Portugalska | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 62 670 |
| Romunija | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 45 844 |
| Slovenija | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 4 849 |
| Slovaška | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 4 887 |
| Združeno kraljestvo | 120 | – | – | – | – |

v 1 000 EUR na proračunsko leto

2014

2015

2016

2017–2020

od 2021

Bolgarija

26 762

26 762

26 762

26 762

25 721

Češka

5 155

5 155

5 155

5 155

4 954

Nemčija

38 895

38 895

38 895

38 895

37 381

Grčija

23 963

23 963

23 963

23 963

23 030

Španija

353 081

210 332

210 332

210 332

202 147

Francija

280 545

280 545

280 545

280 545

269 628

Hrvaška

11 885

11 885

11 885

10 832

10 410

Italija

336 997

336 997

336 997

336 997

323 883

Ciper

4 646

4 646

4 646

4 646

4 465

Litva

45

45

45

45

43

Luksemburg

588

–

–

–

–

Madžarska

29 103

29 103

29 103

29 103

27 970

Malta

402

–

–

–

–

Avstrija

13 688

13 688

13 688

13 688

13 155

Portugalska

65 208

65 208

65 208

65 208

62 670

Romunija

47 700

47 700

47 700

47 700

45 844

Slovenija

5 045

5 045

5 045

5 045

4 849

Slovaška

5 085

5 085

5 085

5 085

4 887

Združeno kraljestvo

120

–

–

–

–

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/30

---

UREDBA (EU) 2020/2221 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 177 in točke (a) člena 322(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1),

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kriza zaradi gospodarskih, socialnih in zdravstvenih posledic pandemije COVID-19 je države članice prizadela na način brez primere. Kriza ovira rast v državah članicah, kar še poslabšuje resne težave s pomanjkanjem likvidnosti, ki so nastale zaradi nenadnega in precejšnjega povečanja potreb po javnih naložbah v zdravstvenih sistemih in drugih sektorjih gospodarstev držav članic. Kriza je prav tako poslabšala razmere za ljudi, ki jim grozi revščina, s čimer se je zmanjšala socialna kohezija v državah članicah. Poleg tega je imelo zaprtje notranjih meja resne posledice za gospodarsko sodelovanje, zlasti na obmejnih območjih, saj je vplivalo na dnevno migracijo delavcev in vzdržnost mikro, malih in srednjih podjetij (MSP). Zaradi tega so nastale izredne razmere, ki jih je treba reševati s specifičnimi, takojšnjimi in izrednimi ukrepi, ki bodo hitro dosegli realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(1)

Kriza zaradi gospodarskih, socialnih in zdravstvenih posledic pandemije COVID-19 je države članice prizadela na način brez primere. Kriza ovira rast v državah članicah, kar še poslabšuje resne težave s pomanjkanjem likvidnosti, ki so nastale zaradi nenadnega in precejšnjega povečanja potreb po javnih naložbah v zdravstvenih sistemih in drugih sektorjih gospodarstev držav članic. Kriza je prav tako poslabšala razmere za ljudi, ki jim grozi revščina, s čimer se je zmanjšala socialna kohezija v državah članicah. Poleg tega je imelo zaprtje notranjih meja resne posledice za gospodarsko sodelovanje, zlasti na obmejnih območjih, saj je vplivalo na dnevno migracijo delavcev in vzdržnost mikro, malih in srednjih podjetij (MSP). Zaradi tega so nastale izredne razmere, ki jih je treba reševati s specifičnimi, takojšnjimi in izrednimi ukrepi, ki bodo hitro dosegli realno gospodarstvo.

| (2) | V odziv na vpliv krize sta bili uredbi (EU) št. 1301/2013 (4) in (EU) št. 1303/2013 (5) Evropskega parlamenta in Sveta spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (6), da se je omogočila večja prožnost pri izvajanju operativnih programov, ki jih podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Vendar, ker so se resni negativni učinki na gospodarstva in družbe Unije poslabšali, sta bili obe uredbi 23. aprila 2020 znova spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (7). S to spremembo se je zagotovila izredna dodatna prožnost, ki državam članicam omogoča, da se osredotočijo na potrebni odziv na krizo brez primere z okrepitvijo možnosti mobilizacije neporabljene podpore iz skladov in s poenostavitvijo postopkovnih zahtev, povezanih z izvajanjem programov in revizijami. |
| --- | --- |

(2)

V odziv na vpliv krize sta bili uredbi (EU) št. 1301/2013 (4) in (EU) št. 1303/2013 (5) Evropskega parlamenta in Sveta spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (6), da se je omogočila večja prožnost pri izvajanju operativnih programov, ki jih podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Vendar, ker so se resni negativni učinki na gospodarstva in družbe Unije poslabšali, sta bili obe uredbi 23. aprila 2020 znova spremenjeni z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (7). S to spremembo se je zagotovila izredna dodatna prožnost, ki državam članicam omogoča, da se osredotočijo na potrebni odziv na krizo brez primere z okrepitvijo možnosti mobilizacije neporabljene podpore iz skladov in s poenostavitvijo postopkovnih zahtev, povezanih z izvajanjem programov in revizijami.

| (3) | Evropski svet je 23. aprila 2020 potrdil „Načrt za okrevanje“, da bi se odpravili ogromni šoki za gospodarstvo in ublažile tako socialne in gospodarske posledice za Unijo, ki izhajajo iz izrednih omejitev, ki so jih države članice uvedle za zamejitev širjenja COVID-19, kot tveganje asimetričnega okrevanja, ki izhaja iz razlik v nacionalnih sredstvih, s katerimi razpolagajo države članice, kar ima resen učinek na delovanje notranjega trga. Načrt za okrevanje ima močno naložbeno komponento in poziva k ustanovitvi evropskega sklada za okrevanje. Poleg tega in kot je potrjeno v sklepih Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, Komisiji nalaga, naj analizira obstoječe potrebe, da bi bili viri usmerjeni v tiste sektorje in geografske dele Unije, ki so najbolj prizadeti, hkrati pa pojasni povezavo z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je 23. aprila 2020 potrdil „Načrt za okrevanje“, da bi se odpravili ogromni šoki za gospodarstvo in ublažile tako socialne in gospodarske posledice za Unijo, ki izhajajo iz izrednih omejitev, ki so jih države članice uvedle za zamejitev širjenja COVID-19, kot tveganje asimetričnega okrevanja, ki izhaja iz razlik v nacionalnih sredstvih, s katerimi razpolagajo države članice, kar ima resen učinek na delovanje notranjega trga. Načrt za okrevanje ima močno naložbeno komponento in poziva k ustanovitvi evropskega sklada za okrevanje. Poleg tega in kot je potrjeno v sklepih Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, Komisiji nalaga, naj analizira obstoječe potrebe, da bi bili viri usmerjeni v tiste sektorje in geografske dele Unije, ki so najbolj prizadeti, hkrati pa pojasni povezavo z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027.

| (4) | V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (8) in v mejah virov, dodeljenih v okviru navedene uredbe, bi bilo treba izvesti ukrepe za okrevanje in odpornost v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se obravnava vpliv brez primere, ki ga je povzročila kriza zaradi COVID-19. Takšne dodatne vire bi bilo treba uporabiti tako, da se zagotovi skladnost z roki iz Uredbe (EU) 2020/2094. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (8) in v mejah virov, dodeljenih v okviru navedene uredbe, bi bilo treba izvesti ukrepe za okrevanje in odpornost v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se obravnava vpliv brez primere, ki ga je povzročila kriza zaradi COVID-19. Takšne dodatne vire bi bilo treba uporabiti tako, da se zagotovi skladnost z roki iz Uredbe (EU) 2020/2094.

| (5) | Ta uredba določa pravila in ureditev izvrševanja glede dodatnih virov, zagotovljenih kot pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Dodaten izreden znesek v višini do 47 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2018) za proračunsko postavko iz strukturnih skladov za leti 2021 in 2022 bi moral biti dan na voljo za podporo tistim državam članicam in regijam, ki so pri odpravi posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic najbolj prizadete ter ki pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: viri REACT-EU), da bi se viri hitro prek obstoječih operativnih programov dovedli v realno gospodarstvo. Viri REACT-EU izhajajo iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Del virov REACT-EU bi bilo treba dodeliti za tehnično podporo na pobudo Komisije. Komisija bi morala določiti razdelitev virov REACT-EU za vsako državo članico v skladu z metodo dodelitve na podlagi najnovejših razpoložljivih objektivnih statističnih podatkov v zvezi z relativno blaginjo držav članic in obsegom posledic krize zaradi COVID-19 za njihova gospodarstva in družbe. Pred uporabo metode dodelitve v zvezi z viri REACT-EU za leto 2021 in za zagotovitev podpore najpomembnejšim sektorjem po krizi zaradi COVID-19 v nekaterih državah članicah bi bilo treba Luksemburgu in Malti dodeliti znesek v višini 100 000 000 EUR oziroma 50 000 000 EUR. Glede na specifično ranljivost gospodarstev in družb najbolj oddaljenih regij, bi morala metoda dodelitve vključevati namenski dodatni znesek za te regije. Da bi se zajela spreminjajoča se narava učinkov krize zaradi COVID-19, bi bilo treba v letu 2021 razdelitev pregledati na podlagi iste metode dodelitve ob uporabi najnovejših statističnih podatkov, ki bodo na voljo 19. oktobra 2021, da se razdeli tranša virov REACT-EU za leto 2022. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba določa pravila in ureditev izvrševanja glede dodatnih virov, zagotovljenih kot pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Dodaten izreden znesek v višini do 47 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2018) za proračunsko postavko iz strukturnih skladov za leti 2021 in 2022 bi moral biti dan na voljo za podporo tistim državam članicam in regijam, ki so pri odpravi posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic najbolj prizadete ter ki pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: viri REACT-EU), da bi se viri hitro prek obstoječih operativnih programov dovedli v realno gospodarstvo. Viri REACT-EU izhajajo iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Del virov REACT-EU bi bilo treba dodeliti za tehnično podporo na pobudo Komisije. Komisija bi morala določiti razdelitev virov REACT-EU za vsako državo članico v skladu z metodo dodelitve na podlagi najnovejših razpoložljivih objektivnih statističnih podatkov v zvezi z relativno blaginjo držav članic in obsegom posledic krize zaradi COVID-19 za njihova gospodarstva in družbe. Pred uporabo metode dodelitve v zvezi z viri REACT-EU za leto 2021 in za zagotovitev podpore najpomembnejšim sektorjem po krizi zaradi COVID-19 v nekaterih državah članicah bi bilo treba Luksemburgu in Malti dodeliti znesek v višini 100 000 000 EUR oziroma 50 000 000 EUR. Glede na specifično ranljivost gospodarstev in družb najbolj oddaljenih regij, bi morala metoda dodelitve vključevati namenski dodatni znesek za te regije. Da bi se zajela spreminjajoča se narava učinkov krize zaradi COVID-19, bi bilo treba v letu 2021 razdelitev pregledati na podlagi iste metode dodelitve ob uporabi najnovejših statističnih podatkov, ki bodo na voljo 19. oktobra 2021, da se razdeli tranša virov REACT-EU za leto 2022.

| (6) | Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničitvi splošnega cilja, v skladu s katerim se 30 % odhodkov iz proračuna Unije nameni podnebnim ciljem. REACT-EU naj bi prispeval 25 % skupnih finančnih sredstev za podnebne cilje. V skladu z naravo REACT-EU kot instrumenta za odpravo posledic krize in s prožnostjo, ki jo zagotavlja ta uredba, vključno s pomanjkanjem zahtev o tematski osredotočenosti in možnostjo za države članice, da vire REACT-EU usmerijo v podporo operacij ESRR ali ESS v skladu z njihovimi potrebami, se lahko raven prispevkov držav članic za doseganje navedenega cilja razlikuje glede na nacionalne prednostne naloge. |
| --- | --- |

(6)

Glede na pomembnost boja proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničitvi splošnega cilja, v skladu s katerim se 30 % odhodkov iz proračuna Unije nameni podnebnim ciljem. REACT-EU naj bi prispeval 25 % skupnih finančnih sredstev za podnebne cilje. V skladu z naravo REACT-EU kot instrumenta za odpravo posledic krize in s prožnostjo, ki jo zagotavlja ta uredba, vključno s pomanjkanjem zahtev o tematski osredotočenosti in možnostjo za države članice, da vire REACT-EU usmerijo v podporo operacij ESRR ali ESS v skladu z njihovimi potrebami, se lahko raven prispevkov držav članic za doseganje navedenega cilja razlikuje glede na nacionalne prednostne naloge.

| (7) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) ter določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(7)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) ter določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (8) | Da se državam članicam omogoči kar največja prožnost pri oblikovanju ukrepov za odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pri pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, bi morala Komisija dodelitve določiti na ravni držav članic. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti tudi možnost uporabe virov REACT-EU za podporo pomoči najbolj prikrajšanim ter Pobudi za zaposlovanje mladih. Treba je tudi določiti zgornje meje za dodelitev za tehnično podporo na pobudo držav članic ter pri tem zagotoviti kar največjo prožnost državam članicam, da to dodelitev izvedejo v okviru operativnih programov, ki jih podpirata ESRR in ESS. Ohraniti bi bilo treba operativno moč ESS pri dodeljevanju virov REACT-EU na področjih politike zaposlovanja, zlasti zaposlovanja mladih v skladu z okrepljenim Jamstvom za mlade, znanj in spretnosti ter izobraževanja, socialnega vključevanja in zdravja, s posebnim poudarkom na doseganju prikrajšanih skupin in otrok. Glede na to, da se bodo viri REACT-EU najverjetneje hitro porabili, bi morale obveznosti, povezane s temi viri, prenehati šele ob zaključku operativnih programov. |
| --- | --- |

(8)

Da se državam članicam omogoči kar največja prožnost pri oblikovanju ukrepov za odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pri pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, bi morala Komisija dodelitve določiti na ravni držav članic. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti tudi možnost uporabe virov REACT-EU za podporo pomoči najbolj prikrajšanim ter Pobudi za zaposlovanje mladih. Treba je tudi določiti zgornje meje za dodelitev za tehnično podporo na pobudo držav članic ter pri tem zagotoviti kar največjo prožnost državam članicam, da to dodelitev izvedejo v okviru operativnih programov, ki jih podpirata ESRR in ESS. Ohraniti bi bilo treba operativno moč ESS pri dodeljevanju virov REACT-EU na področjih politike zaposlovanja, zlasti zaposlovanja mladih v skladu z okrepljenim Jamstvom za mlade, znanj in spretnosti ter izobraževanja, socialnega vključevanja in zdravja, s posebnim poudarkom na doseganju prikrajšanih skupin in otrok. Glede na to, da se bodo viri REACT-EU najverjetneje hitro porabili, bi morale obveznosti, povezane s temi viri, prenehati šele ob zaključku operativnih programov.

| (9) | Ker je pandemija COVID-19 na regije in občine v državah članicah vplivala različno, je za pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje odprave posledic krize, ki jo podpira REACT-EU, v skladu z načelom partnerstva pomembna vključenost regionalnih in lokalnih akterjev iz organov, gospodarskih in socialnih partnerjev ter civilne družbe. |
| --- | --- |

(9)

Ker je pandemija COVID-19 na regije in občine v državah članicah vplivala različno, je za pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje odprave posledic krize, ki jo podpira REACT-EU, v skladu z načelom partnerstva pomembna vključenost regionalnih in lokalnih akterjev iz organov, gospodarskih in socialnih partnerjev ter civilne družbe.

| (10) | Za vire REACT-EU bi bilo treba uvesti tudi možnosti finančnih prenosov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, in sicer med ESRR in ESS v skladu s členom 25a Uredbe (EU) št. 1303/2013. Taki prenosi ne bi smeli vplivati niti na razpoložljive vire v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ niti na posebno dodelitev za Pobudo za zaposlovanje mladih. |
| --- | --- |

(10)

Za vire REACT-EU bi bilo treba uvesti tudi možnosti finančnih prenosov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, in sicer med ESRR in ESS v skladu s členom 25a Uredbe (EU) št. 1303/2013. Taki prenosi ne bi smeli vplivati niti na razpoložljive vire v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ niti na posebno dodelitev za Pobudo za zaposlovanje mladih.

| (11) | Za dopolnitev ukrepov, ki so že na voljo v okviru področja uporabe podpore iz ESRR, kot je bilo razširjeno z uredbama (EU) 2020/460 in (EU) 2020/558, bi moralo biti državam članicam še naprej dovoljeno, da uporabljajo vire REACT-EU predvsem za naložbe v izdelke in storitve za zdravstvene službe, vključno s čezmejnimi, ter institucionalno oskrbo, oskrbo v skupnosti in oskrbo na domu za zagotovitev podpore v obliki obratnih sredstev ali naložbene podpore za MSP, vključno s svetovanjem, zlasti v sektorjih, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela in potrebujejo hitro oživitev, kot sta turizem in kultura, za naložbe, ki prispevajo k prehodu na digitalno in zeleno gospodarstvo, za naložbe v infrastrukturo, prek katere se zagotavljajo nediskriminatorne osnovne storitve državljanom, in za gospodarske podporne ukrepe v tistih regijah, ki so najbolj odvisne od sektorjev, ki so bili v krizi zaradi COVID-19 najbolj prizadeti. Spodbujati bi bilo treba tudi tesnejše sodelovanje, usklajevanje in odpornost na področju zdravja. Poleg tega bi bilo treba podpreti tehnično podporo. Primerno je, da so viri REACT-EU osredotočeni izključno v okviru novega tematskega cilja „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“, ki bi moral prav tako pomeniti enotno prednostno naložbo, da se omogoči poenostavljeno načrtovanje programov za te vire in njihovo izvrševanje. |
| --- | --- |

(11)

Za dopolnitev ukrepov, ki so že na voljo v okviru področja uporabe podpore iz ESRR, kot je bilo razširjeno z uredbama (EU) 2020/460 in (EU) 2020/558, bi moralo biti državam članicam še naprej dovoljeno, da uporabljajo vire REACT-EU predvsem za naložbe v izdelke in storitve za zdravstvene službe, vključno s čezmejnimi, ter institucionalno oskrbo, oskrbo v skupnosti in oskrbo na domu za zagotovitev podpore v obliki obratnih sredstev ali naložbene podpore za MSP, vključno s svetovanjem, zlasti v sektorjih, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela in potrebujejo hitro oživitev, kot sta turizem in kultura, za naložbe, ki prispevajo k prehodu na digitalno in zeleno gospodarstvo, za naložbe v infrastrukturo, prek katere se zagotavljajo nediskriminatorne osnovne storitve državljanom, in za gospodarske podporne ukrepe v tistih regijah, ki so najbolj odvisne od sektorjev, ki so bili v krizi zaradi COVID-19 najbolj prizadeti. Spodbujati bi bilo treba tudi tesnejše sodelovanje, usklajevanje in odpornost na področju zdravja. Poleg tega bi bilo treba podpreti tehnično podporo. Primerno je, da so viri REACT-EU osredotočeni izključno v okviru novega tematskega cilja „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“, ki bi moral prav tako pomeniti enotno prednostno naložbo, da se omogoči poenostavljeno načrtovanje programov za te vire in njihovo izvrševanje.

| (12) | Kar zadeva ESS, bi morale države članice vire REACT-EU uporabljati predvsem za podporo dostopu do trga dela in socialnih sistemov, kar bi zagotavljalo ohranjanje delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in podporo samozaposlenim, pa tudi podjetnikom in samostojnim delavcem, umetnikom in ustvarjalnim delavcem. Namen shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, zlasti za samozaposlene, je zaščititi zaposlene in samozaposlene osebe pred tveganjem brezposelnosti, hkrati pa ohraniti enako raven delovnih in zaposlitvenih pogojev ter plač zaposlenih. Viri REACT-EU, dodeljeni takim shemam, se uporabljajo izključno za podporo delavcem. V sedanjih izrednih razmerah, ki so posledica pandemije COVID-19, bi moralo biti mogoče zagotoviti podporo shemam skrajšanega delovnega časa za zaposlene in samozaposlene tudi, če se taka podpora ne kombinira z ukrepi aktivne politike zaposlovanja, razen če navedene ukrepe nalaga nacionalno pravo. To pravilo bi se moralo enotno uporabljati tudi za sheme skrajšanega delovnega časa, ki prejemajo podporo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013, kakor je bila spremenjena z uredbama (EU) 2020/460 in (EU) 2020/558 po krizi zaradi COVID-19, in ki se še naprej podpirajo v okviru namenske naložbene prednostne naloge „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“. Podpora Unije tem shemam skrajšanega delovnega časa bi morala biti časovno omejena. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva ESS, bi morale države članice vire REACT-EU uporabljati predvsem za podporo dostopu do trga dela in socialnih sistemov, kar bi zagotavljalo ohranjanje delovnih mest, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa in podporo samozaposlenim, pa tudi podjetnikom in samostojnim delavcem, umetnikom in ustvarjalnim delavcem. Namen shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, zlasti za samozaposlene, je zaščititi zaposlene in samozaposlene osebe pred tveganjem brezposelnosti, hkrati pa ohraniti enako raven delovnih in zaposlitvenih pogojev ter plač zaposlenih. Viri REACT-EU, dodeljeni takim shemam, se uporabljajo izključno za podporo delavcem. V sedanjih izrednih razmerah, ki so posledica pandemije COVID-19, bi moralo biti mogoče zagotoviti podporo shemam skrajšanega delovnega časa za zaposlene in samozaposlene tudi, če se taka podpora ne kombinira z ukrepi aktivne politike zaposlovanja, razen če navedene ukrepe nalaga nacionalno pravo. To pravilo bi se moralo enotno uporabljati tudi za sheme skrajšanega delovnega časa, ki prejemajo podporo v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013, kakor je bila spremenjena z uredbama (EU) 2020/460 in (EU) 2020/558 po krizi zaradi COVID-19, in ki se še naprej podpirajo v okviru namenske naložbene prednostne naloge „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“. Podpora Unije tem shemam skrajšanega delovnega časa bi morala biti časovno omejena.

| (13) | Zagotoviti bi bilo treba tudi podporo za ustvarjanje delovnih mest in kakovostno zaposlitev, zlasti za osebe v ranljivem položaju, ter za ukrepe za socialno vključevanje in izkoreninjenje revščine. Ukrepe za zaposlovanje mladih bi bilo treba razširiti v skladu z okrepljenim Jamstvom za mlade. Zagotoviti bi bilo treba naložbe v izobraževanje, usposabljanje in razvoj znanj in spretnosti, vključno s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem, zlasti za prikrajšane skupine. Spodbujati bi bilo treba enak dostop do storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti, tudi za otroke, starejše, invalide, etnične manjšine in brezdomce. |
| --- | --- |

(13)

Zagotoviti bi bilo treba tudi podporo za ustvarjanje delovnih mest in kakovostno zaposlitev, zlasti za osebe v ranljivem položaju, ter za ukrepe za socialno vključevanje in izkoreninjenje revščine. Ukrepe za zaposlovanje mladih bi bilo treba razširiti v skladu z okrepljenim Jamstvom za mlade. Zagotoviti bi bilo treba naložbe v izobraževanje, usposabljanje in razvoj znanj in spretnosti, vključno s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem, zlasti za prikrajšane skupine. Spodbujati bi bilo treba enak dostop do storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti, tudi za otroke, starejše, invalide, etnične manjšine in brezdomce.

| (14) | Poleg tega bi morale države članice še naprej namenjati posebno pozornost ljudem, ki živijo v podeželskih, obmejnih, manj razvitih, otoških, gorskih, redko poseljenih in najbolj oddaljenih regijah, pa tudi na območjih, ki sta jih prizadeli industrijska tranzicija in depopulacija, ter za podporo teh ljudi po potrebi uporabiti vire REACT-EU. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega bi morale države članice še naprej namenjati posebno pozornost ljudem, ki živijo v podeželskih, obmejnih, manj razvitih, otoških, gorskih, redko poseljenih in najbolj oddaljenih regijah, pa tudi na območjih, ki sta jih prizadeli industrijska tranzicija in depopulacija, ter za podporo teh ljudi po potrebi uporabiti vire REACT-EU.

| (15) | Ker je začasno zaprtje meja med državami članicami prineslo precejšnje izzive za čezmejne skupnosti in podjetja, bi bilo ustrezno državam članicam dovoliti, da dodelijo vire REACT-EU tudi obstoječim čezmejnim programom v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“. |
| --- | --- |

(15)

Ker je začasno zaprtje meja med državami članicami prineslo precejšnje izzive za čezmejne skupnosti in podjetja, bi bilo ustrezno državam članicam dovoliti, da dodelijo vire REACT-EU tudi obstoječim čezmejnim programom v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“.

| (16) | Za zagotovitev, da imajo države članice zadostna finančna sredstva za hitro izvajanje ukrepov za odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, je treba zagotoviti višjo raven začetnega predplačila za hitro izvajanje ukrepov, ki se bodo podprli z viri REACT-EU. Začetno predplačilo, ki se izplača, bi moralo zagotoviti, da države članice razpolagajo s sredstvi, s katerimi lahko po potrebi uredijo vnaprejšnja izplačila upravičencem in jim povrnejo sredstva kmalu po predložitvi zahtevkov za plačila. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev, da imajo države članice zadostna finančna sredstva za hitro izvajanje ukrepov za odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva, je treba zagotoviti višjo raven začetnega predplačila za hitro izvajanje ukrepov, ki se bodo podprli z viri REACT-EU. Začetno predplačilo, ki se izplača, bi moralo zagotoviti, da države članice razpolagajo s sredstvi, s katerimi lahko po potrebi uredijo vnaprejšnja izplačila upravičencem in jim povrnejo sredstva kmalu po predložitvi zahtevkov za plačila.

| (17) | Države članice bi morale imeti možnost, da vire REACT-EU dodelijo novim namenskim operativnim programom v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ali novim prednostnim osem v okviru obstoječih programov v okviru ciljev „naložbe za rast in delovna mesta“ ter „evropsko teritorialno sodelovanje“. Da se omogoči hitro izvrševanje, bi moralo biti mogoče za nove namenske operativne programe določiti samo organe, ki so že imenovani v sklopu obstoječih operativnih programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS ali Kohezijski sklad. Od države članice naj se ne bi zahtevala predhodna ocena, elementi, ki se zahtevajo za predložitev operativnega programa v odobritev Komisiji, pa bi morali biti omejeni. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale imeti možnost, da vire REACT-EU dodelijo novim namenskim operativnim programom v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ali novim prednostnim osem v okviru obstoječih programov v okviru ciljev „naložbe za rast in delovna mesta“ ter „evropsko teritorialno sodelovanje“. Da se omogoči hitro izvrševanje, bi moralo biti mogoče za nove namenske operativne programe določiti samo organe, ki so že imenovani v sklopu obstoječih operativnih programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS ali Kohezijski sklad. Od države članice naj se ne bi zahtevala predhodna ocena, elementi, ki se zahtevajo za predložitev operativnega programa v odobritev Komisiji, pa bi morali biti omejeni.

| (18) | Vire REACT-EU bi bilo treba uporabiti v skladu z načeloma trajnostnega razvoja in neškodovanja, ob upoštevanju Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN. Poleg tega bi bilo treba pri izvajanju operativnih programov upoštevati in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola. |
| --- | --- |

(18)

Vire REACT-EU bi bilo treba uporabiti v skladu z načeloma trajnostnega razvoja in neškodovanja, ob upoštevanju Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja OZN. Poleg tega bi bilo treba pri izvajanju operativnih programov upoštevati in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, vključevanje načela enakosti spolov in vključevanje vidika spola.

| (19) | Z namenom zmanjšanja obremenitve javnih proračunov v zvezi z odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva bi morali biti izdatki za operacije upravičeni od 1. februarja 2020, državam članicam pa bi bilo treba izjemoma dati možnost, da zaprosijo za 100-odstotno stopnjo sofinanciranja, ki bi se lahko uporabila za ločene prednostne osi operativnih programov, ki zagotavljajo podporo iz virov REACT-EU. |
| --- | --- |

(19)

Z namenom zmanjšanja obremenitve javnih proračunov v zvezi z odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva bi morali biti izdatki za operacije upravičeni od 1. februarja 2020, državam članicam pa bi bilo treba izjemoma dati možnost, da zaprosijo za 100-odstotno stopnjo sofinanciranja, ki bi se lahko uporabila za ločene prednostne osi operativnih programov, ki zagotavljajo podporo iz virov REACT-EU.

| (20) | Čeprav je pomembno zagotoviti, da 31. december 2023 ostane končni datum za upravičenost za programsko obdobje 2014–2020, bi bilo treba pojasniti, da se lahko kljub temu v letu 2023 še vedno izberejo operacije za podporo. |
| --- | --- |

(20)

Čeprav je pomembno zagotoviti, da 31. december 2023 ostane končni datum za upravičenost za programsko obdobje 2014–2020, bi bilo treba pojasniti, da se lahko kljub temu v letu 2023 še vedno izberejo operacije za podporo.

| (21) | Da bi se zagotovila kontinuiteta izvajanja določenih operacij, podprtih z viri REACT-EU, bi se morale uporabljati določbe o fazah iz uredbe o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se zagotovila kontinuiteta izvajanja določenih operacij, podprtih z viri REACT-EU, bi se morale uporabljati določbe o fazah iz uredbe o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume.

| (22) | Po posebnih ukrepih za prožnost v odziv na izbruh COVID-19, ki so bili v Uredbo (EU) št. 1303/2013 uvedeni z Uredbo (EU) 2020/558, bi morali biti upravičeni tudi izdatki za fizično zaključene ali popolnoma izvedene operacije, ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva, podprtega v okviru ustreznega novega tematskega cilja, pod pogojem, da so se te operacije začele od 1. februarja 2020. |
| --- | --- |

(22)

Po posebnih ukrepih za prožnost v odziv na izbruh COVID-19, ki so bili v Uredbo (EU) št. 1303/2013 uvedeni z Uredbo (EU) 2020/558, bi morali biti upravičeni tudi izdatki za fizično zaključene ali popolnoma izvedene operacije, ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva, podprtega v okviru ustreznega novega tematskega cilja, pod pogojem, da so se te operacije začele od 1. februarja 2020.

| (23) | Da se državam članicam omogoči hitra uporaba virov REACT-EU v sedanjem programskem obdobju, je upravičeno izjemoma države članice izvzeti iz obveznosti po izpolnjevanju predhodnih pogojenosti ter zahtev v zvezi z rezervo za uspešnost in uporabo okvira uspešnosti, zahtev o tematski osredotočenosti, tudi v povezavi s pragovi, določenimi za trajnostni urbani razvoj za ESRR, ter zahtev glede priprave komunikacijske strategije za vire REACT-EU. Kljub temu morajo države članice do 31. decembra 2024 izvesti vsaj eno oceno uspešnosti, učinkovitosti, učinka in vključenosti virov REACT-EU ter oceniti, kako so ti viri prispevali k doseganju ciljev novega namenskega tematskega cilja. Da se omogoči razpoložljivost primerljivih informacij na ravni Unije, bi morale države članice, kjer je to primerno, uporabiti kazalnike za posamezne programe, povezane s COVID-19, ki jih je dala na voljo Komisija. Poleg tega bi morale države članice in organi upravljanja pri izvajanju svojih odgovornosti, povezanih z informiranjem, komuniciranjem in prepoznavnostjo, okrepiti prepoznavnost izjemnih ukrepov in virov, ki jih je uvedla Unija, zlasti z zagotavljanjem, da so potencialni upravičenci, upravičenci, udeleženci, končni prejemniki sredstev finančnih instrumentov in širša javnost seznanjeni z obstojem in obsegom dodatnih virov REACT-EU ter dodatno podporo, ki izhaja iz teh virov. |
| --- | --- |

(23)

Da se državam članicam omogoči hitra uporaba virov REACT-EU v sedanjem programskem obdobju, je upravičeno izjemoma države članice izvzeti iz obveznosti po izpolnjevanju predhodnih pogojenosti ter zahtev v zvezi z rezervo za uspešnost in uporabo okvira uspešnosti, zahtev o tematski osredotočenosti, tudi v povezavi s pragovi, določenimi za trajnostni urbani razvoj za ESRR, ter zahtev glede priprave komunikacijske strategije za vire REACT-EU. Kljub temu morajo države članice do 31. decembra 2024 izvesti vsaj eno oceno uspešnosti, učinkovitosti, učinka in vključenosti virov REACT-EU ter oceniti, kako so ti viri prispevali k doseganju ciljev novega namenskega tematskega cilja. Da se omogoči razpoložljivost primerljivih informacij na ravni Unije, bi morale države članice, kjer je to primerno, uporabiti kazalnike za posamezne programe, povezane s COVID-19, ki jih je dala na voljo Komisija. Poleg tega bi morale države članice in organi upravljanja pri izvajanju svojih odgovornosti, povezanih z informiranjem, komuniciranjem in prepoznavnostjo, okrepiti prepoznavnost izjemnih ukrepov in virov, ki jih je uvedla Unija, zlasti z zagotavljanjem, da so potencialni upravičenci, upravičenci, udeleženci, končni prejemniki sredstev finančnih instrumentov in širša javnost seznanjeni z obstojem in obsegom dodatnih virov REACT-EU ter dodatno podporo, ki izhaja iz teh virov.

| (24) | Da bi bilo mogoče vire REACT-EU nameniti geografskim območjem, na katerih so najbolj potrebni, se kot izjemen ukrep in ne glede na splošna pravila za dodeljevanje virov iz strukturnih skladov za vire REACT-EU, dodeljene ESRR in ESS, ne bi smelo zahtevati, da se razdelijo po kategorijah regij. Vendar se od držav članic pričakuje, da upoštevajo različne regionalne potrebe in stopnje razvoja, da se uravnoteži podpora med potrebami regij in mest, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, in potrebo, da se ohrani osredotočenje pomoči na manj razvite regije v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, določenimi v členu 174 PDEU. Države članice bi morale poleg tega v skladu z načelom partnerstva v odločanje vključiti lokalne in regionalne organe ter ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo in socialne partnerje. |
| --- | --- |

(24)

Da bi bilo mogoče vire REACT-EU nameniti geografskim območjem, na katerih so najbolj potrebni, se kot izjemen ukrep in ne glede na splošna pravila za dodeljevanje virov iz strukturnih skladov za vire REACT-EU, dodeljene ESRR in ESS, ne bi smelo zahtevati, da se razdelijo po kategorijah regij. Vendar se od držav članic pričakuje, da upoštevajo različne regionalne potrebe in stopnje razvoja, da se uravnoteži podpora med potrebami regij in mest, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela, in potrebo, da se ohrani osredotočenje pomoči na manj razvite regije v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, določenimi v členu 174 PDEU. Države članice bi morale poleg tega v skladu z načelom partnerstva v odločanje vključiti lokalne in regionalne organe ter ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo in socialne partnerje.

| (25) | Razen v primerih, kjer so v skladu s to uredbo določena odstopanja, bi morale za izdatke v okviru REACT-EU veljati enake obveznosti in zaščitni ukrepi kot za vsa kohezijska sredstva. To vključuje spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter učinkovite ukrepe za boj proti goljufijam, ki se izvajajo s podporo obstoječih agencij za boj proti goljufijam na ravni držav članic in Unije, kot sta Evropski urad za boj proti goljufijam in po potrebi Evropsko javno tožilstvo. |
| --- | --- |

(25)

Razen v primerih, kjer so v skladu s to uredbo določena odstopanja, bi morale za izdatke v okviru REACT-EU veljati enake obveznosti in zaščitni ukrepi kot za vsa kohezijska sredstva. To vključuje spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter učinkovite ukrepe za boj proti goljufijam, ki se izvajajo s podporo obstoječih agencij za boj proti goljufijam na ravni držav članic in Unije, kot sta Evropski urad za boj proti goljufijam in po potrebi Evropsko javno tožilstvo.

| (26) | Pri sprejemanju ukrepov za zaščito proračuna Unije je bistveno, da se ustrezno zaščitijo legitimni interesi končnih prejemnikov in upravičencev. |
| --- | --- |

(26)

Pri sprejemanju ukrepov za zaščito proračuna Unije je bistveno, da se ustrezno zaščitijo legitimni interesi končnih prejemnikov in upravičencev.

| (27) | Za olajšanje prenosov, odobrenih s spremembami, ki jih uvaja ta uredba, se pogoj iz točke (f) člena 30(1) finančne uredbe v zvezi z uporabo odobritev za isti cilj ne bi smel uporabljati za te prenose. |
| --- | --- |

(27)

Za olajšanje prenosov, odobrenih s spremembami, ki jih uvaja ta uredba, se pogoj iz točke (f) člena 30(1) finančne uredbe v zvezi z uporabo odobritev za isti cilj ne bi smel uporabljati za te prenose.

| (28) | Ker cilja te uredbe, in sicer odziva na vpliv krize zaradi COVID-19 z uvedbo ukrepov za prožnost pri dodeljevanju podpore iz strukturnih in investicijskih skladov, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(28)

Ker cilja te uredbe, in sicer odziva na vpliv krize zaradi COVID-19 z uvedbo ukrepov za prožnost pri dodeljevanju podpore iz strukturnih in investicijskih skladov, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (29) | Glede na nujnost razmer v povezavi s pandemijo COVID-19 bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(29)

Glede na nujnost razmer v povezavi s pandemijo COVID-19 bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (30) | Uredbo (EU) št. 1303/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(30)

Uredbo (EU) št. 1303/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (31) | Člen 135(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10) določa, da se spremembe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (11) ali Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (12), sprejete na datum začetka veljavnosti navedenega sporazuma ali po njem, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, kolikor vplivajo na njegove finančne obveznosti. Podpora iz te uredbe za leti 2021 in 2022 se financira iz povečanja zgornje meje lastnih sredstev Unije, kar bi vplivalo na finančno obveznost Združenega kraljestva. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo ali v njem – |
| --- | --- |

(31)

Člen 135(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10) določa, da se spremembe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (11) ali Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (12), sprejete na datum začetka veljavnosti navedenega sporazuma ali po njem, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, kolikor vplivajo na njegove finančne obveznosti. Podpora iz te uredbe za leti 2021 in 2022 se financira iz povečanja zgornje meje lastnih sredstev Unije, kar bi vplivalo na finančno obveznost Združenega kraljestva. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo ali v njem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:

| 1. | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 92a
  Viri REACT-EU
  Ukrepi iz člena 1(2) Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (*1) se izvajajo v okviru strukturnih skladov v višini do 47 500 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 iz točke (a)(i) člena 2(2) navedene uredbe ob upoštevanju člena 3(3), (4), (7) in (9) navedene uredbe.
  Ti dodatni viri za leti 2021 in 2022, ki izhajajo iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje, zagotavljajo pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: viri REACT-EU).
  Kot določa člen 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094, so viri REACT-EU zunanji namenski prejemki za namen člena 21(5) finančne uredbe.


  Člen 92b
  Ureditev izvrševanja za vire REACT-EU

  1.   Viri REACT-EU se dajo na voljo v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“.
  Države članice z odstopanjem od člena 94 tudi skupaj dodelijo del svojih virov REACT-EU programom čezmejnega sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, pri katerih sodelujejo, če se strinjajo, da takšna dodelitev odraža njihove nacionalne prednostne naloge.
  Viri REACT-EU se uporabijo za izvajanje tehnične podpore v skladu z odstavkom 6 tega člena in za operacije, s katerimi se izvaja tematski cilj iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena.


  2.   Viri REACT-EU se dajo na voljo za proračunsko postavko za leti 2021 in 2022 poleg skupnih virov iz člena 91, kot sledi:






  — | 2021: 37 500 000 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

1.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 92a

Viri REACT-EU

Ukrepi iz člena 1(2) Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 (*1) se izvajajo v okviru strukturnih skladov v višini do 47 500 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 iz točke (a)(i) člena 2(2) navedene uredbe ob upoštevanju člena 3(3), (4), (7) in (9) navedene uredbe.

Ti dodatni viri za leti 2021 in 2022, ki izhajajo iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje, zagotavljajo pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: viri REACT-EU).

Kot določa člen 3(1) Uredbe (EU) 2020/2094, so viri REACT-EU zunanji namenski prejemki za namen člena 21(5) finančne uredbe.

Člen 92b

Ureditev izvrševanja za vire REACT-EU

1.   Viri REACT-EU se dajo na voljo v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“.

Države članice z odstopanjem od člena 94 tudi skupaj dodelijo del svojih virov REACT-EU programom čezmejnega sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, pri katerih sodelujejo, če se strinjajo, da takšna dodelitev odraža njihove nacionalne prednostne naloge.

Viri REACT-EU se uporabijo za izvajanje tehnične podpore v skladu z odstavkom 6 tega člena in za operacije, s katerimi se izvaja tematski cilj iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena.

2.   Viri REACT-EU se dajo na voljo za proračunsko postavko za leti 2021 in 2022 poleg skupnih virov iz člena 91, kot sledi:

—

2021: 37 500 000 000 EUR,

| — | 2022: 10 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2022: 10 000 000 000 EUR.

Viri REACT-EU podpirajo tudi upravne odhodke v višini do 18 000 000 EUR v cenah iz leta 2018.

Operacije, ki se jih podpira z viri REACT-EU, se lahko izberejo za podporo do konca leta 2023. Določbe o fazah iz uredbe o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume se uporabljajo za operacije, ki se jih podpira z viri REACT-EU.

3.   0,35 % virov REACT-EU se dodeli za tehnično podporo na pobudo Komisije s posebnim poudarkom na državah članicah, ki jih je pandemija COVID-19 bolj prizadela, in državah članicah z nižjimi stopnjami črpanja in izvajanja.

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme odločitev, v kateri določi razdelitev virov REACT-EU v odobritvah za prevzem obveznosti iz strukturnih skladov za leto 2021 za vsako državo članico v skladu z merili in metodologijo iz Priloge VIIa. Ta odločitev se v letu 2021 pregleda, da se določi razdelitev virov REACT-EU za leto 2022 na podlagi podatkov, ki bodo na voljo 19. oktobra 2021.

5.   Z odstopanjem od prvega odstavka člena 76 se proračunske obveznosti za vire REACT-EU za vsak zadevni operativni program izvajajo za vsak sklad za leti 2021 in 2022.

Pravna obveznost iz drugega odstavka člena 76 za leti 2021 in 2022 začne veljati na datum ali po datumu iz člena 3(3) Uredbe (EU) 2020/2094.

Tretji in četrti odstavek člena 76 se za vire REACT-EU ne uporabljata.

Z odstopanjem od člena 14(3) finančne uredbe se pravila o prenehanju obveznosti iz poglavja IV naslova IX dela II in člena 136 te uredbe uporabljajo za proračunske obveznosti, ki temeljijo na virih REACT-EU. Z odstopanjem od točke (c) člena 12(4) finančne uredbe se viri REACT-EU ne uporabijo za program ali ukrep, ki nasledi prejšnjega.

Z odstopanjem od člena 86(2) in člena 136(1) te uredbe obveznosti za vire REACT-EU prenehajo v skladu s pravili o zaključku programov.

Vsaka država članica vire REACT-EU, ki so v okviru ESRR in ESS na voljo za načrtovanje programov, v skladu z načelom partnerstva dodeli operativnim programom ali čezmejnim programom sodelovanja, ki vključujejo lokalne in regionalne organe ter ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo in socialne partnerje.

Z odstopanjem od člena 92(7) se predlaga, da se del virov REACT-EU uporabi, če zadevna država članica meni, da je primerno, za povečanje podpore Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), da bi upoštevali položaj tistih, ki jih je kriza zaradi COVID-19 prizadela na način brez primere. Del virov REACT-EU se lahko nameni tudi za povečanje podpore Pobudi za zaposlovanje mladih. V obeh primerih se lahko povečanje predlaga pred ali hkrati z dodelitvijo ESRR in ESS.

Po njihovi prvotni dodelitvi se lahko viri REACT-EU na podlagi zahtevka države članice za spremembo operativnega programa v skladu s členom 30(1) prenesejo med ESRR in ESS ne glede na odstotke iz točk (a), (b) in (c) člena 92(1), ob ohranjanju skupne operativne moči ESS na ravni Unije. Ta pododstavek se ne uporablja za vire ESRR, dodeljene programom čezmejnega sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“.

Člen 30(5) se ne uporablja za vire REACT-EU. Ti viri so izključeni iz osnove za izračun zgornjih mej iz navedenega odstavka.

Za namene uporabe točke (f) člena 30(1) finančne uredbe se za te prenose ne uporablja pogoj glede uporabe odobritev za isti cilj. Taki prenosi se lahko nanašajo samo na tekoče leto ali na prihodnja leta v finančnem načrtu.

Zahteve iz člena 92(4) te uredbe se ne uporabljajo za prvotno dodelitev ali nadaljnje prenose virov REACT-EU.

Viri REACT-EU se izvršujejo v skladu s pravili sklada, v katerega se dodelijo ali prenesejo.

6.   Do 4 % skupnih virov REACT-EU v okviru ESRR in ESS se lahko na pobudo držav članic v vseh fazah dodeli za tehnično podporo v okviru katerega koli obstoječega operativnega programa, ki ga podpira ESRR ali ESS, ali novega operativnega programa oziroma programov iz odstavka 10.

Do 6 % dodatnih virov ESRR, dodeljenih v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 za programe čezmejnega sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, se lahko dodeli za tehnično podporo.

7.   Z odstopanjem od členov 81(1) in 134(1) začetno predplačilo, ki se izplača po odločitvi Komisije o sprejetju operativnega programa ali odobritvi spremembe operativnega programa za dodelitev virov REACT-EU, znaša 11 % virov REACT-EU, dodeljenih programom za leto 2021.

Za namene uporabe člena 134(2) za letna predplačila v letih 2021, 2022 in 2023 znesek podpore iz skladov za celotno programsko obdobje za operativni program vključuje vire REACT-EU.

Znesek, plačan kot dodatno začetno predplačilo iz prvega pododstavka, Komisija v celoti obračuna najpozneje ob zaključku operativnega programa.

8.   Viri REACT-EU, ki niso dodeljeni za tehnično podporo, se uporabijo v okviru tematskega cilja iz prvega pododstavka odstavka 9 za podporo operacijam, ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva.

Države članice lahko dodelijo vire REACT-EU eni ali več ločenim prednostnim osem v okviru obstoječega operativnega programa oziroma programov v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ali obstoječega programa oziroma programov čezmejnega sodelovanja v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ ali pa novemu operativnemu programu oziroma programom iz odstavka 10 tega člena v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“. Z odstopanjem od člena 26(1) program zajema obdobje do 31. decembra 2022 ob upoštevanju odstavka 4 tega člena.

Kar zadeva ESRR, se viri REACT-EU porabijo predvsem za podporo naložbam v izdelke in storitve za zdravstvene službe ali v socialno infrastrukturo, za zagotovitev podpore v obliki obratnih sredstev ali naložbene podpore za naložbe MSP v sektorje z velikim potencialom za ustvarjanje delovnih mest, za podporo naložbam, ki prispevajo k prehodu na digitalno in zeleno gospodarstvo, naložbam v infrastrukturo, prek katere se zagotavljajo osnovne storitve državljanom, in za podporo gospodarskim podpornim ukrepom v tistih regijah, ki so najbolj odvisne od sektorjev, ki so bili v krizi zaradi COVID-19 najbolj prizadeti.

Kar zadeva ESS, se viri REACT-EU porabijo predvsem za podporo dostopu do trga dela z ohranjanjem delovnih mest zaposlenih in samozaposlenih, vključno s shemami skrajšanega delovnega časa, tudi, če se ta podpora ne kombinira z ukrepi aktivne politike zaposlovanja, razen če navedene ukrepe nalaga nacionalno pravo. Viri REACT-EU podpirajo ustvarjanje delovnih mest in kakovostno zaposlovanje, zlasti za osebe v ranljivem položaju, in razširjajo ukrepe za zaposlovanje mladih v skladu z okrepljenim Jamstvom za mlade. Naložbe v izobraževanje, usposabljanje ter razvoj znanj in spretnosti so usmerjene v obravnavanje dvojnega zelenega in digitalnega prehoda.

Viri REACT-EU so namenjeni tudi podpori socialnih sistemov, ki prispevajo k ukrepom za socialno vključevanje, boju proti diskriminaciji in izkoreninjenju revščine, s posebnim fokusom na revščini otrok, ter izboljšanju dostopa do storitev splošnega pomena na področju socialne varnosti, tudi za otroke, starejše, invalide, etnične manjšine in brezdomce.

9.   Z izjemo tehnične podpore iz odstavka 6 tega člena in virov REACT-EU, uporabljenih za FEAD ali Pobudo za zaposlovanje mladih iz sedmega pododstavka odstavka 5 tega člena, so viri REACT-EU namenjeni podpori operacijam v okviru novega tematskega cilja „spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter priprava zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva“, ki dopolnjuje tematske cilje iz člena 9.

Tematski cilj iz prvega pododstavka tega odstavka je na voljo izključno za načrtovanje programov za vire REACT-EU. Z odstopanjem od točk (b), (c) in (d) člena 96(1) te uredbe in od člena 8(1) Uredbe (EU) št. 1299/2013 se ne združuje z drugimi prednostnimi naložbami.

Tematski cilj iz prvega pododstavka tega odstavka pomeni tudi enotno prednostno naložbo za načrtovanje programov za vire REACT-EU iz ESRR in ESS ter njihovo izvrševanje.

Kadar se določi ena ali več ločenih prednostnih osi, ki ustrezajo tematskemu cilju iz prvega pododstavka tega odstavka v okviru obstoječega operativnega programa, se elementi iz točk (b)(v) in (vii) člena 96(2) te uredbe in točk (b)(v) in (vi) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 ne navedejo v opisu prednostne osi v spremenjenem operativnem programu.

Revidirani finančni načrt iz točke (d) člena 96(2) te uredbe in točke (d) člena 8(2) Uredbe (EU) št. 1299/2013 določa dodelitev virov REACT-EU za leto 2021 in po potrebi 2022 brez navedbe zneskov za rezervo za uspešnost in brez razdelitve po kategorijah regij.

Z odstopanjem od člena 30(1) te uredbe se zahtevki za spremembo programa, ki jih predloži država članica, ustrezno utemeljijo in zlasti določajo pričakovani učinek sprememb programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter na pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Ti zahtevki se predložijo skupaj s spremenjenim programom.

10.   Z odstopanjem od člena 26(4) lahko države članice v okviru novega tematskega cilja iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena pripravijo nove namenske operativne programe v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“. Predhodno vrednotenje iz člena 55 se ne zahteva.

Z odstopanjem od točke (a) člena 96(2) se v primeru vzpostavitve takega novega operativnega programa v utemeljitvi pojasni pričakovani učinek operativnega programa na spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter na pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva.

Kadar je vzpostavljen tak nov operativni program, lahko države članice za namene točke (a) člena 96(5) določijo samo organe, ki so že imenovani v sklopu tekočih operativnih programov, ki jih podpirajo ESRR, ESS in Kohezijski sklad.

Elementi iz točk (b)(v) in (vii) prvega pododstavka odstavka 2, iz odstavka 4, iz točk (b) in (c) odstavka 6 ter iz odstavka 7 člena 96 se za take nove operativne programe ne zahtevajo. Elementi iz člena 96(3) se zahtevajo samo, kadar se zagotovi ustrezna podpora.

Z odstopanjem od člena 29(3) in (4) ter člena 30(2) Komisija stori vse, da nove namenske operativne programe ali spremembe obstoječih programov odobri v 15 delovnih dneh od dneva, ko je katera od držav članic tak program ali to predložila.

11.   Z odstopanjem od člena 65(2) in (9) so izdatki za operacije, ki se podpirajo v okviru tematskega cilja iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena, upravičeni od 1. februarja 2020.

12.   Z odstopanjem od prvega in drugega pododstavka člena 120(3) se lahko za prednostno os oziroma osi, ki jih podpirajo viri REACT-EU, za katere se načrtujejo programi v okviru tematskega cilja iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena, uporabi 100-odstotna stopnja sofinanciranja. V zvezi s skupnimi kazalniki iz pravil za posamezne sklade države članice, kjer je to primerno, uporabijo kazalnike za posamezne programe, povezane s COVID-19, ki jih je Komisija dala na voljo.

Z odstopanjem od členov 56(3) in 114(2) države članice zagotovijo, da se do 31. decembra 2024 izvede vsaj ena ocena uporabe virov REACT-EU, da se ocenijo njihova uspešnost, učinkovitost, učinek in po potrebi vključevalnost in nediskriminatornost, tudi z vidika spola, ter kako so ti viri prispevali k tematskemu cilju iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena.

13.   Za vire REACT-EU se ne uporabljajo naslednje določbe:

| (a) | zahteve o tematski osredotočenosti, vključno s pragovi za trajnostni urbani razvoj, kot so določeni v tej uredbi ali pravilih za posamezne sklade, z odstopanjem od člena 18; |
| --- | --- |

(a)

zahteve o tematski osredotočenosti, vključno s pragovi za trajnostni urbani razvoj, kot so določeni v tej uredbi ali pravilih za posamezne sklade, z odstopanjem od člena 18;

| (b) | predhodne pogojenosti, z odstopanjem od člena 19 in od pravil za posamezne sklade; |
| --- | --- |

(b)

predhodne pogojenosti, z odstopanjem od člena 19 in od pravil za posamezne sklade;

| (c) | zahteve glede rezerve za uspešnost in uporabe okvira uspešnosti, z odstopanjem od člena 20 oziroma člena 22; |
| --- | --- |

(c)

zahteve glede rezerve za uspešnost in uporabe okvira uspešnosti, z odstopanjem od člena 20 oziroma člena 22;

| (d) | člen 65(6) za operacije, ki so se začele od 1. februarja 2020 in ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva v skladu s tematskim ciljem iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena; |
| --- | --- |

(d)

člen 65(6) za operacije, ki so se začele od 1. februarja 2020 in ki spodbujajo odpravo posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter pripravljajo zeleno, digitalno in odporno okrevanje gospodarstva v skladu s tematskim ciljem iz prvega pododstavka odstavka 9 tega člena;

| (e) | zahteve za pripravo komunikacijske strategije, z odstopanjem od člena 116 in točke (a) člena 115(1). |
| --- | --- |

(e)

zahteve za pripravo komunikacijske strategije, z odstopanjem od člena 116 in točke (a) člena 115(1).

Z odstopanjem od zahtev iz člena 12(4) Uredbe (EU) št. 1299/2013 za operacije, ki se podpirajo z viri REACT-EU v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“, zadostuje sodelovanje upravičencev na vsaj dveh področjih.

14.   Države članice in organi upravljanja pri izvajanju svojih odgovornosti, povezanih z informiranjem, komuniciranjem in prepoznavnostjo v skladu s členom 115(1) in (3) ter Prilogo XII, zagotovijo, da so potencialni upravičenci, upravičenci, udeleženci, končni prejemniki sredstev finančnih instrumentov in širša javnost seznanjeni z obstojem in obsegom virov REACT-EU ter dodatno podporo, izhaja iz teh virov.

Države članice in organi upravljanja državljanom pojasnijo, da se zadevna operacija financira v okviru odziva Unije na pandemijo COVID-19, in zagotovijo popolno preglednost, po potrebi z uporabo družbenih medijev.

Sklicevanje na „sklad“, „sklade“ ali „sklade ESI“ v oddelku 2.2 Priloge XII se dopolni s sklicevanjem na „se financira v okviru odziva Unije na pandemijo COVID-19“, kadar se finančna podpora operacijam zagotovi iz virov REACT-EU.

(*1)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433, 22.12.2020, str. 23).“;"

*1

| 2. | v členu 154 se doda naslednji pododstavek:

  „Člena 92a in 92b se ne uporabljata za Združeno kraljestvo in v njem. Sklicevanja na države članice v navedenih določbah se razumejo, kot da ne vključujejo Združenega kraljestva.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 154 se doda naslednji pododstavek:

„Člena 92a in 92b se ne uporabljata za Združeno kraljestvo in v njem. Sklicevanja na države članice v navedenih določbah se razumejo, kot da ne vključujejo Združenega kraljestva.“;

| 3. | besedilo iz Priloge k tej uredbi se vstavi kot Priloga VIIa. |
| --- | --- |

3.

besedilo iz Priloge k tej uredbi se vstavi kot Priloga VIIa.

Člen 2

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. marca 2025 predloži oceno REACT-EU. Ocena vključuje informacije o doseganju ciljev REACT-EU, učinkovitosti uporabe virov REACT-EU, vrstah financiranih ukrepov, upravičencih in končnih prejemnikih dodeljenih finančnih sredstev in evropski dodani vrednosti njihove pomoči pri gospodarskem okrevanju.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL C 272, 17.8.2020, str. 1.

1

(2)  Mnenje z dne 14. oktobra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

3

(4)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 289).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

5

(6)  Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (UL L 99, 31.3.2020, str. 5).

6

(7)  Uredba (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013 in (EU) št. 1303/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov v odziv na izbruh COVID-19 (UL L 130, 24.4.2020, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433, 22.12.2020, str. 23).

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

9

(10)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

10

(11)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

11

(12)  Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 105).

12

---

PRILOGA

„PRILOGA VIIa

Metodologija dodelitve virov REACT-EU – člen 92b(4)

Metoda dodelitve za vire REACT-EU

Viri REACT-EU se med države članice razdelijo v skladu z naslednjo metodologijo:

| 1. | začasni delež vsake države članice iz virov REACT-EU se izračuna kot ponderirana vsota deležev, določenih v skladu z naslednjimi merili in ponderiranih, kot je navedeno:






  (a) | faktor BDP (ponderirana vrednost 2/3), določen po naslednjem postopku:






  (i) | delež vsake države članice v skupnih izgubah realnega sezonsko prilagojenega BDP, izraženega v EUR, med prvo polovico leta 2019 in koncem veljavnega referenčnega obdobja za vse zadevne države članice; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

začasni delež vsake države članice iz virov REACT-EU se izračuna kot ponderirana vsota deležev, določenih v skladu z naslednjimi merili in ponderiranih, kot je navedeno:

(a)

faktor BDP (ponderirana vrednost 2/3), določen po naslednjem postopku:

(i)

delež vsake države članice v skupnih izgubah realnega sezonsko prilagojenega BDP, izraženega v EUR, med prvo polovico leta 2019 in koncem veljavnega referenčnega obdobja za vse zadevne države članice;

| (ii) | prilagoditev tako dobljenih deležev iz točke (i) z njihovo delitvijo z BND države članice na prebivalca, izraženim kot odstotek povprečnega BND na prebivalca EU-27 (povprečje je izraženo kot 100 %); |
| --- | --- |

(ii)

prilagoditev tako dobljenih deležev iz točke (i) z njihovo delitvijo z BND države članice na prebivalca, izraženim kot odstotek povprečnega BND na prebivalca EU-27 (povprečje je izraženo kot 100 %);

| (b) | faktor brezposelnosti (ponderirana vrednost 2/9), izražen kot ponderirano povprečje:






  (i) | deleža države članice v skupnem številu brezposelnih (ponderirana vrednost 3/4) za vse zadevne države članice januarja 2020 ter |
| --- | --- | --- |

(b)

faktor brezposelnosti (ponderirana vrednost 2/9), izražen kot ponderirano povprečje:

(i)

deleža države članice v skupnem številu brezposelnih (ponderirana vrednost 3/4) za vse zadevne države članice januarja 2020 ter

| (ii) | deleža države članice v skupnem povečanju števila brezposelnih (ponderirana vrednost 1/4) med januarjem 2020 in koncem veljavnega referenčnega obdobja za vse zadevne države članice; |
| --- | --- |

(ii)

deleža države članice v skupnem povečanju števila brezposelnih (ponderirana vrednost 1/4) med januarjem 2020 in koncem veljavnega referenčnega obdobja za vse zadevne države članice;

| (c) | faktor brezposelnosti mladih (ponderirana vrednost 1/9), izražen kot ponderirano povprečje:






  (i) | deleža države članice v skupnem številu brezposelnih mladih (ponderirana vrednost 3/4) za vse zadevne države članice januarja 2020 ter |
| --- | --- | --- |

(c)

faktor brezposelnosti mladih (ponderirana vrednost 1/9), izražen kot ponderirano povprečje:

(i)

deleža države članice v skupnem številu brezposelnih mladih (ponderirana vrednost 3/4) za vse zadevne države članice januarja 2020 ter

| (ii) | deleža države članice v skupnem povečanju števila brezposelnih mladih (ponderirana vrednost 1/4) med januarjem 2020 in veljavnim referenčnim obdobjem za vse zadevne države članice. |
| --- | --- |

(ii)

deleža države članice v skupnem povečanju števila brezposelnih mladih (ponderirana vrednost 1/4) med januarjem 2020 in veljavnim referenčnim obdobjem za vse zadevne države članice.

Če je realni sezonsko prilagojeni BDP države članice, izražen v EUR, v veljavnem referenčnem obdobju višji kot v prvi polovici leta 2019, se podatki te države članice izključijo iz izračunov iz točke (a)(i).

Če je število brezposelnih (starostna skupina med 15. in 74. letom starosti) oziroma brezposelnih mladih (starostna skupina med 15. in 24. letom starosti) v državi članici v veljavnem referenčnem obdobju nižje kot januarja 2020, se podatki te države članice izključijo iz izračunov iz točk (b)(ii) in (c)(ii).

| 2. | Na podlagi pravil iz odstavka 1 se ne izvedejo dodelitve po državah članicah za celotno obdobje 2021–2022, ki presegajo:






  (a) | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je višji od 109 % povprečja EU-27: 0,07 % njihovega realnega GDP v letu 2019; |
| --- | --- | --- |

2.

Na podlagi pravil iz odstavka 1 se ne izvedejo dodelitve po državah članicah za celotno obdobje 2021–2022, ki presegajo:

(a)

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je višji od 109 % povprečja EU-27: 0,07 % njihovega realnega GDP v letu 2019;

| (b) | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je enak ali nižji od 90 % povprečja EU-27: 2,60 % njihovega realnega GDP v letu 2019; |
| --- | --- |

(b)

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je enak ali nižji od 90 % povprečja EU-27: 2,60 % njihovega realnega GDP v letu 2019;

| (c) | za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je višji od 90 % in enak ali nižji od 109 % povprečja EU-27: odstotek se izračuna z linearno interpolacijo med 0,07 % in 2,60 % njihovega realnega BDP v letu 2019, kar povzroči sorazmerno zmanjšanje odstotka zgornje meje glede na povečanje blaginje. |
| --- | --- |

(c)

za države članice, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je višji od 90 % in enak ali nižji od 109 % povprečja EU-27: odstotek se izračuna z linearno interpolacijo med 0,07 % in 2,60 % njihovega realnega BDP v letu 2019, kar povzroči sorazmerno zmanjšanje odstotka zgornje meje glede na povečanje blaginje.

Zneski nad ravnjo iz točk (a) do (c) na državo članico se sorazmerno prerazporedijo med dodelitve vseh drugih držav članic, katerih povprečni BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) je nižji od 100 % povprečja EU-27. BND na prebivalca (po paritetah kupne moči) v obdobju 2015–2017 je BND, ki se je uporabil za kohezijsko politiko v pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027.

| 3. | Za namene izračuna razdelitve virov REACT-EU za leto 2021:






  (a) | je referenčno obdobje za BDP prva polovica leta 2020; |
| --- | --- | --- |

3.

Za namene izračuna razdelitve virov REACT-EU za leto 2021:

(a)

je referenčno obdobje za BDP prva polovica leta 2020;

| (b) | je referenčno obdobje za število brezposelnih in število brezposelnih mladih: povprečje od junija do avgusta 2020; |
| --- | --- |

(b)

je referenčno obdobje za število brezposelnih in število brezposelnih mladih: povprečje od junija do avgusta 2020;

| (c) | se najvišji dodeljeni znesek, ki se dobi z uporabo odstavka 2, pomnoži z deležem virov REACT-EU za leto 2021 v skupnih virih REACT-EU za leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(c)

se najvišji dodeljeni znesek, ki se dobi z uporabo odstavka 2, pomnoži z deležem virov REACT-EU za leto 2021 v skupnih virih REACT-EU za leti 2021 in 2022.

Preden se uporabi metoda iz odstavkov 1 in 2 v zvezi z viri REACT-EU za leto 2021, se Luksemburgu in Malti dodelita zneska 100 000 000 EUR oziroma 50 000 000 EUR.

Poleg tega se najbolj oddaljenim regijam na ravni NUTS 2 iz dodelitve nameni znesek, ki ustreza intenzivnosti pomoči 30 EUR na prebivalca na leto. Ta dodelitev bo razdeljena po regijah in državah članicah, in sicer sorazmerno glede na celotno prebivalstvo teh regij. Dodatna dodelitev za najbolj oddaljene regije se doda dodelitvi, ki jo bo vsaka najbolj oddaljena regija prejela v okviru razdelitve nacionalnih sredstev.

Preostali znesek za leto 2021 se razdeli med države članice v skladu z metodo iz odstavkov 1 in 2.

| 4. | Za namene izračuna razdelitve virov REACT-EU za leto 2022:






  (a) | je referenčno obdobje za BDP prva polovica leta 2021; |
| --- | --- | --- |

4.

Za namene izračuna razdelitve virov REACT-EU za leto 2022:

(a)

je referenčno obdobje za BDP prva polovica leta 2021;

| (b) | je referenčno obdobje za število brezposelnih in število brezposelnih mladih: povprečje od junija do avgusta 2021; |
| --- | --- |

(b)

je referenčno obdobje za število brezposelnih in število brezposelnih mladih: povprečje od junija do avgusta 2021;

| (c) | se najvišji dodeljeni znesek, ki se dobi z uporabo odstavka 2, pomnoži z deležem virov REACT-EU za leto 2022 v skupnih virih REACT-EU za leti 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(c)

se najvišji dodeljeni znesek, ki se dobi z uporabo odstavka 2, pomnoži z deležem virov REACT-EU za leto 2022 v skupnih virih REACT-EU za leti 2021 in 2022.

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/43

---

UREDBA (EU) 2020/2222 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporablja pravo Unije na podlagi člena 127 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje), se izteče 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporablja pravo Unije na podlagi člena 127 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje), se izteče 31. decembra 2020.

| (2) | Na podlagi člena 10 Pogodbe med Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska in Francosko republiko o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev, podpisane v Canterburyju 12. februarja 1986 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz Canterburyja), je bila ustanovljena medvladna komisija za nadzor vseh zadev v zvezi z gradnjo in upravljanjem stalne povezave pod Rokavskim prelivom. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 10 Pogodbe med Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska in Francosko republiko o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev, podpisane v Canterburyju 12. februarja 1986 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz Canterburyja), je bila ustanovljena medvladna komisija za nadzor vseh zadev v zvezi z gradnjo in upravljanjem stalne povezave pod Rokavskim prelivom.

| (3) | Do konca prehodnega obdobja je medvladna komisija nacionalni varnostni organ v smislu Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta (4). V tej vlogi za celotno stalno povezavo pod Rokavskim prelivom uporablja določbe prava Unije, ki se nanašajo na varnost na železnici in, na podlagi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (5), interoperabilnost železniškega sistema. |
| --- | --- |

(3)

Do konca prehodnega obdobja je medvladna komisija nacionalni varnostni organ v smislu Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta (4). V tej vlogi za celotno stalno povezavo pod Rokavskim prelivom uporablja določbe prava Unije, ki se nanašajo na varnost na železnici in, na podlagi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (5), interoperabilnost železniškega sistema.

| (4) | Če ni določeno drugače, se po koncu prehodnega obdobja pravo Unije ne bo več uporabljalo za del stalne povezave pod Rokavskim prelivom, ki je v pristojnosti Združenega kraljestva, kar zadeva delo stalne povezave pod Rokavskim prelivom, ki je v pristojnosti Francije, pa medvladna komisija ne bo več nacionalni varnostni organ na podlagi prava Unije. Varnostno pooblastilo za upravljavca infrastrukture stalne povezave pod Rokavskim prelivom in varnostna spričevala za prevoznike v železniškem prometu, ki opravljajo storitve prevoza na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom, ki jih je izdala medvladna komisija na podlagi člena 11 oziroma člena 10 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bodo prenehala veljati 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(4)

Če ni določeno drugače, se po koncu prehodnega obdobja pravo Unije ne bo več uporabljalo za del stalne povezave pod Rokavskim prelivom, ki je v pristojnosti Združenega kraljestva, kar zadeva delo stalne povezave pod Rokavskim prelivom, ki je v pristojnosti Francije, pa medvladna komisija ne bo več nacionalni varnostni organ na podlagi prava Unije. Varnostno pooblastilo za upravljavca infrastrukture stalne povezave pod Rokavskim prelivom in varnostna spričevala za prevoznike v železniškem prometu, ki opravljajo storitve prevoza na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom, ki jih je izdala medvladna komisija na podlagi člena 11 oziroma člena 10 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bodo prenehala veljati 1. januarja 2021.

| (5) | S Sklepom (EU) 2020/1531 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je bila Francija pooblaščena, da z Združenim kraljestvom izpogaja, podpiše in sklene mednarodni sporazum glede uporabe pravil Unije o varnosti na železnici in o interoperabilnosti železniškega sistema za stalno povezavo pod Rokavskim prelivom, da bi se ohranil enoten varnostni režim. Uredba (EU) 2020/1530 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je spremenila Direktivo (EU) 2016/798 med drugim glede tega, kar zadeva pravila, ki se nanašajo na nacionalne varnostne organe. |
| --- | --- |

(5)

S Sklepom (EU) 2020/1531 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je bila Francija pooblaščena, da z Združenim kraljestvom izpogaja, podpiše in sklene mednarodni sporazum glede uporabe pravil Unije o varnosti na železnici in o interoperabilnosti železniškega sistema za stalno povezavo pod Rokavskim prelivom, da bi se ohranil enoten varnostni režim. Uredba (EU) 2020/1530 Evropskega parlamenta in Sveta (8) je spremenila Direktivo (EU) 2016/798 med drugim glede tega, kar zadeva pravila, ki se nanašajo na nacionalne varnostne organe.

| (6) | Na podlagi Uredbe (EU) 2020/1530 in ob upoštevanju sporazuma, kot je predviden v Sklepu (EU) 2020/1531, ter sklenjen pod določenimi pogoji iz navedenega sklepa, naj bi medvladna komisija ostala enotni varnostni organ za celotno stalno povezavo pod Rokavskim prelivom, obenem pa bi za del stalne povezave v pristojnosti Francije bila nacionalni varnostni organ v smislu točke 7 člena 3 Direktive (EU) 2016/798. Vendar ni verjetno, da bi sporazum, kot je predviden v Sklepu (EU) 2020/1531, začel veljati do konca prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi Uredbe (EU) 2020/1530 in ob upoštevanju sporazuma, kot je predviden v Sklepu (EU) 2020/1531, ter sklenjen pod določenimi pogoji iz navedenega sklepa, naj bi medvladna komisija ostala enotni varnostni organ za celotno stalno povezavo pod Rokavskim prelivom, obenem pa bi za del stalne povezave v pristojnosti Francije bila nacionalni varnostni organ v smislu točke 7 člena 3 Direktive (EU) 2016/798. Vendar ni verjetno, da bi sporazum, kot je predviden v Sklepu (EU) 2020/1531, začel veljati do konca prehodnega obdobja.

| (7) | Brez takega sporazuma medvladna komisija od 1. januarja 2021 ne bo več izpolnjevala pogojev za nacionalni varnostni organ v smislu točke 7 člena 3 Direktive (EU) 2016/798 kar zadeva del stalne povezave pod Rokavskim prelivom v pristojnosti Francije. Varnostna pooblastila in varnostna spričevala, ki jih je izdala medvladna komisija, bodo prenehala veljati. Francoski nacionalni varnostni organ bo postal pristojni nacionalni varnostni organ za del stalne povezave pod Rokavskim prelivom v pristojnosti Francije. |
| --- | --- |

(7)

Brez takega sporazuma medvladna komisija od 1. januarja 2021 ne bo več izpolnjevala pogojev za nacionalni varnostni organ v smislu točke 7 člena 3 Direktive (EU) 2016/798 kar zadeva del stalne povezave pod Rokavskim prelivom v pristojnosti Francije. Varnostna pooblastila in varnostna spričevala, ki jih je izdala medvladna komisija, bodo prenehala veljati. Francoski nacionalni varnostni organ bo postal pristojni nacionalni varnostni organ za del stalne povezave pod Rokavskim prelivom v pristojnosti Francije.

| (8) | Glede na gospodarski pomen, ki ga ima stalna povezava pod Rokavskim prelivom za Unijo, je bistveno, da ta povezava še naprej deluje tudi po 1. januarju 2021. V ta namen bi moralo varnostno pooblastilo za upravljavca infrastrukture stalne povezave pod Rokavskim prelivom, ki ga izda medvladna komisija, ostati veljavno največ dva meseca od datuma začetka uporabe te uredbe, kar je dovolj časa, da lahko francoski nacionalni varnostni organ izda lastno varnostno pooblastilo. |
| --- | --- |

(8)

Glede na gospodarski pomen, ki ga ima stalna povezava pod Rokavskim prelivom za Unijo, je bistveno, da ta povezava še naprej deluje tudi po 1. januarju 2021. V ta namen bi moralo varnostno pooblastilo za upravljavca infrastrukture stalne povezave pod Rokavskim prelivom, ki ga izda medvladna komisija, ostati veljavno največ dva meseca od datuma začetka uporabe te uredbe, kar je dovolj časa, da lahko francoski nacionalni varnostni organ izda lastno varnostno pooblastilo.

| (9) | Licence, ki so bile na podlagi poglavja III Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) izdane prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, bodo po koncu prehodnega obdobja prenehale veljati. Francija je 10. novembra 2020 na podlagi člena 14(3) Direktive 2012/34/EU uradno obvestila Komisijo, da namerava začeti pogajanja o čezmejnem sporazumu z Združenim kraljestvom. Cilj takega sporazuma bi bil prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki jim je Združeno kraljestvo izdalo licenco, omogočiti uporabo čezmejne infrastrukture, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom, do železniškega mejnega prehoda in terminala Calais-Fréthun (Francija), ne da bi od licenčnega organa Unije pridobili licenco na podlagi Direktive 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(9)

Licence, ki so bile na podlagi poglavja III Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) izdane prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, bodo po koncu prehodnega obdobja prenehale veljati. Francija je 10. novembra 2020 na podlagi člena 14(3) Direktive 2012/34/EU uradno obvestila Komisijo, da namerava začeti pogajanja o čezmejnem sporazumu z Združenim kraljestvom. Cilj takega sporazuma bi bil prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki jim je Združeno kraljestvo izdalo licenco, omogočiti uporabo čezmejne infrastrukture, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom, do železniškega mejnega prehoda in terminala Calais-Fréthun (Francija), ne da bi od licenčnega organa Unije pridobili licenco na podlagi Direktive 2012/34/EU.

| (10) | Za zagotovitev povezljivosti med Unijo in Združenim kraljestvom je bistveno, da prevozniki v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki jim je Združeno kraljestvo izdalo licenco, še naprej opravljajo dejavnost prevoza. V ta namen bi bilo treba obdobje veljavnosti njihovih licenc, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo na podlagi Direktive 2012/34/EU, in njihovih varnostnih spričeval, ki jih je izdala medvladna komisija, podaljšati za devet mesecev od datuma začetka uporabe te uredbe, kar je dovolj časa, da se zadevni državi članici omogoči sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev povezljivosti v skladu z direktivama 2012/34/EU in (EU) 2016/798 ter na podlagi sporazuma, predvidenega v Sklepu (EU) 2020/1531. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev povezljivosti med Unijo in Združenim kraljestvom je bistveno, da prevozniki v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki jim je Združeno kraljestvo izdalo licenco, še naprej opravljajo dejavnost prevoza. V ta namen bi bilo treba obdobje veljavnosti njihovih licenc, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo na podlagi Direktive 2012/34/EU, in njihovih varnostnih spričeval, ki jih je izdala medvladna komisija, podaljšati za devet mesecev od datuma začetka uporabe te uredbe, kar je dovolj časa, da se zadevni državi članici omogoči sprejetje potrebnih ukrepov za zagotovitev povezljivosti v skladu z direktivama 2012/34/EU in (EU) 2016/798 ter na podlagi sporazuma, predvidenega v Sklepu (EU) 2020/1531.

| (11) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za odvzem ugodnosti, dodeljenih imetnikom pooblastil, dovoljenj in licenc, kadar ni zagotovljena skladnost z zahtevami Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za sprejetje teh ukrepov bi bilo zaradi njihovega morebitnega učinka na varnost na železnici treba uporabiti postopek pregleda. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za odvzem ugodnosti, dodeljenih imetnikom pooblastil, dovoljenj in licenc, kadar ni zagotovljena skladnost z zahtevami Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za sprejetje teh ukrepov bi bilo zaradi njihovega morebitnega učinka na varnost na železnici treba uporabiti postopek pregleda. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih.

| (12) | Glede na nujnost, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(12)

Glede na nujnost, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (13) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve začasnih ukrepov o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s koncem prehodnega obdobja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(13)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve začasnih ukrepov o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s koncem prehodnega obdobja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (14) | Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej in bi se morala začeti uporabljati dan po koncu prehodnega obdobja – |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej in bi se morala začeti uporabljati dan po koncu prehodnega obdobja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa posebne določbe v zvezi s koncem prehodnega obdobja iz člena 126 Sporazuma o izstopu za nekatera varnostna pooblastila in varnostna spričevala, izdana na podlagi Direktive 2004/49/ES, ter nekatere licence prevoznikov v železniškem prometu, izdane na podlagi Direktive 2012/34/EU, ki so navedeni v odstavku 2.

2.   Ta uredba se uporablja za naslednja pooblastila, spričevala in licence, ki so veljavni na dan 31. decembra 2020:

| (a) | varnostna pooblastila, izdana na podlagi člena 11 Direktive 2004/49/ES upravljavcem železniške infrastrukture za upravljanje in delovanje čezmejne infrastrukture, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom; |
| --- | --- |

(a)

varnostna pooblastila, izdana na podlagi člena 11 Direktive 2004/49/ES upravljavcem železniške infrastrukture za upravljanje in delovanje čezmejne infrastrukture, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom;

| (b) | varnostna spričevala, izdana na podlagi člena 10 Direktive 2004/49/ES prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki uporabljajo čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom; |
| --- | --- |

(b)

varnostna spričevala, izdana na podlagi člena 10 Direktive 2004/49/ES prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki uporabljajo čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom;

| (c) | licence, izdane na podlagi poglavja III Direktive 2012/34/EU prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki uporabljajo čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom. |
| --- | --- |

(c)

licence, izdane na podlagi poglavja III Direktive 2012/34/EU prevoznikom v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki uporabljajo čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo ustrezne opredelitve pojmov iz direktiv 2012/34/EU in (EU) 2016/798 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedenih direktiv in Direktive 2004/49/ES.

Člen 3

Veljavnost varnostnih pooblastil, varnostnih spričeval in licenc

1.   Varnostna pooblastila iz točke (a) člena 1(2) ostanejo veljavna dva meseca od datuma začetka uporabe te uredbe.

2.   Varnostna spričevala iz točke (b) člena 1(2) ostanejo veljavna devet mesecev od datuma začetka uporabe te uredbe. Veljavna so samo za namen prispetja do postaje in terminala mejnega prehoda Calais-Fréthun iz Združenega kraljestva ali za namen odhoda z navedene postaje in terminala v Združeno kraljestvo.

3.   Licence iz točke (c) člena 1(2) ostanejo veljavne devet mesecev od datuma začetka uporabe te uredbe. Z odstopanjem od člena 23(1) Direktive 2012/34/EU so navedene licence veljavne le na ozemlju, ki se nahaja med postajo in terminalom mejnega prehoda Calais-Fréthun ter Združenim kraljestvom.

Člen 4

Pravila in obveznosti glede varnostnih pooblastil, varnostnih spričeval in licenc

1.   Za varnostna pooblastila, varnostna spričevala in licence, ki jih ureja člen 3 te uredbe, veljajo pravila, ki se uporabljajo zanje v skladu z direktivama 2012/34/EU in (EU) 2016/798 ter v skladu z izvedbenimi in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedenih direktiv.

2.   Imetniki varnostnih pooblastil, varnostnih spričeval in licenc iz člena 1(2) in, če je to primerno, organ, ki jih izdaja, če to ni nacionalni varnostni organ, na ozemlju katerega se v Uniji nahaja infrastruktura, oziroma v pristojnosti katerega sta postaja in terminal mejnega prehoda Calais-Fréthun, sodelujejo z nacionalnim varnostnim organom ter mu predložijo vse ustrezne informacije in dokumente.

3.   Kadar informacije ali dokumenti niso bili predloženi v rokih, ki jih je v svojih zahtevkih določil nacionalni varnostni organ iz odstavka 2 tega člena, lahko Komisija na podlagi uradnega obvestila nacionalnega varnostnega organa sprejme izvedbene akte, s katerimi odvzame ugodnosti, podeljene imetniku na podlagi člena 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2).

4.   Imetniki varnostnih pooblastil, varnostnih spričeval in licenc iz člena 1(2) te uredbe Komisijo in Agencijo Evropske unije za železnice brez odlašanja obvestijo o vseh ukrepih drugih pristojnih varnostnih organov, ki bi lahko bili v nasprotju z njihovimi obveznostmi na podlagi te uredbe, Direktive 2012/34/EU ali Direktive (EU) 2016/798.

5.   Preden Komisija odvzame ugodnosti, dodeljene na podlagi člena 3, pravočasno obvesti nacionalni varnostni organ iz odstavka 2 tega člena, organ, ki je izdal varnostna pooblastila, varnostna spričevala in licence iz člena 1(2), in imetnike zadevnih pooblastil, spričeval in licenc o svoji nameri za odvzem ugodnosti ter jim omogoči, da izrazijo svoja stališča.

6.   Kar zadeva licence iz točke (c) člena 1(2) te uredbe, se za namene odstavkov 1 do 5 tega člena sklicevanja na nacionalni varnostni organ razumejo kot sklicevanja na licenčni organ, opredeljen v točki 15 člena 3 Direktive 2012/34/EU.

Člen 5

Spremljanje skladnosti s pravom Unije

1.   Nacionalni varnostni organ iz člena 4(2) spremlja varnostne standarde v železniškem prometu, ki se uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu s sedežem v Združenem kraljestvu, ki uporabljajo čezmejno infrastrukturo iz točke (a) člena 1(2), in ki se uporabljajo za to čezmejno infrastrukturo. Poleg tega nacionalni varnostni organ preveri, ali upravljavci železniške infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu izpolnjujejo varnostne zahteve, določene v pravu Unije. Nacionalni varnostni organ Komisiji in Agenciji Evropske unije za železnice po potrebi predloži priporočilo, naj Komisija ukrepa v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Licenčni organ iz člena 4(2) v povezavi s členom 4(6) te uredbe spremlja, ali so zahteve iz členov 19 do 22 Direktive 2012/34/EU še vedno izpolnjene, kar zadeva prevoznike v železniškem prometu, ki jim je Združeno kraljestvo izdalo licenco iz točke (c) člena 1(2) te uredbe.

2.   Kadar Komisija upravičeno dvomi, da so varnostni standardi, ki se uporabljajo za opravljanje čezmejnih železniških storitev ali upravljanje infrastrukture s področja uporabe te uredbe ali del te infrastrukture, ki se nahaja v Združenem kraljestvu, v skladu z ustreznimi določbami prava Unije, brez nepotrebnega odlašanja sprejme izvedbene akte, s katerimi odvzame ugodnosti, podeljene imetniku na podlagi člena 3. Pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov se smiselno uporablja, kadar Komisija upravičeno dvomi o izpolnjevanju zahtev iz drugega pododstavka odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2).

3.   Za namene odstavka 1 tega člena lahko nacionalni varnostni organ ali licenčni organ iz člena 4(2) v povezavi s členom 4(6) zahteva informacije od ustreznih pristojnih organov in določi razumen rok. Kadar ti zadevni pristojni organi zahtevanih informacij ne predložijo v določenem roku ali predložijo nepopolne informacije, lahko Komisija na podlagi uradnega obvestila nacionalnega varnostnega organa ali licenčnega organa iz člena 4(2) v povezavi s členom 4(6), kot je ustrezno, sprejme izvedbene akte, s katerimi odvzame ugodnosti, podeljene imetniku na podlagi člena 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2).

4.   Preden Komisija odvzame ugodnosti, podeljene na podlagi člena 3, pravočasno obvesti nacionalni varnostni organ iz člena 4(2), organ, ki je izdal varnostna pooblastila, varnostna spričevala in licence iz člena 1(2), in imetnike takšnih pooblastil, spričeval in licenc, kakor tudi nacionalni varnostni organ in licenčni organ Združenega kraljestva, o svoji nameri za odvzem ugodnosti ter jim omogoči, da izrazijo svoja stališča.

Člen 6

Posvetovanje in sodelovanje

1.   Pristojni organi zadevne države članice se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe.

2.   Zadevna država članica Komisiji na zahtevo brez nepotrebnega odlašanja zagotovi vse informacije, ki jih je pridobila na podlagi odstavka 1, ali vse druge informacije, ki so pomembne za izvajanje te uredbe.

Člen 7

Odbor

1.   Komisiji pomagata odbor iz člena 51 Direktive (EU) 2016/797 in odbor iz člena 62 Direktive 2012/34/EU. Ta odbora sta odbora v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. januarja 2021.

3.   Ta uredba se preneha uporabljati 30. septembra 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

1

(2)  Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 7).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

3

(4)  Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).

4

(5)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

5

(6)  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

6

(7)  Sklep (EU) 2020/1531 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2020 o pooblastilu Franciji, da izpogaja, podpiše in sklene mednarodni sporazum o dopolnitvi Pogodbe med Francijo in Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev (UL L 352, 22.10.2020, str. 4).

7

(8)  Uredba (EU) 2020/1530 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2020 o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom (UL L 352, 22.10.2020, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/49

---

UREDBA (EU, Euratom) 2020/2223 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede sodelovanja z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitosti preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 325 Pogodbe

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sprejetje Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (4) je bistveno okrepilo sredstva, ki so na voljo Uniji za zaščito njenih finančnih interesov z uporabo kazenskega prava. Ustanovitev Evropskega javnega tožilstva (EJT) je ključna prednostna naloga kazenskega prava Unije in politike za boj proti goljufijam, saj ima v smislu Direktive (EU) 2017/1371 v sodelujočih državah članicah pristojnost za izvajanje kazenskih preiskav in vložitev obtožnic v zvezi s kaznivimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(1)

Sprejetje Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (4) je bistveno okrepilo sredstva, ki so na voljo Uniji za zaščito njenih finančnih interesov z uporabo kazenskega prava. Ustanovitev Evropskega javnega tožilstva (EJT) je ključna prednostna naloga kazenskega prava Unije in politike za boj proti goljufijam, saj ima v smislu Direktive (EU) 2017/1371 v sodelujočih državah članicah pristojnost za izvajanje kazenskih preiskav in vložitev obtožnic v zvezi s kaznivimi dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije.

| (2) | Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: Urad) za zaščito finančnih interesov Unije izvaja upravne preiskave upravnih nepravilnosti in kaznivih ravnanj. Ob koncu svojih preiskav lahko nacionalnim organom pregona da sodna priporočila, da jim omogoči izvajanje obtožb in pregona v državah članicah. V državah članicah, ki sodelujejo v EJT, bo EJT poročal o sumih kaznivih dejanj in z EJT sodeloval v okviru njegovih preiskav. |
| --- | --- |

(2)

Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: Urad) za zaščito finančnih interesov Unije izvaja upravne preiskave upravnih nepravilnosti in kaznivih ravnanj. Ob koncu svojih preiskav lahko nacionalnim organom pregona da sodna priporočila, da jim omogoči izvajanje obtožb in pregona v državah članicah. V državah članicah, ki sodelujejo v EJT, bo EJT poročal o sumih kaznivih dejanj in z EJT sodeloval v okviru njegovih preiskav.

| (3) | Zaradi sprejetja Uredbe (EU) 2017/1939 bi bilo treba spremeniti in prilagoditi Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Določbe Uredbe (EU) 2017/1939, ki urejajo odnos med Uradom in EJT, bi bilo treba zajeti in dopolniti z določbami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi se s sinergijami med njima zagotovila najvišja raven zaščite finančnih interesov Unije, ob tem pa zagotovilo tesno sodelovanje, izmenjava informacij, dopolnjevanje in preprečevanje podvajanja. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi sprejetja Uredbe (EU) 2017/1939 bi bilo treba spremeniti in prilagoditi Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Določbe Uredbe (EU) 2017/1939, ki urejajo odnos med Uradom in EJT, bi bilo treba zajeti in dopolniti z določbami iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi se s sinergijami med njima zagotovila najvišja raven zaščite finančnih interesov Unije, ob tem pa zagotovilo tesno sodelovanje, izmenjava informacij, dopolnjevanje in preprečevanje podvajanja.

| (4) | Zaradi skupnega cilja ohranjanja integritete proračuna Unije bi morala Urad in EJT vzpostaviti in vzdrževati tesen odnos, ki temelji na načelu lojalnega sodelovanja in je namenjen zagotavljanju dopolnjevanja njunih mandatov in usklajevanju njunih dejavnosti, zlasti v zvezi z obsegom okrepljenega sodelovanja za ustanovitev EJT. Odnos med Uradom in EJT bi moral prispevati k zagotavljanju, da se za zaščito finančnih interesov Unije uporabijo vsa sredstva. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi skupnega cilja ohranjanja integritete proračuna Unije bi morala Urad in EJT vzpostaviti in vzdrževati tesen odnos, ki temelji na načelu lojalnega sodelovanja in je namenjen zagotavljanju dopolnjevanja njunih mandatov in usklajevanju njunih dejavnosti, zlasti v zvezi z obsegom okrepljenega sodelovanja za ustanovitev EJT. Odnos med Uradom in EJT bi moral prispevati k zagotavljanju, da se za zaščito finančnih interesov Unije uporabijo vsa sredstva.

| (5) | Urad, pa tudi institucije, organi, uradi in agencije Unije ter pristojni organi držav članic morajo v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 EJT brez nepotrebnega odlašanja poročati o vsakem sumu kaznivega ravnanja, za katero bi lahko EJT izvajalo svojo pristojnost. Ker je Urad pristojen za izvajanje upravnih preiskav goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, je v najboljšem položaju in najbolje opremljen, da deluje kot partner in prednostni vir informacij za EJT. |
| --- | --- |

(5)

Urad, pa tudi institucije, organi, uradi in agencije Unije ter pristojni organi držav članic morajo v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 EJT brez nepotrebnega odlašanja poročati o vsakem sumu kaznivega ravnanja, za katero bi lahko EJT izvajalo svojo pristojnost. Ker je Urad pristojen za izvajanje upravnih preiskav goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, je v najboljšem položaju in najbolje opremljen, da deluje kot partner in prednostni vir informacij za EJT.

| (6) | Elementi, ki kažejo na morebitno kaznivo ravnanje, za katero je pristojno EJT, so lahko prisotni v prvotnih obtožbah, ki jih je prejel Urad, ali pa se lahko pojavijo šele med upravno preiskavo, ki jo Urad začne na podlagi sumov o upravni nepravilnosti. Da bi Urad izpolnil svojo obveznost poročanja EJT, bi moral o sumu kaznivega ravnanja poročati na kateri koli stopnji pred ali med njegovimi preiskavami. |
| --- | --- |

(6)

Elementi, ki kažejo na morebitno kaznivo ravnanje, za katero je pristojno EJT, so lahko prisotni v prvotnih obtožbah, ki jih je prejel Urad, ali pa se lahko pojavijo šele med upravno preiskavo, ki jo Urad začne na podlagi sumov o upravni nepravilnosti. Da bi Urad izpolnil svojo obveznost poročanja EJT, bi moral o sumu kaznivega ravnanja poročati na kateri koli stopnji pred ali med njegovimi preiskavami.

| (7) | Uredba (EU) 2017/1939 določa minimalne elemente, ki jih morajo vsebovati poročila. Da bi Urad preveril te elemente in zbral potrebne informacije, bo morda moral opraviti predhodno oceno obtožb. To oceno bi moral izvesti hitro in s sredstvi, ki ne ogrožajo morebitne prihodnje kazenske preiskave. Po zaključku ocenjevanja bi Urad moral poročati EJT, kadar ugotovi sum kršitve, ki je v pristojnosti slednjega. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) 2017/1939 določa minimalne elemente, ki jih morajo vsebovati poročila. Da bi Urad preveril te elemente in zbral potrebne informacije, bo morda moral opraviti predhodno oceno obtožb. To oceno bi moral izvesti hitro in s sredstvi, ki ne ogrožajo morebitne prihodnje kazenske preiskave. Po zaključku ocenjevanja bi Urad moral poročati EJT, kadar ugotovi sum kršitve, ki je v pristojnosti slednjega.

| (8) | Glede na strokovno znanje Urada bi morale imeti institucije, organi, uradi in agencije, ustanovljene z ali na podlagi Pogodb (v nadaljnjem besedilu: institucije, organi, uradi in agencije) možnost, da Urad izkoristijo za izvedbo take predhodne ocene prijavljenih obtožb. |
| --- | --- |

(8)

Glede na strokovno znanje Urada bi morale imeti institucije, organi, uradi in agencije, ustanovljene z ali na podlagi Pogodb (v nadaljnjem besedilu: institucije, organi, uradi in agencije) možnost, da Urad izkoristijo za izvedbo take predhodne ocene prijavljenih obtožb.

| (9) | Urad v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 načeloma ne bi smel začeti upravne preiskave, ki je vzporedna preiskavi, ki jo EJT izvaja na podlagi istih dejstev. Vendar bo Urad v nekaterih primerih zaradi zaščite finančnih interesov Unije pred koncem kazenskega postopka, ki ga je začelo EJT, morda moral izvesti dopolnilno upravno preiskavo, da bi se ugotovilo, ali so potrebni previdnostni ukrepi ali pa je treba sprejeti finančne, disciplinske ali upravne ukrepe. Te dopolnilne preiskave so lahko med drugim primerne, kadar je treba izterjati zneske v proračun Unije na podlagi posebnih pravil o zastaranju, kadar so tvegani zneski zelo visoki ali kadar se je treba z upravnimi ukrepi izogniti nadaljnjim izdatkom v tveganih okoliščinah. |
| --- | --- |

(9)

Urad v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 načeloma ne bi smel začeti upravne preiskave, ki je vzporedna preiskavi, ki jo EJT izvaja na podlagi istih dejstev. Vendar bo Urad v nekaterih primerih zaradi zaščite finančnih interesov Unije pred koncem kazenskega postopka, ki ga je začelo EJT, morda moral izvesti dopolnilno upravno preiskavo, da bi se ugotovilo, ali so potrebni previdnostni ukrepi ali pa je treba sprejeti finančne, disciplinske ali upravne ukrepe. Te dopolnilne preiskave so lahko med drugim primerne, kadar je treba izterjati zneske v proračun Unije na podlagi posebnih pravil o zastaranju, kadar so tvegani zneski zelo visoki ali kadar se je treba z upravnimi ukrepi izogniti nadaljnjim izdatkom v tveganih okoliščinah.

| (10) | Za namene zahteve po nepodvajanju preiskav bi bilo treba pojem „ista dejstva“ razlagati ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) glede načela ne bis in idem s pomenom, da so bistvena dejstva v okviru preiskave ista ali v osnovi enaka in se razumejo v smislu vrste konkretnih okoliščin, ki so časovno in prostorsko neločljivo povezane. |
| --- | --- |

(10)

Za namene zahteve po nepodvajanju preiskav bi bilo treba pojem „ista dejstva“ razlagati ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) glede načela ne bis in idem s pomenom, da so bistvena dejstva v okviru preiskave ista ali v osnovi enaka in se razumejo v smislu vrste konkretnih okoliščin, ki so časovno in prostorsko neločljivo povezane.

| (11) | Uredba (EU) 2017/1939 določa, da lahko EJT od Urada zahteva, da izvede dopolnilne upravne preiskave. Kadar se tega ne zahteva, bi morale biti take dopolnilne preiskave možne pod posebnimi pogoji in po posvetovanju z EJT na pobudo Urada. EJT bi zlasti moralo imeti možnost, da nasprotuje temu, da bi Urad začel ali nadaljeval preiskavo ali izvajal nekatere ukrepe, povezane s specifično preiskavo, zlasti zaradi ohranitve učinkovitosti preiskav in pooblastil. Urad ne bi smel izvajati ukrepa, kateremu je nasprotovalo EJT. Kadar Urad začne preiskavo, ker se zahtevi ni nasprotovalo, bi moral to preiskavo izvajati v stalnem posvetovanju z EJT. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) 2017/1939 določa, da lahko EJT od Urada zahteva, da izvede dopolnilne upravne preiskave. Kadar se tega ne zahteva, bi morale biti take dopolnilne preiskave možne pod posebnimi pogoji in po posvetovanju z EJT na pobudo Urada. EJT bi zlasti moralo imeti možnost, da nasprotuje temu, da bi Urad začel ali nadaljeval preiskavo ali izvajal nekatere ukrepe, povezane s specifično preiskavo, zlasti zaradi ohranitve učinkovitosti preiskav in pooblastil. Urad ne bi smel izvajati ukrepa, kateremu je nasprotovalo EJT. Kadar Urad začne preiskavo, ker se zahtevi ni nasprotovalo, bi moral to preiskavo izvajati v stalnem posvetovanju z EJT.

| (12) | Urad bi moral EJT dejavno podpirati pri izvajanju preiskav. V zvezi s tem bi EJT moralo imeti možnost, da od Urada zahteva, naj z izvajanjem pooblastil na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 podpre ali dopolni njegovo kazensko preiskavo. Urad bi moral to podporo zagotoviti v mejah svojih pristojnosti in v okviru, določenem v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Urad bi moral EJT dejavno podpirati pri izvajanju preiskav. V zvezi s tem bi EJT moralo imeti možnost, da od Urada zahteva, naj z izvajanjem pooblastil na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 podpre ali dopolni njegovo kazensko preiskavo. Urad bi moral to podporo zagotoviti v mejah svojih pristojnosti in v okviru, določenem v navedeni uredbi.

| (13) | Urad in EJT bi si morala redno izmenjevati informacije, da bi zagotovili učinkovito usklajevanje, sodelovanje in preglednost. Izmenjava informacij pred začetkom preiskav s strani Urada ali EJT je zlasti pomembna zaradi zagotavljanja ustreznega usklajevanja med njunimi zadevnimi ukrepi, da se zagotovi dopolnjevanje in prepreči podvajanje. V ta namen bi morala Urad in EJT v okviru svojih sistemov za vodenje zadev uporabljati sistem javljanja zadetkov. Urad in EJT bi morala v svojih delovnih dogovorih določiti postopke in pogoje te izmenjave informacij . Da bi zagotovili ustrezno uporabo pravil, ki težijo k nepodvajanju in zagotovijo dopolnjevanje, bi se morala Urad in EJT dogovoriti o določenih rokih za izmenjavo svojih informacij. |
| --- | --- |

(13)

Urad in EJT bi si morala redno izmenjevati informacije, da bi zagotovili učinkovito usklajevanje, sodelovanje in preglednost. Izmenjava informacij pred začetkom preiskav s strani Urada ali EJT je zlasti pomembna zaradi zagotavljanja ustreznega usklajevanja med njunimi zadevnimi ukrepi, da se zagotovi dopolnjevanje in prepreči podvajanje. V ta namen bi morala Urad in EJT v okviru svojih sistemov za vodenje zadev uporabljati sistem javljanja zadetkov. Urad in EJT bi morala v svojih delovnih dogovorih določiti postopke in pogoje te izmenjave informacij . Da bi zagotovili ustrezno uporabo pravil, ki težijo k nepodvajanju in zagotovijo dopolnjevanje, bi se morala Urad in EJT dogovoriti o določenih rokih za izmenjavo svojih informacij.

| (14) | Komisija je v poročilu o evalvaciji uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 z dne 2. oktobra 2017 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Komisije o evalvaciji), navedla, da so spremembe pravnega okvira iz leta 2013 prinesle jasne izboljšave glede vodenja preiskav, sodelovanja s partnerji in pravic preiskovancev. Hkrati je poročilo Komisije o evalvaciji pokazalo nekatere pomanjkljivosti, ki vplivajo na uspešnost in učinkovitost preiskav. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v poročilu o evalvaciji uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 z dne 2. oktobra 2017 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Komisije o evalvaciji), navedla, da so spremembe pravnega okvira iz leta 2013 prinesle jasne izboljšave glede vodenja preiskav, sodelovanja s partnerji in pravic preiskovancev. Hkrati je poročilo Komisije o evalvaciji pokazalo nekatere pomanjkljivosti, ki vplivajo na uspešnost in učinkovitost preiskav.

| (15) | Najbolj jasne ugotovitve iz poročila Komisije o evalvaciji je treba obravnavati s spremembami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. Te spremembe so kratkoročno potrebne, da se okrepi okvir za preiskave Urada, s čimer se ohrani trden in dobro delujoč Urad, ki kazenskopravni pristop EJT dopolnjuje z upravnimi preiskavami, vendar se ne spreminja mandat ali pooblastila Urada. Spremembe se zlasti nanašajo na področja, na katerih bi pomanjkanje jasnosti iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 lahko oviralo učinkovito izvajanje preiskav Urada, kot so izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem, možnost dostopa do informacij o bančnih računih ali dopustnost poročil o zadevah, ki jih pripravi Urad, kot dokazov v upravnih ali sodnih postopkih. |
| --- | --- |

(15)

Najbolj jasne ugotovitve iz poročila Komisije o evalvaciji je treba obravnavati s spremembami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013. Te spremembe so kratkoročno potrebne, da se okrepi okvir za preiskave Urada, s čimer se ohrani trden in dobro delujoč Urad, ki kazenskopravni pristop EJT dopolnjuje z upravnimi preiskavami, vendar se ne spreminja mandat ali pooblastila Urada. Spremembe se zlasti nanašajo na področja, na katerih bi pomanjkanje jasnosti iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 lahko oviralo učinkovito izvajanje preiskav Urada, kot so izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem, možnost dostopa do informacij o bančnih računih ali dopustnost poročil o zadevah, ki jih pripravi Urad, kot dokazov v upravnih ali sodnih postopkih.

| (16) | Spremembe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 ne vplivajo na procesna jamstva, ki se uporabljajo v okviru preiskav. Urad mora uporabljati procesna jamstva iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Urad v skladu s tem okvirom preiskave izvaja objektivno, nepristransko in zaupno, poskuša pridobiti dokaze v korist preiskovanca in proti njemu ter izvaja preiskovalna dejanja na podlagi pisnega pooblastila in po preskusu zakonitosti. Urad mora zagotoviti spoštovanje pravic preiskovancev, vključno z domnevo nedolžnosti in pravico, da se izognejo samoobtoževanju. Preiskovanci imajo med zaslišanjem med drugim pravico do pomoči osebe po lastni izbiri, pravico, da potrdijo zapisnik zaslišanja, in pravico, da uporabljajo kateri koli uradni jezik institucij Unije. Preiskovanci imajo tudi pravico, da pred pripravo sklepnih ugotovitev podajo pripombe v zvezi z dejstvi v zadevi. |
| --- | --- |

(16)

Spremembe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 ne vplivajo na procesna jamstva, ki se uporabljajo v okviru preiskav. Urad mora uporabljati procesna jamstva iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Urad v skladu s tem okvirom preiskave izvaja objektivno, nepristransko in zaupno, poskuša pridobiti dokaze v korist preiskovanca in proti njemu ter izvaja preiskovalna dejanja na podlagi pisnega pooblastila in po preskusu zakonitosti. Urad mora zagotoviti spoštovanje pravic preiskovancev, vključno z domnevo nedolžnosti in pravico, da se izognejo samoobtoževanju. Preiskovanci imajo med zaslišanjem med drugim pravico do pomoči osebe po lastni izbiri, pravico, da potrdijo zapisnik zaslišanja, in pravico, da uporabljajo kateri koli uradni jezik institucij Unije. Preiskovanci imajo tudi pravico, da pred pripravo sklepnih ugotovitev podajo pripombe v zvezi z dejstvi v zadevi.

| (17) | Osebe, ki prijavijo goljufije, korupcijo in druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, bi morale biti deležne zaščite iz Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(17)

Osebe, ki prijavijo goljufije, korupcijo in druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, bi morale biti deležne zaščite iz Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (18) | Kadar Urad v okviru svojega mandata na zahtevo EJT izvaja podporne ukrepe, da bi zaščitil dopustnost dokazov ter temeljne pravice in procesna jamstva, hkrati pa preprečil podvajanje preiskav ter zagotovil učinkovito in dopolnilno sodelovanje, bi morala Urad in EJT v tesnem sodelovanju zagotoviti, da se upoštevajo ustrezna procesna jamstva iz poglavja VI Uredbe (EU) 2017/1939. |
| --- | --- |

(18)

Kadar Urad v okviru svojega mandata na zahtevo EJT izvaja podporne ukrepe, da bi zaščitil dopustnost dokazov ter temeljne pravice in procesna jamstva, hkrati pa preprečil podvajanje preiskav ter zagotovil učinkovito in dopolnilno sodelovanje, bi morala Urad in EJT v tesnem sodelovanju zagotoviti, da se upoštevajo ustrezna procesna jamstva iz poglavja VI Uredbe (EU) 2017/1939.

| (19) | Urad ima pooblastila, da izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem, ki mu omogočajo dostop do prostorov in dokumentacije gospodarskih subjektov v okviru njegovih preiskav domnevnih goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Ti pregledi in inšpekcije na kraju samem se izvajajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, ki v nekaterih primerih določata, da je uporaba teh pooblastil odvisna od pogojev, ki jih določa nacionalno pravo. V poročilu Komisije o evalvaciji je ugotovljeno, da obseg, v katerem se uporablja nacionalno pravo, ni jasno določen, zaradi česar je ovirana zmožnost Urada, da uspešno izvaja preiskave. |
| --- | --- |

(19)

Urad ima pooblastila, da izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem, ki mu omogočajo dostop do prostorov in dokumentacije gospodarskih subjektov v okviru njegovih preiskav domnevnih goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Ti pregledi in inšpekcije na kraju samem se izvajajo v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, ki v nekaterih primerih določata, da je uporaba teh pooblastil odvisna od pogojev, ki jih določa nacionalno pravo. V poročilu Komisije o evalvaciji je ugotovljeno, da obseg, v katerem se uporablja nacionalno pravo, ni jasno določen, zaradi česar je ovirana zmožnost Urada, da uspešno izvaja preiskave.

| (20) | Zato je primerno pojasniti primere, v katerih se mora med preiskavami Urada uporabljati nacionalno pravo, ne da bi se spremenila pooblastila Urada ali način delovanja Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi z državami članicami, s čimer se odraža sodba Splošnega sodišča z dne 3. maja 2018 v zadevi T-48/16, Sigma Orionis SA proti Evropski komisiji (8). |
| --- | --- |

(20)

Zato je primerno pojasniti primere, v katerih se mora med preiskavami Urada uporabljati nacionalno pravo, ne da bi se spremenila pooblastila Urada ali način delovanja Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi z državami članicami, s čimer se odraža sodba Splošnega sodišča z dne 3. maja 2018 v zadevi T-48/16, Sigma Orionis SA proti Evropski komisiji (8).

| (21) | Za preglede in inšpekcije na kraju samem, ki jih izvaja Urad, bi se moralo v primerih, kadar se zadevni gospodarski subjekt strinja s pregledom in inšpekcijo na kraju samem, uporabljati le pravo Unije. To bi moralo Uradu omogočiti učinkovito in dosledno izvajanje preiskovalnih pooblastil v vseh državah članicah, s čimer bi se prispevalo k visoki ravni zaščite finančnih interesov Unije v vsej Uniji v skladu s členom 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(21)

Za preglede in inšpekcije na kraju samem, ki jih izvaja Urad, bi se moralo v primerih, kadar se zadevni gospodarski subjekt strinja s pregledom in inšpekcijo na kraju samem, uporabljati le pravo Unije. To bi moralo Uradu omogočiti učinkovito in dosledno izvajanje preiskovalnih pooblastil v vseh državah članicah, s čimer bi se prispevalo k visoki ravni zaščite finančnih interesov Unije v vsej Uniji v skladu s členom 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (22) | Kadar Urad potrebuje pomoč pristojnih organov držav članic, zlasti kadar gospodarski subjekt nasprotuje pregledu in inšpekciji na kraju samem, bi morale države članice zagotoviti učinkovito delovanje Urada ter mu zagotoviti potrebno pomoč v skladu z ustreznimi pravili nacionalnega procesnega prava Zaradi zaščite finančnih interesov Unije bi morala Komisija pri presoji, ali je treba zadevne zneske izterjati z uporabo finančnih popravkov za države članice v skladu z veljavnim pravom Unije, upoštevati, ali je država članica izpolnila svojo dolžnost sodelovanja z Uradom. |
| --- | --- |

(22)

Kadar Urad potrebuje pomoč pristojnih organov držav članic, zlasti kadar gospodarski subjekt nasprotuje pregledu in inšpekciji na kraju samem, bi morale države članice zagotoviti učinkovito delovanje Urada ter mu zagotoviti potrebno pomoč v skladu z ustreznimi pravili nacionalnega procesnega prava Zaradi zaščite finančnih interesov Unije bi morala Komisija pri presoji, ali je treba zadevne zneske izterjati z uporabo finančnih popravkov za države članice v skladu z veljavnim pravom Unije, upoštevati, ali je država članica izpolnila svojo dolžnost sodelovanja z Uradom.

| (23) | Urad lahko na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 sklene upravne dogovore s pristojnimi organi držav članic, kot so službe za usklajevanje boja proti goljufijam, ter institucijami, organi, uradi in agencijami, da se opredelijo podrobnosti njihovega sodelovanja na podlagi navedene uredbe, zlasti v zvezi s posredovanjem informacij, izvajanjem preiskav in morebitnim nadaljnjim ukrepanjem. |
| --- | --- |

(23)

Urad lahko na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 sklene upravne dogovore s pristojnimi organi držav članic, kot so službe za usklajevanje boja proti goljufijam, ter institucijami, organi, uradi in agencijami, da se opredelijo podrobnosti njihovega sodelovanja na podlagi navedene uredbe, zlasti v zvezi s posredovanjem informacij, izvajanjem preiskav in morebitnim nadaljnjim ukrepanjem.

| (24) | Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 bi bilo treba spremeniti, da se uvede dolžnost gospodarskih subjektov, da sodelujejo z Uradom v skladu z njihovo obveznostjo na podlagi Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, da za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem omogočijo dostop do prostorov, zemljišč, prevoznih sredstev ali drugih prostorov in površin, ki jih uporabljajo v poslovne namene, in obveznostjo iz člena 129 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9), da mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, tudi v okviru preiskav, ki jih izvaja Urad. |
| --- | --- |

(24)

Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 bi bilo treba spremeniti, da se uvede dolžnost gospodarskih subjektov, da sodelujejo z Uradom v skladu z njihovo obveznostjo na podlagi Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, da za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem omogočijo dostop do prostorov, zemljišč, prevoznih sredstev ali drugih prostorov in površin, ki jih uporabljajo v poslovne namene, in obveznostjo iz člena 129 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (9), da mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, tudi v okviru preiskav, ki jih izvaja Urad.

| (25) | Urad bi moral imeti možnost, da v okviru te dolžnosti sodelovanja od gospodarskih subjektov zahteva predložitev relevantnih informacij, kadar bi le-ti lahko bili vpleteni v zadevo v preiskavi ali bi lahko imeli takšne informacije. Pri izpolnjevanju takih zahtev gospodarskim subjektom ne bi bilo treba podati samoobtožujočih izjav, morali pa bi odgovoriti na konkretna vprašanja in zagotoviti dokumente, tudi ko je mogoče tako informacijo uporabiti proti njim ali proti drugemu gospodarskemu subjektu kot dokazno gradivo za ugotavljanje nezakonitega dejanja. Da bi zagotovili učinkovitost preiskav v okviru sedanjih delovnih praks, bi moral imeti Urad možnost, da zahteva dostop do informacij v napravah v zasebni lasti, ki se uporabljajo za opravljanje dela. Urad bi moral imeti dostop pod enakimi pogoji in v enakem obsegu kot nacionalni nadzorni organi in le, če ima utemeljene razloge za sum, da je vsebina teh naprav lahko pomembna za preiskavo, v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti ter bi moral zadevati le informacije, ki so pomembne za preiskavo. |
| --- | --- |

(25)

Urad bi moral imeti možnost, da v okviru te dolžnosti sodelovanja od gospodarskih subjektov zahteva predložitev relevantnih informacij, kadar bi le-ti lahko bili vpleteni v zadevo v preiskavi ali bi lahko imeli takšne informacije. Pri izpolnjevanju takih zahtev gospodarskim subjektom ne bi bilo treba podati samoobtožujočih izjav, morali pa bi odgovoriti na konkretna vprašanja in zagotoviti dokumente, tudi ko je mogoče tako informacijo uporabiti proti njim ali proti drugemu gospodarskemu subjektu kot dokazno gradivo za ugotavljanje nezakonitega dejanja. Da bi zagotovili učinkovitost preiskav v okviru sedanjih delovnih praks, bi moral imeti Urad možnost, da zahteva dostop do informacij v napravah v zasebni lasti, ki se uporabljajo za opravljanje dela. Urad bi moral imeti dostop pod enakimi pogoji in v enakem obsegu kot nacionalni nadzorni organi in le, če ima utemeljene razloge za sum, da je vsebina teh naprav lahko pomembna za preiskavo, v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti ter bi moral zadevati le informacije, ki so pomembne za preiskavo.

| (26) | Gospodarski subjekti bi morali imeti možnost, da med pregledi in inšpekcijami na kraju samem uporabljajo kateri koli uradni jezik države članice, v kateri poteka pregled, in bi morali imeti pravico do pomoči osebe po lastni izbiri, vključno z zunanjim pravnim svetovalcem. Vendar prisotnost pravnega svetovalca ne bi smela biti pravni pogoj za veljavnost pregledov in inšpekcij na kraju samem. Da bi zagotovili učinkovitost pregledov in inšpekcij na kraju samem, zlasti kar zadeva tveganje za izginotje dokazov, bi moral Urad imeti možnost dostopa do prostorov, zemljišč, prevoznih sredstev ali drugih prostorov in površin, ki se uporabljajo za poslovne namene, ne da bi moral čakati, da se gospodarski subjekt posvetuje s pravnim svetovalcem. Pred začetkom pregleda in inšpekcije na kraju samem bi se lahko strinjal le s kratko razumno zamudo zaradi posvetovanja s pravnim svetovalcem. Vsaka taka zamuda bi morala biti čim krajša. |
| --- | --- |

(26)

Gospodarski subjekti bi morali imeti možnost, da med pregledi in inšpekcijami na kraju samem uporabljajo kateri koli uradni jezik države članice, v kateri poteka pregled, in bi morali imeti pravico do pomoči osebe po lastni izbiri, vključno z zunanjim pravnim svetovalcem. Vendar prisotnost pravnega svetovalca ne bi smela biti pravni pogoj za veljavnost pregledov in inšpekcij na kraju samem. Da bi zagotovili učinkovitost pregledov in inšpekcij na kraju samem, zlasti kar zadeva tveganje za izginotje dokazov, bi moral Urad imeti možnost dostopa do prostorov, zemljišč, prevoznih sredstev ali drugih prostorov in površin, ki se uporabljajo za poslovne namene, ne da bi moral čakati, da se gospodarski subjekt posvetuje s pravnim svetovalcem. Pred začetkom pregleda in inšpekcije na kraju samem bi se lahko strinjal le s kratko razumno zamudo zaradi posvetovanja s pravnim svetovalcem. Vsaka taka zamuda bi morala biti čim krajša.

| (27) | Da bi se zagotovila preglednost, bi moral Urad pri izvajanju pregledov in inšpekcij na kraju samem gospodarskim subjektom zagotoviti ustrezne informacije o njihovi dolžnosti sodelovanja in posledicah v primeru zavrnitve sodelovanja, pa tudi postopku, ki se uporablja za pregled, vključno s procesnimi jamstvi. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se zagotovila preglednost, bi moral Urad pri izvajanju pregledov in inšpekcij na kraju samem gospodarskim subjektom zagotoviti ustrezne informacije o njihovi dolžnosti sodelovanja in posledicah v primeru zavrnitve sodelovanja, pa tudi postopku, ki se uporablja za pregled, vključno s procesnimi jamstvi.

| (28) | Urad ima pri notranjih in po potrebi zunanjih preiskavah dostop do vseh pomembnih informacij, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije. Zaradi upoštevanja tehnološkega napredka je treba – kot je bilo predlagano v poročilu Komisije o evalvaciji– pojasniti, da bi moral biti tak dostop mogoč ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjene te informacije ali podatki. Urad bi v okviru notranjih preiskav moral imeti možnost, da zahteva dostop do informacij v napravah v zasebni lasti, ki se uporabljajo za opravljanje dela, kadar ima utemeljene razloge za sum, da bi njihova vsebina lahko bila pomembna za preiskavo. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija bi morala imeti možnost določiti specifične pogoje za dostop Urada. Takšen dostop bi moral biti v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti ter bi moral zadevati le informacije, ki so pomembne za preiskavo. Da bi zagotovili učinkovito in dosledno stopnjo dostopa Urada ter visoko raven varstva temeljnih pravic preiskovancev, bi morali institucije, organi, uradi in agencije poskrbeti za skladnost pravil o dostopu do zasebnih naprav, ki jih sprejmejo različne institucije, organi, uradi in agencije, s čimer bi zagotovili enakovredne pogoje v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (10). |
| --- | --- |

(28)

Urad ima pri notranjih in po potrebi zunanjih preiskavah dostop do vseh pomembnih informacij, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije. Zaradi upoštevanja tehnološkega napredka je treba – kot je bilo predlagano v poročilu Komisije o evalvaciji– pojasniti, da bi moral biti tak dostop mogoč ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjene te informacije ali podatki. Urad bi v okviru notranjih preiskav moral imeti možnost, da zahteva dostop do informacij v napravah v zasebni lasti, ki se uporabljajo za opravljanje dela, kadar ima utemeljene razloge za sum, da bi njihova vsebina lahko bila pomembna za preiskavo. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija bi morala imeti možnost določiti specifične pogoje za dostop Urada. Takšen dostop bi moral biti v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti ter bi moral zadevati le informacije, ki so pomembne za preiskavo. Da bi zagotovili učinkovito in dosledno stopnjo dostopa Urada ter visoko raven varstva temeljnih pravic preiskovancev, bi morali institucije, organi, uradi in agencije poskrbeti za skladnost pravil o dostopu do zasebnih naprav, ki jih sprejmejo različne institucije, organi, uradi in agencije, s čimer bi zagotovili enakovredne pogoje v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (10).

| (29) | Da bi izboljšali usklajenost okvira za preiskave Urada in odpravili nekatere neskladnosti, ugotovljene v poročilu Komisije o evalvaciji, bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za notranje in zunanje preiskave, dodatno uskladiti, kadar različna pravila niso utemeljena. Na primer poročila in priporočila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, bi se morala, če je to potrebno, poslati zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, da sprejme ustrezne ukrepe, enako kot se zgodi pri notranjih preiskavah. Urad bi moral, kadar je to mogoče v skladu z njegovim mandatom, zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo podpreti pri ukrepanju na podlagi svojih priporočil. Kadar Urad ne začne preiskave, bi moral imeti možnost, da pomembne informacije pošlje organom držav članic ali institucijam, organom, uradom ali agencijam, ki sprejmejo ustrezne ukrepe. Takšne informacije bi moral poslati, ko se odloči, da ne bo začel preiskave, čeprav obstaja zadosten sum goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Pred tem bi moral ustrezno preučiti možnost poseganja v potekajoče preiskave EJT. |
| --- | --- |

(29)

Da bi izboljšali usklajenost okvira za preiskave Urada in odpravili nekatere neskladnosti, ugotovljene v poročilu Komisije o evalvaciji, bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za notranje in zunanje preiskave, dodatno uskladiti, kadar različna pravila niso utemeljena. Na primer poročila in priporočila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, bi se morala, če je to potrebno, poslati zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, da sprejme ustrezne ukrepe, enako kot se zgodi pri notranjih preiskavah. Urad bi moral, kadar je to mogoče v skladu z njegovim mandatom, zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo podpreti pri ukrepanju na podlagi svojih priporočil. Kadar Urad ne začne preiskave, bi moral imeti možnost, da pomembne informacije pošlje organom držav članic ali institucijam, organom, uradom ali agencijam, ki sprejmejo ustrezne ukrepe. Takšne informacije bi moral poslati, ko se odloči, da ne bo začel preiskave, čeprav obstaja zadosten sum goljufije, korupcije ali drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Pred tem bi moral ustrezno preučiti možnost poseganja v potekajoče preiskave EJT.

| (30) | Zaradi velike raznolikosti nacionalnih institucionalnih okvirov bi morale države članice na podlagi načela lojalnega sodelovanja imeti možnost, da Uradu priglasijo organe, ki so pristojni za ukrepanje na podlagi njegovih priporočil, in organe, ki jih je treba obvestiti, na primer za finančne, statistične ali nadzorne namene, odvisno od primera, za opravljanje njihovih nalog. Taki organi lahko vključujejo nacionalno službo za usklajevanje boja proti goljufijam. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča priporočila iz poročil Urada nimajo zavezujočih pravnih učinkov za take organe držav članic ali za institucije, organe, urade in agencije. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi velike raznolikosti nacionalnih institucionalnih okvirov bi morale države članice na podlagi načela lojalnega sodelovanja imeti možnost, da Uradu priglasijo organe, ki so pristojni za ukrepanje na podlagi njegovih priporočil, in organe, ki jih je treba obvestiti, na primer za finančne, statistične ali nadzorne namene, odvisno od primera, za opravljanje njihovih nalog. Taki organi lahko vključujejo nacionalno službo za usklajevanje boja proti goljufijam. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča priporočila iz poročil Urada nimajo zavezujočih pravnih učinkov za take organe držav članic ali za institucije, organe, urade in agencije.

| (31) | Urad bi moral razpolagati s potrebnimi sredstvi za sledenje toku denarja, da bi odkril način delovanja, značilen za številna goljufiva ravnanja. Urad lahko s sodelovanjem in pomočjo nacionalnih organov v več državah članicah pridobi informacije o bančnih računih, ki so pomembne za njegovo preiskovalno dejavnost in shranjene pri kreditnih institucijah. Da bi zagotovili učinkovit pristop v vsej Uniji, bi bilo treba v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 določiti dolžnost pristojnih nacionalnih organov, da Uradu v okviru svoje splošne dolžnosti zagotavljanja pomoči posredujejo informacije o bančnih računih. Države članice bi morale Komisiji priglasiti pristojne organe, prek katerih bi moralo tako sodelovanje potekati. Pri zagotavljanju te pomoči Uradu bi morali nacionalni organi ravnati v skladu z enakimi pogoji, kot se uporabljajo za pristojne nacionalne organe zadevne države članice. |
| --- | --- |

(31)

Urad bi moral razpolagati s potrebnimi sredstvi za sledenje toku denarja, da bi odkril način delovanja, značilen za številna goljufiva ravnanja. Urad lahko s sodelovanjem in pomočjo nacionalnih organov v več državah članicah pridobi informacije o bančnih računih, ki so pomembne za njegovo preiskovalno dejavnost in shranjene pri kreditnih institucijah. Da bi zagotovili učinkovit pristop v vsej Uniji, bi bilo treba v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 določiti dolžnost pristojnih nacionalnih organov, da Uradu v okviru svoje splošne dolžnosti zagotavljanja pomoči posredujejo informacije o bančnih računih. Države članice bi morale Komisiji priglasiti pristojne organe, prek katerih bi moralo tako sodelovanje potekati. Pri zagotavljanju te pomoči Uradu bi morali nacionalni organi ravnati v skladu z enakimi pogoji, kot se uporabljajo za pristojne nacionalne organe zadevne države članice.

| (32) | Da bi upoštevali varstvo in spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic, bi morala Komisija vzpostaviti notranjo funkcijo v obliki nadzornika za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik), ki bi zaradi učinkovite rabe virov moral biti upravno povezan z nadzornim odborom in imeti na voljo ustrezna sredstva. Nadzornik bi moral pritožbe, vključno s pritožbami nadzornega odbora in Urada, obravnavati popolnoma neodvisno in bi moral imeti dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(32)

Da bi upoštevali varstvo in spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic, bi morala Komisija vzpostaviti notranjo funkcijo v obliki nadzornika za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik), ki bi zaradi učinkovite rabe virov moral biti upravno povezan z nadzornim odborom in imeti na voljo ustrezna sredstva. Nadzornik bi moral pritožbe, vključno s pritožbami nadzornega odbora in Urada, obravnavati popolnoma neodvisno in bi moral imeti dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog.

| (33) | Preiskovanec bi moral imeti možnost vložiti pritožbo pri nadzorniku glede spoštovanja procesnih jamstev Urada, kakor tudi zaradi kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave Urada, zlasti kršitev postopkovnih zahtev in temeljnih pravic. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti pritožbeni mehanizem. Nadzornik bi moral biti odgovoren za dajanje priporočil v odziv na take pritožbe in bi po potrebi moral predlagati rešitve za vprašanja iz pritožb. Nadzornik bi moral pritožbo preučiti v hitrem, razčiščevalnem postopku, pri tem pa dovoliti Uradu, da nadaljuje potekajočo preiskavo. Pritožniku in Uradu bi moral dati možnost, da predložita pripombe ali rešita vprašanje iz pritožbe. Generalni direktor bi moral ustrezno ukrepati, kakor je naloženo s priporočilom nadzornika. Generalni direktor bi moral v ustrezno utemeljenih primerih imeti možnost od priporočila nadzornika odstopati. Razloge za tako ravnanje bi bilo treba navesti v končnem poročilu o preiskavi. |
| --- | --- |

(33)

Preiskovanec bi moral imeti možnost vložiti pritožbo pri nadzorniku glede spoštovanja procesnih jamstev Urada, kakor tudi zaradi kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave Urada, zlasti kršitev postopkovnih zahtev in temeljnih pravic. V ta namen bi bilo treba vzpostaviti pritožbeni mehanizem. Nadzornik bi moral biti odgovoren za dajanje priporočil v odziv na take pritožbe in bi po potrebi moral predlagati rešitve za vprašanja iz pritožb. Nadzornik bi moral pritožbo preučiti v hitrem, razčiščevalnem postopku, pri tem pa dovoliti Uradu, da nadaljuje potekajočo preiskavo. Pritožniku in Uradu bi moral dati možnost, da predložita pripombe ali rešita vprašanje iz pritožbe. Generalni direktor bi moral ustrezno ukrepati, kakor je naloženo s priporočilom nadzornika. Generalni direktor bi moral v ustrezno utemeljenih primerih imeti možnost od priporočila nadzornika odstopati. Razloge za tako ravnanje bi bilo treba navesti v končnem poročilu o preiskavi.

| (34) | Zaradi večje preglednosti in odgovornosti bi moral nadzornik o pritožbenem mehanizmu poročati v svojem letnem poročilu. Letno poročilo bi moralo vsebovati zlasti število pritožb, ki jih je prejel, vrste kršitev postopkovnih zahtev in temeljnih pravic, dejavnosti, na katere se nanašajo pritožbe, in po možnosti nadaljnje ukrepe, ki jih je sprejel Urad. |
| --- | --- |

(34)

Zaradi večje preglednosti in odgovornosti bi moral nadzornik o pritožbenem mehanizmu poročati v svojem letnem poročilu. Letno poročilo bi moralo vsebovati zlasti število pritožb, ki jih je prejel, vrste kršitev postopkovnih zahtev in temeljnih pravic, dejavnosti, na katere se nanašajo pritožbe, in po možnosti nadaljnje ukrepe, ki jih je sprejel Urad.

| (35) | Zgodnje posredovanje informacij s strani Urada zaradi sprejetja previdnostnih ukrepov je bistveno orodje za zaščito finančnih interesov Unije. Da bi v zvezi s tem zagotovili tesno sodelovanje med Uradom ter institucijami, uradi, organi in agencijami, bi bilo treba slednjim omogočiti, da se kadar koli posvetujejo z Uradom, da bi odločali o ustreznih previdnostnih ukrepih, vključno z ukrepi za zaščito dokazov. |
| --- | --- |

(35)

Zgodnje posredovanje informacij s strani Urada zaradi sprejetja previdnostnih ukrepov je bistveno orodje za zaščito finančnih interesov Unije. Da bi v zvezi s tem zagotovili tesno sodelovanje med Uradom ter institucijami, uradi, organi in agencijami, bi bilo treba slednjim omogočiti, da se kadar koli posvetujejo z Uradom, da bi odločali o ustreznih previdnostnih ukrepih, vključno z ukrepi za zaščito dokazov.

| (36) | Poročila, ki jih pripravi Urad, so dopustni dokazi v upravnih ali sodnih postopkih na isti način in pod istimi pogoji kot upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji. V skladu s poročilom Komisije o evalvaciji to pravilo v nekaterih državah članicah ne zagotavlja zadostne učinkovitosti dejavnosti Urada. Da bi povečali učinkovitost in dosledno rabo poročil Urada, bi bilo treba z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 zagotoviti dopustnost takih poročil v nekazenskih sodnih postopkih pred nacionalnimi sodišči ter v upravnih postopkih v državah članicah. Pravilo, ki zagotavlja enakovrednost s poročili nacionalnih upravnih inšpektorjev, bi moralo še naprej veljati v primeru nacionalnih kazenskih sodnih postopkov. Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 bi morala zagotoviti tudi dopustnost poročil, ki jih pripravi Urad, v upravnih in sodnih postopkih na ravni Unije. |
| --- | --- |

(36)

Poročila, ki jih pripravi Urad, so dopustni dokazi v upravnih ali sodnih postopkih na isti način in pod istimi pogoji kot upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji. V skladu s poročilom Komisije o evalvaciji to pravilo v nekaterih državah članicah ne zagotavlja zadostne učinkovitosti dejavnosti Urada. Da bi povečali učinkovitost in dosledno rabo poročil Urada, bi bilo treba z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 zagotoviti dopustnost takih poročil v nekazenskih sodnih postopkih pred nacionalnimi sodišči ter v upravnih postopkih v državah članicah. Pravilo, ki zagotavlja enakovrednost s poročili nacionalnih upravnih inšpektorjev, bi moralo še naprej veljati v primeru nacionalnih kazenskih sodnih postopkov. Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 bi morala zagotoviti tudi dopustnost poročil, ki jih pripravi Urad, v upravnih in sodnih postopkih na ravni Unije.

| (37) | Službe držav članic za usklajevanje boja proti goljufijam so bile uvedene z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi olajšale učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij, tudi operativnih, med Uradom in državami članicami. V poročilu Komisije o evalvaciji je bilo ugotovljeno, da so pozitivno prispevale k delu Urada. Poročilo Komisije o evalvaciji je prav tako ugotovilo, da bi bilo treba dodatno pojasniti vlogo teh služb za usklajevanje boja proti goljufijam in s tem zagotoviti, da ima Urad na voljo pomoč, ki jo potrebuje za zagotavljanje učinkovitosti svojih preiskav, ob tem pa organizacijo in pooblastila služb za usklajevanje boja proti goljufijam prepustiti vsaki posamezni državi članici. V zvezi s tem bi morale službe za usklajevanje boja proti goljufijam imeti možnost, da zagotovijo ali usklajujejo pomoč, ki jo Urad potrebuje za učinkovito izvajanje nalog, in sicer pred ali med zunanjo ali notranjo preiskavo oziroma po njej. |
| --- | --- |

(37)

Službe držav članic za usklajevanje boja proti goljufijam so bile uvedene z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi olajšale učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij, tudi operativnih, med Uradom in državami članicami. V poročilu Komisije o evalvaciji je bilo ugotovljeno, da so pozitivno prispevale k delu Urada. Poročilo Komisije o evalvaciji je prav tako ugotovilo, da bi bilo treba dodatno pojasniti vlogo teh služb za usklajevanje boja proti goljufijam in s tem zagotoviti, da ima Urad na voljo pomoč, ki jo potrebuje za zagotavljanje učinkovitosti svojih preiskav, ob tem pa organizacijo in pooblastila služb za usklajevanje boja proti goljufijam prepustiti vsaki posamezni državi članici. V zvezi s tem bi morale službe za usklajevanje boja proti goljufijam imeti možnost, da zagotovijo ali usklajujejo pomoč, ki jo Urad potrebuje za učinkovito izvajanje nalog, in sicer pred ali med zunanjo ali notranjo preiskavo oziroma po njej.

| (38) | Dolžnost Urada, da državam članicam zagotovi pomoč pri usklajevanju njihovih ukrepov za zaščito finančnih interesov Unije, je ključni element njegovega mandata za podporo čezmejnemu sodelovanju med državami članicami. Določiti bi bilo treba podrobnejša pravila, da bi se olajšale usklajevalne dejavnosti Urada in njegovo sodelovanje v tem okviru z organi držav članic, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Ta pravila ne bi smela posegati v to, kako Urad izvaja pooblastila, podeljena Komisiji s posebnimi določbami o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in sodelovanju med temi organi in Komisijo, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 (11) in Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), ter usklajevalne dejavnosti v zvezi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi. |
| --- | --- |

(38)

Dolžnost Urada, da državam članicam zagotovi pomoč pri usklajevanju njihovih ukrepov za zaščito finančnih interesov Unije, je ključni element njegovega mandata za podporo čezmejnemu sodelovanju med državami članicami. Določiti bi bilo treba podrobnejša pravila, da bi se olajšale usklajevalne dejavnosti Urada in njegovo sodelovanje v tem okviru z organi držav članic, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Ta pravila ne bi smela posegati v to, kako Urad izvaja pooblastila, podeljena Komisiji s posebnimi določbami o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in sodelovanju med temi organi in Komisijo, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 (11) in Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), ter usklajevalne dejavnosti v zvezi z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi.

| (39) | Treba bi bilo pojasniti, da pristojne organe držav članic, vključno s službami za usklajevanje boja proti goljufijam, še naprej zavezuje nacionalno pravo, kadar zaradi zaščite finančnih interesov Unije delujejo v sodelovanju z Uradom ali drugimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(39)

Treba bi bilo pojasniti, da pristojne organe držav članic, vključno s službami za usklajevanje boja proti goljufijam, še naprej zavezuje nacionalno pravo, kadar zaradi zaščite finančnih interesov Unije delujejo v sodelovanju z Uradom ali drugimi pristojnimi organi.

| (40) | Moralo bi biti mogoče, da službe za usklajevanje boja proti goljufijam v okviru usklajevalnih dejavnosti pomagajo Uradu, navedene službe pa bi morale imeti možnost medsebojnega sodelovanja, da bi se dodatno okrepili razpoložljivi mehanizmi za sodelovanje v boju proti goljufijam. |
| --- | --- |

(40)

Moralo bi biti mogoče, da službe za usklajevanje boja proti goljufijam v okviru usklajevalnih dejavnosti pomagajo Uradu, navedene službe pa bi morale imeti možnost medsebojnega sodelovanja, da bi se dodatno okrepili razpoložljivi mehanizmi za sodelovanje v boju proti goljufijam.

| (41) | Pristojni organi držav članic ter institucije, organi, uradi in agencije bi morali sprejeti ukrepe, ki so naložena s priporočilom Urada. Da bi Urad lahko spremljal razvoj svojih zadev, v okviru katerih je nacionalnim organom pregona države članice dal sodna priporočila, bi morale države članice Uradu na njegovo zahtevo posredovati končno odločitev nacionalnega sodišča. Da bi v celoti ohranili neodvisnost sodstva, bi se takšna končna odločitev lahko posredovala šele, ko se je zadevni sodni postopek končal in je bila pravnomočna sodna odločba objavljena. |
| --- | --- |

(41)

Pristojni organi držav članic ter institucije, organi, uradi in agencije bi morali sprejeti ukrepe, ki so naložena s priporočilom Urada. Da bi Urad lahko spremljal razvoj svojih zadev, v okviru katerih je nacionalnim organom pregona države članice dal sodna priporočila, bi morale države članice Uradu na njegovo zahtevo posredovati končno odločitev nacionalnega sodišča. Da bi v celoti ohranili neodvisnost sodstva, bi se takšna končna odločitev lahko posredovala šele, ko se je zadevni sodni postopek končal in je bila pravnomočna sodna odločba objavljena.

| (42) | Zaradi dopolnitve postopkovnih pravil o izvajanju preiskav, določenih v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013, bi moral Urad določiti smernice o preiskovalnih postopkih, po katerih bi se moralo ravnati osebje Urada. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi dopolnitve postopkovnih pravil o izvajanju preiskav, določenih v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013, bi moral Urad določiti smernice o preiskovalnih postopkih, po katerih bi se moralo ravnati osebje Urada.

| (43) | Pojasniti bi bilo treba, da lahko Urad sodeluje v skupnih preiskovalnih skupinah, ustanovljenih v skladu s pravom Unije, in da ima pravico izmenjavanja operativnih informacij, pridobljenih v tem okviru. Za uporabo teh informacij veljajo pogoji in zaščitni ukrepi iz prava Unije, na podlagi katerega so bile skupne preiskovalne skupine ustanovljene. Kadar Urad sodeluje v takih skupnih preiskovalnih skupinah, ima podporno funkcijo in prevzame vlogo partnerja, za katerega veljajo morebitne pravne omejitve v pravu Unije ali nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(43)

Pojasniti bi bilo treba, da lahko Urad sodeluje v skupnih preiskovalnih skupinah, ustanovljenih v skladu s pravom Unije, in da ima pravico izmenjavanja operativnih informacij, pridobljenih v tem okviru. Za uporabo teh informacij veljajo pogoji in zaščitni ukrepi iz prava Unije, na podlagi katerega so bile skupne preiskovalne skupine ustanovljene. Kadar Urad sodeluje v takih skupnih preiskovalnih skupinah, ima podporno funkcijo in prevzame vlogo partnerja, za katerega veljajo morebitne pravne omejitve v pravu Unije ali nacionalnem pravu.

| (44) | Komisija bi morala najpozneje pet let po datumu, določenem v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, oceniti uporabo Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, zlasti pa učinkovitost sodelovanja med Uradom in EJT, da bi presodila, ali so na podlagi izkušenj, pridobljenih pri zadevnem sodelovanju, potrebne spremembe. Komisija bi morala najpozneje dve leti po tej oceni po potrebi predložiti nov celovit zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(44)

Komisija bi morala najpozneje pet let po datumu, določenem v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, oceniti uporabo Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, zlasti pa učinkovitost sodelovanja med Uradom in EJT, da bi presodila, ali so na podlagi izkušenj, pridobljenih pri zadevnem sodelovanju, potrebne spremembe. Komisija bi morala najpozneje dve leti po tej oceni po potrebi predložiti nov celovit zakonodajni predlog.

| (45) | Ker cilja te uredbe, in sicer okrepitve zaščite finančnih interesov Unije s prilagoditvijo delovanja Urada ustanovitvi EJT in okrepitvijo učinkovitosti preiskav, ki jih izvaja Urad, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta lažje doseže na ravni Unije s sprejetjem pravil, ki urejajo odnos med Uradom in EJT, da se poveča njuna učinkovitosti izvajanja preiskav na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(45)

Ker cilja te uredbe, in sicer okrepitve zaščite finančnih interesov Unije s prilagoditvijo delovanja Urada ustanovitvi EJT in okrepitvijo učinkovitosti preiskav, ki jih izvaja Urad, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta lažje doseže na ravni Unije s sprejetjem pravil, ki urejajo odnos med Uradom in EJT, da se poveča njuna učinkovitosti izvajanja preiskav na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (46) | Ta uredba ne spreminja pristojnosti in odgovornosti držav članic za sprejemanje ukrepov za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(46)

Ta uredba ne spreminja pristojnosti in odgovornosti držav članic za sprejemanje ukrepov za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije.

| (47) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je uradne pripombe podal 23. julija 2018. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je uradne pripombe podal 23. julija 2018.

| (48) | Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(48)

Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 se spremeni:

| (1) | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*); |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (*);

| (e) | Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (**) |
| --- | --- |

(e)

Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (**)

(*)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1)."

(**)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“;"

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „4a.   Urad vzpostavi in ohranja tesen odnos z Evropskim javnim tožilstvom (EJT), ustanovljenim v okviru okrepljenega sodelovanja v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (*). Ta odnos temelji na medsebojnem sodelovanju, izmenjavi informacij, dopolnjevanju in preprečevanju podvajanja. Njegov namen je zlasti zagotoviti, da se z dopolnjevanjem njunih mandatov in podporo, ki jo Urad zagotavlja EJT, uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za zaščito finančnih interesov Unije.


  (*)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Urad vzpostavi in ohranja tesen odnos z Evropskim javnim tožilstvom (EJT), ustanovljenim v okviru okrepljenega sodelovanja v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (*). Ta odnos temelji na medsebojnem sodelovanju, izmenjavi informacij, dopolnjevanju in preprečevanju podvajanja. Njegov namen je zlasti zagotoviti, da se z dopolnjevanjem njunih mandatov in podporo, ki jo Urad zagotavlja EJT, uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za zaščito finančnih interesov Unije.

(*)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).“;"

*

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Za namene uporabe te uredbe lahko pristojni organi držav članic ter institucije, organi, uradi in agencije z Uradom sklenejo upravni dogovor. S takšnimi upravnimi dogovori se lahko uredijo zlasti posredovanje informacij, potek preiskav in nadaljnje ukrepanje.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Za namene uporabe te uredbe lahko pristojni organi držav članic ter institucije, organi, uradi in agencije z Uradom sklenejo upravni dogovor. S takšnimi upravnimi dogovori se lahko uredijo zlasti posredovanje informacij, potek preiskav in nadaljnje ukrepanje.“;

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(3) | ‚goljufije, korupcija in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije‘ ima pomen, kakor se uporablja v ustreznih aktih Unije, in pojem ‚vsa druga nezakonita dejanja‘ vključuje nepravilnost, kot je opredeljena v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(3)

‚goljufije, korupcija in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije‘ ima pomen, kakor se uporablja v ustreznih aktih Unije, in pojem ‚vsa druga nezakonita dejanja‘ vključuje nepravilnost, kot je opredeljena v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95;“;

| (b) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „(4) | ‚upravne preiskave‘ (‚preiskave‘) pomeni vse inšpekcije, preglede ali druge ukrepe, ki jih izvaja Urad v skladu s členoma 3 in 4, da bi dosegel cilje iz člena 1 in po potrebi ugotovil nepravilnosti v preiskovanih dejavnostih; te preiskave ne posegajo v pooblastila EJT ali pristojnih organov držav članic za uvedbo in izvajanje kazenskega postopka;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„(4)

‚upravne preiskave‘ (‚preiskave‘) pomeni vse inšpekcije, preglede ali druge ukrepe, ki jih izvaja Urad v skladu s členoma 3 in 4, da bi dosegel cilje iz člena 1 in po potrebi ugotovil nepravilnosti v preiskovanih dejavnostih; te preiskave ne posegajo v pooblastila EJT ali pristojnih organov držav članic za uvedbo in izvajanje kazenskega postopka;“;

| (c) | doda se naslednja točka:






  „(8) | ‚član institucije‘ pomeni člana Evropskega parlamenta, člana Evropskega sveta, predstavnika države članice na ministrski ravni v Svetu, člana Komisije, člana Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), člana Sveta Evropske centralne banke ali člana Računskega sodišča, kar zadeva obveznosti, ki jih nalaga pravo Unije v okviru nalog, ki jih opravljajo v svoji funkciji.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka:

„(8)

‚član institucije‘ pomeni člana Evropskega parlamenta, člana Evropskega sveta, predstavnika države članice na ministrski ravni v Svetu, člana Komisije, člana Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), člana Sveta Evropske centralne banke ali člana Računskega sodišča, kar zadeva obveznosti, ki jih nalaga pravo Unije v okviru nalog, ki jih opravljajo v svoji funkciji.“;

| (3) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Zunanje preiskave

  1.   Urad na področjih iz člena 1 izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem v državah članicah, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju ter vsemi drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti pa tudi v tretjih državah in v prostorih mednarodnih organizacij.


  2.   Urad izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu s to uredbo in, v obsegu, ki ga ne zajema ta uredba, v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96.


  3.   Gospodarski subjekti sodelujejo z Uradom med njegovimi preiskavami. Urad lahko od gospodarskih subjektov zahteva pisne in ustne informacije, vključno z intervjuji.


  4.   Kadar se v skladu z odstavkom 3 tega člena zadevni gospodarski subjekt strinja s pregledom in inšpekcijo na kraju samem, odobreno na podlagi te uredbe, se člen 2(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, tretji pododstavek člena 6(1) Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in člen 7(1) Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 ne uporabljajo, če te določbe zahtevajo skladnost z nacionalnim pravom ter lahko Uradu omejijo dostop do informacij in dokumentacije pod enakimi pogoji, kot veljajo za nacionalne upravne inšpektorje.


  5.   Na zahtevo Urada pristojni organ zadevne države članice osebju Urada brez nepotrebnega odlašanja zagotovi pomoč, potrebno za učinkovito izvedbo njegovih nalog, kakor je podrobno določeno v pisnem pooblastilu iz člena 7(2).
  Zadevna država članica v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 zagotovi, da je osebju Urada dovoljen dostop do vseh informacij, dokumentov in podatkov, ki se nanašajo na zadevo, ki je predmet preiskave, in za katere se izkaže, da so potrebni za uspešno in učinkovito izvedbo pregledov in inšpekcij na kraju samem, in da lahko osebje z zavarovanjem teh dokumentov ali podatkov izključi nevarnost njihovega izginotja. Kadar se za opravljanje dela uporabljajo naprave v zasebni lasti, lahko Urad na njih izvaja inšpekcije. Urad nad temi napravami izvede inšpekcije le pod enakimi pogoji in v istem obsegu, v katerih bi lahko naprave v zasebni lasti preiskovali nacionalni nadzorni organi, ter kadar ima Urad utemeljene razloge za sum, da je njihova vsebina lahko pomembna za preiskavo.


  6.   Kadar osebje Urada ugotovi, da gospodarski subjekt nasprotuje pregledu in inšpekciji na kraju samem, odobreni na podlagi te uredbe, zlasti kadar gospodarski subjekt Uradu ne da potrebnega dostopa do svojih prostorov ali drugih prostorov in površin, ki se uporabljajo za poslovne namene, prikriva informacije ali preprečuje izvajanje kakršne koli dejavnosti, ki jo Urad mora opraviti med pregledom in inšpekcijo na kraju samem, pristojni organi osebju Urada, vključno z, kadar je to ustrezno, organi kazenskega pregona zadevne države članice, zagotovijo potrebno pomoč, da bi Urad lahko učinkovito in brez nepotrebnega odlašanja izvedel pregled in inšpekcijo na kraju samem.
  Pristojni organi držav članic pri zagotavljanju pomoči v skladu s tem odstavkom ali odstavkom 5 ravnajo v skladu z nacionalnimi postopkovnimi pravili, ki se uporabljajo za zadevni pristojni organ. Če je v skladu z nacionalnim pravom za takšno pomoč potrebna odobritev sodnega organa, se zanjo zaprosi.


  7.   Urad izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem ob predložitvi pisnega pooblastila v skladu s členom 7(2). Urad najpozneje ob začetku pregledov in inšpekcij na kraju samem obvesti zadevni gospodarski subjekt o postopku, ki se uporablja za pregled in inšpekcijo na kraju samem, vključno z veljavnimi procesnimi jamstvi, in o dolžnosti gospodarskega subjekta, da sodeluje.


  8.   Urad pri izvajanju pooblastil, ki so mu podeljena, deluje skladno s procesnimi jamstvi iz te uredbe in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96. Zadevni gospodarski subjekt ima med pregledom in inšpekcijo na kraju samem pravico, da se izogne samoobtoževalnim izjavam, in pravico do pomoči osebe po lastni izbiri. Pri dajanju izjav med pregledi in inšpekcijami na kraju samem se gospodarskemu subjektu omogoči, da uporabi kateri koli uradni jezik države članice, v kateri se ta gospodarski subjekt nahaja. Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri Uradu ne preprečuje dostopa do prostorov gospodarskega subjekta in ne sme neupravičeno odložiti začetka pregleda in inšpekcije na kraju samem.


  9.   Kadar država članica ne sodeluje z Uradom v skladu z odstavkoma 5 in 6, lahko Komisija uporabi ustrezne določbe prava Unije, da bi izterjala sredstva, povezana z zadevnim pregledom in inšpekcijo na kraju samem.


  10.   Urad v sklopu svoje preiskovalne funkcije izvaja preglede in inšpekcije, ki jih določajo člen 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in sektorski predpisi iz člena 9(2) navedene uredbe, v državah članicah, v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju in medsebojni pomoči ter vsemi drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti pa tudi v tretjih državah in v prostorih mednarodnih organizacij.


  11.   Urad lahko med zunanjo preiskavo dostopa do vseh pomembnih informacij in podatkov, ne glede na nosilec, na katerem so shranjeni, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije ter ki so povezani z zadevo, ki je predmet preiskave, po potrebi da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije. V ta namen se uporabi člen 4(2) in (4).


  12.   Brez poseganja v člen 12c(1) lahko Urad, kadar ima pred odločitvijo o tem, ali se bo začela zunanja preiskava ali ne, informacije, na podlagi katerih je mogoče sumiti o goljufiji, korupciji ali katerem koli drugem nezakonitem dejanju, ki škodi finančnim interesom Unije, o tem obvesti pristojne organe zadevne države članice in po potrebi zadevne institucije, organe, urade in agencije.
  Pristojni organi zadevne države članice brez poseganja v sektorske predpise iz člena 9(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo ustrezno ukrepanje, pri katerem lahko sodeluje tudi Urad. Pristojni organi zadevnih držav članic Urad na zahtevo obvestijo o sprejetih ukrepih in svojih ugotovitvah na podlagi informacij iz prvega pododstavka tega odstavka.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Zunanje preiskave

1.   Urad na področjih iz člena 1 izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem v državah članicah, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju ter vsemi drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti pa tudi v tretjih državah in v prostorih mednarodnih organizacij.

2.   Urad izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu s to uredbo in, v obsegu, ki ga ne zajema ta uredba, v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96.

3.   Gospodarski subjekti sodelujejo z Uradom med njegovimi preiskavami. Urad lahko od gospodarskih subjektov zahteva pisne in ustne informacije, vključno z intervjuji.

4.   Kadar se v skladu z odstavkom 3 tega člena zadevni gospodarski subjekt strinja s pregledom in inšpekcijo na kraju samem, odobreno na podlagi te uredbe, se člen 2(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, tretji pododstavek člena 6(1) Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in člen 7(1) Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 ne uporabljajo, če te določbe zahtevajo skladnost z nacionalnim pravom ter lahko Uradu omejijo dostop do informacij in dokumentacije pod enakimi pogoji, kot veljajo za nacionalne upravne inšpektorje.

5.   Na zahtevo Urada pristojni organ zadevne države članice osebju Urada brez nepotrebnega odlašanja zagotovi pomoč, potrebno za učinkovito izvedbo njegovih nalog, kakor je podrobno določeno v pisnem pooblastilu iz člena 7(2).

Zadevna država članica v skladu z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 zagotovi, da je osebju Urada dovoljen dostop do vseh informacij, dokumentov in podatkov, ki se nanašajo na zadevo, ki je predmet preiskave, in za katere se izkaže, da so potrebni za uspešno in učinkovito izvedbo pregledov in inšpekcij na kraju samem, in da lahko osebje z zavarovanjem teh dokumentov ali podatkov izključi nevarnost njihovega izginotja. Kadar se za opravljanje dela uporabljajo naprave v zasebni lasti, lahko Urad na njih izvaja inšpekcije. Urad nad temi napravami izvede inšpekcije le pod enakimi pogoji in v istem obsegu, v katerih bi lahko naprave v zasebni lasti preiskovali nacionalni nadzorni organi, ter kadar ima Urad utemeljene razloge za sum, da je njihova vsebina lahko pomembna za preiskavo.

6.   Kadar osebje Urada ugotovi, da gospodarski subjekt nasprotuje pregledu in inšpekciji na kraju samem, odobreni na podlagi te uredbe, zlasti kadar gospodarski subjekt Uradu ne da potrebnega dostopa do svojih prostorov ali drugih prostorov in površin, ki se uporabljajo za poslovne namene, prikriva informacije ali preprečuje izvajanje kakršne koli dejavnosti, ki jo Urad mora opraviti med pregledom in inšpekcijo na kraju samem, pristojni organi osebju Urada, vključno z, kadar je to ustrezno, organi kazenskega pregona zadevne države članice, zagotovijo potrebno pomoč, da bi Urad lahko učinkovito in brez nepotrebnega odlašanja izvedel pregled in inšpekcijo na kraju samem.

Pristojni organi držav članic pri zagotavljanju pomoči v skladu s tem odstavkom ali odstavkom 5 ravnajo v skladu z nacionalnimi postopkovnimi pravili, ki se uporabljajo za zadevni pristojni organ. Če je v skladu z nacionalnim pravom za takšno pomoč potrebna odobritev sodnega organa, se zanjo zaprosi.

7.   Urad izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem ob predložitvi pisnega pooblastila v skladu s členom 7(2). Urad najpozneje ob začetku pregledov in inšpekcij na kraju samem obvesti zadevni gospodarski subjekt o postopku, ki se uporablja za pregled in inšpekcijo na kraju samem, vključno z veljavnimi procesnimi jamstvi, in o dolžnosti gospodarskega subjekta, da sodeluje.

8.   Urad pri izvajanju pooblastil, ki so mu podeljena, deluje skladno s procesnimi jamstvi iz te uredbe in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96. Zadevni gospodarski subjekt ima med pregledom in inšpekcijo na kraju samem pravico, da se izogne samoobtoževalnim izjavam, in pravico do pomoči osebe po lastni izbiri. Pri dajanju izjav med pregledi in inšpekcijami na kraju samem se gospodarskemu subjektu omogoči, da uporabi kateri koli uradni jezik države članice, v kateri se ta gospodarski subjekt nahaja. Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri Uradu ne preprečuje dostopa do prostorov gospodarskega subjekta in ne sme neupravičeno odložiti začetka pregleda in inšpekcije na kraju samem.

9.   Kadar država članica ne sodeluje z Uradom v skladu z odstavkoma 5 in 6, lahko Komisija uporabi ustrezne določbe prava Unije, da bi izterjala sredstva, povezana z zadevnim pregledom in inšpekcijo na kraju samem.

10.   Urad v sklopu svoje preiskovalne funkcije izvaja preglede in inšpekcije, ki jih določajo člen 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in sektorski predpisi iz člena 9(2) navedene uredbe, v državah članicah, v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju in medsebojni pomoči ter vsemi drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti pa tudi v tretjih državah in v prostorih mednarodnih organizacij.

11.   Urad lahko med zunanjo preiskavo dostopa do vseh pomembnih informacij in podatkov, ne glede na nosilec, na katerem so shranjeni, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije ter ki so povezani z zadevo, ki je predmet preiskave, po potrebi da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega dejanja, ki škodi finančnim interesom Unije. V ta namen se uporabi člen 4(2) in (4).

12.   Brez poseganja v člen 12c(1) lahko Urad, kadar ima pred odločitvijo o tem, ali se bo začela zunanja preiskava ali ne, informacije, na podlagi katerih je mogoče sumiti o goljufiji, korupciji ali katerem koli drugem nezakonitem dejanju, ki škodi finančnim interesom Unije, o tem obvesti pristojne organe zadevne države članice in po potrebi zadevne institucije, organe, urade in agencije.

Pristojni organi zadevne države članice brez poseganja v sektorske predpise iz člena 9(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo ustrezno ukrepanje, pri katerem lahko sodeluje tudi Urad. Pristojni organi zadevnih držav članic Urad na zahtevo obvestijo o sprejetih ukrepih in svojih ugotovitvah na podlagi informacij iz prvega pododstavka tega odstavka.“;

| (4) | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavki 1 do 4 se nadomestijo z naslednjimi:

  „1.   Preiskave v institucijah, organih, uradih in agencijah na področjih iz člena 1 se izvedejo v skladu s to uredbo in z odločitvami zadevne institucije, organa, urada ali agencije (v nadaljnjem besedilu: notranje preiskave).


  2.   Med notranjimi preiskavami:






  (a) | ima Urad pravico do takojšnega in nenapovedanega dostopa do vseh pomembnih informacij in podatkov, povezanih z zadevo, ki je predmet preiskave, ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjeni, in s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, ter do njihovih prostorov. Kadar se za opravljanje dela uporabljajo naprave v zasebni lasti, lahko Urad na njih izvaja inšpekcije. Urad nad temi napravami izvede inšpekcije le, kolikor se naprave uporabljajo za opravljanje dela, pod pogoji iz odločitev zadevne institucije, organa, urada ali agencije ter kadar ima Urad utemeljene razloge za sum, da je njihova vsebina lahko pomembna za preiskavo.
  Urad ima pooblastila za pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko pridobi kopijo in izvlečke vsakega dokumenta ali vsebine vsakega nosilca podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, in po potrebi z zavarovanjem teh dokumentov ali podatkov izključi nevarnost njihovega izginotja; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavki 1 do 4 se nadomestijo z naslednjimi:

„1.   Preiskave v institucijah, organih, uradih in agencijah na področjih iz člena 1 se izvedejo v skladu s to uredbo in z odločitvami zadevne institucije, organa, urada ali agencije (v nadaljnjem besedilu: notranje preiskave).

2.   Med notranjimi preiskavami:

(a)

ima Urad pravico do takojšnega in nenapovedanega dostopa do vseh pomembnih informacij in podatkov, povezanih z zadevo, ki je predmet preiskave, ne glede na vrsto nosilca, na katerem so shranjeni, in s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, ter do njihovih prostorov. Kadar se za opravljanje dela uporabljajo naprave v zasebni lasti, lahko Urad na njih izvaja inšpekcije. Urad nad temi napravami izvede inšpekcije le, kolikor se naprave uporabljajo za opravljanje dela, pod pogoji iz odločitev zadevne institucije, organa, urada ali agencije ter kadar ima Urad utemeljene razloge za sum, da je njihova vsebina lahko pomembna za preiskavo.

Urad ima pooblastila za pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko pridobi kopijo in izvlečke vsakega dokumenta ali vsebine vsakega nosilca podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije, in po potrebi z zavarovanjem teh dokumentov ali podatkov izključi nevarnost njihovega izginotja;

| (b) | Urad lahko od uradnikov, drugih uslužbencev, članov institucij ali organov, vodij uradov ali agencij ali članov osebja zahteva ustne informacije, med drugim z intervjuji, in pisne informacije, ki se natančno dokumentirajo v skladu z veljavnimi predpisi Unije o zaupnosti in predpisi o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Urad lahko od uradnikov, drugih uslužbencev, članov institucij ali organov, vodij uradov ali agencij ali članov osebja zahteva ustne informacije, med drugim z intervjuji, in pisne informacije, ki se natančno dokumentirajo v skladu z veljavnimi predpisi Unije o zaupnosti in predpisi o varstvu podatkov.

3.   Na podlagi istih pravil in pogojev, kot so določeni v členu 3, lahko Urad v prostorih gospodarskih subjektov izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem, da bi si tako zagotovil dostop do informacij, pomembnih za zadevo, ki je predmet preiskave, v institucijah, organih, uradih in agencijah.

4.   Institucije, organi, uradi in agencije so vedno obveščeni o tem, da osebje Urada izvaja notranjo preiskavo v njihovih prostorih oziroma pregleduje dokumente ali podatke ali zahteva informacije, s katerimi razpolagajo. Brez poseganja v člena 10 in 11 lahko Urad zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji kadar koli posreduje podatke, ki jih je pridobil med notranjimi preiskavami.“;

| (b) | v odstavku 8 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „8.   Brez poseganja v člen 12c(1) lahko Urad, kadar ima pred odločitvijo o tem, ali se bo začela notranja preiskava ali ne, informacije, na podlagi katerih je mogoče sumiti o goljufiji, korupciji ali katerem koli drugem nezakonitem dejanju, ki škodi finančnim interesom Unije, o tem obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija Urad na njegovo zahtevo obvesti o ukrepanju in ugotovitvah na podlagi teh informacij.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 8 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„8.   Brez poseganja v člen 12c(1) lahko Urad, kadar ima pred odločitvijo o tem, ali se bo začela notranja preiskava ali ne, informacije, na podlagi katerih je mogoče sumiti o goljufiji, korupciji ali katerem koli drugem nezakonitem dejanju, ki škodi finančnim interesom Unije, o tem obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija Urad na njegovo zahtevo obvesti o ukrepanju in ugotovitvah na podlagi teh informacij.“;

| (5) | člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Brez poseganja v člen 12d lahko generalni direktor začne preiskavo, če obstaja dovolj utemeljen sum, ki lahko temelji na informacijah vsake tretje osebe ali na anonimnih informacijah, o storitvi dejanja goljufije, korupcije ali katerih koli drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Pri odločitvi o začetku preiskave se lahko upošteva tudi potreba po učinkoviti uporabi virov Urada in sorazmernosti uporabljenih sredstev. Kar zadeva notranje preiskave, se posebna pozornost nameni izbiri najprimernejše institucije, organa, urada ali agencije za izvajanje preiskav, zlasti z vidika narave dejstev, dejanskega ali možnega finančnega učinka primera, ter verjetnosti nadaljnjega ukrepanja po sodni poti.


  2.   Odločitev o začetku preiskave sprejme generalni direktor na lastno pobudo ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije ali države članice.


  3.   Medtem ko se generalni direktor na podlagi zahteve iz odstavka 2 odloča o morebitnem začetku notranje preiskave ali Urad izvaja notranjo preiskavo, zadevne institucije, organi, uradi ali agencije ne smejo začeti vzporedne preiskave istih dejstev, razen če se z Uradom dogovorijo drugače.
  Ta odstavek se ne uporablja za preiskave EJT na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 5 se spremeni:

(a)

odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člen 12d lahko generalni direktor začne preiskavo, če obstaja dovolj utemeljen sum, ki lahko temelji na informacijah vsake tretje osebe ali na anonimnih informacijah, o storitvi dejanja goljufije, korupcije ali katerih koli drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Pri odločitvi o začetku preiskave se lahko upošteva tudi potreba po učinkoviti uporabi virov Urada in sorazmernosti uporabljenih sredstev. Kar zadeva notranje preiskave, se posebna pozornost nameni izbiri najprimernejše institucije, organa, urada ali agencije za izvajanje preiskav, zlasti z vidika narave dejstev, dejanskega ali možnega finančnega učinka primera, ter verjetnosti nadaljnjega ukrepanja po sodni poti.

2.   Odločitev o začetku preiskave sprejme generalni direktor na lastno pobudo ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije ali države članice.

3.   Medtem ko se generalni direktor na podlagi zahteve iz odstavka 2 odloča o morebitnem začetku notranje preiskave ali Urad izvaja notranjo preiskavo, zadevne institucije, organi, uradi ali agencije ne smejo začeti vzporedne preiskave istih dejstev, razen če se z Uradom dogovorijo drugače.

Ta odstavek se ne uporablja za preiskave EJT na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939.“;

| (b) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Če generalni direktor sklene, da ne bo začel preiskave, lahko brez odlašanja pošlje vse ustrezne informacije, kot je ustrezno, pristojnim organom zadevne države članice, ki sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, ali zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pravili, ki se uporabljajo za to institucijo, organ, urad oziroma agencijo. Urad se z navedeno institucijo, organom, uradom ali agencijo, če je primerno, dogovori o smotrnih ukrepih za zaščito zaupnosti vira teh informacij in po potrebi zaprosi, da se ga obvesti o sprejetih ukrepih.


  6.   Kadar generalni direktor sklene, da kljub dovolj utemeljenemu sumu o storitvi dejanja goljufije ali korupcije ali katerih koli drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, ne bo začel preiskave, brez odlašanja pošlje informacije iz odstavka 5.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Če generalni direktor sklene, da ne bo začel preiskave, lahko brez odlašanja pošlje vse ustrezne informacije, kot je ustrezno, pristojnim organom zadevne države članice, ki sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, ali zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pravili, ki se uporabljajo za to institucijo, organ, urad oziroma agencijo. Urad se z navedeno institucijo, organom, uradom ali agencijo, če je primerno, dogovori o smotrnih ukrepih za zaščito zaupnosti vira teh informacij in po potrebi zaprosi, da se ga obvesti o sprejetih ukrepih.

6.   Kadar generalni direktor sklene, da kljub dovolj utemeljenemu sumu o storitvi dejanja goljufije ali korupcije ali katerih koli drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, ne bo začel preiskave, brez odlašanja pošlje informacije iz odstavka 5.“;

| (6) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Preiskave vodi generalni direktor, po potrebi na podlagi pisnih navodil. Preiskave pod njegovim vodstvom izvaja osebje Urada, ki ga sam določi. Generalni direktor sam ne izvaja konkretnih preiskovalnih dejanj.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Preiskave vodi generalni direktor, po potrebi na podlagi pisnih navodil. Preiskave pod njegovim vodstvom izvaja osebje Urada, ki ga sam določi. Generalni direktor sam ne izvaja konkretnih preiskovalnih dejanj.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pristojni organi držav članic zagotavljajo vso potrebno pomoč, ki jo osebje Urada potrebuje, da lahko učinkovito in brez nepotrebnega odlašanja opravlja svoje naloge v skladu s to uredbo. Pristojni organi držav članic pri zagotavljanju takšne pomoči ravnajo v skladu z vsemi nacionalnimi postopkovnimi pravili, ki se uporabljajo za njih.


  3a.   Zadevni pristojni organi držav članic Uradu na njegovo pisno obrazloženo zahtevo v zvezi z zadevami, ki so predmet preiskave, pod istimi pogoji, kot veljajo za nacionalne pristojne organe, zagotovijo naslednje:






  (a) | informacije, ki so na voljo v centraliziranih avtomatiziranih mehanizmih iz člena 32a(3) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*); |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pristojni organi držav članic zagotavljajo vso potrebno pomoč, ki jo osebje Urada potrebuje, da lahko učinkovito in brez nepotrebnega odlašanja opravlja svoje naloge v skladu s to uredbo. Pristojni organi držav članic pri zagotavljanju takšne pomoči ravnajo v skladu z vsemi nacionalnimi postopkovnimi pravili, ki se uporabljajo za njih.

3a.   Zadevni pristojni organi držav članic Uradu na njegovo pisno obrazloženo zahtevo v zvezi z zadevami, ki so predmet preiskave, pod istimi pogoji, kot veljajo za nacionalne pristojne organe, zagotovijo naslednje:

(a)

informacije, ki so na voljo v centraliziranih avtomatiziranih mehanizmih iz člena 32a(3) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (*);

| (b) | kadar je to nujno potrebno za namene preiskave, evidenco transakcij. |
| --- | --- |

(b)

kadar je to nujno potrebno za namene preiskave, evidenco transakcij.

Zahteva Urada vključi utemeljitev ustreznosti in sorazmernosti ukrepa glede na naravo in težo zadev, ki so predmet preiskave. Taka zahteva se lahko nanaša le na informacije iz točk (a) in (b) prvega pododstavka.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o ustreznih pristojnih organih za namene točk (a) in (b) prvega pododstavka.

3b.   Institucije, organi, uradi in agencije poskrbijo, da njihovi uradniki, drugi uslužbenci, člani, vodje in člani osebja zagotovijo osebju Urada vso pomoč, da bi lahko učinkovito in brez nepotrebnega odlašanja opravilo svoje naloge.

(*)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).“;"

*

| (c) | odstavek 6 se spremeni:






  (i) | v prvem pododstavku se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | vse informacije, ki bi zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji lahko pomagale pri odločanju o ustreznih varnostnih upravnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za zaščito finančnih interesov Unije;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 6 se spremeni:

(i)

v prvem pododstavku se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

vse informacije, ki bi zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji lahko pomagale pri odločanju o ustreznih varnostnih upravnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za zaščito finančnih interesov Unije;“;

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Zadevna institucija, organ, urad ali agencija se lahko kadar koli posvetuje z Uradom, da bi v tesnem sodelovanju z njim sprejela vse ustrezne varnostne ukrepe, vključno z ukrepi za zaščito dokaznega gradiva. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija brez odlašanja obvesti Urad o vseh sprejetih varnostnih ukrepih.“; |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Zadevna institucija, organ, urad ali agencija se lahko kadar koli posvetuje z Uradom, da bi v tesnem sodelovanju z njim sprejela vse ustrezne varnostne ukrepe, vključno z ukrepi za zaščito dokaznega gradiva. Zadevna institucija, organ, urad ali agencija brez odlašanja obvesti Urad o vseh sprejetih varnostnih ukrepih.“;

| (d) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Če preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega začetka, generalni direktor po poteku teh 12 mesecev in nato vsakih šest mesecev poroča nadzornemu odboru, pri čemer navede razloge in po potrebi predvidene popravne ukrepe za pospešitev preiskave.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Če preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega začetka, generalni direktor po poteku teh 12 mesecev in nato vsakih šest mesecev poroča nadzornemu odboru, pri čemer navede razloge in po potrebi predvidene popravne ukrepe za pospešitev preiskave.“;

| (7) | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8
  Dolžnost obveščanja Urada

  1.   Na področjih, naštetih v členu 1 institucije, organi, uradi in agencije Uradu brez odlašanja posredujejo vse informacije o morebitnih primerih goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.
  Kadar institucije, organi, uradi in agencije poročajo EJT v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/1939, lahko izpolnijo obveznost iz prvega pododstavka tega odstavka tako, da Uradu posredujejo kopijo poročila, poslanega EJT.


  2.   Institucije, organi, uradi in agencije ter, razen če je to v nasprotju z nacionalnim pravom, pristojni organi držav članic na zahtevo Urada ali na lastno pobudo brez odlašanja posredujejo Uradu vse dokumente ali informacije, ki jih imajo na razpolago in ki se nanašajo na potekajočo preiskavo Urada.
  Pred začetkom preiskave na pisno obrazloženo zahtevo Urada posredujejo vse dokumente ali informacije, ki jih imajo na razpolago in ki so potrebne za oceno obtožb ali uporabo meril za začetek preiskave v skladu s členom 5(1).


  3.   Institucije, organi, uradi in agencije ter, razen če je to v nasprotju z nacionalnim pravom, pristojni organi držav članic Uradu na zahtevo ali na lastno pobudo brez odlašanja posredujejo vse druge pomembne informacije, dokumente ali podatke, ki jih imajo na razpolago in se nanašajo na boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije.


  4.   Ta člen se ne uporablja za EJT glede kaznivih dejanj, za katera bi lahko EJT izvajalo svojo pristojnost v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) 2017/1939.
  To ne posega v možnost EJT, da Uradu zagotovi ustrezne informacije o zadevah v skladu s členi 34(8), 36(6), 39(4) ter členom 101(3) in (4) Uredbe (EU) 2017/1939.


  5.   Določbe v zvezi s posredovanjem informacij v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 904/2010 (*) ostanejo nespremenjene.



  (*)  Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (UL L 268, 12.10.2010, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(7)

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Dolžnost obveščanja Urada

1.   Na področjih, naštetih v členu 1 institucije, organi, uradi in agencije Uradu brez odlašanja posredujejo vse informacije o morebitnih primerih goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

Kadar institucije, organi, uradi in agencije poročajo EJT v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2017/1939, lahko izpolnijo obveznost iz prvega pododstavka tega odstavka tako, da Uradu posredujejo kopijo poročila, poslanega EJT.

2.   Institucije, organi, uradi in agencije ter, razen če je to v nasprotju z nacionalnim pravom, pristojni organi držav članic na zahtevo Urada ali na lastno pobudo brez odlašanja posredujejo Uradu vse dokumente ali informacije, ki jih imajo na razpolago in ki se nanašajo na potekajočo preiskavo Urada.

Pred začetkom preiskave na pisno obrazloženo zahtevo Urada posredujejo vse dokumente ali informacije, ki jih imajo na razpolago in ki so potrebne za oceno obtožb ali uporabo meril za začetek preiskave v skladu s členom 5(1).

3.   Institucije, organi, uradi in agencije ter, razen če je to v nasprotju z nacionalnim pravom, pristojni organi držav članic Uradu na zahtevo ali na lastno pobudo brez odlašanja posredujejo vse druge pomembne informacije, dokumente ali podatke, ki jih imajo na razpolago in se nanašajo na boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4.   Ta člen se ne uporablja za EJT glede kaznivih dejanj, za katera bi lahko EJT izvajalo svojo pristojnost v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) 2017/1939.

To ne posega v možnost EJT, da Uradu zagotovi ustrezne informacije o zadevah v skladu s členi 34(8), 36(6), 39(4) ter členom 101(3) in (4) Uredbe (EU) 2017/1939.

5.   Določbe v zvezi s posredovanjem informacij v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 904/2010 (*) ostanejo nespremenjene.

(*)  Uredba Sveta (EU) št. 904/2010 z dne 7. oktobra 2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (UL L 268, 12.10.2010, str. 1).“;"

*

| (8) | člen 9 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Zahteve iz drugega in tretjega pododstavka se ne uporabljajo za pridobivanje izjav v okviru pregledov in inšpekcij na kraju samem. Procesna jamstva iz člena 3(7) in (8) se uporabljajo za preiskovanca, zlasti pravica do pomoči osebe po lastni izbiri.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 9 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zahteve iz drugega in tretjega pododstavka se ne uporabljajo za pridobivanje izjav v okviru pregledov in inšpekcij na kraju samem. Procesna jamstva iz člena 3(7) in (8) se uporabljajo za preiskovanca, zlasti pravica do pomoči osebe po lastni izbiri.“;

| (b) | v odstavku 4 se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim:

  „Urad v ta namen preiskovancu pošlje vabilo, v katerem ga pozove, naj poda svoje pripombe pisno ali v razgovoru s članom osebja, ki ga imenuje Urad. To vabilo vsebuje povzetek dejstev, ki se nanašajo na preiskovanca, informacije iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 ter rok za predložitev pripomb, ki ni krajši od deset delovnih dni od prejetja vabila k predložitvi pripomb. Ta rok se lahko skrajša z izrecnim soglasjem preiskovanca ali iz nujnosti, ki mora biti ustrezno utemeljena. Vse morebitne pripombe se navedejo v končnem poročilu o preiskavi.
  V ustrezno utemeljenih primerih, kadar je treba ohraniti zaupnost preiskave ali potekajoče ali prihodnje kazenske preiskave s strani EJT ali nacionalnega sodnega organa, lahko generalni direktor, po potrebi po posvetovanju z EJT ali zadevnim nacionalnim sodnim organom, sklene odložiti izpolnitev obveznosti glede poziva preiskovancu k predložitvi pripomb.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se drugi in tretji pododstavek nadomestita z naslednjim:

„Urad v ta namen preiskovancu pošlje vabilo, v katerem ga pozove, naj poda svoje pripombe pisno ali v razgovoru s članom osebja, ki ga imenuje Urad. To vabilo vsebuje povzetek dejstev, ki se nanašajo na preiskovanca, informacije iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) 2018/1725 ter rok za predložitev pripomb, ki ni krajši od deset delovnih dni od prejetja vabila k predložitvi pripomb. Ta rok se lahko skrajša z izrecnim soglasjem preiskovanca ali iz nujnosti, ki mora biti ustrezno utemeljena. Vse morebitne pripombe se navedejo v končnem poročilu o preiskavi.

V ustrezno utemeljenih primerih, kadar je treba ohraniti zaupnost preiskave ali potekajoče ali prihodnje kazenske preiskave s strani EJT ali nacionalnega sodnega organa, lahko generalni direktor, po potrebi po posvetovanju z EJT ali zadevnim nacionalnim sodnim organom, sklene odložiti izpolnitev obveznosti glede poziva preiskovancu k predložitvi pripomb.“;

| (9) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 9a
  Nadzornik za procesna jamstva

  1.   Nadzornika za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik) imenuje Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 za petletni mandat brez možnosti podaljšanja. Ob izteku mandata nadzornik ostane na položaju do zamenjave.


  2.   Nadzornik je upravno povezan z nadzornim odborom. Sekretariat nadzornega odbora nadzorniku zagotovi vso potrebno upravno in pravno podporo.


  3.   Komisija iz svojega odobrenega proračuna nadzornemu odboru dodeli osebje in finančna sredstva, potrebna za nadzornika.


  4.   Po objavi razpisa v Uradnem listu Evropske unije Komisija oblikuje seznam ustrezno kvalificiranih kandidatov za položaj nadzornika. Komisija imenuje nadzornika po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom.


  5.   Nadzornik ima potrebne kvalifikacije in izkušnje na področju procesnih jamstev.


  6.   Nadzornik opravlja svoje naloge popolnoma neodvisno, tudi od Urada in nadzornega odbora, in pri izpolnjevanju svojih dolžnosti od nikogar ne sme zahtevati ali sprejemati navodil.


  7.   Če nadzornik ne izpolnjuje več pogojev, zahtevanih za opravljanje njegovih nalog, ali če je spoznan za krivega resne kršitve, ga lahko Evropski parlament, Svet in Komisija soglasno razrešijo dolžnosti.


  8.   Nadzornik na podlagi mehanizma iz člena 9b spremlja, ali Urad spoštuje procesna jamstva iz člena 9 in pravila, ki se uporabljajo za preiskave Urada. Nadzornik je odgovoren za obravnavanje pritožb iz člena 9b.


  9.   Nadzornik o opravljanju svojih nalog letno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, nadzornemu odboru in Uradu. Pri tem ne navaja posameznih zadev, o katerih so tekle preiskave, in zagotovi zaupnost preiskav tudi po njihovem zaključku. Nadzornik poroča nadzornemu odboru o vseh sistemskih vprašanjih, ki izhajajo iz njegovih priporočil.



  Člen 9b
  Pritožbeni mehanizem

  1.   Preiskovanec ima pravico vložiti pritožbo pri nadzorniku glede tega, kako Urad spoštuje procesna jamstva iz člena 9, pa tudi glede kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave Urada, zlasti kršitve postopkovnih zahtev in temeljnih pravic. Vložitev pritožbe ne odloži izvajanja preiskave, ki je predmet pritožbe.


  2.   Pritožbe se vložijo v enem mesecu, odkar se je pritožnik seznanil z relevantnimi dejstvi, ki pomenijo domnevno kršitev procesnih jamstev ali pravil iz odstavka 1 tega člena. V vsakem primeru se ne vložijo pozneje kot en mesec po zaključku preiskave.
  Pritožbe v zvezi z rokom za pošiljanje vabila iz člena 9(2) in (4) pa se vložijo pred iztekom desetdnevnega roka za pošiljanje vabila iz navedenih določb.


  3.   Nadzornik po prejemu pritožbe nemudoma obvesti generalnega direktorja.
  Nadzornik v desetih delovnih dneh od datuma prejetja pritožbe odloči, ali sta upoštevana odstavka 1 in 2.
  Če sta odstavka 1 in 2 upoštevana, nadzornik povabi Urad, da sprejme ukrepe za rešitev pritožbe in obvesti nadzornika v 15 delovnih dneh.
  Če odstavka 1 ali 2 nista upoštevana, nadzornik zadevo zaključi in brez odlašanja obvesti pritožnika.


  4.   Urad brez poseganja v člen 10 nadzorniku posreduje vse informacije, ki jih potrebuje za oceno, ali je pritožba utemeljena, in tudi informacije za rešitev pritožbe in ki nadzorniku omogočijo, da izda priporočilo.


  5.   Nadzornik izda priporočilo, kako rešiti pritožbo, brez odlašanja, in v vsakem primeru v dveh mesecih po tem, ko je Urad nadzornika obvestil o ukrepih, ki jih je sprejel za rešitev pritožbe. Če informacij ne prejme v roku 15 dni iz tretjega pododstavka odstavka 3, nadzornik izda priporočilo v dveh mesecih od poteka tega roka.
  V izjemnih primerih se lahko nadzornik odloči, da bo rok za izdajo priporočila podaljšal za nadaljnjih 15 koledarskih dni. Nadzornik pisno obvesti generalnega direktorja o razlogih za tako podaljšanje.
  Nadzornik lahko Uradu priporoči, da spremeni ali razveljavi svoja priporočila ali poročila zaradi kršitve procesnih jamstev iz člena 9 ali pravil, ki se uporabljajo za preiskave Urada, zlasti kršitev postopkovnih zahtev in temeljnih pravic.
  Nadzornik se pred izdajo priporočila posvetuje z nadzornim odborom, da pridobi njegovo mnenje.
  Nadzornik predloži priporočilo Uradu in obvesti pritožnika.
  Če nadzornik ne izda priporočila v roku, določenem v tem odstavku, se šteje, da je pritožbo zavrnil brez priporočila.


  6.   Nadzornik obravnava pritožbo v razčiščevalnem postopku, in sicer brez poseganja v izvajanje potekajoče preiskave.
  Nadzornik lahko tudi pozove priče, naj podajo pisna ali ustna pojasnila, ki so po mnenju nadzornika relevantna za ugotavljanje dejstev. Priče lahko zavrnejo podajo takih pojasnil.


  7.   Generalni direktor sprejme ustrezne ukrepe, ki so naloženi s priporočilom. Če se generalni direktor odloči, da ne bo upošteval nadzornikovega priporočila, generalni direktor pritožnika in nadzornika obvesti o glavnih razlogih za takšno odločitev, razen kadar bi tako obvestilo vplivalo na potekajočo preiskavo. Generalni direktor v uradnem zaznamku, ki se priloži končnemu poročilu o preiskavi, navede razloge, zakaj ni upošteval priporočila nadzornika.


  8.   Pritožbeni mehanizem iz tega člena ne posega v pravna sredstva, ki so na voljo v skladu s Pogodbama, vključno s tožbami za nadomestilo škode.


  9.   Generalni direktor lahko zaprosi nadzornika za mnenje o vsaki zadevi v zvezi s procesnimi jamstvi ali temeljnimi pravicami, ki spadajo v pristojnost nadzornika, vključno o odločitvi glede neobvestitve preiskovanca na podlagi člena 9(3). Generalni direktor v vsaki taki prošnji navede rok, v katerem mora nadzornik odgovoriti.


  10.   Brez poseganja v roke iz člena 90 kadrovskih predpisov generalni direktor počaka na priporočilo nadzornika, preden odgovori pritožniku, kadar je uradnik ali drug uslužbenec Unije vložil pritožbo v zvezi z istim vprašanjem pri generalnem direktorju v skladu s členom 90a kadrovskih predpisov in tudi pri nadzorniku.


  11.   Nadzornik po posvetovanju z nadzornim odborom sprejme izvedbene določbe za obravnavo pritožb.
  Te izvedbene določbe se nanašajo zlasti na podrobna pravila glede:






  (a) | vložitve pritožbe; |
| --- | --- | --- |

(9)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 9a

Nadzornik za procesna jamstva

1.   Nadzornika za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik) imenuje Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 za petletni mandat brez možnosti podaljšanja. Ob izteku mandata nadzornik ostane na položaju do zamenjave.

2.   Nadzornik je upravno povezan z nadzornim odborom. Sekretariat nadzornega odbora nadzorniku zagotovi vso potrebno upravno in pravno podporo.

3.   Komisija iz svojega odobrenega proračuna nadzornemu odboru dodeli osebje in finančna sredstva, potrebna za nadzornika.

4.   Po objavi razpisa v Uradnem listu Evropske unije Komisija oblikuje seznam ustrezno kvalificiranih kandidatov za položaj nadzornika. Komisija imenuje nadzornika po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom.

5.   Nadzornik ima potrebne kvalifikacije in izkušnje na področju procesnih jamstev.

6.   Nadzornik opravlja svoje naloge popolnoma neodvisno, tudi od Urada in nadzornega odbora, in pri izpolnjevanju svojih dolžnosti od nikogar ne sme zahtevati ali sprejemati navodil.

7.   Če nadzornik ne izpolnjuje več pogojev, zahtevanih za opravljanje njegovih nalog, ali če je spoznan za krivega resne kršitve, ga lahko Evropski parlament, Svet in Komisija soglasno razrešijo dolžnosti.

8.   Nadzornik na podlagi mehanizma iz člena 9b spremlja, ali Urad spoštuje procesna jamstva iz člena 9 in pravila, ki se uporabljajo za preiskave Urada. Nadzornik je odgovoren za obravnavanje pritožb iz člena 9b.

9.   Nadzornik o opravljanju svojih nalog letno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, nadzornemu odboru in Uradu. Pri tem ne navaja posameznih zadev, o katerih so tekle preiskave, in zagotovi zaupnost preiskav tudi po njihovem zaključku. Nadzornik poroča nadzornemu odboru o vseh sistemskih vprašanjih, ki izhajajo iz njegovih priporočil.

Člen 9b

Pritožbeni mehanizem

1.   Preiskovanec ima pravico vložiti pritožbo pri nadzorniku glede tega, kako Urad spoštuje procesna jamstva iz člena 9, pa tudi glede kršitve pravil, ki se uporabljajo za preiskave Urada, zlasti kršitve postopkovnih zahtev in temeljnih pravic. Vložitev pritožbe ne odloži izvajanja preiskave, ki je predmet pritožbe.

2.   Pritožbe se vložijo v enem mesecu, odkar se je pritožnik seznanil z relevantnimi dejstvi, ki pomenijo domnevno kršitev procesnih jamstev ali pravil iz odstavka 1 tega člena. V vsakem primeru se ne vložijo pozneje kot en mesec po zaključku preiskave.

Pritožbe v zvezi z rokom za pošiljanje vabila iz člena 9(2) in (4) pa se vložijo pred iztekom desetdnevnega roka za pošiljanje vabila iz navedenih določb.

3.   Nadzornik po prejemu pritožbe nemudoma obvesti generalnega direktorja.

Nadzornik v desetih delovnih dneh od datuma prejetja pritožbe odloči, ali sta upoštevana odstavka 1 in 2.

Če sta odstavka 1 in 2 upoštevana, nadzornik povabi Urad, da sprejme ukrepe za rešitev pritožbe in obvesti nadzornika v 15 delovnih dneh.

Če odstavka 1 ali 2 nista upoštevana, nadzornik zadevo zaključi in brez odlašanja obvesti pritožnika.

4.   Urad brez poseganja v člen 10 nadzorniku posreduje vse informacije, ki jih potrebuje za oceno, ali je pritožba utemeljena, in tudi informacije za rešitev pritožbe in ki nadzorniku omogočijo, da izda priporočilo.

5.   Nadzornik izda priporočilo, kako rešiti pritožbo, brez odlašanja, in v vsakem primeru v dveh mesecih po tem, ko je Urad nadzornika obvestil o ukrepih, ki jih je sprejel za rešitev pritožbe. Če informacij ne prejme v roku 15 dni iz tretjega pododstavka odstavka 3, nadzornik izda priporočilo v dveh mesecih od poteka tega roka.

V izjemnih primerih se lahko nadzornik odloči, da bo rok za izdajo priporočila podaljšal za nadaljnjih 15 koledarskih dni. Nadzornik pisno obvesti generalnega direktorja o razlogih za tako podaljšanje.

Nadzornik lahko Uradu priporoči, da spremeni ali razveljavi svoja priporočila ali poročila zaradi kršitve procesnih jamstev iz člena 9 ali pravil, ki se uporabljajo za preiskave Urada, zlasti kršitev postopkovnih zahtev in temeljnih pravic.

Nadzornik se pred izdajo priporočila posvetuje z nadzornim odborom, da pridobi njegovo mnenje.

Nadzornik predloži priporočilo Uradu in obvesti pritožnika.

Če nadzornik ne izda priporočila v roku, določenem v tem odstavku, se šteje, da je pritožbo zavrnil brez priporočila.

6.   Nadzornik obravnava pritožbo v razčiščevalnem postopku, in sicer brez poseganja v izvajanje potekajoče preiskave.

Nadzornik lahko tudi pozove priče, naj podajo pisna ali ustna pojasnila, ki so po mnenju nadzornika relevantna za ugotavljanje dejstev. Priče lahko zavrnejo podajo takih pojasnil.

7.   Generalni direktor sprejme ustrezne ukrepe, ki so naloženi s priporočilom. Če se generalni direktor odloči, da ne bo upošteval nadzornikovega priporočila, generalni direktor pritožnika in nadzornika obvesti o glavnih razlogih za takšno odločitev, razen kadar bi tako obvestilo vplivalo na potekajočo preiskavo. Generalni direktor v uradnem zaznamku, ki se priloži končnemu poročilu o preiskavi, navede razloge, zakaj ni upošteval priporočila nadzornika.

8.   Pritožbeni mehanizem iz tega člena ne posega v pravna sredstva, ki so na voljo v skladu s Pogodbama, vključno s tožbami za nadomestilo škode.

9.   Generalni direktor lahko zaprosi nadzornika za mnenje o vsaki zadevi v zvezi s procesnimi jamstvi ali temeljnimi pravicami, ki spadajo v pristojnost nadzornika, vključno o odločitvi glede neobvestitve preiskovanca na podlagi člena 9(3). Generalni direktor v vsaki taki prošnji navede rok, v katerem mora nadzornik odgovoriti.

10.   Brez poseganja v roke iz člena 90 kadrovskih predpisov generalni direktor počaka na priporočilo nadzornika, preden odgovori pritožniku, kadar je uradnik ali drug uslužbenec Unije vložil pritožbo v zvezi z istim vprašanjem pri generalnem direktorju v skladu s členom 90a kadrovskih predpisov in tudi pri nadzorniku.

11.   Nadzornik po posvetovanju z nadzornim odborom sprejme izvedbene določbe za obravnavo pritožb.

Te izvedbene določbe se nanašajo zlasti na podrobna pravila glede:

(a)

vložitve pritožbe;

| (b) | izmenjave informacij med nadzornim odborom, nadzornikom in generalnim direktorjem; |
| --- | --- |

(b)

izmenjave informacij med nadzornim odborom, nadzornikom in generalnim direktorjem;

| (c) | postopka za obravnavanje vprašanj, ki jih je v pritožbi izpostavil Urad; |
| --- | --- |

(c)

postopka za obravnavanje vprašanj, ki jih je v pritožbi izpostavil Urad;

| (d) | obravnave pritožbe v razčiščevalnem postopku v skladu s prvim pododstavkom odstavka 6; |
| --- | --- |

(d)

obravnave pritožbe v razčiščevalnem postopku v skladu s prvim pododstavkom odstavka 6;

| (e) | izdaje in sporočanja priporočila nadzornika; |
| --- | --- |

(e)

izdaje in sporočanja priporočila nadzornika;

| (f) | ustrezno utemeljenih primerov, v katerih generalni direktor lahko odstopa od priporočila nadzornika, in postopka, ki se uporablja v takih primerih.“; |
| --- | --- |

(f)

ustrezno utemeljenih primerov, v katerih generalni direktor lahko odstopa od priporočila nadzornika, in postopka, ki se uporablja v takih primerih.“;

| (10) | člen 10 se spremeni:






  (a) | vstavita se naslednja odstavka:

  „3a.   Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (*) se uporablja za poročanje o goljufijah, korupciji in drugih nezakonitih dejanjih, ki škodijo finančnim interesom Unije, in za zaščito oseb, ki prijavijo takšne kršitve.


  3b.   Kadar Urad priporoči nadaljnje sodno ukrepanje, in brez poseganja v pravice žvižgačev in informatorjev do zaupnosti ter v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti in varstvu podatkov lahko preiskovanec od Urada zahteva zagotovitev poročila, pripravljenega na podlagi člena 11, kolikor se nanaša na preiskovanca. Urad to zahtevo brez odlašanja sporoči vsem prejemnikom tega poročila in odobri dostop le z izrecnim soglasjem prejemnikov. Prejemniki odgovorijo v 12 mesecih od prejema zahteve. Če v tem roku ni vložen ugovor, Urad odobri dostop.
  Pristojni organ lahko tudi pooblasti Urad, da odobri dostop pred iztekom tega roka.


  (*)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).“;" |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 10 se spremeni:

(a)

vstavita se naslednja odstavka:

„3a.   Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (*) se uporablja za poročanje o goljufijah, korupciji in drugih nezakonitih dejanjih, ki škodijo finančnim interesom Unije, in za zaščito oseb, ki prijavijo takšne kršitve.

3b.   Kadar Urad priporoči nadaljnje sodno ukrepanje, in brez poseganja v pravice žvižgačev in informatorjev do zaupnosti ter v skladu z veljavnimi pravili o zaupnosti in varstvu podatkov lahko preiskovanec od Urada zahteva zagotovitev poročila, pripravljenega na podlagi člena 11, kolikor se nanaša na preiskovanca. Urad to zahtevo brez odlašanja sporoči vsem prejemnikom tega poročila in odobri dostop le z izrecnim soglasjem prejemnikov. Prejemniki odgovorijo v 12 mesecih od prejema zahteve. Če v tem roku ni vložen ugovor, Urad odobri dostop.

Pristojni organ lahko tudi pooblasti Urad, da odobri dostop pred iztekom tega roka.

(*)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).“;"

*

| (b) | v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „4.   Urad imenuje uradno osebo za varstvo podatkov v skladu s členom 43 Uredbe (EU) 2018/1725.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„4.   Urad imenuje uradno osebo za varstvo podatkov v skladu s členom 43 Uredbe (EU) 2018/1725.“;

| (11) | člen 11 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Poročilu se po potrebi priložijo priporočila generalnega direktorja glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti. V teh priporočilih so po potrebi navedeni vsi disciplinski, upravni, finančni ali sodni ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne institucije, organi, uradi in agencije ter pristojni organi držav članic, zlasti pa ocena zneskov, ki jih je treba izterjati, in predhodna pravna opredelitev ugotovljenih dejstev.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 11 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Poročilu se po potrebi priložijo priporočila generalnega direktorja glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti. V teh priporočilih so po potrebi navedeni vsi disciplinski, upravni, finančni ali sodni ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne institucije, organi, uradi in agencije ter pristojni organi držav članic, zlasti pa ocena zneskov, ki jih je treba izterjati, in predhodna pravna opredelitev ugotovljenih dejstev.“;

| (b) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Pri pripravi poročil in priporočil iz odstavka 1 se upoštevajo ustrezne določbe prava Unije in, če je to primerno, nacionalnega prava zadevne države članice.
  Poročila, pripravljena na podlagi prvega pododstavka, so vključno z vsemi dokazi, ki podpirajo ta poročila in so jim priloženi, dopustni dokazi:






  (a) | v nekazenskih sodnih postopkih pred nacionalnimi sodišči in v upravnih postopkih v državah članicah; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Pri pripravi poročil in priporočil iz odstavka 1 se upoštevajo ustrezne določbe prava Unije in, če je to primerno, nacionalnega prava zadevne države članice.

Poročila, pripravljena na podlagi prvega pododstavka, so vključno z vsemi dokazi, ki podpirajo ta poročila in so jim priloženi, dopustni dokazi:

(a)

v nekazenskih sodnih postopkih pred nacionalnimi sodišči in v upravnih postopkih v državah članicah;

| (b) | v kazenskih postopkih države članice, v katerih se njihova uporaba izkaže za potrebno, na isti način in pod istimi pogoji kot upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji in zanje veljajo enaka pravila ocenjevanja kot za upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji, in imajo enako dokazno vrednost kot zadevna poročila; |
| --- | --- |

(b)

v kazenskih postopkih države članice, v katerih se njihova uporaba izkaže za potrebno, na isti način in pod istimi pogoji kot upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji in zanje veljajo enaka pravila ocenjevanja kot za upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji, in imajo enako dokazno vrednost kot zadevna poročila;

| (c) | v sodnih postopkih pred Sodiščem in v upravnih postopkih v institucijah, organih, uradih in agencijah. |
| --- | --- |

(c)

v sodnih postopkih pred Sodiščem in v upravnih postopkih v institucijah, organih, uradih in agencijah.

Države članice Uradu sporočijo vsa pravila nacionalnega prava, pomembna za namene točke (b) drugega pododstavka.

V zvezi s točko (b) drugega pododstavka države članice pošljejo Uradu na zahtevo končno odločbo nacionalnega sodišča, potem ko se je zadevni sodni postopek končal in je bila pravnomočna sodna odločba objavljena;

Ta uredba ne vpliva na pristojnost Sodišča in nacionalnih sodišč ter pristojnih organov v upravnih in kazenskih postopkih, da prosto presojajo dokazno vrednost poročil, ki jih pripravi Urad.

2a.   Urad sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi dosledno zagotavlja kakovost poročil in priporočil iz odstavka 1.

3.   Poročila in priporočila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, in vsi ustrezni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo pristojnim organom zadevnih držav članic v skladu s pravili, ki veljajo za zunanje preiskave, po potrebi pa tudi zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji. Pristojni organi zadevne države članice ter, po potrebi, institucija, organ, urad ali agencija začnejo ustrezne postopke, ki jih narekujejo rezultati zunanje preiskave, in o tem poroča Uradu v roku, določenem v priporočilih, ki spremljajo poročilo, poleg tega pa tudi na zahtevo Urada. Države članice lahko Urad obvestijo o ustreznih nacionalnih organih, ki so pristojni za obravnavo takšnih poročil, priporočil in dokumentov.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Kadar se v poročilu, pripravljenem po notranji preiskavi, razkrijejo dejstva, ki bi lahko utemeljevala začetek kazenskega postopka, se navedene informacije skupaj s priporočili brez odlašanja posredujejo sodnim organom zadevne države članice, brez poseganja v člena 12c in 12d.
  Na zahtevo Urada ga pristojni organi zadevnih držav članic v roku, določenem v priporočilih, obvestijo o morebitnih sprejetih ukrepih in po potrebi o razlogih za neizvajanje priporočil, potem ko jim je Urad posredoval informacije v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Kadar se v poročilu, pripravljenem po notranji preiskavi, razkrijejo dejstva, ki bi lahko utemeljevala začetek kazenskega postopka, se navedene informacije skupaj s priporočili brez odlašanja posredujejo sodnim organom zadevne države članice, brez poseganja v člena 12c in 12d.

Na zahtevo Urada ga pristojni organi zadevnih držav članic v roku, določenem v priporočilih, obvestijo o morebitnih sprejetih ukrepih in po potrebi o razlogih za neizvajanje priporočil, potem ko jim je Urad posredoval informacije v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka.“;

| (d) | odstavek 6 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 6 se črta;

| (e) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Urad lahko informatorja, ki je Uradu priskrbel informacije, na podlagi katerih je bila začeta preiskava, obvesti o zaključku preiskave, razen če meni, da bi ta informacija utegnila škoditi legitimnim interesom preiskovanca in učinkovitosti preiskave in nadaljnjim ukrepom ali zaupnosti.“; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Urad lahko informatorja, ki je Uradu priskrbel informacije, na podlagi katerih je bila začeta preiskava, obvesti o zaključku preiskave, razen če meni, da bi ta informacija utegnila škoditi legitimnim interesom preiskovanca in učinkovitosti preiskave in nadaljnjim ukrepom ali zaupnosti.“;

| (12) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Brez poseganja v člena 10 in 11 te uredbe ter v določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 lahko Urad pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje informacije, ki jih je pridobil med zunanjo preiskavo, in sicer do časa, da lahko te sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu s svojim nacionalnim pravom. Takšne informacije lahko posreduje tudi zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člena 10 in 11 te uredbe ter v določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 lahko Urad pristojnim organom zadevnih držav članic posreduje informacije, ki jih je pridobil med zunanjo preiskavo, in sicer do časa, da lahko te sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu s svojim nacionalnim pravom. Takšne informacije lahko posreduje tudi zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pristojni organi zadevne države članice, razen če je to v nasprotju z nacionalnim pravom, Urad brez odlašanja, v vsakem primeru pa v 12 mesecih od prejema informacij, ki so jim bile posredovane v skladu s tem členom2, obvestijo o ukrepih, sprejetih na podlagi teh informacij.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pristojni organi zadevne države članice, razen če je to v nasprotju z nacionalnim pravom, Urad brez odlašanja, v vsakem primeru pa v 12 mesecih od prejema informacij, ki so jim bile posredovane v skladu s tem členom2, obvestijo o ukrepih, sprejetih na podlagi teh informacij.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek :

  „5.   Urad lahko zagotovi ustrezne informacije mreži Eurofisc, ustanovljeni z Uredbo (EU) št. 904/2010. Koordinatorji za delovna področja Eurofisca lahko ustrezne informacije iz mreže Eurofisc posredujejo Uradu v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi (EU) št. 904/2010.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek :

„5.   Urad lahko zagotovi ustrezne informacije mreži Eurofisc, ustanovljeni z Uredbo (EU) št. 904/2010. Koordinatorji za delovna področja Eurofisca lahko ustrezne informacije iz mreže Eurofisc posredujejo Uradu v skladu s pogoji, določenimi v Uredbi (EU) št. 904/2010.“;

| (13) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 12a
  Službe za usklajevanje boja proti goljufijam

  1.   Vsaka država članica za namene te uredbe določi organ(v nadaljnjem besedilu: služba za usklajevanje boja proti goljufijam), ki skrbi za lažji potek učinkovitega sodelovanja in izmenjave informacij z Uradom, vključno z operativnimi informacijami. Kadar je to primerno, se lahko v skladu z nacionalnim pravom služba za usklajevanje boja proti goljufijam šteje za pristojni organ za namene te uredbe.


  2.   Na zahtevo Urada službe za usklajevanje boja proti goljufijam pred sprejetjem odločitve, ali začeti preiskavo ali ne, pa tudi med preiskavo ali po njej zagotovijo ali usklajujejo pomoč, ki jo Urad potrebuje za učinkovito izvajanje svojih nalog. Takšna pomoč vključuje zlasti pomoč pristojnih organov držav članic v skladu s členom 3(5) in (6), členom 7(3) ter členom 8(2) in (3).


  3.   Službe za usklajevanje boja proti goljufijam lahko Uradu na njegovo zahtevo zagotovijo pomoč, da lahko izvaja usklajevalne dejavnosti v skladu s členom 12b, po potrebi vključno s horizontalnim sodelovanjem in izmenjavo informacij med službami za usklajevanje boja proti goljufijam.



  Člen 12b
  Usklajevalne dejavnosti

  1.   Urad lahko na podlagi člena 1(2) organizira in olajša sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, institucijami, organi, uradi in agencijami, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju ter vsemi drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti pa tudi med organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami. Da bi zaščitili finančne interese Unije, lahko sodelujoči organi in Urad zbirajo, analizirajo in izmenjujejo informacije, vključno z operativnimi informacijami. Osebje Urada lahko spremlja pristojne organe, ki izvajajo preiskovalne dejavnosti, na zahtevo navedenih organov. Uporabijo se člen 6, člen 7(6) in (7), člen 8(3) in člen 10.


  2.   Urad lahko po potrebi pripravi poročilo o izvedenih usklajevalnih dejavnostih in ga posreduje pristojnim organom držav članic ter zadevnim institucijam, organom, uradom in agencijam.


  3.   Ta člen se uporablja brez poseganja v pooblastila, ki jih izvaja Urad in so bila Komisiji dodeljena v posebnih določbah, ki urejajo medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic ter sodelovanje med temi organi in Komisijo.


  4.   Urad lahko sodeluje v skupnih preiskovalnih skupinah, ustanovljenih v skladu z veljavnim pravom Unije, in v tem okviru izmenjuje operativne informacije, pridobljene na podlagi te uredbe.



  Člen 12c
  Poročanje EJT o kaznivem ravnanju

  1.   Urad brez nepotrebnega odlašanja predloži poročilo EJT o vsakem kaznivem ravnanju, za katero bi lahko EJT izvajalo svojo pristojnost v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) 2017/1939. Poročilo se pošlje brez nepotrebnega odlašanja pred ali med preiskavo Urada.


  2.   Poročilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj opis dejstev, vključno z oceno škode, ki je bila ali bi lahko bila povzročena, morebitno pravno kvalifikacijo in vse razpoložljive informacije o morebitnih žrtvah, osumljencih ali drugih vpletenih osebah.


  3.   Uradu ni treba EJT poročati o očitno neutemeljenih obtožbah.


  4.   Kadar informacije, ki jih prejme Urad, ne vključujejo elementov iz odstavka 2 tega člena in Urad ne izvaja nobene potekajoče preiskave, lahko Urad izvede predhodno oceno obtožb. Ta ocena se izvede brez odlašanja in vsekakor v dveh mesecih od prejema informacij. Med to oceno se uporabljata člen 6 in člen 8(2). Urad po tej predhodni oceni poroča EJT o vsakem kaznivem ravnanju iz odstavka 1 tega člena.


  5.   Kadar se kaznivo ravnanje iz odstavka 1 tega člena odkrije med preiskavo Urada in EJT začne preiskavo na podlagi poročila iz navedenega odstavka, Urad ne nadaljuje preiskave istih dejstev, razen v skladu s členom 12e ali 12f.
  Za namene uporabe prvega pododstavka tega odstavka Urad v skladu s členom 12g(2) prek sistema EJT za vodenje zadev preveri, ali EJT izvaja preiskavo. Urad lahko od EJT zahteva dodatne informacije. EJT na takšno zahtevo odgovori v roku, ki se določi v skladu s členom 12g.


  6.   Institucije, organi, uradi in agencije lahko od Urada zahtevajo, naj izvede predhodno oceno prijavljenih obtožb. Za namene navedenih zahtev se smiselno uporabljajo odstavki 1 do 4. Urad obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo o rezultatih predhodne ocene, razen če bi posredovanje teh informacij lahko ogrozilo preiskavo, ki jo izvajata Urad ali EJT.


  7.   Kadar Urad po posredovanju poročila EJT v skladu s tem členom zaključi svojo preiskavo, se člen 9(4) in člen 11 ne uporabljata.



  Člen 12d
  Nepodvajanje preiskav

  1.   Brez poseganja v člena 12e in 12f, generalni direktor ne nadaljuje z že začeto preiskavo in ne začne nove preiskave na podlagi člena 5, in, kadar EJT izvaja preiskavo istih dejstev. Generalni direktor obvesti EJT o vsaki odločitvi o opustitvi preiskave, sprejeti na tej podlagi.
  Za namene uporabe prvega pododstavka tega odstavka Urad v skladu s členom 12g(2) prek sistema EJT za vodenje zadev preveri, ali EJT izvaja preiskavo. Urad lahko od EJT zahteva dodatne informacije. EJT na takšno zahtevo odgovori v roku, ki se določi v skladu s členom 12g.
  Kadar Urad ne nadaljuje svoje preiskave v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, se člen 9(4) in člen 11 ne uporabljata.


  2.   Da bi Urad lahko sprejel ustrezne upravne ukrepe v skladu s svojim mandatom, mu lahko EJT zagotovi relevantne informacije v zvezi z zadevami, v katerih se je EJT odločilo, da ne bo izvedlo preiskave ali je opustilo zadevo. Kadar Urad izve za nova dejstva, s katerimi EJT v trenutku odločitve o opustitvi, kakor je opredeljena v členu 39(1) Uredbe (EU) 2017/1939, ni bilo seznanjeno, lahko generalni direktor zaprosi EJT za ponovno odprtje preiskave v skladu s členom 39(2) navedene uredbe.



  Člen 12e
  Podpora, ki jo Urad zagotavlja EJT

  1.   Urad med preiskavo, ki jo izvaja EJT, in na zahtevo slednjega v skladu s členom 101(3) Uredbe (EU) 2017/1939 skladno s svojim mandatom podpre ali dopolni dejavnost EJT, zlasti z:






  (a) | zagotavljanjem informacij, analiz (vključno s forenzičnimi analizami), strokovnega znanja in operativne podpore; |
| --- | --- | --- |

(13)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 12a

Službe za usklajevanje boja proti goljufijam

1.   Vsaka država članica za namene te uredbe določi organ(v nadaljnjem besedilu: služba za usklajevanje boja proti goljufijam), ki skrbi za lažji potek učinkovitega sodelovanja in izmenjave informacij z Uradom, vključno z operativnimi informacijami. Kadar je to primerno, se lahko v skladu z nacionalnim pravom služba za usklajevanje boja proti goljufijam šteje za pristojni organ za namene te uredbe.

2.   Na zahtevo Urada službe za usklajevanje boja proti goljufijam pred sprejetjem odločitve, ali začeti preiskavo ali ne, pa tudi med preiskavo ali po njej zagotovijo ali usklajujejo pomoč, ki jo Urad potrebuje za učinkovito izvajanje svojih nalog. Takšna pomoč vključuje zlasti pomoč pristojnih organov držav članic v skladu s členom 3(5) in (6), členom 7(3) ter členom 8(2) in (3).

3.   Službe za usklajevanje boja proti goljufijam lahko Uradu na njegovo zahtevo zagotovijo pomoč, da lahko izvaja usklajevalne dejavnosti v skladu s členom 12b, po potrebi vključno s horizontalnim sodelovanjem in izmenjavo informacij med službami za usklajevanje boja proti goljufijam.

Člen 12b

Usklajevalne dejavnosti

1.   Urad lahko na podlagi člena 1(2) organizira in olajša sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, institucijami, organi, uradi in agencijami, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju ter vsemi drugimi veljavnimi pravnimi instrumenti pa tudi med organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami. Da bi zaščitili finančne interese Unije, lahko sodelujoči organi in Urad zbirajo, analizirajo in izmenjujejo informacije, vključno z operativnimi informacijami. Osebje Urada lahko spremlja pristojne organe, ki izvajajo preiskovalne dejavnosti, na zahtevo navedenih organov. Uporabijo se člen 6, člen 7(6) in (7), člen 8(3) in člen 10.

2.   Urad lahko po potrebi pripravi poročilo o izvedenih usklajevalnih dejavnostih in ga posreduje pristojnim organom držav članic ter zadevnim institucijam, organom, uradom in agencijam.

3.   Ta člen se uporablja brez poseganja v pooblastila, ki jih izvaja Urad in so bila Komisiji dodeljena v posebnih določbah, ki urejajo medsebojno pomoč med upravnimi organi držav članic ter sodelovanje med temi organi in Komisijo.

4.   Urad lahko sodeluje v skupnih preiskovalnih skupinah, ustanovljenih v skladu z veljavnim pravom Unije, in v tem okviru izmenjuje operativne informacije, pridobljene na podlagi te uredbe.

Člen 12c

Poročanje EJT o kaznivem ravnanju

1.   Urad brez nepotrebnega odlašanja predloži poročilo EJT o vsakem kaznivem ravnanju, za katero bi lahko EJT izvajalo svojo pristojnost v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) 2017/1939. Poročilo se pošlje brez nepotrebnega odlašanja pred ali med preiskavo Urada.

2.   Poročilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj opis dejstev, vključno z oceno škode, ki je bila ali bi lahko bila povzročena, morebitno pravno kvalifikacijo in vse razpoložljive informacije o morebitnih žrtvah, osumljencih ali drugih vpletenih osebah.

3.   Uradu ni treba EJT poročati o očitno neutemeljenih obtožbah.

4.   Kadar informacije, ki jih prejme Urad, ne vključujejo elementov iz odstavka 2 tega člena in Urad ne izvaja nobene potekajoče preiskave, lahko Urad izvede predhodno oceno obtožb. Ta ocena se izvede brez odlašanja in vsekakor v dveh mesecih od prejema informacij. Med to oceno se uporabljata člen 6 in člen 8(2). Urad po tej predhodni oceni poroča EJT o vsakem kaznivem ravnanju iz odstavka 1 tega člena.

5.   Kadar se kaznivo ravnanje iz odstavka 1 tega člena odkrije med preiskavo Urada in EJT začne preiskavo na podlagi poročila iz navedenega odstavka, Urad ne nadaljuje preiskave istih dejstev, razen v skladu s členom 12e ali 12f.

Za namene uporabe prvega pododstavka tega odstavka Urad v skladu s členom 12g(2) prek sistema EJT za vodenje zadev preveri, ali EJT izvaja preiskavo. Urad lahko od EJT zahteva dodatne informacije. EJT na takšno zahtevo odgovori v roku, ki se določi v skladu s členom 12g.

6.   Institucije, organi, uradi in agencije lahko od Urada zahtevajo, naj izvede predhodno oceno prijavljenih obtožb. Za namene navedenih zahtev se smiselno uporabljajo odstavki 1 do 4. Urad obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo o rezultatih predhodne ocene, razen če bi posredovanje teh informacij lahko ogrozilo preiskavo, ki jo izvajata Urad ali EJT.

7.   Kadar Urad po posredovanju poročila EJT v skladu s tem členom zaključi svojo preiskavo, se člen 9(4) in člen 11 ne uporabljata.

Člen 12d

Nepodvajanje preiskav

1.   Brez poseganja v člena 12e in 12f, generalni direktor ne nadaljuje z že začeto preiskavo in ne začne nove preiskave na podlagi člena 5, in, kadar EJT izvaja preiskavo istih dejstev. Generalni direktor obvesti EJT o vsaki odločitvi o opustitvi preiskave, sprejeti na tej podlagi.

Za namene uporabe prvega pododstavka tega odstavka Urad v skladu s členom 12g(2) prek sistema EJT za vodenje zadev preveri, ali EJT izvaja preiskavo. Urad lahko od EJT zahteva dodatne informacije. EJT na takšno zahtevo odgovori v roku, ki se določi v skladu s členom 12g.

Kadar Urad ne nadaljuje svoje preiskave v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, se člen 9(4) in člen 11 ne uporabljata.

2.   Da bi Urad lahko sprejel ustrezne upravne ukrepe v skladu s svojim mandatom, mu lahko EJT zagotovi relevantne informacije v zvezi z zadevami, v katerih se je EJT odločilo, da ne bo izvedlo preiskave ali je opustilo zadevo. Kadar Urad izve za nova dejstva, s katerimi EJT v trenutku odločitve o opustitvi, kakor je opredeljena v členu 39(1) Uredbe (EU) 2017/1939, ni bilo seznanjeno, lahko generalni direktor zaprosi EJT za ponovno odprtje preiskave v skladu s členom 39(2) navedene uredbe.

Člen 12e

Podpora, ki jo Urad zagotavlja EJT

1.   Urad med preiskavo, ki jo izvaja EJT, in na zahtevo slednjega v skladu s členom 101(3) Uredbe (EU) 2017/1939 skladno s svojim mandatom podpre ali dopolni dejavnost EJT, zlasti z:

(a)

zagotavljanjem informacij, analiz (vključno s forenzičnimi analizami), strokovnega znanja in operativne podpore;

| (b) | olajševanjem usklajevanja posebnih ukrepov pristojnih nacionalnih upravnih organov in organov Unije; |
| --- | --- |

(b)

olajševanjem usklajevanja posebnih ukrepov pristojnih nacionalnih upravnih organov in organov Unije;

| (c) | izvajanjem upravnih preiskav. |
| --- | --- |

(c)

izvajanjem upravnih preiskav.

Urad pri zagotavljanju podpore EJT ne izvaja dejanj ali ukrepov, ki bi lahko ogrozili preiskavo ali pregon.

2.   Zahteva iz odstavka 1 se posreduje pisno, v njej pa so navedeni vsaj:

| (a) | informacije o preiskavi EJT, če je to pomembno za namene zahteve; |
| --- | --- |

(a)

informacije o preiskavi EJT, če je to pomembno za namene zahteve;

| (b) | ukrepi, za katere EJT od Urada zahteva, naj jih izvede; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, za katere EJT od Urada zahteva, naj jih izvede;

| (c) | kadar je primerno, predviden čas za izvedbo zahteve. |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, predviden čas za izvedbo zahteve.

Urad lahko po potrebi zahteva dodatne informacije.

3.   Da bi zaščitili dopustnost dokazov ter temeljne pravice in procesna jamstva, kadar Urad v okviru svojega mandata izvaja podporne ukrepe na zahtevo EJT na podlagi tega člena, EJT in Urad v tesnem sodelovanju zagotovita spoštovanje veljavnih procesnih jamstev iz poglavja VI Uredbe (EU) 2017/1939.

Člen 12f

Dopolnilne preiskave

1.   Kadar EJT izvaja preiskavo in generalni direktor v ustrezno utemeljenih primerih meni, da bi tudi Urad moral začeti preiskavo v skladu s svojim mandatom, da se olajša sprejetje varnostnih ukrepov oziroma finančnih, disciplinskih ali upravnih ukrepov, Urad o tem pisno obvesti EJT, pri čemer navede naravo in namen preiskave.

EJT lahko po prejemu tega obvestila in v roku, ki se določi v skladu s členom 12g, ugovarja začetku preiskave ali izvajanju določenih dejanj, povezanih s preiskavo. Kadar EJT ugovarja začetku preiskave ali izvajanju določenih dejanj, povezanih s preiskavo, brez nepotrebnega odlašanja obvesti Urad, ko razlogi za ugovor prenehajo veljati.

Če EJT ne ugovarja v roku, ki se določi v skladu s členom 12g, lahko Urad začne preiskavo, ki jo izvede ob stalnem posvetovanju z EJT. Če EJT pozneje preiskavi ugovarja, Urad začasno prekine ali opusti preiskavo ali ne izvede določenih dejanj, povezanih s preiskavo.

2.   Kadar EJT v odgovor na zahtevo po informacijah, predloženo v skladu s členom 12d, Urad obvesti o tem, da ne vodi preiskave, in nato začne preiskavo istih dejstev, o tem brez odlašanja obvesti Urad. Če generalni direktor po prejemu teh informacij meni, da bi bilo treba preiskavo, ki jo je začel Urad, nadaljevati, da se olajša sprejetje varnostnih ukrepov oziroma finančnih, disciplinskih ali upravnih ukrepov, se uporablja odstavek 1 tega člena.

Člen 12g

Delovni dogovori in izmenjava informacij z EJT

1.   Urad z EJT sklene delovne dogovore. Takšni delovni dogovori med drugim določajo praktične dogovore za izmenjavo informacij, vključno z osebnimi podatki, operativnimi, strateškimi ali tehničnimi informacijami in zaupnimi informacijami in dopolnilne preiskave.

Delovni dogovori vključujejo podrobne dogovore o stalni izmenjavi informacij med prejemom in preverjanjem obtožb za namene določanja pristojnosti za preiskave. Vključujejo tudi dogovore o prenosu informacij med Uradom in EJT, kadar Urad ukrepa v podporo ali v okviru dopolnjevanja EJT. V njih so določeni roki za odgovarjanje na zahteve enega in drugega.

Urad in EJT se dogovorita o rokih in podrobnih dogovorih glede člena 12c(5), člena 12d(1) in člena 12f(1). Do sprejetja takšnega dogovora EJT brez odlašanja odgovori na zahteve Urada, v vsakem primeru pa v 10 delovnih dneh od zahteve iz člena 12c(5) in člena 12d(1) ter v 20 delovnih dneh od prejema zahteve za informacije, kakor je določeno v prvem pododstavku člena 12f(1).

Generalni direktor pred sprejetjem delovnih dogovorov z EJT posreduje osnutek v vednost nadzornemu odboru, Evropskemu parlamentu in Svetu. Nadzorni odbor da svoje mnenje brez odlašanja.

2.   Urad ima posreden dostop do informacij v sistemu EJT za vodenje zadev na podlagi sistema javljanja zadetkov.

Kadar se ugotovi ujemanje med podatki, ki jih je v sistem za vodenje zadev vnesel Urad, in podatki, ki jih hrani EJT, se dejstvo, da obstaja ujemanje, sporoči Uradu in EJT. Urad sprejme ustrezne ukrepe, da EJT omogoči dostop do informacij v svojem sistemu za vodenje zadev na podlagi sistema javljanja zadetkov.

V delovnih dogovorih se opredelijo tehnični in varnostni vidiki vzajemnega dostopa do sistema za vodenje zadev, vključno z notranjimi postopki za zagotovitev, da je vsak dostop ustrezno utemeljen za izvajanje njunih nalog in da je dokumentiran.

3.   Generalni direktor in evropski glavni tožilec se sestaneta vsaj enkrat na leto, da razpravljata o zadevah skupnega interesa.“;

| (14) | v členu 13(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Urad v okviru svojega mandata za zaščito finančnih interesov Unije po potrebi sodeluje z Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol). Urad z Eurojustom in Europolom po potrebi sklepa upravne dogovore, ki omogočajo boljše sodelovanje. Takšni delovni dogovori se lahko navezujejo na izmenjavo operativnih, strateških ali tehničnih informacij, med drugim osebnih in tajnih informacij, na zahtevo pa tudi poročil o napredku.“; |
| --- | --- |

(14)

v členu 13(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Urad v okviru svojega mandata za zaščito finančnih interesov Unije po potrebi sodeluje z Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol). Urad z Eurojustom in Europolom po potrebi sklepa upravne dogovore, ki omogočajo boljše sodelovanje. Takšni delovni dogovori se lahko navezujejo na izmenjavo operativnih, strateških ali tehničnih informacij, med drugim osebnih in tajnih informacij, na zahtevo pa tudi poročil o napredku.“;

| (15) | člen 15 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu dodeljena s to uredbo.
  Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav.
  Nadzorni odbor generalnemu direktorju pošilja mnenja in, kadar je to primerno, priporočila, med drugim glede virov, ki jih Urad potrebuje za uresničevanje svoje preiskovalne funkcije, prednostnih preiskovalnih nalog Urada in trajanja preiskav. Ta mnenja lahko pripravlja na lastno pobudo, na zahtevo generalnega direktorja ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, pri čemer pa ne posega v izvajanje potekajočih preiskav.
  Urad na svoji spletni strani objavi svoje odgovore na mnenja nadzornega odbora.
  Institucije, organi, uradi ali agencije prejmejo izvod mnenj, izdanih na podlagi tretjega pododstavka.
  Nadzorni odbor ima dostop do vseh informacij in dokumentov, za katere meni, da so potrebni za izvajanje njegovih nalog, kar vključuje poročila in priporočila v zvezi z zaključenimi preiskavami in opuščenimi zadevami, vendar brez poseganja v izvajanje potekajočih preiskav in z ustreznim upoštevanjem zahtev glede zaupnosti in varstva podatkov.“; |
| --- | --- | --- |

(15)

člen 15 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Nadzorni odbor redno spremlja Urad pri uresničevanju njegove preiskovalne funkcije, da bi okrepil neodvisnost Urada pri ustreznem izvajanju pooblastil, ki so mu dodeljena s to uredbo.

Nadzorni odbor spremlja zlasti napredek v zvezi z uporabo procesnih jamstev in trajanjem preiskav.

Nadzorni odbor generalnemu direktorju pošilja mnenja in, kadar je to primerno, priporočila, med drugim glede virov, ki jih Urad potrebuje za uresničevanje svoje preiskovalne funkcije, prednostnih preiskovalnih nalog Urada in trajanja preiskav. Ta mnenja lahko pripravlja na lastno pobudo, na zahtevo generalnega direktorja ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, pri čemer pa ne posega v izvajanje potekajočih preiskav.

Urad na svoji spletni strani objavi svoje odgovore na mnenja nadzornega odbora.

Institucije, organi, uradi ali agencije prejmejo izvod mnenj, izdanih na podlagi tretjega pododstavka.

Nadzorni odbor ima dostop do vseh informacij in dokumentov, za katere meni, da so potrebni za izvajanje njegovih nalog, kar vključuje poročila in priporočila v zvezi z zaključenimi preiskavami in opuščenimi zadevami, vendar brez poseganja v izvajanje potekajočih preiskav in z ustreznim upoštevanjem zahtev glede zaupnosti in varstva podatkov.“;

| (b) | v odstavku 8 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „8.   Nadzorni odbor imenuje svojega predsednika. Sprejme svoj poslovnik, ki ga pred tem posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. Sestanki nadzornega odbora se sklicujejo na pobudo njegovega predsednika ali generalnega direktorja. Nadzorni odbor se sestane najmanj desetkrat na leto. Svoje sklepe sprejema z večino glasov svojih članov. Njegov sekretariat zagotavlja Komisija, in sicer v tesnem sodelovanju z nadzornim odborom. Pred imenovanjem osebja sekretariata se opravi posvetovanje z nadzornim odborom, njegovo mnenje pa upošteva pri imenovanju. Sekretariat deluje po navodilih nadzornega odbora in neodvisno od Komisije. Ne glede na to, da ima Komisija nadzor nad proračunom nadzornega odbora in njegovega sekretariata, ne posega v naloge spremljanja nadzornega odbora. “; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 8 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„8.   Nadzorni odbor imenuje svojega predsednika. Sprejme svoj poslovnik, ki ga pred tem posreduje v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. Sestanki nadzornega odbora se sklicujejo na pobudo njegovega predsednika ali generalnega direktorja. Nadzorni odbor se sestane najmanj desetkrat na leto. Svoje sklepe sprejema z večino glasov svojih članov. Njegov sekretariat zagotavlja Komisija, in sicer v tesnem sodelovanju z nadzornim odborom. Pred imenovanjem osebja sekretariata se opravi posvetovanje z nadzornim odborom, njegovo mnenje pa upošteva pri imenovanju. Sekretariat deluje po navodilih nadzornega odbora in neodvisno od Komisije. Ne glede na to, da ima Komisija nadzor nad proračunom nadzornega odbora in njegovega sekretariata, ne posega v naloge spremljanja nadzornega odbora. “;

| (16) | v členu 16 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Evropski parlament, Svet in Komisija se enkrat na leto sestanejo z generalnim direktorjem in na politični ravni izmenjajo mnenja o politiki Urada glede postopkov za preprečevanje goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim. Nadzorni odbor sodeluje v izmenjavi mnenj. Evropskega glavnega tožilca se povabi k sodelovanju pri izmenjavi mnenj. Na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, generalnega direktorja ali nadzornega odbora so lahko na posamezno sejo povabljeni predstavniki Računskega sodišča, EJT, Eurojusta in Europola.“;


  „2.   V okviru cilja iz odstavka 1 se izmenjava mnenj lahko navezuje na katero koli vprašanje, o katerem se dogovorijo Evropski parlament, Svet in Komisija. Izmenjava mnenj se lahko zlasti navezuje na:






  (a) | strateške prednostne naloge preiskovalnih politik Urada; |
| --- | --- | --- |

(16)

v členu 16 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Evropski parlament, Svet in Komisija se enkrat na leto sestanejo z generalnim direktorjem in na politični ravni izmenjajo mnenja o politiki Urada glede postopkov za preprečevanje goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim. Nadzorni odbor sodeluje v izmenjavi mnenj. Evropskega glavnega tožilca se povabi k sodelovanju pri izmenjavi mnenj. Na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, generalnega direktorja ali nadzornega odbora so lahko na posamezno sejo povabljeni predstavniki Računskega sodišča, EJT, Eurojusta in Europola.“;

„2.   V okviru cilja iz odstavka 1 se izmenjava mnenj lahko navezuje na katero koli vprašanje, o katerem se dogovorijo Evropski parlament, Svet in Komisija. Izmenjava mnenj se lahko zlasti navezuje na:

(a)

strateške prednostne naloge preiskovalnih politik Urada;

| (b) | mnenja in poročila o dejavnostih nadzornega odbora v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(b)

mnenja in poročila o dejavnostih nadzornega odbora v skladu s členom 15;

| (c) | poročila generalnega direktorja v skladu s členom 17(4) in, kjer je to ustrezno, vsa druga poročila institucij v zvezi z mandatom Urada; |
| --- | --- |

(c)

poročila generalnega direktorja v skladu s členom 17(4) in, kjer je to ustrezno, vsa druga poročila institucij v zvezi z mandatom Urada;

| (d) | okvir za odnose med Uradom ter institucijami, organi, uradi in agencijami, zlasti EJT, vključno z vsemi horizontalnimi in sistemskimi vprašanji, ki se pojavijo pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi končnih poročil Urada o preiskavi; |
| --- | --- |

(d)

okvir za odnose med Uradom ter institucijami, organi, uradi in agencijami, zlasti EJT, vključno z vsemi horizontalnimi in sistemskimi vprašanji, ki se pojavijo pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi končnih poročil Urada o preiskavi;

| (e) | okvir za odnose med Uradom in pristojnimi organi držav članic, vključno z vsemi horizontalnimi in sistemskimi vprašanji, ki se pojavijo pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi končnih poročil Urada o preiskavi; |
| --- | --- |

(e)

okvir za odnose med Uradom in pristojnimi organi držav članic, vključno z vsemi horizontalnimi in sistemskimi vprašanji, ki se pojavijo pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi končnih poročil Urada o preiskavi;

| (f) | odnose med Uradom in pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami v okviru dogovorov po tej uredbi; |
| --- | --- |

(f)

odnose med Uradom in pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami v okviru dogovorov po tej uredbi;

| (g) | učinkovitosti Urada pri izvajanju njegovega mandata.“; |
| --- | --- |

(g)

učinkovitosti Urada pri izvajanju njegovega mandata.“;

| (17) | člen 17 se spremeni:






  (a) | odstavki 2 do 5 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Za imenovanje novega generalnega direktorja objavi Komisija razpis prostega delovnega mesta v Uradnem listu Evropske unije. Ta razpis se objavi najpozneje šest mesecev pred iztekom vsakokratnega mandata. Komisija pripravi seznam kandidatov z ustreznimi kvalifikacijami. Potem ko nadzorni odbor da pozitivno mnenje o izbirnem postopku, ki ga uporablja Komisija, se Evropski parlament in Svet pravočasno dogovorita o ožjem seznamu treh kandidatov s seznama primernih kandidatov, ki ga je pripravila Komisija. Komisija imenuje generalnega direktorja z zadevnega ožjega seznama.


  3.   Generalni direktor pri izvajanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvedbo zunanjih in notranjih preiskav ali usklajevalnih dejavnosti ali pripravo poročil po zaključku takšnih preiskav ali usklajevalnih dejavnosti ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od nobene vlade ali institucije, organa, urada ali agencije. Če generalni direktor meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, posega v njegovo neodvisnost, o tem nemudoma obvesti nadzorni odbor ter se odloči, ali bo zoper Komisijo vložil tožbo pri Sodišču.


  4.   Generalni direktor Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču redno in vsaj enkrat na leto poroča o ugotovitvah preiskav, ki jih izvaja Urad, sprejetih ukrepih in težavah, s katerimi se srečuje, pri čemer mora spoštovati zaupnost teh preiskav, legitimne pravice preiskovancev in informatorjev ter po potrebi nacionalno pravo, ki se uporablja za sodne postopke. Ta poročila vključujejo tudi oceno ukrepov, ki so jih sprejeli pristojni organi držav članic ter institucije, organi, uradi in agencije na podlagi poročil in priporočil Urada.


  4a.   Na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta v okviru njunih pravic proračunskega nadzora lahko generalni direktor priskrbi informacije o dejavnostih Urada, pri čemer upošteva zaupnost preiskav in nadaljnjih postopkov. Evropski parlament in Svet zagotovita zaupnost informacij, ki se priskrbijo v skladu s tem odstavkom.


  5.   Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o dejavnostih Urada, uresničevanju preiskovalne funkcije Urada ter ukrepanju na podlagi preiskav.
  Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o:






  (a) | primerih, ko niso bila upoštevana njegova priporočila; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

člen 17 se spremeni:

(a)

odstavki 2 do 5 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Za imenovanje novega generalnega direktorja objavi Komisija razpis prostega delovnega mesta v Uradnem listu Evropske unije. Ta razpis se objavi najpozneje šest mesecev pred iztekom vsakokratnega mandata. Komisija pripravi seznam kandidatov z ustreznimi kvalifikacijami. Potem ko nadzorni odbor da pozitivno mnenje o izbirnem postopku, ki ga uporablja Komisija, se Evropski parlament in Svet pravočasno dogovorita o ožjem seznamu treh kandidatov s seznama primernih kandidatov, ki ga je pripravila Komisija. Komisija imenuje generalnega direktorja z zadevnega ožjega seznama.

3.   Generalni direktor pri izvajanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvedbo zunanjih in notranjih preiskav ali usklajevalnih dejavnosti ali pripravo poročil po zaključku takšnih preiskav ali usklajevalnih dejavnosti ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od nobene vlade ali institucije, organa, urada ali agencije. Če generalni direktor meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, posega v njegovo neodvisnost, o tem nemudoma obvesti nadzorni odbor ter se odloči, ali bo zoper Komisijo vložil tožbo pri Sodišču.

4.   Generalni direktor Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču redno in vsaj enkrat na leto poroča o ugotovitvah preiskav, ki jih izvaja Urad, sprejetih ukrepih in težavah, s katerimi se srečuje, pri čemer mora spoštovati zaupnost teh preiskav, legitimne pravice preiskovancev in informatorjev ter po potrebi nacionalno pravo, ki se uporablja za sodne postopke. Ta poročila vključujejo tudi oceno ukrepov, ki so jih sprejeli pristojni organi držav članic ter institucije, organi, uradi in agencije na podlagi poročil in priporočil Urada.

4a.   Na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta v okviru njunih pravic proračunskega nadzora lahko generalni direktor priskrbi informacije o dejavnostih Urada, pri čemer upošteva zaupnost preiskav in nadaljnjih postopkov. Evropski parlament in Svet zagotovita zaupnost informacij, ki se priskrbijo v skladu s tem odstavkom.

5.   Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o dejavnostih Urada, uresničevanju preiskovalne funkcije Urada ter ukrepanju na podlagi preiskav.

Generalni direktor redno obvešča nadzorni odbor o:

(a)

primerih, ko niso bila upoštevana njegova priporočila;

| (b) | primerih, ko so bile informacije posredovane sodnim organom držav članic ali EJT; |
| --- | --- |

(b)

primerih, ko so bile informacije posredovane sodnim organom držav članic ali EJT;

| (c) | primerih, v katerih se je odločil, da ne bo začel preiskave, in opuščenih primerih; |
| --- | --- |

(c)

primerih, v katerih se je odločil, da ne bo začel preiskave, in opuščenih primerih;

| (d) | trajanju preiskav v skladu s členom 7(8).“; |
| --- | --- |

(d)

trajanju preiskav v skladu s členom 7(8).“;

| (b) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Generalni direktor določi notranji svetovalni in nadzorni postopek, vključno s preskusom zakonitosti, ki med drugim zadeva spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic preiskovancev ter nacionalnega prava zadevnih držav članic, zlasti v povezavi s členom 11(2). Preskus zakonitosti opravljajo pravni izvedenci Urada in njegovi strokovnjaki na področju preiskovalnih postopkov. Njihovo mnenje se priloži končnemu poročilu o preiskavi.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Generalni direktor določi notranji svetovalni in nadzorni postopek, vključno s preskusom zakonitosti, ki med drugim zadeva spoštovanje procesnih jamstev in temeljnih pravic preiskovancev ter nacionalnega prava zadevnih držav članic, zlasti v povezavi s členom 11(2). Preskus zakonitosti opravljajo pravni izvedenci Urada in njegovi strokovnjaki na področju preiskovalnih postopkov. Njihovo mnenje se priloži končnemu poročilu o preiskavi.“;

| (c) | v odstavku 8 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjimi:

  „8.   Generalni direktor sprejme smernice o preiskovalnih postopkih, namenjene osebju Urada. Navedene smernice so skladne s to uredbo in med drugim zajemajo:






  (a) | prakse, ki jih je treba spoštovati pri izvajanju mandata Urada; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 8 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjimi:

„8.   Generalni direktor sprejme smernice o preiskovalnih postopkih, namenjene osebju Urada. Navedene smernice so skladne s to uredbo in med drugim zajemajo:

(a)

prakse, ki jih je treba spoštovati pri izvajanju mandata Urada;

| (b) | podrobna pravila, ki urejajo postopke preiskav; |
| --- | --- |

(b)

podrobna pravila, ki urejajo postopke preiskav;

| (c) | procesna jamstva; |
| --- | --- |

(c)

procesna jamstva;

| (d) | podrobnosti glede notranjih svetovalnih in nadzornih postopkov, vključno s preskusom zakonitosti; |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti glede notranjih svetovalnih in nadzornih postopkov, vključno s preskusom zakonitosti;

| (e) | varstvo podatkov in politike o komuniciranju in dostopu do dokumentov, kot je določeno v členu 10(3b); |
| --- | --- |

(e)

varstvo podatkov in politike o komuniciranju in dostopu do dokumentov, kot je določeno v členu 10(3b);

| (f) | odnose z EJT.“; |
| --- | --- |

(f)

odnose z EJT.“;

| (d) | v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „9.   Komisija se pred izrekom disciplinskih ukrepov ali odvzemom imunitete generalnemu direktorju posvetuje z nadzornim odborom.“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 9 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„9.   Komisija se pred izrekom disciplinskih ukrepov ali odvzemom imunitete generalnemu direktorju posvetuje z nadzornim odborom.“;

| (18) | člen 19 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 19
  Poročilo o evalvaciji in morebitna revizija

  1.   Komisija najpozneje pet let po datumu, določenem v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o evalvaciji glede uporabe in učinka te uredbe, zlasti kar zadeva uspešnost in učinkovitost sodelovanja med Uradom in EJT. Poročilu priloži mnenje nadzornega odbora.


  2.   Komisija najpozneje dve leti po predložitvi poročila o evalvaciji na podlagi prvega odstavka Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za posodobitev okvira Urada, vključno z dodatnimi ali podrobnejšimi pravili o ustanovitvi Urada, njegovih funkcijah ali postopkih, ki se uporabljajo za njegove dejavnosti, s posebnim poudarkom na sodelovanju Urada z EJT, čezmejnih preiskavah in preiskavah v državah članicah, ki ne sodelujejo v EJT.“. |
| --- | --- |

(18)

člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Poročilo o evalvaciji in morebitna revizija

1.   Komisija najpozneje pet let po datumu, določenem v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o evalvaciji glede uporabe in učinka te uredbe, zlasti kar zadeva uspešnost in učinkovitost sodelovanja med Uradom in EJT. Poročilu priloži mnenje nadzornega odbora.

2.   Komisija najpozneje dve leti po predložitvi poročila o evalvaciji na podlagi prvega odstavka Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za posodobitev okvira Urada, vključno z dodatnimi ali podrobnejšimi pravili o ustanovitvi Urada, njegovih funkcijah ali postopkih, ki se uporabljajo za njegove dejavnosti, s posebnim poudarkom na sodelovanju Urada z EJT, čezmejnih preiskavah in preiskavah v državah članicah, ki ne sodelujejo v EJT.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se členi 12c do 12f Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, kakor so vstavljeni s točko 13 člena 1 te uredbe, uporabljajo od datuma, določenega v skladu z drugim pododstavkom člena 120(2) Uredbe (EU) 2017/1939.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL C 42, 1.2.2019, str. 1.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta v prvi obravnavi z dne 4. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

7

(8)  Sodba Splošnega sodišča (prvi razširjeni senat) z dne 3. maja 2018, Sigma Orionis SA proti Evropski komisiji, T-48/16, ECLI:EU:T:2018:245.

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

9

(10)  
  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

12

(13)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

13

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/74

---

UREDBA (EU) 2020/2224 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) in v njem v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu še naprej uporablja pravo Unije, se konča 31. decembra 2020. Svet je 25. februarja 2020 sprejel Sklep (EU, Euratom) 2020/266 (4) o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom. Kot sledi iz pogajalskih smernic, pooblastilo zajema med drugim elemente, ki so potrebni za celovito ureditev odnosov z Združenim kraljestvom na področju cestnega prevoza po koncu prehodnega obdobja. Vendar pa ni jasno, ali bo do konca navedenega obdobja začel veljati sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bi urejal njune prihodnje odnose na področju cestnega prevoza blaga in potnikov. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) in v njem v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu še naprej uporablja pravo Unije, se konča 31. decembra 2020. Svet je 25. februarja 2020 sprejel Sklep (EU, Euratom) 2020/266 (4) o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom. Kot sledi iz pogajalskih smernic, pooblastilo zajema med drugim elemente, ki so potrebni za celovito ureditev odnosov z Združenim kraljestvom na področju cestnega prevoza po koncu prehodnega obdobja. Vendar pa ni jasno, ali bo do konca navedenega obdobja začel veljati sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bi urejal njune prihodnje odnose na področju cestnega prevoza blaga in potnikov.

| (2) | Po koncu prehodnega obdobja in ob odsotnosti posebnih določb bodo prenehale veljati vse pravice in obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije v zvezi z dostopom do trga, kot so bile vzpostavljene z uredbama (ES) št. 1072/2009 (5) in (ES) št. 1073/2009 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, kar se tiče razmerja med Združenim kraljestvom ter Unijo in njenimi državami članicami. |
| --- | --- |

(2)

Po koncu prehodnega obdobja in ob odsotnosti posebnih določb bodo prenehale veljati vse pravice in obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije v zvezi z dostopom do trga, kot so bile vzpostavljene z uredbama (ES) št. 1072/2009 (5) in (ES) št. 1073/2009 (6) Evropskega parlamenta in Sveta, kar se tiče razmerja med Združenim kraljestvom ter Unijo in njenimi državami članicami.

| (3) | V takem primeru bi bil mednarodni cestni prevoz blaga in potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom resno moten. |
| --- | --- |

(3)

V takem primeru bi bil mednarodni cestni prevoz blaga in potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom resno moten.

| (4) | Gibraltar ni vključen v ozemeljsko področje uporabe te uredbe in sklicevanje na Združeno kraljestvo v tej uredbi ne vključuje Gibraltarja. |
| --- | --- |

(4)

Gibraltar ni vključen v ozemeljsko področje uporabe te uredbe in sklicevanje na Združeno kraljestvo v tej uredbi ne vključuje Gibraltarja.

| (5) | Večstranski sistem kvot Evropske konference ministrov za promet (ECMT) je edini drugi razpoložljivi pravni okvir, ki bi lahko bil podlaga za cestni prevoz blaga med Unijo in Združenim kraljestvom. Vendar zaradi omejenega števila dovolilnic, ki so trenutno na voljo v okviru sistema ECMT, in njegovega omejenega področja uporabe, kar zadeva zajete vrste cestnega prevoza, sistem trenutno ne zadostuje, da bi se v celoti odzvali na potrebe cestnega prevoza blaga med Unijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(5)

Večstranski sistem kvot Evropske konference ministrov za promet (ECMT) je edini drugi razpoložljivi pravni okvir, ki bi lahko bil podlaga za cestni prevoz blaga med Unijo in Združenim kraljestvom. Vendar zaradi omejenega števila dovolilnic, ki so trenutno na voljo v okviru sistema ECMT, in njegovega omejenega področja uporabe, kar zadeva zajete vrste cestnega prevoza, sistem trenutno ne zadostuje, da bi se v celoti odzvali na potrebe cestnega prevoza blaga med Unijo in Združenim kraljestvom.

| (6) | Pričakuje se tudi, da bodo v okviru storitev cestnega potniškega prevoza nastale resne motnje, tudi v zvezi z javnim redom. Sporazum o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (7) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum Interbus) je edini razpoložljivi pravni okvir, ki bi lahko bil podlaga za avtobusni prevoz med Unijo in Združenim kraljestvom po koncu prehodnega obdobja. Združeno kraljestvo bo 1. januarja 2021 postalo samostojna pogodbenica Sporazuma Interbus. Vendar pa Sporazum Interbus zajema le občasne prevoze in je zato neustrezen za rešitev motenj, povezanih z mednarodnimi avtobusnimi prevozi med Združenim kraljestvom in Unijo, po koncu prehodnega obdobja. Izpogajan je bil Protokol k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov in Združeno kraljestvo naj bi ga ratificiralo kar se da hitro. Vendar pa ni pričakovati, da bo navedeni protokol začel veljati pravočasno, da bi lahko ponudil izvedljivo alternativno rešitev za obdobje takoj po koncu prehodnega obdobja. Zato razpoložljivi instrumenti ne zadovoljujejo potreb po linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozih potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(6)

Pričakuje se tudi, da bodo v okviru storitev cestnega potniškega prevoza nastale resne motnje, tudi v zvezi z javnim redom. Sporazum o mednarodnih občasnih avtobusnih prevozih potnikov (7) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum Interbus) je edini razpoložljivi pravni okvir, ki bi lahko bil podlaga za avtobusni prevoz med Unijo in Združenim kraljestvom po koncu prehodnega obdobja. Združeno kraljestvo bo 1. januarja 2021 postalo samostojna pogodbenica Sporazuma Interbus. Vendar pa Sporazum Interbus zajema le občasne prevoze in je zato neustrezen za rešitev motenj, povezanih z mednarodnimi avtobusnimi prevozi med Združenim kraljestvom in Unijo, po koncu prehodnega obdobja. Izpogajan je bil Protokol k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov in Združeno kraljestvo naj bi ga ratificiralo kar se da hitro. Vendar pa ni pričakovati, da bo navedeni protokol začel veljati pravočasno, da bi lahko ponudil izvedljivo alternativno rešitev za obdobje takoj po koncu prehodnega obdobja. Zato razpoložljivi instrumenti ne zadovoljujejo potreb po linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozih potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom.

| (7) | V izogib resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu in avtobusnim prevoznikom, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu za cestni prevoz blaga in potnikov med Združenim kraljestvom in Unijo ali z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje Združenega kraljestva s tranzitom skozi eno ali več držav članic. Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med Združenim kraljestvom in Unijo bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco. |
| --- | --- |

(7)

V izogib resnim motnjam, tudi glede javnega reda, je zato treba določiti začasen sklop ukrepov, s katerimi bi se cestnim prevoznikom v tovornem prometu in avtobusnim prevoznikom, ki imajo licenco v Združenem kraljestvu za cestni prevoz blaga in potnikov med Združenim kraljestvom in Unijo ali z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje Združenega kraljestva s tranzitom skozi eno ali več držav članic. Za zagotovitev ustreznega ravnovesja med Združenim kraljestvom in Unijo bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodeljevanjem enakovrednih pravic in bi zanje morali veljati določeni pogoji, ki zagotavljajo pošteno konkurenco.

| (8) | Pravica do opravljanja prevozov na ozemlju države članice in med državami članicami spada med temeljne dosežke notranjega trga in bi morala po koncu prehodnega obdobja in ob odsotnosti kakršne koli določbe o nasprotnem prenehati veljati za cestne prevoznike v tovornem prometu iz Združenega kraljestva. Vendar bo takoj po prenehanju prehodnega obdobja in ob odsotnosti prihodnjega sporazuma, ki bi urejal cestni prevoz blaga med Unijo in Združenim kraljestvom, verjetno prišlo do motenj prometnih tokov in posledično do ogrožanja javnega reda, zlasti na mejnih prehodih, ki jih je malo in na katerih se bo izvajal dodatni nadzor vozil in njihovega tovora. Do povečanja zastojev na mejnih prehodih z Združenim kraljestvom je že prišlo pred koncem prehodnega obdobja. Kriza, povezana s pandemijo COVID-19 je imela tudi negativni učinek na cestni promet prek povečanja vozil brez tovora, trend, ki se lahko še poslabša, če ni nobene prožnosti, ki bi cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva omogočala, četudi v zelo omejenem obsegu, da opravljajo dejavnosti v Uniji v strogo o omejenem obdobju. Takšne motnje bi lahko privedle do situacij z negativnim učinkom na kritične dobavne verige, ki štejejo za potrebne za spoprijemanje s trajajočo pandemijo COVID-19. Da bi se omejil obseg takih motenj, bi bilo treba cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva dovoliti, da opravljajo omejeno število dodatnih dejavnosti na ozemlju Unije v okviru opravljanja dejavnosti med Združenim kraljestvom in Unijo. Njihovim vozilom se tako ne bi bilo treba takoj vrniti v Združeno kraljestvo in bi bilo manj verjetno, da se v Združeno kraljestvo vrnejo prazna, kar bi zmanjšalo skupno število vozil in tako pritisk na mejne prehode. Pravica opravljati take dodatne dejavnosti bi morala biti sorazmerna, ne bi smeli posnemati ravni pravic, ki jih imajo cestni prevozniki v tovornem prometu iz Unije na podlagi pravil notranjega trga, in bi jo bilo treba postopoma odpraviti. |
| --- | --- |

(8)

Pravica do opravljanja prevozov na ozemlju države članice in med državami članicami spada med temeljne dosežke notranjega trga in bi morala po koncu prehodnega obdobja in ob odsotnosti kakršne koli določbe o nasprotnem prenehati veljati za cestne prevoznike v tovornem prometu iz Združenega kraljestva. Vendar bo takoj po prenehanju prehodnega obdobja in ob odsotnosti prihodnjega sporazuma, ki bi urejal cestni prevoz blaga med Unijo in Združenim kraljestvom, verjetno prišlo do motenj prometnih tokov in posledično do ogrožanja javnega reda, zlasti na mejnih prehodih, ki jih je malo in na katerih se bo izvajal dodatni nadzor vozil in njihovega tovora. Do povečanja zastojev na mejnih prehodih z Združenim kraljestvom je že prišlo pred koncem prehodnega obdobja. Kriza, povezana s pandemijo COVID-19 je imela tudi negativni učinek na cestni promet prek povečanja vozil brez tovora, trend, ki se lahko še poslabša, če ni nobene prožnosti, ki bi cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva omogočala, četudi v zelo omejenem obsegu, da opravljajo dejavnosti v Uniji v strogo o omejenem obdobju. Takšne motnje bi lahko privedle do situacij z negativnim učinkom na kritične dobavne verige, ki štejejo za potrebne za spoprijemanje s trajajočo pandemijo COVID-19. Da bi se omejil obseg takih motenj, bi bilo treba cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva dovoliti, da opravljajo omejeno število dodatnih dejavnosti na ozemlju Unije v okviru opravljanja dejavnosti med Združenim kraljestvom in Unijo. Njihovim vozilom se tako ne bi bilo treba takoj vrniti v Združeno kraljestvo in bi bilo manj verjetno, da se v Združeno kraljestvo vrnejo prazna, kar bi zmanjšalo skupno število vozil in tako pritisk na mejne prehode. Pravica opravljati take dodatne dejavnosti bi morala biti sorazmerna, ne bi smeli posnemati ravni pravic, ki jih imajo cestni prevozniki v tovornem prometu iz Unije na podlagi pravil notranjega trga, in bi jo bilo treba postopoma odpraviti.

| (9) | Čezmejni avtobusni prevozi med Irsko in Severno Irsko so še posebej pomembni za skupnosti, ki živijo v obmejnih regijah, da bi se zagotovila osnovna povezljivost med skupnostmi, med drugim v okviru skupnega potovalnega območja. Zato bi bilo treba avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva še naprej dovoliti vkrcavanje in izkrcavanje potnikov v obmejnih regijah Irske v okviru mednarodnega avtobusnega prevoza potnikov med Irsko in Severno Irsko. |
| --- | --- |

(9)

Čezmejni avtobusni prevozi med Irsko in Severno Irsko so še posebej pomembni za skupnosti, ki živijo v obmejnih regijah, da bi se zagotovila osnovna povezljivost med skupnostmi, med drugim v okviru skupnega potovalnega območja. Zato bi bilo treba avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva še naprej dovoliti vkrcavanje in izkrcavanje potnikov v obmejnih regijah Irske v okviru mednarodnega avtobusnega prevoza potnikov med Irsko in Severno Irsko.

| (10) | Da se odrazi njihov začasni značaj in pri tem ne ustvari precedens, bi se moral sklop ukrepov iz te uredbe uporabljati za kratko obdobje. Glede dejavnosti cestnega prevoza v tovornem prometu je namen tega kratkega obdobja, da se omogočijo potrebne ureditve za osnovno povezljivost v sistemu ECMT, brez poseganja v začetek veljavnosti prihodnjega sporazuma, ki bi urejal cestni prevoz blaga med Unijo in Združenim kraljestvom, ter v prihodnja pravila Unije o prevozu. Glede avtobusnega prevoza potnikov je namen tega kratkega obdobja, da se omogoči začetek veljavnosti Protokola k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov ter njegova uporaba za Združeno kraljestvo, bodisi z ratifikacijo navedenega protokola s strani Združenega kraljestva bodisi s pristopom Združenega kraljestva k navedenemu protokolu, brez poseganja v morebitni prihodnji sporazum o tej zadevi med Unijo in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(10)

Da se odrazi njihov začasni značaj in pri tem ne ustvari precedens, bi se moral sklop ukrepov iz te uredbe uporabljati za kratko obdobje. Glede dejavnosti cestnega prevoza v tovornem prometu je namen tega kratkega obdobja, da se omogočijo potrebne ureditve za osnovno povezljivost v sistemu ECMT, brez poseganja v začetek veljavnosti prihodnjega sporazuma, ki bi urejal cestni prevoz blaga med Unijo in Združenim kraljestvom, ter v prihodnja pravila Unije o prevozu. Glede avtobusnega prevoza potnikov je namen tega kratkega obdobja, da se omogoči začetek veljavnosti Protokola k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov ter njegova uporaba za Združeno kraljestvo, bodisi z ratifikacijo navedenega protokola s strani Združenega kraljestva bodisi s pristopom Združenega kraljestva k navedenemu protokolu, brez poseganja v morebitni prihodnji sporazum o tej zadevi med Unijo in Združenim kraljestvom.

| (11) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve začasnih ukrepov za urejanje cestnega prevoza blaga in potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom v primeru, da ne bo dogovora, ki bi urejal njun prihodnji odnos na področju cestnega prevoza po koncu prehodnega obdobja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve začasnih ukrepov za urejanje cestnega prevoza blaga in potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom v primeru, da ne bo dogovora, ki bi urejal njun prihodnji odnos na področju cestnega prevoza po koncu prehodnega obdobja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (12) | Zaradi nujnosti, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi nujnosti, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (13) | Ta uredba bi morala nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati od dne, ki sledi koncu prehodnega obdobja, določenega s Sporazumom o izstopu, razen če do navedenega datuma začne veljati ali se, odvisno od primera, začasno uporablja sporazum o cestnem prevozu, sklenjen z Združenim kraljestvom. Ta uredba bi se morala uporabljati do dneva pred začetkom veljavnosti ali do dneva pred začetkom začasne uporabe mednarodnega sporazuma o cestnem prevozu za obe pogodbenici. Z izjemo posebnih določb, ki se uporabljajo v obmejnem območju Irske v okviru mednarodnih linijskih in posebnih linijskih prevozov med Irsko in Severno Irsko, bi se morala pravica do opravljanja linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov prenehati uporabljati na dan začetka veljavnosti za Unijo in Združeno kraljestvo Protokola k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov. Ta uredba bi se morala v vsakem primeru prenehati uporabljati 30. junija 2021. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba bi morala nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati od dne, ki sledi koncu prehodnega obdobja, določenega s Sporazumom o izstopu, razen če do navedenega datuma začne veljati ali se, odvisno od primera, začasno uporablja sporazum o cestnem prevozu, sklenjen z Združenim kraljestvom. Ta uredba bi se morala uporabljati do dneva pred začetkom veljavnosti ali do dneva pred začetkom začasne uporabe mednarodnega sporazuma o cestnem prevozu za obe pogodbenici. Z izjemo posebnih določb, ki se uporabljajo v obmejnem območju Irske v okviru mednarodnih linijskih in posebnih linijskih prevozov med Irsko in Severno Irsko, bi se morala pravica do opravljanja linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov prenehati uporabljati na dan začetka veljavnosti za Unijo in Združeno kraljestvo Protokola k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov. Ta uredba bi se morala v vsakem primeru prenehati uporabljati 30. junija 2021.

| (14) | Kadar je to potrebno za obravnavo potreb trga, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU glede ponovne vzpostavitve enakovrednosti pravic, ki jih je Unija podelila cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva in avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, in pravic, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije in avtobusnim prevoznikom iz Unije, tudi kadar so pravice, ki jih je podelilo Združeno kraljestvo, podeljene na podlagi države članice izvora ali iz kakšnega drugega razloga niso v enaki meri na voljo vsem prevoznikom Unije, in glede odprave primerov nepoštene konkurence, ki škodijo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije in avtobusnim prevoznikom iz Unije. |
| --- | --- |

(14)

Kadar je to potrebno za obravnavo potreb trga, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU glede ponovne vzpostavitve enakovrednosti pravic, ki jih je Unija podelila cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva in avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, in pravic, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije in avtobusnim prevoznikom iz Unije, tudi kadar so pravice, ki jih je podelilo Združeno kraljestvo, podeljene na podlagi države članice izvora ali iz kakšnega drugega razloga niso v enaki meri na voljo vsem prevoznikom Unije, in glede odprave primerov nepoštene konkurence, ki škodijo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije in avtobusnim prevoznikom iz Unije.

| (15) | Ti delegirani akti bi morali biti skladni z načelom sorazmernosti, zato bi morali biti njihovi pogoji sorazmerni s težavami, ki se pojavljajo zaradi nepodelitve enakovrednih pravic ali zaradi nepoštenih konkurenčnih pogojev. Prekinitev uporabe te uredbe bi morala Komisija predvideti le v najhujših primerih, v katerih Združeno kraljestvo ne podeli enakovrednih pravic vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije ali avtobusnim prevoznikom iz Unije, kadar so podeljene pravice minimalne ali kadar se konkurenčni pogoji za cestne prevoznike v tovornem prometu iz Združenega kraljestva ali avtobusne prevoznike iz Združenega kraljestva toliko razlikujejo od pogojev za prevoznike iz Unije, da opravljanje teh storitev za prevoznike iz Unije ekonomsko ni vzdržno. |
| --- | --- |

(15)

Ti delegirani akti bi morali biti skladni z načelom sorazmernosti, zato bi morali biti njihovi pogoji sorazmerni s težavami, ki se pojavljajo zaradi nepodelitve enakovrednih pravic ali zaradi nepoštenih konkurenčnih pogojev. Prekinitev uporabe te uredbe bi morala Komisija predvideti le v najhujših primerih, v katerih Združeno kraljestvo ne podeli enakovrednih pravic vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije ali avtobusnim prevoznikom iz Unije, kadar so podeljene pravice minimalne ali kadar se konkurenčni pogoji za cestne prevoznike v tovornem prometu iz Združenega kraljestva ali avtobusne prevoznike iz Združenega kraljestva toliko razlikujejo od pogojev za prevoznike iz Unije, da opravljanje teh storitev za prevoznike iz Unije ekonomsko ni vzdržno.

| (16) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri sprejemanju teh delegiranih aktov pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. Komisija bi morala zagotoviti, da noben tak sprejet delegirani akt ne bi po nepotrebnem vplival na pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(16)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri sprejemanju teh delegiranih aktov pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. Komisija bi morala zagotoviti, da noben tak sprejet delegirani akt ne bi po nepotrebnem vplival na pravilno delovanje notranjega trga.

| (17) | Da bi zagotovili, da so pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije in avtobusnim prevoznikom iz Unije, ki so enakovredne tistim, ki jih ta uredba zagotavlja cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva in avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, na voljo vsem prevoznikom iz Unije v enaki meri, bi bilo treba področje uporabe uredb (ES) št. 1072/2009 in (ES) št. 1073/2009 začasno razširiti. Navedeni uredbi že zajemata del vožnje med državo članico in tretjo državo na ozemlju katere koli prečkane tranzitne države članice. Vendar je treba v takih primerih zagotoviti, da se Uredba (ES) št. 1072/2009 uporablja tudi za del vožnje na ozemlju države članice nakladanja ali razkladanja in da se Uredba (ES) št. 1073/2009 uporablja za del vožnje na ozemlju države članice, kjer potniki vstopajo ali izstopajo. Namen take razširitve je zagotoviti, da prevozniki iz Unije lahko izvajajo navzkrižne trgovinske operacije v Združeno kraljestvo ali iz njega ter opravljajo dodatne postanke pri njihovem izvajanju prevoza potnikov – |
| --- | --- |

(17)

Da bi zagotovili, da so pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Unije in avtobusnim prevoznikom iz Unije, ki so enakovredne tistim, ki jih ta uredba zagotavlja cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva in avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, na voljo vsem prevoznikom iz Unije v enaki meri, bi bilo treba področje uporabe uredb (ES) št. 1072/2009 in (ES) št. 1073/2009 začasno razširiti. Navedeni uredbi že zajemata del vožnje med državo članico in tretjo državo na ozemlju katere koli prečkane tranzitne države članice. Vendar je treba v takih primerih zagotoviti, da se Uredba (ES) št. 1072/2009 uporablja tudi za del vožnje na ozemlju države članice nakladanja ali razkladanja in da se Uredba (ES) št. 1073/2009 uporablja za del vožnje na ozemlju države članice, kjer potniki vstopajo ali izstopajo. Namen take razširitve je zagotoviti, da prevozniki iz Unije lahko izvajajo navzkrižne trgovinske operacije v Združeno kraljestvo ali iz njega ter opravljajo dodatne postanke pri njihovem izvajanju prevoza potnikov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa začasne ukrepe za urejanje cestnega prevoza blaga ter zagotavljanje linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov med Unijo in Združenim kraljestvom po koncu prehodnega obdobja iz člena 126 Sporazuma o izstopu.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „vozilo“ pomeni:






  (a) | pri prevozu blaga, motorno vozilo, ki je registrirano v Združenem kraljestvu, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v Združenem kraljestvu, in se uporablja izključno za prevoz blaga, lahko je last podjetja oziroma ga je podjetje kupilo z odloženim plačilom ali najelo, vendar pod pogojem, da v primeru najema izpolnjuje pogoje, določene v Direktivi 2006/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9); |
| --- | --- | --- |

(1)

„vozilo“ pomeni:

(a)

pri prevozu blaga, motorno vozilo, ki je registrirano v Združenem kraljestvu, ali spojeno kombinacijo vozil, od katerih je vsaj motorno vozilo registrirano v Združenem kraljestvu, in se uporablja izključno za prevoz blaga, lahko je last podjetja oziroma ga je podjetje kupilo z odloženim plačilom ali najelo, vendar pod pogojem, da v primeru najema izpolnjuje pogoje, določene v Direktivi 2006/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9);

9

| (b) | pri prevozu potnikov pa avtobus; |
| --- | --- |

(b)

pri prevozu potnikov pa avtobus;

| (2) | „dovoljeni prevoz blaga“ pomeni:






  (a) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom z ozemlja Unije na ozemlje Združenega kraljestva ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(2)

„dovoljeni prevoz blaga“ pomeni:

(a)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom z ozemlja Unije na ozemlje Združenega kraljestva ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;

| (b) | po vožnji, ki se opravi s polnim vozilom z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje iz točke (a) te točke, izvedbo v sedmih dneh po raztovarjanju na ozemlju Unije največ dveh dodatnih dejavnosti natovarjanja in raztovarjanja na ozemlju Unije v obdobju dveh mesecev od prvega dneva uporabe te uredbe, kot je navedeno v prvem pododstavku člena 12(2), in ene dejavnosti v sedmih dneh po raztovarjanju na ozemlju Unije v obdobju naslednjih treh mesecev; |
| --- | --- |

(b)

po vožnji, ki se opravi s polnim vozilom z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje iz točke (a) te točke, izvedbo v sedmih dneh po raztovarjanju na ozemlju Unije največ dveh dodatnih dejavnosti natovarjanja in raztovarjanja na ozemlju Unije v obdobju dveh mesecev od prvega dneva uporabe te uredbe, kot je navedeno v prvem pododstavku člena 12(2), in ene dejavnosti v sedmih dneh po raztovarjanju na ozemlju Unije v obdobju naslednjih treh mesecev;

| (c) | vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje Združenega kraljestva, s tranzitom prek ozemlja Unije; |
| --- | --- |

(c)

vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje Združenega kraljestva, s tranzitom prek ozemlja Unije;

| (d) | prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a) in (c); |
| --- | --- |

(d)

prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a) in (c);

| (3) | „dovoljeni avtobusni prevoz potnikov“ pomeni:






  (a) | vožnjo avtobusa za prevoz potnikov z ozemlja Unije na ozemlje Združenega kraljestva ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(3)

„dovoljeni avtobusni prevoz potnikov“ pomeni:

(a)

vožnjo avtobusa za prevoz potnikov z ozemlja Unije na ozemlje Združenega kraljestva ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;

| (b) | vožnjo avtobusa za prevoz potnikov z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje Združenega kraljestva, s tranzitom prek ozemlja Unije; |
| --- | --- |

(b)

vožnjo avtobusa za prevoz potnikov z ozemlja Združenega kraljestva na ozemlje Združenega kraljestva, s tranzitom prek ozemlja Unije;

| (c) | vožnjo brez potnikov v povezavi s prevozom iz točk (a) in (b); |
| --- | --- |

(c)

vožnjo brez potnikov v povezavi s prevozom iz točk (a) in (b);

| (d) | vstopanje in izstopanje potnikov v obmejnem območju Irske v okviru mednarodnih linijskih in posebnih linijskih prevozov med Irsko in Severno Irsko; |
| --- | --- |

(d)

vstopanje in izstopanje potnikov v obmejnem območju Irske v okviru mednarodnih linijskih in posebnih linijskih prevozov med Irsko in Severno Irsko;

| (4) | „obmejno območje Irske“ pomeni grofije Irske, ki mejijo na kopensko mejo med Irsko in Severno Irsko; |
| --- | --- |

(4)

„obmejno območje Irske“ pomeni grofije Irske, ki mejijo na kopensko mejo med Irsko in Severno Irsko;

| (5) | „cestni prevoznik v tovornem prometu iz Unije“ pomeni podjetje, ki opravlja cestni prevoz blaga in ima veljavno licenco Skupnosti v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1072/2009; |
| --- | --- |

(5)

„cestni prevoznik v tovornem prometu iz Unije“ pomeni podjetje, ki opravlja cestni prevoz blaga in ima veljavno licenco Skupnosti v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1072/2009;

| (6) | „cestni prevoznik v tovornem prometu iz Združenega kraljestva“ pomeni podjetje s sedežem v Združenem kraljestvu, ki ima dovoljenje za opravljanje cestnega prevoza blaga in veljavno licenco, izdano za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim prevozom blaga; |
| --- | --- |

(6)

„cestni prevoznik v tovornem prometu iz Združenega kraljestva“ pomeni podjetje s sedežem v Združenem kraljestvu, ki ima dovoljenje za opravljanje cestnega prevoza blaga in veljavno licenco, izdano za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim prevozom blaga;

| (7) | „licenca Združenega kraljestva“, ko je izdana cestnemu prevozniku v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim prevozom blaga, ter ko je izdana avtobusnemu prevozniku iz Združenega kraljestva, pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim avtobusnim prevozom potnikov; |
| --- | --- |

(7)

„licenca Združenega kraljestva“, ko je izdana cestnemu prevozniku v tovornem prometu iz Združenega kraljestva, pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim prevozom blaga, ter ko je izdana avtobusnemu prevozniku iz Združenega kraljestva, pomeni licenco, ki jo izda Združeno kraljestvo za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim avtobusnim prevozom potnikov;

| (8) | „avtobus“ pomeni vozilo, registrirano v Združenem kraljestvu, ki po svoji konstrukciji in opremi ustreza in je namenjeno prevozu več kot devetih potnikov, vključno z voznikom; |
| --- | --- |

(8)

„avtobus“ pomeni vozilo, registrirano v Združenem kraljestvu, ki po svoji konstrukciji in opremi ustreza in je namenjeno prevozu več kot devetih potnikov, vključno z voznikom;

| (9) | „linijski prevozi“ pomeni prevozne storitve, s katerimi se zagotovi prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih na določenih linijah, potniki pa vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajah; |
| --- | --- |

(9)

„linijski prevozi“ pomeni prevozne storitve, s katerimi se zagotovi prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih na določenih linijah, potniki pa vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajah;

| (10) | „posebni linijski prevozi“ pomeni linijske prevozne storitve, ne glede na to, kdo jih organizira, s katerimi se zagotovi prevoz določenih kategorij potnikov, prevoz drugih potnikov pa ne; |
| --- | --- |

(10)

„posebni linijski prevozi“ pomeni linijske prevozne storitve, ne glede na to, kdo jih organizira, s katerimi se zagotovi prevoz določenih kategorij potnikov, prevoz drugih potnikov pa ne;

| (11) | „avtobusni prevoznik iz Unije“ pomeni podjetje, ki opravlja avtobusni prevoz potnikov in ima veljavno licenco Skupnosti v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1073/2009; |
| --- | --- |

(11)

„avtobusni prevoznik iz Unije“ pomeni podjetje, ki opravlja avtobusni prevoz potnikov in ima veljavno licenco Skupnosti v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1073/2009;

| (12) | „avtobusni prevoznik iz Združenega kraljestva“ pomeni podjetje s sedežem v Združenem kraljestvu, ki ima dovoljenje za avtobusni prevoz potnikov in veljavno licenco za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim avtobusnim prevozom potnikov; |
| --- | --- |

(12)

„avtobusni prevoznik iz Združenega kraljestva“ pomeni podjetje s sedežem v Združenem kraljestvu, ki ima dovoljenje za avtobusni prevoz potnikov in veljavno licenco za opravljanje mednarodnih prevozov v zvezi z dovoljenim avtobusnim prevozom potnikov;

| (13) | „prevoznik“ pomeni bodisi cestnega prevoznika v tovornem prometu bodisi avtobusnega prevoznika; |
| --- | --- |

(13)

„prevoznik“ pomeni bodisi cestnega prevoznika v tovornem prometu bodisi avtobusnega prevoznika;

| (14) | „konkurenčno pravo“ pomeni katero koli pravo, ki obravnava naslednje ravnanje, kadar bi lahko vplivalo na cestni prevoz blaga ali avtobusne prevoze:






  (a) | ravnanje, ki ga sestavljajo:






  (i) | sporazumi med cestnimi prevozniki v tovornem prometu oziroma avtobusnimi prevozniki, odločitve združenj cestnih prevoznikov v tovornem prometu ali avtobusnih prevoznikov in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

„konkurenčno pravo“ pomeni katero koli pravo, ki obravnava naslednje ravnanje, kadar bi lahko vplivalo na cestni prevoz blaga ali avtobusne prevoze:

(a)

ravnanje, ki ga sestavljajo:

(i)

sporazumi med cestnimi prevozniki v tovornem prometu oziroma avtobusnimi prevozniki, odločitve združenj cestnih prevoznikov v tovornem prometu ali avtobusnih prevoznikov in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

| (ii) | zlorabe prevladujočega položaja s strani enega ali več cestnih prevoznikov v tovornem prometu ali avtobusnih prevoznikov; |
| --- | --- |

(ii)

zlorabe prevladujočega položaja s strani enega ali več cestnih prevoznikov v tovornem prometu ali avtobusnih prevoznikov;

| (iii) | ukrepi, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo ali ohranilo v veljavi v primeru javnih podjetij in podjetij, ki jim je Združeno kraljestvo podelilo posebne ali izključne pravice, in ki so v nasprotju s točko (i) ali (ii); |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo ali ohranilo v veljavi v primeru javnih podjetij in podjetij, ki jim je Združeno kraljestvo podelilo posebne ali izključne pravice, in ki so v nasprotju s točko (i) ali (ii);

| (b) | koncentracije cestnih prevoznikov v tovornem prometu oziroma avtobusnih prevoznikov, ki resno ovirajo učinkovito konkurenco, zlasti zaradi nastanka ali krepitve prevladujočega položaja; |
| --- | --- |

(b)

koncentracije cestnih prevoznikov v tovornem prometu oziroma avtobusnih prevoznikov, ki resno ovirajo učinkovito konkurenco, zlasti zaradi nastanka ali krepitve prevladujočega položaja;

| (15) | „subvencija“ pomeni kakršen koli finančni prispevek, ki ga vlada ali kateri koli drug javni organ na kateri koli ravni podeli prevozniku ter ki prinaša ugodnost in vključuje:






  (a) | neposredni prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialni neposredni prenos sredstev in prevzem obveznosti, kot so garancije za posojila, kapitalske injekcije, lastništvo, zaščita pred stečajem ali zavarovanje; |
| --- | --- | --- |

(15)

„subvencija“ pomeni kakršen koli finančni prispevek, ki ga vlada ali kateri koli drug javni organ na kateri koli ravni podeli prevozniku ter ki prinaša ugodnost in vključuje:

(a)

neposredni prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialni neposredni prenos sredstev in prevzem obveznosti, kot so garancije za posojila, kapitalske injekcije, lastništvo, zaščita pred stečajem ali zavarovanje;

| (b) | odpoved ali nepobiranje prihodkov, ki bi sicer zapadli v plačilo; |
| --- | --- |

(b)

odpoved ali nepobiranje prihodkov, ki bi sicer zapadli v plačilo;

| (c) | zagotavljanje blaga ali opravljanje storitev, ki niso splošna infrastruktura, ali nakup blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje blaga ali opravljanje storitev, ki niso splošna infrastruktura, ali nakup blaga ali storitev;

| (d) | plačila v mehanizem financiranja ali pooblastitev zasebnega organa oziroma navodilo takemu organu, da izvede eno ali več dejavnosti iz točk (a), (b) in (c), ki bi bile običajno v pristojnosti vlade ali drugega javnega organa, pri čemer se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad. |
| --- | --- |

(d)

plačila v mehanizem financiranja ali pooblastitev zasebnega organa oziroma navodilo takemu organu, da izvede eno ali več dejavnosti iz točk (a), (b) in (c), ki bi bile običajno v pristojnosti vlade ali drugega javnega organa, pri čemer se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad.

Finančni prispevek vlade ali drugega javnega organa se ne šteje za dodeljeno ugodnost, če bi zasebni udeleženec na trgu – zgolj zaradi možnosti donosa – v enakih razmerah kot zadevni javni organ izvedel enak finančni prispevek;

| (16) | „neodvisni organ za konkurenco“ pomeni organ, ki je pristojen za uporabo in izvrševanje konkurenčnega prava ter nadzor nad subvencijami in izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | organ je operativno neodvisen in je ustrezno opremljen s sredstvi, ki jih potrebuje za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- | --- |

(16)

„neodvisni organ za konkurenco“ pomeni organ, ki je pristojen za uporabo in izvrševanje konkurenčnega prava ter nadzor nad subvencijami in izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

organ je operativno neodvisen in je ustrezno opremljen s sredstvi, ki jih potrebuje za izvajanje svojih nalog;

| (b) | organ ima pri opravljanju svojih nalog in izvajanju svojih pooblastil potrebna jamstva za neodvisnost od političnih ali drugih zunanjih vplivov ter deluje nepristransko; |
| --- | --- |

(b)

organ ima pri opravljanju svojih nalog in izvajanju svojih pooblastil potrebna jamstva za neodvisnost od političnih ali drugih zunanjih vplivov ter deluje nepristransko;

| (c) | odločitve organa so predmet sodnega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

odločitve organa so predmet sodnega nadzora;

| (17) | „diskriminacija“ pomeni vsakršno razlikovanje brez objektivne utemeljitve v zvezi z dobavo blaga ali storitev, vključno z javnimi storitvami, ki se uporabljajo za opravljanje storitev cestnega prevoza blaga ali avtobusnih prevozov, ali v zvezi z njihovo obravnavo s strani javnih organov, ki so pristojni za take storitve; |
| --- | --- |

(17)

„diskriminacija“ pomeni vsakršno razlikovanje brez objektivne utemeljitve v zvezi z dobavo blaga ali storitev, vključno z javnimi storitvami, ki se uporabljajo za opravljanje storitev cestnega prevoza blaga ali avtobusnih prevozov, ali v zvezi z njihovo obravnavo s strani javnih organov, ki so pristojni za take storitve;

| (18) | „ozemlje Unije“ pomeni ozemlje držav članic, na katerem se uporabljata PEU in PDEU, v skladu s pogoji iz navedenih pogodb. |
| --- | --- |

(18)

„ozemlje Unije“ pomeni ozemlje držav članic, na katerem se uporabljata PEU in PDEU, v skladu s pogoji iz navedenih pogodb.

Člen 3

Pravica do opravljanja dovoljenega prevoza blaga

1.   Cestni prevozniki v tovornem prometu iz Združenega kraljestva lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, opravljajo dovoljeni prevoz blaga.

2.   Fizične ali pravne osebe s sedežem v Združenem kraljestvu lahko opravljajo naslednji dovoljeni prevoz blaga brez licence Združenega kraljestva:

| (a) | prevoz pošte kot univerzalno storitev; |
| --- | --- |

(a)

prevoz pošte kot univerzalno storitev;

| (b) | prevoz vozil, ki so bila poškodovana ali so se pokvarila; |
| --- | --- |

(b)

prevoz vozil, ki so bila poškodovana ali so se pokvarila;

| (c) | prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa, vključno z maso priklopnikov, ne presega 3,5 tone; |
| --- | --- |

(c)

prevoz blaga z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa, vključno z maso priklopnikov, ne presega 3,5 tone;

| (d) | prevoz zdravil, medicinskih pripomočkov, opreme in drugih izdelkov, potrebnih pri medicinski oskrbi v nujnih primerih, zlasti ob naravnih nesrečah; |
| --- | --- |

(d)

prevoz zdravil, medicinskih pripomočkov, opreme in drugih izdelkov, potrebnih pri medicinski oskrbi v nujnih primerih, zlasti ob naravnih nesrečah;

| (e) | prevoz blaga pod naslednjimi pogoji:






  (i) | blago, ki se prevaža, je last podjetja oziroma ga je podjetje prodalo, kupilo, dalo v najem ali najelo, izdelalo, pridobilo, obdelalo ali popravilo; |
| --- | --- | --- |

(e)

prevoz blaga pod naslednjimi pogoji:

(i)

blago, ki se prevaža, je last podjetja oziroma ga je podjetje prodalo, kupilo, dalo v najem ali najelo, izdelalo, pridobilo, obdelalo ali popravilo;

| (ii) | namen vožnje je prevoz blaga v podjetje ali iz njega ali njegovo premikanje znotraj ali zunaj podjetja za lastne potrebe podjetja; |
| --- | --- |

(ii)

namen vožnje je prevoz blaga v podjetje ali iz njega ali njegovo premikanje znotraj ali zunaj podjetja za lastne potrebe podjetja;

| (iii) | motorna vozila, ki se uporabljajo za tak prevoz, v skladu s pogodbeno obveznostjo vozijo osebe, ki so zaposlene v podjetju ali so takemu podjetju na voljo; |
| --- | --- |

(iii)

motorna vozila, ki se uporabljajo za tak prevoz, v skladu s pogodbeno obveznostjo vozijo osebe, ki so zaposlene v podjetju ali so takemu podjetju na voljo;

| (iv) | vozila, ki prevažajo blago, so last podjetja oziroma jih je podjetje kupilo z odloženim plačilom ali najelo, vendar pod pogojem, da v primeru najema izpolnjujejo pogoje, določene v Direktivi 2006/1/ES, ter |
| --- | --- |

(iv)

vozila, ki prevažajo blago, so last podjetja oziroma jih je podjetje kupilo z odloženim plačilom ali najelo, vendar pod pogojem, da v primeru najema izpolnjujejo pogoje, določene v Direktivi 2006/1/ES, ter

| (v) | tak prevoz je samo pomožna dejavnost v okviru celotne dejavnosti podjetja. |
| --- | --- |

(v)

tak prevoz je samo pomožna dejavnost v okviru celotne dejavnosti podjetja.

Člen 4

Pravica do opravljanja linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov

1.   Avtobusni prevozniki iz Združenega kraljestva lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, opravljajo dovoljeni avtobusni prevoz potnikov z linijskimi in posebnimi linijskimi prevozi.

2.   Avtobusni prevozniki iz Združenega kraljestva morajo imeti dovoljenje, izdano v skladu s členi 6 do 11 Uredbe (ES) št. 1073/2009 pred datumom začetka uporabe te uredbe, za opravljanje dovoljenih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov za najem in plačilo.

3.   Dovoljenja, ki ostanejo veljavna v skladu z odstavkom 2 tega člena, se lahko še naprej uporabljajo za namene, določene v odstavku 1 tega člena, če so bila podaljšana pod enakimi pogoji ali spremenjena samo glede postajališč, prevoznin ali voznih redov ter če zanje veljajo pravila in postopki iz členov 6 do 11 Uredbe (ES) št. 1073/2009 za obdobje veljavnosti, ki ne traja dlje kot do 30. junija 2021.

4.   Dovoljeni avtobusni prevoz potnikov, ki ga opravljajo fizične ali pravne osebe s sedežem v Združenem kraljestvu za nekomercialne in neprofitne namene, se lahko opravlja brez licence, kadar:

| (a) | je prevozna dejavnost samo pomožna dejavnost navedene fizične ali pravne osebe ter |
| --- | --- |

(a)

je prevozna dejavnost samo pomožna dejavnost navedene fizične ali pravne osebe ter

| (b) | so uporabljena vozila last navedene fizične ali pravne osebe ali jih je navedena oseba pridobila z odloženim plačilom ali je bila zanje sklenjena dolgoročna zakupna pogodba in jih vozi član osebja fizične ali pravne osebe, sama fizična oseba ali pa osebe, ki so zaposlene v podjetju ali so mu na voljo v okviru pogodbene obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

so uporabljena vozila last navedene fizične ali pravne osebe ali jih je navedena oseba pridobila z odloženim plačilom ali je bila zanje sklenjena dolgoročna zakupna pogodba in jih vozi član osebja fizične ali pravne osebe, sama fizična oseba ali pa osebe, ki so zaposlene v podjetju ali so mu na voljo v okviru pogodbene obveznosti.

Navedeni prevozi so izvzeti iz katerega koli sistema dovoljenj v Uniji, pod pogojem, da ima oseba, ki opravlja to dejavnost, nacionalno dovoljenje, izdano pred dnevom začetka uporabe te uredbe, kot je naveden v prvem pododstavku člena 12(2) te uredbe, v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 1073/2009.

5.   Menjava vozila ali prekinitev prevoza, da se lahko del vožnje opravi z drugim prevoznim sredstvom, ne vpliva na uporabo te uredbe.

Člen 5

Dvostranski sporazumi ali dogovori

Države članice se niti ne pogajajo niti ne sklepajo dvostranskih sporazumov ali dogovorov z Združenim kraljestvom glede zadev, ki spadajo v področje uporabe te uredbe.

Brez poseganja v obstoječe večstranske dogovore cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva ali avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva ne podelijo drugih pravic, razen tistih, ki so podeljene v tej uredbi.

Člen 6

Socialna in tehnična pravila

Med dovoljenim prevozom blaga ali avtobusnim prevozom potnikov v skladu s to uredbo se upoštevajo naslednja pravila:

| (a) | kar zadeva mobilne delavce in samozaposlene voznike, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10); |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva mobilne delavce in samozaposlene voznike, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10);

10

| (b) | kar zadeva določeno socialno zakonodajo v zvezi s cestnim prometom, zahteve, določene v Uredbi (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11); |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva določeno socialno zakonodajo v zvezi s cestnim prometom, zahteve, določene v Uredbi (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

11

| (c) | kar zadeva tahografe v cestnem prometu, zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva tahografe v cestnem prometu, zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12);

12

| (d) | kar zadeva temeljne kvalifikacije in redno usposabljanje voznikov, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva temeljne kvalifikacije in redno usposabljanje voznikov, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13);

13

| (e) | kar zadeva največje dovoljene mere in težo določenih cestnih vozil, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (14); |
| --- | --- |

(e)

kar zadeva največje dovoljene mere in težo določenih cestnih vozil, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo Sveta 96/53/ES (14);

14

| (f) | kar zadeva vgradnjo in uporabo naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo Sveta 92/6/EGS (15); |
| --- | --- |

(f)

kar zadeva vgradnjo in uporabo naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo Sveta 92/6/EGS (15);

15

| (g) | kar zadeva obvezno uporabo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo Sveta 91/671/EGS (16); |
| --- | --- |

(g)

kar zadeva obvezno uporabo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo Sveta 91/671/EGS (16);

16

| (h) | kar zadeva napotitev delavcev, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(h)

kar zadeva napotitev delavcev, zahteve, ki jih določijo države članice v skladu z Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17);

17

| (i) | kar zadeva pravice potnikov, zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). |
| --- | --- |

(i)

kar zadeva pravice potnikov, zahteve, določene v Uredbi (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18).

18

Člen 7

Enakovrednost pravic

1.   Komisija spremlja pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli cestnim prevoznikom v tovornem prometu in avtobusnim prevoznikom iz Unije, in pogoje za njihovo izvrševanje.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da pravice, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo cestnim prevoznikom v tovornem prometu ali avtobusnim prevoznikom iz Unije, pravno ali dejansko niso enakovredne pravicam, podeljenim prevoznikom iz Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, ali da te pravice niso enako na voljo vsem cestnim prevoznikom v tovornem prometu ali avtobusnim prevoznikom iz Unije, za ponovno vzpostavitev enakovrednosti brez odlašanja sprejme delegirane akte v skladu s členom 11, s katerimi:

| (a) | začasno prekine uporabo člena 3 ali člena 4(1) do (4), kadar se prevoznikom iz Unije ne podelijo enakovredne pravice ali kadar so podeljene pravice minimalne; |
| --- | --- |

(a)

začasno prekine uporabo člena 3 ali člena 4(1) do (4), kadar se prevoznikom iz Unije ne podelijo enakovredne pravice ali kadar so podeljene pravice minimalne;

| (b) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva ali avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali |
| --- | --- |

(b)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu iz Združenega kraljestva ali avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali

| (c) | sprejme operativne omejitve, povezane z vrsto vozil ali s pogoji za udeležbo v prometu. |
| --- | --- |

(c)

sprejme operativne omejitve, povezane z vrsto vozil ali s pogoji za udeležbo v prometu.

Člen 8

Poštena konkurenca

1.   Komisija spremlja pogoje, pod katerimi prevozniki iz Unije konkurirajo prevoznikom iz Združenega kraljestva pri opravljanju storitev cestnega prevoza blaga in avtobusnih prevozov, ki jih zajema ta uredba.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 tega člena zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 tega člena znatno manj ugodni od tistih, ki jih uživajo prevozniki iz Združenega kraljestva, da bi izboljšala razmere brez odlašanja sprejme delegirane akte v skladu s členom 11, s katerimi:

| (a) | začasno prekine uporabo člena 3 ali člena 4(1) do (4), kadar se konkurenčni pogoji za cestne prevoznike v tovornem prometu ali avtobusne prevoznike iz Združenega kraljestva tako razlikujejo od pogojev, ki se uporabljajo za prevoznike iz Unije, da opravljanje teh storitev zanje ekonomsko ni vzdržno; |
| --- | --- |

(a)

začasno prekine uporabo člena 3 ali člena 4(1) do (4), kadar se konkurenčni pogoji za cestne prevoznike v tovornem prometu ali avtobusne prevoznike iz Združenega kraljestva tako razlikujejo od pogojev, ki se uporabljajo za prevoznike iz Unije, da opravljanje teh storitev zanje ekonomsko ni vzdržno;

| (b) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu ali avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali |
| --- | --- |

(b)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost, ki je na voljo cestnim prevoznikom v tovornem prometu ali avtobusnim prevoznikom iz Združenega kraljestva, ali za število potovanj ali oboje ali

| (c) | sprejme operativne omejitve, povezane z vrsto vozil ali s pogoji za udeležbo v prometu. |
| --- | --- |

(c)

sprejme operativne omejitve, povezane z vrsto vozil ali s pogoji za udeležbo v prometu.

3.   Delegirani akti iz odstavka 2 se pod pogoji, določenimi v navedenem odstavku, sprejmejo za popravo naslednjih razmer:

| (a) | Združeno kraljestvo podeli subvencije; |
| --- | --- |

(a)

Združeno kraljestvo podeli subvencije;

| (b) | Združeno kraljestvo ni vzpostavilo konkurenčnega prava ali ga ne uporablja učinkovito; |
| --- | --- |

(b)

Združeno kraljestvo ni vzpostavilo konkurenčnega prava ali ga ne uporablja učinkovito;

| (c) | Združeno kraljestvo ni vzpostavilo neodvisnega organa za konkurenco ali ga ne ohranja; |
| --- | --- |

(c)

Združeno kraljestvo ni vzpostavilo neodvisnega organa za konkurenco ali ga ne ohranja;

| (d) | Združeno kraljestvo uporablja standarde na področju varstva delavcev, varnosti, zaščite ali okolja, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

(d)

Združeno kraljestvo uporablja standarde na področju varstva delavcev, varnosti, zaščite ali okolja, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov;

| (e) | Združeno kraljestvo uporablja standarde v zvezi z izdajanjem licenc Združenega kraljestva cestnim prevoznikom v tovornem prometu ali avtobusnim prevoznikom, ki so nižji od standardov, določenih v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (19); |
| --- | --- |

(e)

Združeno kraljestvo uporablja standarde v zvezi z izdajanjem licenc Združenega kraljestva cestnim prevoznikom v tovornem prometu ali avtobusnim prevoznikom, ki so nižji od standardov, določenih v Uredbi (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (19);

| (f) | Združeno kraljestvo uporablja standarde v zvezi s kvalifikacijami in usposabljanjem poklicnih voznikov, ki so nižji od standardov, določenih v Direktivi 2003/59/ES; |
| --- | --- |

(f)

Združeno kraljestvo uporablja standarde v zvezi s kvalifikacijami in usposabljanjem poklicnih voznikov, ki so nižji od standardov, določenih v Direktivi 2003/59/ES;

| (g) | Združeno kraljestvo uporablja pravila za zaračunavanje cestnin in obdavčitev, ki odstopajo od pravil, določenih v Direktivi 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter |
| --- | --- |

(g)

Združeno kraljestvo uporablja pravila za zaračunavanje cestnin in obdavčitev, ki odstopajo od pravil, določenih v Direktivi 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter

| (h) | kakršna koli oblika diskriminacije prevoznikov iz Unije. |
| --- | --- |

(h)

kakršna koli oblika diskriminacije prevoznikov iz Unije.

4.   Za namene odstavka 1 lahko Komisija zahteva informacije od pristojnih organov Združenega kraljestva ali prevoznikov iz Združenega kraljestva. Kadar ti ne zagotovijo zahtevanih informacij v razumnem roku, ki ga je določila Komisija, ali predložijo nepopolne informacije, lahko Komisija ravna v skladu z odstavkom 2.

Člen 9

Razširitev uporabe uredb (ES) št. 1072/2009 in (ES) št. 1073/2009

1.   Za namene prevoza blaga med ozemljem Unije in ozemljem Združenega kraljestva, ki ga opravlja cestni prevoznik v tovornem prometu iz Unije, ki se zanaša na pravice, ki jih je podelilo Združeno kraljestvo, kot je navedeno v členu 7 te uredbe, ki so enakovredne pravicam, podeljenim s to uredbo, se za del vožnje na ozemlju države članice nakladanja ali razkladanja uporablja Uredba (ES) št. 1072/2009.

2.   Za namene prevoza potnikov med ozemljem Unije in ozemljem Združenega kraljestva, ki ga opravlja avtobusni prevoznik iz Unije, ki se zanaša na pravice, ki jih je podelilo Združeno kraljestvo, kot je navedeno v členu 7 te uredbe, ki so enakovredne pravicam, podeljenim s to uredbo, se za del vožnje na ozemlju države članice, kjer potniki vstopajo ali izstopajo, uporablja Uredba (ES) št. 1073/2009.

Člen 10

Posvetovanje in sodelovanje

1.   Pristojni organi držav članic se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe.

2.   Države članice Komisiji na zahtevo brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo vse informacije, ki so jih pridobile na podlagi odstavka 1 tega člena, ali katere koli druge informacije, pomembne za izvajanje členov 7 in 8.

Člen 11

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7(2) in člena 8(2) se prenese na Komisijo za obdobje do 30. junija 2021.

2.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta na podlagi člena 7(2) ali členom 8(2) posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

3.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

Člen 12

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja od dneva, ki sledi dnevu, ko se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu.

Vendar se ne uporablja, če do navedenega datuma začne veljati ali se, odvisno od primera, začasno uporablja mednarodni sporazum o cestnem prevozu, sklenjen med Unijo in Združenim kraljestvom.

3.   Ta uredba se uporablja do dneva pred začetkom veljavnosti ali, odvisno od primera, do dneva pred začetkom začasne uporabe mednarodnega sporazuma o cestnem prevozu, sklenjenega med Unijo in Združenim kraljestvom.

Z izjemo avtobusnih prevozov potnikov iz člena 2(3)(d) se določbe te uredbe, ki se uporabljajo za avtobusni prevoz potnikov, prenehajo uporabljati na dan začetka veljavnosti Protokola k Sporazumu Interbus glede mednarodnih linijskih in posebnih linijskih avtobusnih prevozov potnikov za Unijo in Združeno kraljestvo.

4.   Ta uredba se v vsakem primeru preneha uporabljati najpozneje 30. junija 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (UL L 58, 27.2.2020, str. 53).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (UL L 300, 14.11.2009, str. 72).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 (UL L 300, 14.11.2009, str. 88).

6

(7)  
  UL L 321, 26.11.2002, str. 13.

7

(8)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

8

(9)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/1/ES z dne 18. januarja 2006 o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (UL L 33, 4.2.2006, str. 82).

9

(10)  Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (UL L 80, 23.3.2002, str. 35).

10

(11)  Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

12

(13)  Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta št. 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

13

(14)  Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).

14

(15)  Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27).

15

(16)  Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih (UL L 373, 31.12.1991, str. 26).

16

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1).

18

(19)  Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

19

(20)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).

20

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/86

---

UREDBA (EU) 2020/2225 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje), v katerem se za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) in v njem še naprej uporablja pravo Unije v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu, se izteče 31. decembra 2020. Svet je 25. februarja 2020 sprejel Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266, ki je pooblastil začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom (4). Kot izhaja iz pogajalskih smernic, pooblastilo med drugim zajema elemente, ki so potrebni za celovito rešitev odnosov z Združenim kraljestvom na področju letalstva po koncu prehodnega obdobja. Vendar ni jasno, ali bo do konca tega obdobja začel veljati sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo urejal njune prihodnje odnose na tem področju. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje), v katerem se za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) in v njem še naprej uporablja pravo Unije v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu, se izteče 31. decembra 2020. Svet je 25. februarja 2020 sprejel Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266, ki je pooblastil začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom (4). Kot izhaja iz pogajalskih smernic, pooblastilo med drugim zajema elemente, ki so potrebni za celovito rešitev odnosov z Združenim kraljestvom na področju letalstva po koncu prehodnega obdobja. Vendar ni jasno, ali bo do konca tega obdobja začel veljati sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo urejal njune prihodnje odnose na tem področju.

| (2) | Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa pogoje za izdajo operativne licence Unije letalskim prevoznikom in vzpostavlja svobodo opravljanja storitev zračnega prevoza znotraj EU. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa pogoje za izdajo operativne licence Unije letalskim prevoznikom in vzpostavlja svobodo opravljanja storitev zračnega prevoza znotraj EU.

| (3) | Po koncu prehodnega obdobja in ob odsotnosti posebnih določb bodo prenehale vse pravice in obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije v zvezi z dostopom do trga, kot so bile vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1008/2008, kar se tiče razmerja med Združenim kraljestvom in državami članicami. |
| --- | --- |

(3)

Po koncu prehodnega obdobja in ob odsotnosti posebnih določb bodo prenehale vse pravice in obveznosti, ki izhajajo iz prava Unije v zvezi z dostopom do trga, kot so bile vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1008/2008, kar se tiče razmerja med Združenim kraljestvom in državami članicami.

| (4) | Zato je treba določiti začasni sklop ukrepov, ki bodo prevoznikom z licenco, izdano v Združenem kraljestvu, omogočali, da opravljajo storitve zračnega prometa med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem držav članic. Da bi vzpostavili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodelitvijo enakovrednih pravic letalskim prevoznikom z licenco, izdano v Uniji, s strani Združenega kraljestva in zanje bi morali veljati določeni pogoji za zagotavljanje poštene konkurence. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba določiti začasni sklop ukrepov, ki bodo prevoznikom z licenco, izdano v Združenem kraljestvu, omogočali, da opravljajo storitve zračnega prometa med ozemljem Združenega kraljestva in ozemljem držav članic. Da bi vzpostavili ustrezno ravnovesje med Združenim kraljestvom in državami članicami, bi morale biti tako dodeljene pravice pogojene z dodelitvijo enakovrednih pravic letalskim prevoznikom z licenco, izdano v Uniji, s strani Združenega kraljestva in zanje bi morali veljati določeni pogoji za zagotavljanje poštene konkurence.

| (5) | Kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, predstavlja pomembne logistične izzive za države članice, zlasti kar zadeva zmogljivost za prevoz znatnih količin zdravil, cepiv in medicinske opreme v tretje države in iz njih v kratkem času ter v posebej zahtevnih pogojih skladiščenja in logistike. Zagotoviti je treba, da so na voljo zadostne zmogljivosti zračnega prevoza in da je državam članicam v ta namen zagotovljena dodatna izjemna prožnost, vključno z možnostjo, da se zanašajo na zrakoplove tretjih držav. Zato bi bilo treba odobriti dodatne elemente prometnih pravic v okviru pete svoboščine le za tovor, ki so strogo omejeni na opravljanje takih operacij na ad hoc podlagi, da se v takih izjemnih okoliščinah lahko uporabijo letalski prevozniki Združenega kraljestva. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da odobrijo dodatne pravice za opravljanje storitev bolnišničnih zračnih prevozov. |
| --- | --- |

(5)

Kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, predstavlja pomembne logistične izzive za države članice, zlasti kar zadeva zmogljivost za prevoz znatnih količin zdravil, cepiv in medicinske opreme v tretje države in iz njih v kratkem času ter v posebej zahtevnih pogojih skladiščenja in logistike. Zagotoviti je treba, da so na voljo zadostne zmogljivosti zračnega prevoza in da je državam članicam v ta namen zagotovljena dodatna izjemna prožnost, vključno z možnostjo, da se zanašajo na zrakoplove tretjih držav. Zato bi bilo treba odobriti dodatne elemente prometnih pravic v okviru pete svoboščine le za tovor, ki so strogo omejeni na opravljanje takih operacij na ad hoc podlagi, da se v takih izjemnih okoliščinah lahko uporabijo letalski prevozniki Združenega kraljestva. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da odobrijo dodatne pravice za opravljanje storitev bolnišničnih zračnih prevozov.

| (6) | Zaradi svoje začasnosti, bi se morala ta uredba uporabljati do 30. junija 2021 oziroma, če bo začel veljati prej, do začetka veljavnosti ali, če je tako določeno, začasne uporabe prihodnjega sporazuma z Združenim kraljestvom o opravljanju storitev zračnega prevoza, ki ga bo Komisija dosegla s pogajanji v skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in katerega pogodbenica je Unija. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi svoje začasnosti, bi se morala ta uredba uporabljati do 30. junija 2021 oziroma, če bo začel veljati prej, do začetka veljavnosti ali, če je tako določeno, začasne uporabe prihodnjega sporazuma z Združenim kraljestvom o opravljanju storitev zračnega prevoza, ki ga bo Komisija dosegla s pogajanji v skladu s členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in katerega pogodbenica je Unija.

| (7) | Da bi ohranili obojestransko koristno raven povezljivosti, bi bilo treba v skladu z načelom vzajemnosti tako za letalske prevoznike Združenega kraljestva kot za tiste iz Unije določiti nekatere dogovore o sodelovanju na področju trženja. |
| --- | --- |

(7)

Da bi ohranili obojestransko koristno raven povezljivosti, bi bilo treba v skladu z načelom vzajemnosti tako za letalske prevoznike Združenega kraljestva kot za tiste iz Unije določiti nekatere dogovore o sodelovanju na področju trženja.

| (8) | Zaradi izjemnih in edinstvenih okoliščin, ki zahtevajo sprejetje te uredbe, in v skladu s Pogodbama je primerno, da Unija začasno izvaja ustrezno deljeno pristojnost, ki ji jo podeljujeta Pogodbi. Vendar bi moral biti vsak učinek te uredbe na delitev pristojnosti med Unijo in državami članicami strogo časovno omejen. Zato bi morala Unija izvajati svojo pristojnost le za obdobje uporabe te uredbe. Tako bo Unija prenehala izvajati deljeno pristojnost, takoj ko se ta uredba preneha uporabljati. V skladu s členom 2(2) PDEU bodo od takrat dalje države članice v enakem položaju v zvezi z izvajanjem svoje pristojnosti, kot bi bile, če ta uredba ne bi bila sprejeta. Poleg tega je treba opozoriti, da področje izvajanja pristojnosti Unije v tej uredbi, kot je določeno v Protokolu št. 25 o izvajanju deljene pristojnosti, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, vsebuje le tiste elemente, ki jih ureja ta uredba, in ne zajema celotnega področja. Pristojnosti Unije in držav članic v zvezi s sklepanjem mednarodnih sporazumov na področju zračnega prevoza se določijo v skladu s Pogodbama in ob upoštevanju ustrezne zakonodaje Unije, vključno s Sklepom (EU, Euratom) 2020/266 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi izjemnih in edinstvenih okoliščin, ki zahtevajo sprejetje te uredbe, in v skladu s Pogodbama je primerno, da Unija začasno izvaja ustrezno deljeno pristojnost, ki ji jo podeljujeta Pogodbi. Vendar bi moral biti vsak učinek te uredbe na delitev pristojnosti med Unijo in državami članicami strogo časovno omejen. Zato bi morala Unija izvajati svojo pristojnost le za obdobje uporabe te uredbe. Tako bo Unija prenehala izvajati deljeno pristojnost, takoj ko se ta uredba preneha uporabljati. V skladu s členom 2(2) PDEU bodo od takrat dalje države članice v enakem položaju v zvezi z izvajanjem svoje pristojnosti, kot bi bile, če ta uredba ne bi bila sprejeta. Poleg tega je treba opozoriti, da področje izvajanja pristojnosti Unije v tej uredbi, kot je določeno v Protokolu št. 25 o izvajanju deljene pristojnosti, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, vsebuje le tiste elemente, ki jih ureja ta uredba, in ne zajema celotnega področja. Pristojnosti Unije in držav članic v zvezi s sklepanjem mednarodnih sporazumov na področju zračnega prevoza se določijo v skladu s Pogodbama in ob upoštevanju ustrezne zakonodaje Unije, vključno s Sklepom (EU, Euratom) 2020/266 o pooblastilu za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom.

| (9) | Ta uredba državam članicam ne bi smela preprečiti izdaje dovoljenja letalskim prevoznikom Unije za opravljanje rednih zračnih prevozov v okviru uveljavljanja pravic, ki jim jih je dodelilo Združeno kraljestvo, podobno kot v primerih, ki nastanejo v okviru mednarodnih sporazumov. Pri teh dovoljenjih države članice ne bi smele diskriminirati med letalskimi prevozniki Unije. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba državam članicam ne bi smela preprečiti izdaje dovoljenja letalskim prevoznikom Unije za opravljanje rednih zračnih prevozov v okviru uveljavljanja pravic, ki jim jih je dodelilo Združeno kraljestvo, podobno kot v primerih, ki nastanejo v okviru mednarodnih sporazumov. Pri teh dovoljenjih države članice ne bi smele diskriminirati med letalskimi prevozniki Unije.

| (10) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejetje ukrepov, ki jamčijo ustrezno stopnjo vzajemnosti med pravicami, ki jih Unija in Združeno kraljestvo enostransko podelita letalskim prevoznikom druge strani, ter ki zagotavljajo, da lahko letalski prevozniki Unije pod poštenimi pogoji konkurirajo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zaradi njihovega morebitnega učinka na letalsko povezljivost držav članic bi bilo treba za sprejetje teh ukrepov uporabiti postopek pregleda. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih. Ti ustrezno utemeljeni primeri bi se lahko nanašali na okoliščine, kadar Združeno kraljestvo ne zagotavlja enakih pravic letalskim prevoznikom Unije in s tem povzroča očitno neravnovesje, ali kadar manj ugodni konkurenčni pogoji kot tisti, ki jih imajo letalski prevozniki Združenega kraljestva pri izvajanju storitev zračnega prevoza, ki jih vključuje ta uredba, ogrožajo ekonomsko vzdržnost letalskih prevoznikov Unije. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejetje ukrepov, ki jamčijo ustrezno stopnjo vzajemnosti med pravicami, ki jih Unija in Združeno kraljestvo enostransko podelita letalskim prevoznikom druge strani, ter ki zagotavljajo, da lahko letalski prevozniki Unije pod poštenimi pogoji konkurirajo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zaradi njihovega morebitnega učinka na letalsko povezljivost držav članic bi bilo treba za sprejetje teh ukrepov uporabiti postopek pregleda. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih. Ti ustrezno utemeljeni primeri bi se lahko nanašali na okoliščine, kadar Združeno kraljestvo ne zagotavlja enakih pravic letalskim prevoznikom Unije in s tem povzroča očitno neravnovesje, ali kadar manj ugodni konkurenčni pogoji kot tisti, ki jih imajo letalski prevozniki Združenega kraljestva pri izvajanju storitev zračnega prevoza, ki jih vključuje ta uredba, ogrožajo ekonomsko vzdržnost letalskih prevoznikov Unije.

| (11) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve začasnih ukrepov za urejanje zračnega prevoza med Unijo in Združenim kraljestvom, v primeru, da do konca prehodnega obdobja ne bo sklenjen sporazum o njunih prihodnjih odnosih na področju letalstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve začasnih ukrepov za urejanje zračnega prevoza med Unijo in Združenim kraljestvom, v primeru, da do konca prehodnega obdobja ne bo sklenjen sporazum o njunih prihodnjih odnosih na področju letalstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (12) | Zaradi nujnosti, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi nujnosti, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, PDEU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (13) | Ozemeljsko področje uporabe te uredbe in sklicevanje na Združeno kraljestvo v tej uredbi ne vključujeta Gibraltarja. |
| --- | --- |

(13)

Ozemeljsko področje uporabe te uredbe in sklicevanje na Združeno kraljestvo v tej uredbi ne vključujeta Gibraltarja.

| (14) | Ta uredba ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije v zvezi s suverenostjo nad ozemljem, na katerem je letališče Gibraltarja. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije v zvezi s suverenostjo nad ozemljem, na katerem je letališče Gibraltarja.

| (15) | Določbe te uredbe bi morale nujno začeti veljati in bi se morale načeloma začeti uporabljati od dneva, ki sledi koncu prehodnega obdobja, razen če do tega datuma začne veljati ali, odvisno od primera, se začne začasno uporabljati sporazum o prihodnjih odnosih med Unijo in Združenim kraljestvom na področju letalstva. Za čim prejšnjo izvedbo potrebnih upravnih postopkov pa bi bilo treba nekatere določbe uporabljati od začetka veljavnosti te uredbe – |
| --- | --- |

(15)

Določbe te uredbe bi morale nujno začeti veljati in bi se morale načeloma začeti uporabljati od dneva, ki sledi koncu prehodnega obdobja, razen če do tega datuma začne veljati ali, odvisno od primera, se začne začasno uporabljati sporazum o prihodnjih odnosih med Unijo in Združenim kraljestvom na področju letalstva. Za čim prejšnjo izvedbo potrebnih upravnih postopkov pa bi bilo treba nekatere določbe uporabljati od začetka veljavnosti te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba določa začasni sklop ukrepov za urejanje zračnega prevoza med Unijo in Združenim kraljestvom po koncu prehodnega obdobja iz člena 126 Sporazuma o izstopu.

Člen 2

Izvajanje pristojnosti

1.   Izvajanje pristojnosti Unije v skladu s to uredbo je omejeno na obdobje uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 15(4). Po koncu navedenega obdobja Unija takoj preneha izvajati to pristojnost na podlagi te uredbe, države članice pa so v enakem položaju v zvezi z izvajanjem svoje pristojnosti v skladu s členom 2(2) PDEU, kot bi bile, če ta uredba ne bi bila sprejeta.

2.   Izvajanje pristojnosti Unije v skladu s to uredbo ne posega v pristojnost držav članic v zvezi s prometnimi pravicami v okviru sedanjih ali prihodnjih pogajanj o mednarodnih sporazumih v zvezi z zračnimi prevozi s katero koli drugo tretjo državo, in z Združenim kraljestvom – ali v okviru podpisa ali sklenitve takšnih sporazumov –, po tem ko se preneha uporabljati ta uredba.

3.   Izvajanje pristojnosti Unije iz odstavka 1 vključuje le elemente, ki jih ureja ta uredba.

4.   Ta uredba ne posega v pristojnosti Unije in držav članic na področju zračnega prevoza v zvezi z elementi, ki se ne urejajo s to uredbo. Prav tako ne posega v Sklep (EU, Euratom) 2020/266 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem ter vključuje storitve rednega in posebnega zračnega prevoza; |
| --- | --- |

(1)

„zračni prevoz“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem ter vključuje storitve rednega in posebnega zračnega prevoza;

| (2) | „mednarodni zračni prevoz“ pomeni zračni prevoz, ki poteka čez zračni prostor nad ozemljem več kot ene države; |
| --- | --- |

(2)

„mednarodni zračni prevoz“ pomeni zračni prevoz, ki poteka čez zračni prostor nad ozemljem več kot ene države;

| (3) | „letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je izdal organ, pristojen za izdajo licenc, v skladu s poglavjem II Uredbe (ES) št. 1008/2008; |
| --- | --- |

(3)

„letalski prevoznik Unije“ pomeni letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je izdal organ, pristojen za izdajo licenc, v skladu s poglavjem II Uredbe (ES) št. 1008/2008;

| (4) | „letalski prevoznik Združenega kraljestva“ pomeni letalskega prevoznika, ki:






  (a) | ima svoj glavni kraj poslovanja v Združenem kraljestvu ter |
| --- | --- | --- |

(4)

„letalski prevoznik Združenega kraljestva“ pomeni letalskega prevoznika, ki:

(a)

ima svoj glavni kraj poslovanja v Združenem kraljestvu ter

| (b) | izpolnjuje enega od naslednjih dveh pogojev:






  (i) | Združeno kraljestvo in/ali državljani Združenega kraljestva imajo v lasti več kot 50 % podjetja in ga dejansko nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

izpolnjuje enega od naslednjih dveh pogojev:

(i)

Združeno kraljestvo in/ali državljani Združenega kraljestva imajo v lasti več kot 50 % podjetja in ga dejansko nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij, ali

| (ii) | države članice Unije in/ali državljani držav članic Unije in/ali druge države članice Evropskega gospodarskega prostora in/ali državljani teh držav imajo, v kateri koli kombinaciji, bodisi same(-i) bodisi skupaj z Združenim kraljestvom in/ali državljani Združenega kraljestva, v lasti več kot 50 % podjetja in ga dejansko nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij; |
| --- | --- |

(ii)

države članice Unije in/ali državljani držav članic Unije in/ali druge države članice Evropskega gospodarskega prostora in/ali državljani teh držav imajo, v kateri koli kombinaciji, bodisi same(-i) bodisi skupaj z Združenim kraljestvom in/ali državljani Združenega kraljestva, v lasti več kot 50 % podjetja in ga dejansko nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij;

| (c) | je imel v primeru iz točke (b)(ii) veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 na dan pred prvim dnevom začetka uporabe te uredbe iz prvega pododstavka člena 15(2); |
| --- | --- |

(c)

je imel v primeru iz točke (b)(ii) veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 na dan pred prvim dnevom začetka uporabe te uredbe iz prvega pododstavka člena 15(2);

| (5) | „dejanski nadzor“ pomeni odnos, vzpostavljen s pravicami, pogodbami ali drugimi sredstvi, ki posamezno ali skupaj ob upoštevanju zadevnih dejstev ali zakonov dajejo možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vpliva na podjetje, zlasti s:






  (a) | pravico do uporabe celotnega premoženja ali dela premoženja podjetja; |
| --- | --- | --- |

(5)

„dejanski nadzor“ pomeni odnos, vzpostavljen s pravicami, pogodbami ali drugimi sredstvi, ki posamezno ali skupaj ob upoštevanju zadevnih dejstev ali zakonov dajejo možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vpliva na podjetje, zlasti s:

(a)

pravico do uporabe celotnega premoženja ali dela premoženja podjetja;

| (b) | pravicami ali pogodbami, ki zagotavljajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja ali kako drugače zagotavljajo odločilen vpliv na vodenje poslovanja podjetja; |
| --- | --- |

(b)

pravicami ali pogodbami, ki zagotavljajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja ali kako drugače zagotavljajo odločilen vpliv na vodenje poslovanja podjetja;

| (6) | „konkurenčno pravo“ pomeni pravo, ki obravnava naslednje ravnanje, kadar lahko vpliva na storitve zračnega prevoza:






  (a) | ravnanje, ki ga sestavljajo:






  (i) | sporazumi med letalskimi prevozniki, odločitve združenj letalskih prevoznikov in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

„konkurenčno pravo“ pomeni pravo, ki obravnava naslednje ravnanje, kadar lahko vpliva na storitve zračnega prevoza:

(a)

ravnanje, ki ga sestavljajo:

(i)

sporazumi med letalskimi prevozniki, odločitve združenj letalskih prevoznikov in usklajena ravnanja, katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

| (ii) | zlorabe prevladujočega položaja s strani enega ali več letalskih prevoznikov; |
| --- | --- |

(ii)

zlorabe prevladujočega položaja s strani enega ali več letalskih prevoznikov;

| (iii) | ukrepi, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo ali ohranilo v veljavi v primeru javnih podjetij in podjetij, ki jim je Združeno kraljestvo podelilo posebne ali izključne pravice, in ki so v nasprotju s točko (i) ali (ii); |
| --- | --- |

(iii)

ukrepi, ki jih je Združeno kraljestvo sprejelo ali ohranilo v veljavi v primeru javnih podjetij in podjetij, ki jim je Združeno kraljestvo podelilo posebne ali izključne pravice, in ki so v nasprotju s točko (i) ali (ii);

| (b) | koncentracije letalskih prevoznikov, ki resno ovirajo učinkovito konkurenco, zlasti zaradi nastanka ali krepitve prevladujočega položaja; |
| --- | --- |

(b)

koncentracije letalskih prevoznikov, ki resno ovirajo učinkovito konkurenco, zlasti zaradi nastanka ali krepitve prevladujočega položaja;

| (7) | „subvencija“ pomeni kakršen koli finančni prispevek, ki ga vlada ali kateri koli drugi javni organ na kateri koli ravni podeli letalskemu prevozniku ali letališču ter ki prinaša ugodnost in vključuje:






  (a) | neposredni prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialni neposredni prenos sredstev ali prevzem obveznosti, kot so garancije za posojila, kapitalske injekcije, lastništvo, zaščita pred stečajem ali zavarovanje; |
| --- | --- | --- |

(7)

„subvencija“ pomeni kakršen koli finančni prispevek, ki ga vlada ali kateri koli drugi javni organ na kateri koli ravni podeli letalskemu prevozniku ali letališču ter ki prinaša ugodnost in vključuje:

(a)

neposredni prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialni neposredni prenos sredstev ali prevzem obveznosti, kot so garancije za posojila, kapitalske injekcije, lastništvo, zaščita pred stečajem ali zavarovanje;

| (b) | odpoved ali nepobiranje prihodkov, ki bi sicer zapadli v plačilo; |
| --- | --- |

(b)

odpoved ali nepobiranje prihodkov, ki bi sicer zapadli v plačilo;

| (c) | zagotavljanje blaga ali storitev, ki niso splošna infrastruktura, ali nakup blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje blaga ali storitev, ki niso splošna infrastruktura, ali nakup blaga ali storitev;

| (d) | plačila v mehanizem financiranja ali pooblastitev zasebnega organa oziroma navodilo takemu organu, da izvede eno ali več dejavnosti iz točk (a), (b) in (c), ki so običajno v pristojnosti vlade ali drugega javnega organa, pri čemer se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad; |
| --- | --- |

(d)

plačila v mehanizem financiranja ali pooblastitev zasebnega organa oziroma navodilo takemu organu, da izvede eno ali več dejavnosti iz točk (a), (b) in (c), ki so običajno v pristojnosti vlade ali drugega javnega organa, pri čemer se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad;

Finančni prispevek vlade ali drugega javnega organa se ne šteje za dodeljeno ugodnost, če bi zasebni udeleženec na trgu – zgolj zaradi možnosti donosa – v enakih razmerah kot zadevni javni organ izvedel enak finančni prispevek;

| (8) | „neodvisni organ za konkurenco“ pomeni organ, ki je pristojen za uporabo in izvrševanje konkurenčnega prava ter nadzor nad subvencijami in izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | organ je operativno neodvisen in ustrezno opremljen s sredstvi, potrebnimi za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- | --- |

(8)

„neodvisni organ za konkurenco“ pomeni organ, ki je pristojen za uporabo in izvrševanje konkurenčnega prava ter nadzor nad subvencijami in izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

organ je operativno neodvisen in ustrezno opremljen s sredstvi, potrebnimi za izvajanje svojih nalog;

| (b) | organ ima pri opravljanju svojih nalog in izvajanju svojih pooblastil potrebna jamstva za neodvisnost od političnih ali drugih zunanjih vplivov in deluje nepristransko ter |
| --- | --- |

(b)

organ ima pri opravljanju svojih nalog in izvajanju svojih pooblastil potrebna jamstva za neodvisnost od političnih ali drugih zunanjih vplivov in deluje nepristransko ter

| (c) | odločitve organa so predmet sodnega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

odločitve organa so predmet sodnega nadzora;

| (9) | „diskriminacija“ pomeni vsakršno razlikovanje brez objektivne utemeljitve v zvezi z dobavo blaga ali storitev, vključno z javnimi storitvami, ki se uporabljajo za opravljanje storitev zračnega prevoza, ali v zvezi z njihovo obravnavo s strani javnih organov, ki so pristojni za take storitve; |
| --- | --- |

(9)

„diskriminacija“ pomeni vsakršno razlikovanje brez objektivne utemeljitve v zvezi z dobavo blaga ali storitev, vključno z javnimi storitvami, ki se uporabljajo za opravljanje storitev zračnega prevoza, ali v zvezi z njihovo obravnavo s strani javnih organov, ki so pristojni za take storitve;

| (10) | „redni zračni prevoz“ pomeni serijo letov z naslednjimi značilnostmi:






  (a) | na vsakem letu so širši javnosti na voljo sedeži in/ali zmogljivost za prevoz tovora in/ali pošte za individualni nakup (neposredno od letalskega prevoznika ali njegovih pooblaščenih zastopnikov); |
| --- | --- | --- |

(10)

„redni zračni prevoz“ pomeni serijo letov z naslednjimi značilnostmi:

(a)

na vsakem letu so širši javnosti na voljo sedeži in/ali zmogljivost za prevoz tovora in/ali pošte za individualni nakup (neposredno od letalskega prevoznika ali njegovih pooblaščenih zastopnikov);

| (b) | opravlja se tako, da zagotavlja prevoz med dvema istima letališčema ali med več istimi letališči bodisi:






  (i) | v skladu z objavljenim voznim redom ali |
| --- | --- | --- |

(b)

opravlja se tako, da zagotavlja prevoz med dvema istima letališčema ali med več istimi letališči bodisi:

(i)

v skladu z objavljenim voznim redom ali

| (ii) | s toliko rednimi ali pogostimi leti, da so prepoznavni kot sistematična serija letov; |
| --- | --- |

(ii)

s toliko rednimi ali pogostimi leti, da so prepoznavni kot sistematična serija letov;

| (11) | „posebni zračni prevoz“ pomeni komercialni zračni prevoz razen rednega zračnega prevoza; |
| --- | --- |

(11)

„posebni zračni prevoz“ pomeni komercialni zračni prevoz razen rednega zračnega prevoza;

| (12) | „ozemlje Unije“ pomeni kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje držav članic, kjer se uporabljata PEU in PDEU, v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, ter zračni prostor nad njimi; |
| --- | --- |

(12)

„ozemlje Unije“ pomeni kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje držav članic, kjer se uporabljata PEU in PDEU, v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, ter zračni prostor nad njimi;

| (13) | „ozemlje Združenega kraljestva“ pomeni kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje Združenega kraljestva ter zračni prostor nad njim; |
| --- | --- |

(13)

„ozemlje Združenega kraljestva“ pomeni kopensko ozemlje, celinske vode in teritorialno morje Združenega kraljestva ter zračni prostor nad njim;

| (14) | „Čikaška konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 7. decembra 1944 v Čikagu. |
| --- | --- |

(14)

„Čikaška konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila podpisana 7. decembra 1944 v Čikagu.

Člen 4

Prometne pravice

1.   Letalski prevozniki Združenega kraljestva lahko pod pogoji iz te uredbe:

| (a) | preletijo ozemlje Unije brez pristanka; |
| --- | --- |

(a)

preletijo ozemlje Unije brez pristanka;

| (b) | pristanejo na ozemlju Unije v nekomercialne namene v smislu Čikaške konvencije; |
| --- | --- |

(b)

pristanejo na ozemlju Unije v nekomercialne namene v smislu Čikaške konvencije;

| (c) | opravljajo storitve rednega in posebnega potniškega, kombiniranega in tovornega mednarodnega zračnega prevoza med katerima koli krajema, od katerih se eden nahaja na ozemlju Združenega kraljestva in drugi na ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(c)

opravljajo storitve rednega in posebnega potniškega, kombiniranega in tovornega mednarodnega zračnega prevoza med katerima koli krajema, od katerih se eden nahaja na ozemlju Združenega kraljestva in drugi na ozemlju Unije.

2.   Države članice se z Združenim kraljestvom ne pogajajo o kakršnih koli dvostranskih sporazumih ali dogovorih oziroma jih ne sklenejo v zvezi z zadevami, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, v času, ko se uporablja ta uredba. V tem času letalskim prevoznikom Združenega kraljestva ne smejo kako drugače podeliti drugih pravic v zvezi z zračnim prevozom, razen tistih, ki so podeljene v tej uredbi.

3.   Države članice lahko ne glede na odstavek 2 na ad hoc podlagi in v skladu s svojim nacionalnim pravom na svojem ozemlju letalskim prevoznikom Združenega kraljestva dovolijo opravljanje:

| (a) | storitev bolnišničnih zračnih prevozov; |
| --- | --- |

(a)

storitev bolnišničnih zračnih prevozov;

| (b) | tovorne storitve posebnega zračnega prometa med kraji na njihovem ozemlju in kraji v tretji državi kot del storitve z izvorom ali namembnim krajem v Združenem kraljestvu, kolikor je to potrebno za prevoz medicinske opreme, cepiv in zdravil, pod pogojem, da niso prikrita oblika rednih storitev zračnega prevoza. |
| --- | --- |

(b)

tovorne storitve posebnega zračnega prometa med kraji na njihovem ozemlju in kraji v tretji državi kot del storitve z izvorom ali namembnim krajem v Združenem kraljestvu, kolikor je to potrebno za prevoz medicinske opreme, cepiv in zdravil, pod pogojem, da niso prikrita oblika rednih storitev zračnega prevoza.

Člen 5

Dogovori o sodelovanju na področju trženja

1.   Storitve zračnega prevoza se lahko v skladu s členom 4 opravljajo z dogovori o rezervaciji prostora ali o letih pod skupno oznako, kot sledi:

| (a) | letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot prevoznik, ki trži let katerega koli dejanskega letalskega prevoznika Unije ali Združenega kraljestva ali tretje države, ki opravi let in ki po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice ali držav članic uživa potrebne prometne pravice in pravico svojih prevoznikov, da navedene pravice uveljavlja na podlagi zadevnega dogovora; |
| --- | --- |

(a)

letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot prevoznik, ki trži let katerega koli dejanskega letalskega prevoznika Unije ali Združenega kraljestva ali tretje države, ki opravi let in ki po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice ali držav članic uživa potrebne prometne pravice in pravico svojih prevoznikov, da navedene pravice uveljavlja na podlagi zadevnega dogovora;

| (b) | letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot dejanski prevoznik, ki opravi let s katerim koli letalskim prevoznikom Unije ali Združenega kraljestva ali tretje države, ki trži let in ki po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice ali držav članic uživa potrebne pravice do določene proge in pravico svojih prevoznikov, da navedene pravice uveljavlja na podlagi zadevnega dogovora. |
| --- | --- |

(b)

letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko deluje kot dejanski prevoznik, ki opravi let s katerim koli letalskim prevoznikom Unije ali Združenega kraljestva ali tretje države, ki trži let in ki po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice ali držav članic uživa potrebne pravice do določene proge in pravico svojih prevoznikov, da navedene pravice uveljavlja na podlagi zadevnega dogovora.

2.   V nobenem primeru se pravice, dodeljene letalskim prevoznikom Združenega kraljestva v skladu z odstavkom 1, ne razlagajo tako, da se letalskim prevoznikom iz tretjih držav podeljujejo kakršne koli pravice, razen tistih, ki jih uživajo v skladu s pravom Unije ali pravom zadevne države članice ali držav članic.

3.   Uporaba dogovorov o rezervaciji prostora ali o letih pod skupno oznako, bodisi kot dejanski prevoznik bodisi kot prevoznik, ki trži let, letalskemu prevozniku Združenega kraljestva ne omogoča uveljavljanja pravic, ki niso določene v členu 4(1).

Vendar se prvi pododstavek tega odstavka ne uporablja tako, da bi prevoznikom Združenega kraljestva preprečil opravljanje storitev zračnega prevoza med katerima koli točkama, od katerih se ena nahaja na ozemlju Unije, druga pa v tretji državi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | letalski prevoznik Združenega kraljestva deluje kot prevoznik, ki trži let, na podlagi sporazuma o rezervaciji prostora ali o letih pod skupno oznako z dejanskim prevoznikom, ki po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice ali držav članic uživa potrebne prometne pravice in pravico, da navedene pravice uveljavlja na podlagi zadevnega dogovora; |
| --- | --- |

(a)

letalski prevoznik Združenega kraljestva deluje kot prevoznik, ki trži let, na podlagi sporazuma o rezervaciji prostora ali o letih pod skupno oznako z dejanskim prevoznikom, ki po pravu Unije ali po pravu zadevne države članice ali držav članic uživa potrebne prometne pravice in pravico, da navedene pravice uveljavlja na podlagi zadevnega dogovora;

| (b) | zadevna storitev zračnega prometa je del prevoza, ki ga ta prevoznik Združenega kraljestva opravlja od točke na ozemlju Združenega kraljestva do ustrezne točke na ozemlju zadevne tretje države. |
| --- | --- |

(b)

zadevna storitev zračnega prometa je del prevoza, ki ga ta prevoznik Združenega kraljestva opravlja od točke na ozemlju Združenega kraljestva do ustrezne točke na ozemlju zadevne tretje države.

4.   Zadevne države članice zahtevajo, da dogovore iz tega člena odobrijo njihovi pristojni organi z namenom, da se preveri izpolnjevanje pogojev iz tega člena ter veljavnih zahtev prava Unije in nacionalnega prava, zlasti glede varnosti in varovanja.

Člen 6

Zakup zrakoplova

1.   Letalski prevoznik Združenega kraljestva lahko pri uveljavljanju pravic iz člena 4(1) opravlja storitve zračnega prevoza z lastnim zrakoplovom in v vseh naslednjih primerih:

| (a) | z uporabo zrakoplova, zakupljenega brez posadke pri katerem koli najemodajalcu; |
| --- | --- |

(a)

z uporabo zrakoplova, zakupljenega brez posadke pri katerem koli najemodajalcu;

| (b) | z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri katerem koli letalskem prevozniku Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(b)

z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri katerem koli letalskem prevozniku Združenega kraljestva;

| (c) | z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri letalskem prevozniku katere koli druge države, ki ni Združeno kraljestvo, pod pogojem, da je zakup upravičen na podlagi izjemnih potreb, potreb glede sezonske zmogljivosti ali operativnih težav najemnika, in če zakup ne presega obdobja, ki je nujno potrebno za izpolnitev teh potreb ali za premostitev teh težav. |
| --- | --- |

(c)

z uporabo zrakoplova, zakupljenega s posadko pri letalskem prevozniku katere koli druge države, ki ni Združeno kraljestvo, pod pogojem, da je zakup upravičen na podlagi izjemnih potreb, potreb glede sezonske zmogljivosti ali operativnih težav najemnika, in če zakup ne presega obdobja, ki je nujno potrebno za izpolnitev teh potreb ali za premostitev teh težav.

2.   Zadevne države članice zahtevajo, da dogovore iz odstavka 1 odobrijo njihovi pristojni organi z namenom, da se preveri izpolnjevanje navedenih pogojev ter veljavnih zahtev prava Unije in nacionalnega prava, zlasti glede varnosti in varovanja.

Člen 7

Enakovrednost pravic

1.   Komisija spremlja pravice, ki jih Združeno kraljestvo podeli letalskim prevoznikom Unije, in pogoje za njihovo uveljavljanje.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da pravice, ki jih je Združeno kraljestvo podelilo letalskim prevoznikom Unije, pravno ali dejansko niso enakovredne pravicam, podeljenim letalskim prevoznikom Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, ali da navedene pravice niso enako na voljo vsem prevoznikom Unije, Komisija za ponovno vzpostavitev enakovrednosti brez odlašanja sprejme izvedbene akte, s katerimi:

| (a) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost za redni zračni prevoz, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(a)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost za redni zračni prevoz, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva;

| (b) | zahteva, da države članice zavrnejo, začasno razveljavijo ali prekličejo navedena operativna dovoljenja, ali |
| --- | --- |

(b)

zahteva, da države članice zavrnejo, začasno razveljavijo ali prekličejo navedena operativna dovoljenja, ali

| (c) | naloži finančne dajatve ali operativne omejitve.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Sprejmejo se v skladu z nujnim postopkom iz člena 14(3), kadar je to potrebno v izredno nujnih in ustrezno utemeljenih primerih resnega pomanjkanja enakovrednosti za namene tega odstavka. |
| --- | --- |

(c)

naloži finančne dajatve ali operativne omejitve.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Sprejmejo se v skladu z nujnim postopkom iz člena 14(3), kadar je to potrebno v izredno nujnih in ustrezno utemeljenih primerih resnega pomanjkanja enakovrednosti za namene tega odstavka.

Člen 8

Poštena konkurenca

1.   Komisija spremlja pogoje, pod katerimi letalski prevozniki Unije in letališča Unije konkurirajo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva in letališčem Združenega kraljestva pri opravljanju storitev zračnega prevoza, ki jih zajema ta uredba.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da so navedeni pogoji zaradi katerih koli razmer iz odstavka 3 znatno manj ugodni od tistih, ki veljajo za letalske prevoznike Združenega kraljestva, za izboljšanje razmer brez odlašanja sprejme izvedbene akte, s katerimi:

| (a) | določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost za redni zračni prevoz, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(a)

določi mejne vrednosti za dovoljeno zmogljivost za redni zračni prevoz, ki je na voljo letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, in zahteva, da države članice ustrezno prilagodijo tako obstoječa kot na novo izdana operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva;

| (b) | zahteva, da države članice zavrnejo, začasno razveljavijo ali prekličejo navedena operativna dovoljenja nekaterim ali vsem letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, ali |
| --- | --- |

(b)

zahteva, da države članice zavrnejo, začasno razveljavijo ali prekličejo navedena operativna dovoljenja nekaterim ali vsem letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, ali

| (c) | naloži finančne dajatve ali operativne omejitve.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Sprejmejo se v skladu z nujnim postopkom iz člena 14(3), kadar je to potrebno v izredno nujnih in ustrezno utemeljenih primerih, ko je ogrožena ekonomska vzdržnost ene ali več operacij letalskih prevoznikov Unije. |
| --- | --- |

(c)

naloži finančne dajatve ali operativne omejitve.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Sprejmejo se v skladu z nujnim postopkom iz člena 14(3), kadar je to potrebno v izredno nujnih in ustrezno utemeljenih primerih, ko je ogrožena ekonomska vzdržnost ene ali več operacij letalskih prevoznikov Unije.

3.   Izvedbeni akti iz odstavka 2 se pod pogoji iz navedenega odstavka sprejmejo za izboljšanje naslednjih razmer:

| (a) | Združeno kraljestvo podeli subvencije; |
| --- | --- |

(a)

Združeno kraljestvo podeli subvencije;

| (b) | Združeno kraljestvo ni vzpostavilo konkurenčnega prava ali ga ne uporablja učinkovito; |
| --- | --- |

(b)

Združeno kraljestvo ni vzpostavilo konkurenčnega prava ali ga ne uporablja učinkovito;

| (c) | Združeno kraljestvo ni vzpostavilo neodvisnega organa za konkurenco ali ga ne ohranja; |
| --- | --- |

(c)

Združeno kraljestvo ni vzpostavilo neodvisnega organa za konkurenco ali ga ne ohranja;

| (d) | Združeno kraljestvo uporablja standarde za varstvo delavcev, varnost, varovanje, okolje ali pravice potnikov, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

(d)

Združeno kraljestvo uporablja standarde za varstvo delavcev, varnost, varovanje, okolje ali pravice potnikov, ki so nižji od standardov iz prava Unije, ali so, če v pravu Unije ni ustreznih določb, nižji od standardov, ki jih uporabljajo vse države članice, ali v vsakem primeru nižji od ustreznih mednarodnih standardov;

| (e) | kakršna koli oblika diskriminacije letalskih prevoznikov Unije. |
| --- | --- |

(e)

kakršna koli oblika diskriminacije letalskih prevoznikov Unije.

4.   Za namene odstavka 1 lahko Komisija zahteva informacije od pristojnih organov Združenega kraljestva, letalskih prevoznikov Združenega kraljestva ali letališč Združenega kraljestva. Kadar pristojni organi Združenega kraljestva, letalski prevoznik Združenega kraljestva ali letališče Združenega kraljestva ne zagotovijo zahtevanih informacij v razumnem roku, ki ga je določila Komisija, ali predložijo nepopolne informacije, lahko Komisija ravna v skladu z odstavkom 2.

5.   Uredba (EU) št. 2019/712 Evropskega parlamenta in Sveta (7) se ne uporablja za zadeve, ki spadajo na področje uporabe te uredbe.

Člen 9

Operativno dovoljenje

1.   Brez poseganja v pravo Unije in nacionalno pravo na področju varnosti v letalstvu morajo letalski prevozniki Združenega kraljestva pridobiti operativno dovoljenje od vsake države članice, v katero želijo opravljati prevoz, da bi lahko uveljavljali pravice, ki so jim podeljene na podlagi člena 4.

2.   Po prejemu vloge za izdajo operativnega dovoljenja, ki jo vloži letalski prevoznik Združenega kraljestva, zadevna država članica brez nepotrebnega odlašanja izda ustrezno operativno dovoljenje, pod pogojem da:

| (a) | ima letalski prevoznik Združenega kraljestva, ki zaprosi za dovoljenje, veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva ter |
| --- | --- |

(a)

ima letalski prevoznik Združenega kraljestva, ki zaprosi za dovoljenje, veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva ter

| (b) | Združeno kraljestvo izvaja in vzdržuje učinkovit regulativni nadzor nad letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, ki zaprosi za dovoljenje, je pristojni organ jasno opredeljen in ima letalski prevoznik Združenega kraljestva spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdal navedeni organ. |
| --- | --- |

(b)

Združeno kraljestvo izvaja in vzdržuje učinkovit regulativni nadzor nad letalskim prevoznikom Združenega kraljestva, ki zaprosi za dovoljenje, je pristojni organ jasno opredeljen in ima letalski prevoznik Združenega kraljestva spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdal navedeni organ.

3.   Brez poseganja v potrebo po zagotovitvi dovolj dolgega časovnega obdobja za izvedbo potrebnih ocen so letalski prevozniki Združenega kraljestva upravičeni do oddaje vlog za operativna dovoljenja od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Države članice so od navedenega datuma pooblaščene za odobritev navedenih vlog, če so izpolnjeni pogoji za takšno odobritev. Vendar vsako tako izdano dovoljenje začne učinkovati šele na prvi dan začetka uporabe te uredbe, ki je določen v prvem pododstavku člena 15(2).

Člen 10

Operativni načrti, programi in vozni redi

1.   Letalski prevozniki Združenega kraljestva pristojnim organom vsake zadevne države članice predložijo v odobritev operativne načrte, programe in vozne rede za storitve zračnega prevoza. To storijo vsaj 30 dni pred začetkom operacij. Predložitve v zvezi z zračnimi prevozi, ki bodo potekali januarja 2021, se opravijo čim prej pred začetkom operacij.

2.   Ob upoštevanju člena 9 se lahko operativni načrti, programi in vozni redi za sezono IATA, ki je v teku na prvi dan začetka uporabe te uredbe, kot je določeno v prvem pododstavku člena 15(2), in za prvo sezono zatem predložijo in odobrijo pred navedenim datumom.

3.   Ta uredba državam članicam ne preprečuje izdaje dovoljenja prevoznikom Unije za opravljanje rednih zračnih prevozov v okviru uveljavljanja pravic, ki jim jih je dodelilo Združeno kraljestvo. Pri teh dovoljenjih države članice ne diskriminirajo med prevozniki Unije.

Člen 11

Zavrnitev, preklic, začasna razveljavitev in omejitev dovoljenja

1.   Države članice zavrnejo ali, odvisno od primera, prekličejo ali začasno razveljavijo operativno dovoljenje letalskega prevoznika Združenega kraljestva, kadar:

| (a) | se letalski prevoznik na podlagi te uredbe ne šteje za letalskega prevoznika Združenega kraljestva ali |
| --- | --- |

(a)

se letalski prevoznik na podlagi te uredbe ne šteje za letalskega prevoznika Združenega kraljestva ali

| (b) | pogoji iz člena 9(2) niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(b)

pogoji iz člena 9(2) niso izpolnjeni.

2.   Države članice zavrnejo, prekličejo, začasno razveljavijo, omejijo ali pogojujejo operativno dovoljenje letalskega prevoznika Združenega kraljestva oziroma omejijo ali pogojujejo njegove operacije v katerih koli od naslednjih okoliščin:

| (a) | veljavne zahteve za varnost in varovanje niso izpolnjene; |
| --- | --- |

(a)

veljavne zahteve za varnost in varovanje niso izpolnjene;

| (b) | zahteve, ki veljajo za prihod zrakoplovov, ki opravljajo zračni prevoz, na ozemlje zadevne države članice, opravljanje dejavnosti na njem ali odhod z njega, niso izpolnjene; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, ki veljajo za prihod zrakoplovov, ki opravljajo zračni prevoz, na ozemlje zadevne države članice, opravljanje dejavnosti na njem ali odhod z njega, niso izpolnjene;

| (c) | zahteve, ki veljajo za prihod potnikov, posadke, prtljage, tovora in/ali pošte na zrakoplovu na ozemlje zadevne države članice, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino in karanteno ali za pošto v skladu s poštnimi predpisi), niso izpolnjene. |
| --- | --- |

(c)

zahteve, ki veljajo za prihod potnikov, posadke, prtljage, tovora in/ali pošte na zrakoplovu na ozemlje zadevne države članice, opravljanje dejavnosti na njem in odhod z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino in karanteno ali za pošto v skladu s poštnimi predpisi), niso izpolnjene.

3.   Države članice zavrnejo, prekličejo, začasno razveljavijo, omejijo ali pogojujejo operativna dovoljenja letalskih prevoznikov Združenega kraljestva oziroma omejijo ali pogojujejo njihove operacije, kadar to zahteva Komisija v skladu s členom 7 ali 8.

4.   Države članice Komisijo in druge države članice brez nepotrebnega odlašanja obvestijo o kakršni koli odločitvi o zavrnitvi ali preklicu operativnega dovoljenja letalskega prevoznika Združenega kraljestva na podlagi odstavkov 1 in 2.

Člen 12

Spričevala in licence

Spričevala o plovnosti, spričevala o usposobljenosti in licence, ki jih je izdalo ali potrdilo Združeno kraljestvo in še veljajo, države članice priznajo kot veljavne za namen opravljanja storitev zračnega prevoza s strani letalskih prevoznikov Združenega kraljestva na podlagi te uredbe, pod pogojem, da so bila takšna spričevala ali licence izdane ali potrjene na podlagi vsaj ustreznih mednarodnih standardov, določenih na podlagi Čikaške konvencije, in v skladu z njimi.

Člen 13

Posvetovanje in sodelovanje

1.   Pristojni organi držav članic se po potrebi posvetujejo s pristojnimi organi Združenega kraljestva in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izvajanje te uredbe.

2.   Države članice Komisiji na zahtevo brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo vse informacije, ki so jih pridobile v skladu z odstavkom 1 tega člena, ali katere koli druge informacije, ki so pomembne za izvajanje členov 7 in 8.

Člen 14

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 15

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od dneva, ki sledi dnevu, na katerega se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu.

Vendar se člena 9(3) in 10(2) uporabljata od začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Ta uredba se ne uporablja, če začne do datuma iz prvega pododstavka odstavka 2 veljati ali, odvisno od primera, se začne začasno uporabljati sporazum z Združenim kraljestvom o celoviti ureditvi opravljanja storitev zračnega prevoza, katerega pogodbenica je Unija.

4.   Ta uredba se preneha uporabljati na zgodnejšega od naslednjih dveh datumov:

| (a) | 30. junij 2021; |
| --- | --- |

(a)

30. junij 2021;

| (b) | datum, na katerega začne veljati sporazum iz odstavka 3, ali, odvisno od primera, datum, od katerega se začasno uporablja. |
| --- | --- |

(b)

datum, na katerega začne veljati sporazum iz odstavka 3, ali, odvisno od primera, datum, od katerega se začasno uporablja.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (UL L 58, 27.2.2020, str. 53).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

(7)  Uredba (EU) 2019/712 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o varstvu konkurence v zračnem prevozu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 868/2004 (UL L 123, 10.5.2019, str. 4).

7

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/97

---

UREDBA (EU) 2020/2226 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje, določeno v členu 126 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje), v katerem se za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) in v njem še naprej uporablja pravo Unije v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu, se konča 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je Unija sklenila s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje, določeno v členu 126 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: prehodno obdobje), v katerem se za Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) in v njem še naprej uporablja pravo Unije v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu, se konča 31. decembra 2020.

| (2) | Glavni cilj Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostaviti in ohranjati visoko in enotno raven varnosti v letalstvu v Uniji. V ta namen je bil vzpostavljen sistem certifikatov za različne letalske dejavnosti, da se doseže zahtevana raven varnosti in omogoči potrebno preverjanje ter vzajemno priznavanje izdanih certifikatov. |
| --- | --- |

(2)

Glavni cilj Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostaviti in ohranjati visoko in enotno raven varnosti v letalstvu v Uniji. V ta namen je bil vzpostavljen sistem certifikatov za različne letalske dejavnosti, da se doseže zahtevana raven varnosti in omogoči potrebno preverjanje ter vzajemno priznavanje izdanih certifikatov.

| (3) | Na področju varnosti v letalstvu lahko mnogi deležniki z različnimi ukrepi obravnavajo posledice konca prehodnega obdobja za certifikate in odobritve brez sklenitve sporazuma o določitvi novega odnosa med Unijo in Združenim kraljestvom na področju varnosti v letalstvu. Navedeni ukrepi vključujejo prenos na organ za civilno letalstvo katere od držav članic in vlogo pred koncem prehodnega obdobja za certifikat, ki ga izda Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), z učinkom od dneva, ki sledi koncu prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(3)

Na področju varnosti v letalstvu lahko mnogi deležniki z različnimi ukrepi obravnavajo posledice konca prehodnega obdobja za certifikate in odobritve brez sklenitve sporazuma o določitvi novega odnosa med Unijo in Združenim kraljestvom na področju varnosti v letalstvu. Navedeni ukrepi vključujejo prenos na organ za civilno letalstvo katere od držav članic in vlogo pred koncem prehodnega obdobja za certifikat, ki ga izda Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), z učinkom od dneva, ki sledi koncu prehodnega obdobja.

| (4) | Vendar je za nekatere certifikate treba sprejeti posebne ukrepe za obravnavo posledic konca prehodnega obdobja. To velja zlasti za certifikate projektov, ki jih je Agencija pred koncem prehodnega obdobja izdala projektivnim organizacijam z glavnim krajem poslovanja v Združenem kraljestvu ali ki so jih izdale takšne projektivne organizacije, ki jih je odobrila Agencija. Do navedenega datuma je Agencija v imenu Združenega kraljestva opravljala funkcije in naloge države projektiranja na podlagi Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu in prilog h Konvenciji, kakor je določeno v členu 77(1) Uredbe (EU) 2018/1139. Po koncu prehodnega obdobja bo navedene funkcije in naloge države projektiranja v zvezi z Združenim kraljestvom prevzel organ za civilno letalstvo Združenega kraljestva. Združeno kraljestvo je v odziv na to spremembo sprejelo zakonodajo, s katero se certifikati projektov, izdani pred prehodnim obdobjem, štejejo za izdane v skladu z zakoni Združenega kraljestva z učinkom od konca prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(4)

Vendar je za nekatere certifikate treba sprejeti posebne ukrepe za obravnavo posledic konca prehodnega obdobja. To velja zlasti za certifikate projektov, ki jih je Agencija pred koncem prehodnega obdobja izdala projektivnim organizacijam z glavnim krajem poslovanja v Združenem kraljestvu ali ki so jih izdale takšne projektivne organizacije, ki jih je odobrila Agencija. Do navedenega datuma je Agencija v imenu Združenega kraljestva opravljala funkcije in naloge države projektiranja na podlagi Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu in prilog h Konvenciji, kakor je določeno v členu 77(1) Uredbe (EU) 2018/1139. Po koncu prehodnega obdobja bo navedene funkcije in naloge države projektiranja v zvezi z Združenim kraljestvom prevzel organ za civilno letalstvo Združenega kraljestva. Združeno kraljestvo je v odziv na to spremembo sprejelo zakonodajo, s katero se certifikati projektov, izdani pred prehodnim obdobjem, štejejo za izdane v skladu z zakoni Združenega kraljestva z učinkom od konca prehodnega obdobja.

| (5) | Na strani Unije so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev, da so, kar zadeva zrakoplove, registrirane v Uniji, projekti, ki so jih zajemali taki certifikati projektov, po koncu prehodnega obdobja še naprej zajeti s certifikati projektov, ki jih ureja Uredba (EU) 2018/1139. Posebni ukrepi bi morali zadevnim operatorjem zrakoplovov omogočiti nadaljnjo uporabo zadevnih proizvodov. Zato je treba določiti, da se šteje, da so Agencija oziroma projektivne organizacije, ki jih je odobrila Agencija, izdale certifikate projektov, ki zajemajo navedene projekte, z učinkom od dneva, ki sledi koncu prehodnega obdobja. V Uredbi (EU) 2018/1139 in zadevnih aktih Komisije so predvideni takšni certifikati projektov, izdani na podlagi dejstva, da je zadevni zrakoplov registriran v državi članici, čeprav je država projektiranja tretja država. |
| --- | --- |

(5)

Na strani Unije so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev, da so, kar zadeva zrakoplove, registrirane v Uniji, projekti, ki so jih zajemali taki certifikati projektov, po koncu prehodnega obdobja še naprej zajeti s certifikati projektov, ki jih ureja Uredba (EU) 2018/1139. Posebni ukrepi bi morali zadevnim operatorjem zrakoplovov omogočiti nadaljnjo uporabo zadevnih proizvodov. Zato je treba določiti, da se šteje, da so Agencija oziroma projektivne organizacije, ki jih je odobrila Agencija, izdale certifikate projektov, ki zajemajo navedene projekte, z učinkom od dneva, ki sledi koncu prehodnega obdobja. V Uredbi (EU) 2018/1139 in zadevnih aktih Komisije so predvideni takšni certifikati projektov, izdani na podlagi dejstva, da je zadevni zrakoplov registriran v državi članici, čeprav je država projektiranja tretja država.

| (6) | Treba je pojasniti, da za navedene certifikate projektov veljajo zadevna pravila iz Uredbe (EU) 2018/1139 ter zadevnih izvedbenih in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti tista, ki se uporabljajo za certificiranje projektov in obvezne informacije o stalni plovnosti. |
| --- | --- |

(6)

Treba je pojasniti, da za navedene certifikate projektov veljajo zadevna pravila iz Uredbe (EU) 2018/1139 ter zadevnih izvedbenih in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti tista, ki se uporabljajo za certificiranje projektov in obvezne informacije o stalni plovnosti.

| (7) | Zaradi nujnosti, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi nujnosti, ki jo narekuje konec prehodnega obdobja, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (8) | Ker cilja te uredbe, in sicer ohranjanja visoke in enotne ravni varnosti v letalstvu v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(8)

Ker cilja te uredbe, in sicer ohranjanja visoke in enotne ravni varnosti v letalstvu v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (9) | Ta uredba bi morala nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati od dne, ki sledi koncu prehodnega obdobja, razen če do navedenega datuma ne začne veljati ali se ne začne začasno uporabljati sporazum med Evropsko Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja zadeve na področju varnosti v civilnem letalstvu v zvezi s certifikati projektov, obravnavanimi v tej uredbi – |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba bi morala nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati od dne, ki sledi koncu prehodnega obdobja, razen če do navedenega datuma ne začne veljati ali se ne začne začasno uporabljati sporazum med Evropsko Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja zadeve na področju varnosti v civilnem letalstvu v zvezi s certifikati projektov, obravnavanimi v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa posebne določbe v zvezi s koncem prehodnega obdobja za nekatere letalske varnostne certifikate, izdane na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 ali (EU) 2018/1139 za fizične in pravne osebe, ki imajo glavni kraj poslovanja v Združenem kraljestvu.

2.   Ta uredba se uporablja za certifikate projektov iz Priloge, ki so veljavni na dan pred datumom začetka uporabe te uredbe in jih je izdala Agencija fizičnim ali pravnim osebam, ki imajo glavni kraj poslovanja v Združenem kraljestvu, ali projektivna organizacija, ki ima glavni kraj poslovanja v Združenem kraljestvu.

3.   Ta uredba se uporablja samo za zrakoplove, registrirane v Uniji.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo ustrezne opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) 2018/1139 ter iz delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe in Uredbe (ES) št. 216/2008.

Člen 3

Veljavnost certifikatov

Za certifikate projektov iz člena 1(2) se šteje, da jih je z učinkom od datuma iz člena 5(2) izdala:

| 1. | Agencija v zvezi s certifikati iz člena 1(2), ki jih je izdala Agencija; |
| --- | --- |

1.

Agencija v zvezi s certifikati iz člena 1(2), ki jih je izdala Agencija;

| 2. | organizacija, ki jo je odobrila Agencija, v zvezi s certifikati iz člena 1(2), ki jih je izdala projektivna organizacija, ki jo je odobrila Agencija. |
| --- | --- |

2.

organizacija, ki jo je odobrila Agencija, v zvezi s certifikati iz člena 1(2), ki jih je izdala projektivna organizacija, ki jo je odobrila Agencija.

Člen 4

Pravila in obveznosti v zvezi s certifikati, ki jih ureja člen 3

1.   Za certifikate, ki jih ureja člen 3 te uredbe, veljajo pravila, ki se uporabljajo zanje v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 ter ustreznimi izvedbenimi in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe ali Uredbe (ES) št. 216/2008, zlasti Uredbo Komisije (EU) št. 748/2012 (6).

2.   Agencija ima v zvezi s subjekti, ki imajo glavni kraj poslovanja v tretji državi, pooblastila, določena v Uredbi (EU) 2018/1139 ter v ustreznih izvedbenih in delegiranih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe in Uredbe (ES) št. 216/2008.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja od dne, ki sledi dnevu, na katerega se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu.

3.   Ta uredba se ne uporablja, če do datuma iz odstavka 2 tega člena začne veljati ali se, odvisno od primera, začasno uporablja sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki ureja zadeve na področju varnosti v civilnem letalstvu v zvezi s certifikati projektov iz člena 1(2) te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (UL L 79, 19.3.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (UL L 224, 21.8.2012, str. 1).

6

---

PRILOGA

SEZNAM CERTIFIKATOV IZ ČLENA 1

| 1. | Poddel B oddelka A dela 21 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 748/2012 (1) (certifikati tipa in certifikati tipa z omejitvami) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Poddel D oddelka A dela 21 Priloge I k Uredbi (EU) št. 748/2012 (spremembe certifikatov tipa in certifikatov tipa z omejitvami) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poddel E oddelka A dela 21 Priloge I k Uredbi (EU) št. 748/2012 (dodatni certifikati tipa) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poddel M oddelka A dela 21 Priloge I k Uredbi (EU) št. 748/2012 (popravila) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Poddel O oddelka A dela 21 Priloge I k Uredbi (EU) št. 748/2012 (dovoljenja po odredbi o evropskem tehničnem standardu) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Poddel J oddelka A dela 21 Priloge I k Uredbi (EU) št. 748/2012 (odobritev projektivne organizacije) |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (UL L 224, 21.8.2012, str. 1).

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/102

---

UREDBA (EU) 2020/2227 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) predložilo uradno obvestilo o nameri o izstopu iz Unije. |
| --- | --- |

(1)

Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) predložilo uradno obvestilo o nameri o izstopu iz Unije.

| (2) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) vsebuje ureditve za uporabo določb prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem po datumu, na katerega se Pogodbi prenehata uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem. Skupna ribiška politika (SRP) se v skladu s Sporazumom o izstopu za Združeno kraljestvo in v njem uporablja v prehodnem obdobju, 31. decembra 2020 pa se bo prenehala uporabljati. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) vsebuje ureditve za uporabo določb prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem po datumu, na katerega se Pogodbi prenehata uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem. Skupna ribiška politika (SRP) se v skladu s Sporazumom o izstopu za Združeno kraljestvo in v njem uporablja v prehodnem obdobju, 31. decembra 2020 pa se bo prenehala uporabljati.

| (3) | Ko se SRP preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem, vode Združenega kraljestva (teritorialno morje in izključna ekonomska cona ob njem) ne bodo več del voda Unije. Če ne bo sklenjen sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo vseboval določbe o ribištvu, obstaja tveganje, da ribiška plovila Unije in Združenega kraljestva ne bodo mogla v celoti izkoristiti ribolovnih možnosti, ki bodo morda na voljo za leto 2021. |
| --- | --- |

(3)

Ko se SRP preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem, vode Združenega kraljestva (teritorialno morje in izključna ekonomska cona ob njem) ne bodo več del voda Unije. Če ne bo sklenjen sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo vseboval določbe o ribištvu, obstaja tveganje, da ribiška plovila Unije in Združenega kraljestva ne bodo mogla v celoti izkoristiti ribolovnih možnosti, ki bodo morda na voljo za leto 2021.

| (4) | Za zagotovitev trajnosti ribištva in glede na njegov pomen za gospodarsko preživetje številnih skupnosti v Uniji in Združenem kraljestvu bi bilo treba ohraniti možnost nadaljnje ureditve vzajemnega dostopa ribiških plovil iz Unije in Združenega kraljestva do voda druge pogodbenice po 31. decembru 2020. Namen te uredbe je oblikovati ustrezen pravni okvir za takšen vzajemni dostop. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev trajnosti ribištva in glede na njegov pomen za gospodarsko preživetje številnih skupnosti v Uniji in Združenem kraljestvu bi bilo treba ohraniti možnost nadaljnje ureditve vzajemnega dostopa ribiških plovil iz Unije in Združenega kraljestva do voda druge pogodbenice po 31. decembru 2020. Namen te uredbe je oblikovati ustrezen pravni okvir za takšen vzajemni dostop.

| (5) | Ozemeljsko področje uporabe te uredbe in sklicevanje na Združeno kraljestvo v tej uredbi ne vključujeta Gibraltarja. |
| --- | --- |

(5)

Ozemeljsko področje uporabe te uredbe in sklicevanje na Združeno kraljestvo v tej uredbi ne vključujeta Gibraltarja.

| (6) | Unija in Združeno kraljestvo določita ribolovne možnosti za leto 2021 ob polnem spoštovanju zahtev iz členov 61 in 62 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (3). Za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja živih morskih virov in stabilnosti v vodah Unije in Združenega kraljestva bi morali biti dodelitve kvot in deleži za države članice in Združeno kraljestvo določeni v skladu z zadevnim veljavnim pravom Unije oziroma Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(6)

Unija in Združeno kraljestvo določita ribolovne možnosti za leto 2021 ob polnem spoštovanju zahtev iz členov 61 in 62 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (3). Za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja živih morskih virov in stabilnosti v vodah Unije in Združenega kraljestva bi morali biti dodelitve kvot in deleži za države članice in Združeno kraljestvo določeni v skladu z zadevnim veljavnim pravom Unije oziroma Združenega kraljestva.

| (7) | Glede na dolgotrajne ribolovne vzorce ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije in obratno ter zaradi pridobitve vzajemnega dostopa do voda bi morala Unija določiti mehanizem za dostop ribiških plovil Združenega kraljestva do voda Unije na podlagi dovoljenj, da bodo lahko deleže kvot, ki bodo dodeljene Združenemu kraljestvu, lovila pod enakimi pogoji, kot veljajo za ribiška plovila Unije. Zato bi bilo treba taka dovoljenja za ribolov izdati le, če in kolikor Združeno kraljestvo ribiškim plovilom Unije še naprej izdaja dovoljenja za nadaljevanje ribolova v vodah Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(7)

Glede na dolgotrajne ribolovne vzorce ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije in obratno ter zaradi pridobitve vzajemnega dostopa do voda bi morala Unija določiti mehanizem za dostop ribiških plovil Združenega kraljestva do voda Unije na podlagi dovoljenj, da bodo lahko deleže kvot, ki bodo dodeljene Združenemu kraljestvu, lovila pod enakimi pogoji, kot veljajo za ribiška plovila Unije. Zato bi bilo treba taka dovoljenja za ribolov izdati le, če in kolikor Združeno kraljestvo ribiškim plovilom Unije še naprej izdaja dovoljenja za nadaljevanje ribolova v vodah Združenega kraljestva.

| (8) | Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila za izdajo in upravljanje dovoljenj za ribolov za ribiška plovila v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo tretje države in za ribiška plovila tretjih držav, ki izvajajo ribolovne operacije v vodah Unije. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila za izdajo in upravljanje dovoljenj za ribolov za ribiška plovila v vodah pod suverenostjo ali pristojnostjo tretje države in za ribiška plovila tretjih držav, ki izvajajo ribolovne operacije v vodah Unije.

| (9) | Uredba (EU) 2017/2403 določa pravila za ribolovne operacije, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretje države zunaj okvira sporazuma, in določa, da lahko država članica zastave izda neposredno dovoljenje ter določi pogoje in postopke za izdajo takih dovoljenj. Glede na število ribiških plovil Unije, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vodah Združenega kraljestva, bi ti pogoji in postopki privedli do precejšnjih zamud in povečanega upravnega bremena, če ne bo prišlo do sporazuma med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo vseboval določbe o ribištvu. Zato je treba določiti posebne pogoje in postopke, da bi Združeno kraljestvo ribiškim plovilom Unije lahko lažje izdajalo dovoljenja za opravljanje ribolovnih dejavnosti v vodah Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) 2017/2403 določa pravila za ribolovne operacije, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretje države zunaj okvira sporazuma, in določa, da lahko država članica zastave izda neposredno dovoljenje ter določi pogoje in postopke za izdajo takih dovoljenj. Glede na število ribiških plovil Unije, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vodah Združenega kraljestva, bi ti pogoji in postopki privedli do precejšnjih zamud in povečanega upravnega bremena, če ne bo prišlo do sporazuma med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo vseboval določbe o ribištvu. Zato je treba določiti posebne pogoje in postopke, da bi Združeno kraljestvo ribiškim plovilom Unije lahko lažje izdajalo dovoljenja za opravljanje ribolovnih dejavnosti v vodah Združenega kraljestva.

| (10) | Treba je odstopiti od pravil, ki se uporabljajo za ribiška plovila tretjih držav, in določiti posebne pogoje in postopke, ki omogočajo izdajanje dovoljenj za ribiška plovila Združenega kraljestva s strani Unije za opravljanje ribolovnih dejavnosti v vodah Unije. |
| --- | --- |

(10)

Treba je odstopiti od pravil, ki se uporabljajo za ribiška plovila tretjih držav, in določiti posebne pogoje in postopke, ki omogočajo izdajanje dovoljenj za ribiška plovila Združenega kraljestva s strani Unije za opravljanje ribolovnih dejavnosti v vodah Unije.

| (11) | Uredbo (EU) 2017/2403 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Uredbo (EU) 2017/2403 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Prehodno obdobje, določeno v Sporazumu o izstopu, se izteče 31. decembra 2020. Če ne bo sklenjen sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo vseboval določbe o ribištvu, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se morala na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu uporabljati od dne, ki sledi dnevu, na katerega se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem. Kot ukrep za nepredvidljive razmere bi se morala uporabljati do zgodnejšega od naslednjih datumov: 31. decembra 2021 ali datuma začetka veljavnosti ali začasne uporabe sporazuma med Unijo in Združenim kraljestvom, ki vsebuje določbe o ribištvu. |
| --- | --- |

(12)

Prehodno obdobje, določeno v Sporazumu o izstopu, se izteče 31. decembra 2020. Če ne bo sklenjen sporazum med Unijo in Združenim kraljestvom, ki bo vseboval določbe o ribištvu, bi morala ta uredba nujno začeti veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in bi se morala na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu uporabljati od dne, ki sledi dnevu, na katerega se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem. Kot ukrep za nepredvidljive razmere bi se morala uporabljati do zgodnejšega od naslednjih datumov: 31. decembra 2021 ali datuma začetka veljavnosti ali začasne uporabe sporazuma med Unijo in Združenim kraljestvom, ki vsebuje določbe o ribištvu.

| (13) | Glede na to, da je treba to uredbo sprejeti pred dnem, ko se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu, ter glede na potrebo po določitvi postopkov za izdajo dovoljenj za trajnostne ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva in Unije na podlagi vzajemnosti najpozneje do navedenega dne, da bi se izognili nenadni prekinitvi ribolovnih operacij, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(13)

Glede na to, da je treba to uredbo sprejeti pred dnem, ko se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu, ter glede na potrebo po določitvi postopkov za izdajo dovoljenj za trajnostne ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva in Unije na podlagi vzajemnosti najpozneje do navedenega dne, da bi se izognili nenadni prekinitvi ribolovnih operacij, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (14) | Da se gospodarskim subjektom Unije in Združenega kraljestva omogoči, da nadaljujejo ribolov, bi se morala dovoljenja za ribolov za ribolovne dejavnosti v vodah Unije izdati ribiškim plovilom Združenega kraljestva le, če in kolikor se Komisija prepriča, da je Združeno kraljestvo ribiškim plovilom Unije odobrilo pravice dostopa za izvajanje ribolovnih operacij v vodah Združenega kraljestva na podlagi vzajemnosti – |
| --- | --- |

(14)

Da se gospodarskim subjektom Unije in Združenega kraljestva omogoči, da nadaljujejo ribolov, bi se morala dovoljenja za ribolov za ribolovne dejavnosti v vodah Unije izdati ribiškim plovilom Združenega kraljestva le, če in kolikor se Komisija prepriča, da je Združeno kraljestvo ribiškim plovilom Unije odobrilo pravice dostopa za izvajanje ribolovnih operacij v vodah Združenega kraljestva na podlagi vzajemnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) 2017/2403

Uredba (EU) 2017/2403 se spremeni:

| (1) | v poglavju II naslova II se doda naslednji oddelek:


  „
  Oddelek 4




  Ribolovne operacije ribiških plovil unije v vodah združenega kraljestva




  Člen 18a
  Področje uporabe
  Z odstopanjem od oddelka 3 se ta oddelek uporablja za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva.


  Člen 18b
  Opredelitev pojma
  V tem oddelku ‚vode Združenega kraljestva‘ pomeni vode pod suverenostjo ali pristojnostjo Združenega kraljestva, vzpostavljeno v skladu z mednarodnim pravom.


  Člen 18c
  Postopek za pridobitev dovoljenja za ribolov od Združenega kraljestva

  1.   Država članica zastave, ki je preverila, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5, pošlje Komisiji ustrezen zahtevek ali seznam zahtevkov za dovoljenje za ribolov Združenega kraljestva.


  2.   Vsak zahtevek ali seznam zahtevkov vsebuje informacije, ki jih zahteva Združeno kraljestvo za izdajo dovoljenja za ribolov, v zahtevani obliki, ki jo je Združeno kraljestvo sporočilo Komisiji.


  3.   Komisija državam članicam sporoči informacije in obliko iz odstavka 2. Komisija lahko državi članici zastave pošlje zahtevek za vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje skladnosti s pogoji iz odstavkov 1 in 2.


  4.   Če Komisija po prejemu zahtevka ali kakršnih koli dodatnih informacij, zahtevanih na podlagi odstavka 3, ugotovi, da so pogoji iz odstavkov 1 in 2 izpolnjeni, zahtevek brez odlašanja posreduje Združenemu kraljestvu.


  5.   Takoj ko Združeno kraljestvo obvesti Komisijo, da se je odločilo izdati ali zavrniti dovoljenje za ribolov ribiškemu plovilu Unije, Komisija o tem nemudoma obvesti državo članico zastave.


  6.   Država članica zastave lahko dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva izda šele, ko je bila obveščena, da se je Združeno kraljestvo odločilo izdati dovoljenje zadevnemu ribiškemu plovilu Unije.


  7.   Ribolovne operacije se ne začnejo, dokler država članica zastave in Združeno kraljestvo ne izdata dovoljenja za ribolov.


  8.   Kadar Združeno kraljestvo obvesti Komisijo, da se je odločilo začasno preklicati ali odvzeti dovoljenje za ribolov za ribiško plovilo Unije, Komisija o tem nemudoma ustrezno obvesti državo članico zastave. Ta država članica ustrezno začasno prekliče ali odvzame svoje dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva.


  9.   Kadar Združeno kraljestvo državo članico zastave neposredno obvesti, da se je odločilo ribiškemu plovilu Unije izdati, zavrniti, začasno preklicati ali odvzeti dovoljenje za ribolov, država članica zastave o tem nemudoma ustrezno obvesti Komisijo. Ta država članica ustrezno začasno prekliče ali odvzame svoje dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva.



  Člen 18d
  Spremljanje
  Komisija spremlja izdajanje dovoljenj za ribolov s strani Združenega kraljestva za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva.“; |
| --- | --- |

(1)

v poglavju II naslova II se doda naslednji oddelek:

„
  Oddelek 4

Ribolovne operacije ribiških plovil unije v vodah združenega kraljestva

Člen 18a

Področje uporabe

Z odstopanjem od oddelka 3 se ta oddelek uporablja za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva.

Člen 18b

Opredelitev pojma

V tem oddelku ‚vode Združenega kraljestva‘ pomeni vode pod suverenostjo ali pristojnostjo Združenega kraljestva, vzpostavljeno v skladu z mednarodnim pravom.

Člen 18c

Postopek za pridobitev dovoljenja za ribolov od Združenega kraljestva

1.   Država članica zastave, ki je preverila, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5, pošlje Komisiji ustrezen zahtevek ali seznam zahtevkov za dovoljenje za ribolov Združenega kraljestva.

2.   Vsak zahtevek ali seznam zahtevkov vsebuje informacije, ki jih zahteva Združeno kraljestvo za izdajo dovoljenja za ribolov, v zahtevani obliki, ki jo je Združeno kraljestvo sporočilo Komisiji.

3.   Komisija državam članicam sporoči informacije in obliko iz odstavka 2. Komisija lahko državi članici zastave pošlje zahtevek za vse dodatne informacije, potrebne za preverjanje skladnosti s pogoji iz odstavkov 1 in 2.

4.   Če Komisija po prejemu zahtevka ali kakršnih koli dodatnih informacij, zahtevanih na podlagi odstavka 3, ugotovi, da so pogoji iz odstavkov 1 in 2 izpolnjeni, zahtevek brez odlašanja posreduje Združenemu kraljestvu.

5.   Takoj ko Združeno kraljestvo obvesti Komisijo, da se je odločilo izdati ali zavrniti dovoljenje za ribolov ribiškemu plovilu Unije, Komisija o tem nemudoma obvesti državo članico zastave.

6.   Država članica zastave lahko dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva izda šele, ko je bila obveščena, da se je Združeno kraljestvo odločilo izdati dovoljenje zadevnemu ribiškemu plovilu Unije.

7.   Ribolovne operacije se ne začnejo, dokler država članica zastave in Združeno kraljestvo ne izdata dovoljenja za ribolov.

8.   Kadar Združeno kraljestvo obvesti Komisijo, da se je odločilo začasno preklicati ali odvzeti dovoljenje za ribolov za ribiško plovilo Unije, Komisija o tem nemudoma ustrezno obvesti državo članico zastave. Ta država članica ustrezno začasno prekliče ali odvzame svoje dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva.

9.   Kadar Združeno kraljestvo državo članico zastave neposredno obvesti, da se je odločilo ribiškemu plovilu Unije izdati, zavrniti, začasno preklicati ali odvzeti dovoljenje za ribolov, država članica zastave o tem nemudoma ustrezno obvesti Komisijo. Ta država članica ustrezno začasno prekliče ali odvzame svoje dovoljenje za ribolov za ribolovne operacije v vodah Združenega kraljestva.

Člen 18d

Spremljanje

Komisija spremlja izdajanje dovoljenj za ribolov s strani Združenega kraljestva za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva.“;

| (2) | vstavi se naslednji naslov:


  „NASLOV IIIa


  RIBOLOVNE OPERACIJE RIBIŠKIH PLOVIL ZDRUŽENEGA KRALJESTVA V VODAH UNIJE



  Člen 38a
  Področje uporabe
  Z odstopanjem od naslova III se ta naslov uporablja za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Združenega kraljestva v vodah Unije.


  Člen 38b
  Ribolovne operacije ribških plovil Združenega kraljestva
  Ribiška plovila Združenega kraljestva lahko izvajajo ribolovne operacije v vodah Unije v skladu s pogoji, določenimi v veljavni zakonodaji Unije, če je plovilom Unije odobren dostop do izvajanja ribolovnih operacij v vodah Združenega kraljestva na podlagi vzajemnosti.


  Člen 38c
  Splošna načela

  1.   Ribiško plovilo Združenega kraljestva ne sme izvajati ribolovnih operacij v vodah Unije, razen če mu je Komisija izdala dovoljenje za ribolov. Dovoljenje se mu izda le, če izpolnjuje merila za izpolnjevanje pogojev iz odstavka 2.


  2.   Komisija lahko izda dovoljenje za ribolov ribiškemu plovilu Združenega kraljestva, če:






  (a) | ima ribiško plovilo veljavno dovoljenje za ribolov, ki ga je izdal pristojni organ Združenega kraljestva; |
| --- | --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji naslov:

„NASLOV IIIa

RIBOLOVNE OPERACIJE RIBIŠKIH PLOVIL ZDRUŽENEGA KRALJESTVA V VODAH UNIJE

Člen 38a

Področje uporabe

Z odstopanjem od naslova III se ta naslov uporablja za ribolovne operacije, ki jih izvajajo ribiška plovila Združenega kraljestva v vodah Unije.

Člen 38b

Ribolovne operacije ribških plovil Združenega kraljestva

Ribiška plovila Združenega kraljestva lahko izvajajo ribolovne operacije v vodah Unije v skladu s pogoji, določenimi v veljavni zakonodaji Unije, če je plovilom Unije odobren dostop do izvajanja ribolovnih operacij v vodah Združenega kraljestva na podlagi vzajemnosti.

Člen 38c

Splošna načela

1.   Ribiško plovilo Združenega kraljestva ne sme izvajati ribolovnih operacij v vodah Unije, razen če mu je Komisija izdala dovoljenje za ribolov. Dovoljenje se mu izda le, če izpolnjuje merila za izpolnjevanje pogojev iz odstavka 2.

2.   Komisija lahko izda dovoljenje za ribolov ribiškemu plovilu Združenega kraljestva, če:

(a)

ima ribiško plovilo veljavno dovoljenje za ribolov, ki ga je izdal pristojni organ Združenega kraljestva;

| (b) | je Združeno kraljestvo evidentiralo ribiško plovilo v registru flote, ki je dostopen Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

je Združeno kraljestvo evidentiralo ribiško plovilo v registru flote, ki je dostopen Komisiji;

| (c) | ribiško plovilo in vsako povezano podporno plovilo uporabljata ustrezno shemo identifikacijskih številk ladij IMO, če se to zahteva na podlagi prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

ribiško plovilo in vsako povezano podporno plovilo uporabljata ustrezno shemo identifikacijskih številk ladij IMO, če se to zahteva na podlagi prava Unije;

| (d) | ribiško plovilo ni na seznamu plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva in/ali Unija na podlagi uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu; |
| --- | --- |

(d)

ribiško plovilo ni na seznamu plovil, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ki ga je sprejela regionalna organizacija za upravljanje ribištva in/ali Unija na podlagi uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu;

| (e) | Združeno kraljestvo ni opredeljeno kot nesodelujoča država na podlagi uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ali kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova na podlagi Uredbe (EU) št. 1026/2012, in |
| --- | --- |

(e)

Združeno kraljestvo ni opredeljeno kot nesodelujoča država na podlagi uredbe o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ali kot država, ki omogoča netrajnostne načine ribolova na podlagi Uredbe (EU) št. 1026/2012, in

| (f) | so Združenemu kraljestvu na voljo ribolovne možnosti. |
| --- | --- |

(f)

so Združenemu kraljestvu na voljo ribolovne možnosti.

3.   Ribiško plovilo Združenega kraljestva z dovoljenjem za izvajanje ribolovnih operacij v vodah Unije je skladno s pravili, ki urejajo ribolovne operacije ribiških plovil Unije na ribolovnem območju, na katerem deluje.

Člen 38d

Postopek za pridobitev dovoljenj za ribolov

1.   Združeno kraljestvo pošlje Komisiji zahtevek ali seznam zahtevkov za dovoljenja za svoja ribiška plovila.

2.   Komisija lahko od Združenega kraljestva zahteva dodatne informacije, potrebne za preverjanje, da so izpolnjeni pogoji iz člena 38c(2).

3.   Ko Komisija ugotovi, da so pogoji iz člena 38b in člena 38c(2) izpolnjeni, lahko izda dovoljenje za ribolov ter o tem brez odlašanja obvesti Združeno kraljestvo in zadevne države članice.

Člen 38e

Upravljanje dovoljenj za ribolov

1.   Če kateri koli pogoj iz člena 38b in člena 38c(2) ni več izpolnjen, Komisija ustrezno ukrepa, vključno s spremembo ali odvzemom dovoljenja, ter o tem ustrezno obvesti Združeno kraljestvo in zadevne države članice.

2.   Komisija lahko zavrne izdajo dovoljenj ali začasno prekliče ali odvzame katero koli dovoljenje, izdano ribiškemu plovilu Združenega kraljestva, v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | kadar so se okoliščine bistveno spremenile, zlasti v zvezi z vzajemnim dostopom ribiških plovil Unije do voda Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(a)

kadar so se okoliščine bistveno spremenile, zlasti v zvezi z vzajemnim dostopom ribiških plovil Unije do voda Združenega kraljestva;

| (b) | v primeru resne grožnje trajnostnemu izkoriščanju, upravljanju in ohranjanju morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(b)

v primeru resne grožnje trajnostnemu izkoriščanju, upravljanju in ohranjanju morskih bioloških virov;

| (c) | kadar je to nujno za preprečevanje ali zatiranje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

(c)

kadar je to nujno za preprečevanje ali zatiranje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| (d) | kadar Komisija meni, da je to primerno na podlagi ugotovitev, ki izhajajo iz njenih dejavnosti spremljanja na podlagi člena 18d; |
| --- | --- |

(d)

kadar Komisija meni, da je to primerno na podlagi ugotovitev, ki izhajajo iz njenih dejavnosti spremljanja na podlagi člena 18d;

| (e) | kadar Združeno kraljestvo neupravičeno zavrne, začasno prekliče ali odvzame dovoljenje za ribiška plovila Unije, da v vodah Združenega kraljestva izvajajo ribolovne operacije. |
| --- | --- |

(e)

kadar Združeno kraljestvo neupravičeno zavrne, začasno prekliče ali odvzame dovoljenje za ribiška plovila Unije, da v vodah Združenega kraljestva izvajajo ribolovne operacije.

3.   Če Komisija zavrne, začasno prekliče ali odvzame dovoljenje v skladu z odstavkom 2, o tem nemudoma obvesti Združeno kraljestvo.

Člen 38f

Prenehanje z ribolovnimi operacijami

1.   Kadar se šteje, da so bile ribolovne možnosti, dodeljene Združenemu kraljestvu, izkoriščene, Komisija o tem nemudoma obvesti Združeno kraljestvo in pristojne inšpekcijske organe držav članic. Da se zagotovi nadaljevanje ribolovnih operacij neizkoriščenih ribolovnih možnosti, ki lahko prav tako vplivajo na izkoriščene ribolovne možnosti, Komisija od Združenega kraljestva zahteva, da ji sporoči tehnične ukrepe, ki preprečujejo kakršen koli negativni učinek na izkoriščene ribolovne možnosti.

2.   Od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1 se dovoljenja za ribolov, izdana ribiškim plovilom, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, štejejo za začasno preklicana za zadevne ribolovne operacije, ribiška plovila pa nimajo več dovoljenja za izvajanje teh ribolovnih operacij.

3.   Dovoljenja za ribolov se štejejo za odvzeta, kadar začasni preklic dovoljenj za ribolov v skladu z odstavkom 2 zadeva vse ribolovne operacije, za katere so bila ta dovoljenja dodeljena.

Člen 38g

Prelov kvot v vodah Unije

Ko Komisija ugotovi, da je Združeno kraljestvo preseglo kvote, ki so mu bile dodeljene za stalež ali skupino staležev, izvede odbitke od drugih kvot, dodeljenih Združenemu kraljestvu. Komisija si prizadeva zagotoviti, da je obseg odbitkov skladen z odbitki, naloženimi državam članicam v podobnih okoliščinah.

Člen 38h

Nadzor in izvrševanje

1.   Ribiško plovilo Združenega kraljestva z dovoljenjem za izvajanje ribolovnih operacij v vodah Unije je skladno s pravili o nadzoru, ki urejajo ribolovne operacije ribiških plovil Unije na ribolovnem območju, na katerem deluje.

2.   Ribiško plovilo Združenega kraljestva z dovoljenjem za izvajanje ribolovnih operacij v vodah Unije Komisiji ali organu, ki ga Komisija določi, in kadar je to ustrezno, obalni državi članici sporoči podatke, ki jih morajo ribiška plovila Unije poslati državi članici zastave v skladu z uredbo o nadzoru.

3.   Komisija ali organ, ki ga Komisija določi, podatke, ki jih prejme v skladu z odstavkom 2, pošlje obalni državi članici.

4.   Ribiško plovilo Združenega kraljestva z dovoljenjem za izvajanje ribolovnih operacij v vodah Unije Komisiji ali organu, ki ga Komisija določi, na zahtevo predloži poročila opazovalcev, pripravljena v ustreznih programih opazovanja.

5.   Obalna država članica vse kršitve, ki jih storijo ribiška plovila Združenega kraljestva, vključno s povezanimi sankcijami, evidentira v nacionalnem registru iz člena 93 uredbe o nadzoru.“

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od dne, ki sledi dnevu, na katerega se pravo Unije preneha uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem na podlagi členov 126 in 127 Sporazuma o izstopu, do zgodnejšega od naslednjih datumov:

| (a) | 31. decembra 2021; |
| --- | --- |

(a)

31. decembra 2021;

| (b) | datuma začetka veljavnosti ali začasne uporabe sporazuma med Unijo in Združenim kraljestvom, ki vsebuje določbe o ribištvu. |
| --- | --- |

(b)

datuma začetka veljavnosti ali začasne uporabe sporazuma med Unijo in Združenim kraljestvom, ki vsebuje določbe o ribištvu.

3.   Ta uredba se ne uporablja, če sporazum iz točke (b) odstavka 2 začne veljati ali se začasno uporablja pred datumom začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

(3)  Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in Sporazum o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 (UL L 179, 23.6.1998, str. 3).

3

(4)  Uredba (EU) 2017/2403 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 (UL L 347, 28.12.2017, str. 81).

4

---

SKLEPI

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/108 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/108

---

SKLEP (EU) 2020/2228 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o evropskem letu železnic (2021)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o evropskem zelenem dogovoru) sprejela evropski zeleni dogovor za Unijo in njene državljane. Evropski zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, kjer v letu 2050 ne bo neto emisij toplogrednih plinov in kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o evropskem zelenem dogovoru) sprejela evropski zeleni dogovor za Unijo in njene državljane. Evropski zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, kjer v letu 2050 ne bo neto emisij toplogrednih plinov in kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov.

| (2) | Evropski svet je v sklepih z dne 12. decembra 2019 podprl cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je v sklepih z dne 12. decembra 2019 podprl cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050.

| (3) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 15. januarja 2020 pozdravil sporočilo o evropskem zelenem dogovoru in pozval k potrebnemu prehodu na podnebno nevtralno družbo do leta 2050. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 15. januarja 2020 pozdravil sporočilo o evropskem zelenem dogovoru in pozval k potrebnemu prehodu na podnebno nevtralno družbo do leta 2050.

| (4) | V skladu s cilji iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru je treba preoblikovati gospodarstvo Unije in ponovno preudariti politike, zlasti na področju prometa in mobilnosti. Promet povzroča četrtino emisij toplogrednih plinov v Uniji, delež, ki se še povečuje. Da bi dosegli podnebno nevtralnost, je treba do leta 2050 zmanjšati emisije iz prometa za 90 %. Za doseganje trajnostnega intermodalnega prometa je treba uporabnike postaviti na prvo mesto ter jim zagotoviti cenovno bolj sprejemljive, dostopne, bolj zdrave, čistejše in energetsko učinkovitejše alternativne možnosti za njihove načine mobilnosti, obenem pa je treba spodbujati tiste, ki že uporabljajo trajnostne načine prevoza, kot so hoja, kolesarjenje in javni prevoz. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s cilji iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru je treba preoblikovati gospodarstvo Unije in ponovno preudariti politike, zlasti na področju prometa in mobilnosti. Promet povzroča četrtino emisij toplogrednih plinov v Uniji, delež, ki se še povečuje. Da bi dosegli podnebno nevtralnost, je treba do leta 2050 zmanjšati emisije iz prometa za 90 %. Za doseganje trajnostnega intermodalnega prometa je treba uporabnike postaviti na prvo mesto ter jim zagotoviti cenovno bolj sprejemljive, dostopne, bolj zdrave, čistejše in energetsko učinkovitejše alternativne možnosti za njihove načine mobilnosti, obenem pa je treba spodbujati tiste, ki že uporabljajo trajnostne načine prevoza, kot so hoja, kolesarjenje in javni prevoz.

| (5) | Z evropskim zelenim dogovorom naj bi se za reševanje teh izzivov pospešil prehod na trajnostno in pametno mobilnost. Zlasti bi bilo treba večji del 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, preusmeriti na železnico in celinske plovne poti. Da bi se zgodil ta prehod, so potrebne velike naložbe, tudi naložbe v okviru okrevanja, bistveni del teh naložb pa bo namenjen izvajanju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in prizadevanjem za povečanje učinkovitosti železniških tovornih koridorjev. |
| --- | --- |

(5)

Z evropskim zelenim dogovorom naj bi se za reševanje teh izzivov pospešil prehod na trajnostno in pametno mobilnost. Zlasti bi bilo treba večji del 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, preusmeriti na železnico in celinske plovne poti. Da bi se zgodil ta prehod, so potrebne velike naložbe, tudi naložbe v okviru okrevanja, bistveni del teh naložb pa bo namenjen izvajanju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in prizadevanjem za povečanje učinkovitosti železniških tovornih koridorjev.

| (6) | Železnica ima pomembno vlogo pri korenitih spremembah za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050. Je ena izmed okolju najbolj prijaznih in energijsko učinkovitih načinov prevoza. Železnica je večinoma elektrificirana in oddaja veliko manj CO2 kot enakovredni načini prevoza po cesti ali zraku. Prav tako pa je edini način prevoza, pri katerem se emisije toplogrednih plinov in CO2 od leta 1990 dosledno znižujejo. Poleg tega je železnica med letoma 1990 in 2016 zmanjšala porabo energije in vse bolj uporablja obnovljive vire energije. |
| --- | --- |

(6)

Železnica ima pomembno vlogo pri korenitih spremembah za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050. Je ena izmed okolju najbolj prijaznih in energijsko učinkovitih načinov prevoza. Železnica je večinoma elektrificirana in oddaja veliko manj CO2 kot enakovredni načini prevoza po cesti ali zraku. Prav tako pa je edini način prevoza, pri katerem se emisije toplogrednih plinov in CO2 od leta 1990 dosledno znižujejo. Poleg tega je železnica med letoma 1990 in 2016 zmanjšala porabo energije in vse bolj uporablja obnovljive vire energije.

| (7) | Kriza zaradi COVID-19 je prometni sektor izjemno prizadela. Kljub operativnim in finančnim težavam pa je sektor ohranil ključne povezave za prevoz potnikov in osnovnega blaga. To so omogočili predvsem zaposleni, ki z delom nadaljujejo kljub težkim in negotovim razmeram. Strateška vloga, ki jo je imela železnica v času krize zaradi COVID-19, kaže, da je uresničitev enotnega evropskega železniškega območja, vzpostavljenega z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), potrebna tako za lažjo oskrbo z osnovnim blagom, kot so hrana, zdravila in gorivo, zlasti v izjemnih okoliščinah, kot tudi za doseganje širših ciljev prometne politike. |
| --- | --- |

(7)

Kriza zaradi COVID-19 je prometni sektor izjemno prizadela. Kljub operativnim in finančnim težavam pa je sektor ohranil ključne povezave za prevoz potnikov in osnovnega blaga. To so omogočili predvsem zaposleni, ki z delom nadaljujejo kljub težkim in negotovim razmeram. Strateška vloga, ki jo je imela železnica v času krize zaradi COVID-19, kaže, da je uresničitev enotnega evropskega železniškega območja, vzpostavljenega z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), potrebna tako za lažjo oskrbo z osnovnim blagom, kot so hrana, zdravila in gorivo, zlasti v izjemnih okoliščinah, kot tudi za doseganje širših ciljev prometne politike.

| (8) | Železniški sektor s povezovanjem glavnih prevoznih poti Unije z njenimi obrobnimi, gorskimi in odročnimi regijami in ozemlji, tudi na regionalni in lokalni ravni, ter z vzpostavljanjem in ponovnim uvajanjem manjkajočih regionalnih čezmejnih železniških povezav prispeva k socialni, ekonomski in teritorialni koheziji na celinski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Poleg tega je na oddaljenih in podeželskih območjih pogosto manj omrežij, ki bi omogočala opravljanje osnovnih storitev za prebivalstvo, in ta so tudi slabše razvita. Obrobne regije so pogosto v položaju, ki je težaven z dveh vidikov, saj so po naravi podeželske in na obrobju nacionalnih mrež. |
| --- | --- |

(8)

Železniški sektor s povezovanjem glavnih prevoznih poti Unije z njenimi obrobnimi, gorskimi in odročnimi regijami in ozemlji, tudi na regionalni in lokalni ravni, ter z vzpostavljanjem in ponovnim uvajanjem manjkajočih regionalnih čezmejnih železniških povezav prispeva k socialni, ekonomski in teritorialni koheziji na celinski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Poleg tega je na oddaljenih in podeželskih območjih pogosto manj omrežij, ki bi omogočala opravljanje osnovnih storitev za prebivalstvo, in ta so tudi slabše razvita. Obrobne regije so pogosto v položaju, ki je težaven z dveh vidikov, saj so po naravi podeželske in na obrobju nacionalnih mrež.

| (9) | Medtem ko se je delež potnikov v železniškem prometu v Uniji od leta 2007 le nekoliko povečal, se je delež železniškega tovornega prometa zmanjšal. Za dosego dejanskega enotnega evropskega železniškega območja še vedno obstajajo številne ovire. Za železniški sektor so med drugim včasih ovire tudi zastarela praksa poslovanja in obratovanja, starajoča se infrastruktura in vozni park ter hrupni vagoni. Premagovanje teh ovir bo skupaj z zmanjšanjem stroškov, preučitvijo shem Unije za nadomestitev nacionalnih mehanizmov za nediskriminatorno podporo za prevoznike v železniškem prometu in pospešitvijo inovacij železnici omogočilo izkoristiti svoj celotni potencial, hkrati pa zagotovilo delovanje notranjega trga, povečevanje železniškega prometa in dodatno izboljšanje že tako visokih ravni varnosti. Zato železniški sektor potrebuje dodatno spodbudo, da postane privlačnejši tako za potnike in zaposlene kot podjetja. |
| --- | --- |

(9)

Medtem ko se je delež potnikov v železniškem prometu v Uniji od leta 2007 le nekoliko povečal, se je delež železniškega tovornega prometa zmanjšal. Za dosego dejanskega enotnega evropskega železniškega območja še vedno obstajajo številne ovire. Za železniški sektor so med drugim včasih ovire tudi zastarela praksa poslovanja in obratovanja, starajoča se infrastruktura in vozni park ter hrupni vagoni. Premagovanje teh ovir bo skupaj z zmanjšanjem stroškov, preučitvijo shem Unije za nadomestitev nacionalnih mehanizmov za nediskriminatorno podporo za prevoznike v železniškem prometu in pospešitvijo inovacij železnici omogočilo izkoristiti svoj celotni potencial, hkrati pa zagotovilo delovanje notranjega trga, povečevanje železniškega prometa in dodatno izboljšanje že tako visokih ravni varnosti. Zato železniški sektor potrebuje dodatno spodbudo, da postane privlačnejši tako za potnike in zaposlene kot podjetja.

| (10) | Ministri za promet iz večine držav članic so se s politično izjavo, podano na neformalni videokonferenci ministrov za promet EU 4. junija 2020, zavezali, da bodo podpirali evropsko agendo za mednarodni potniški železniški promet. |
| --- | --- |

(10)

Ministri za promet iz večine držav članic so se s politično izjavo, podano na neformalni videokonferenci ministrov za promet EU 4. junija 2020, zavezali, da bodo podpirali evropsko agendo za mednarodni potniški železniški promet.

| (11) | Za spodbujanje železniškega prometa v skladu s cilji iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru, vključno s trajnostno in pametno mobilnostjo, bi bilo treba leto 2021 razglasiti za evropsko leto železnic (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). Leto 2021 bo pomembno leto za politiko Unije na področju železnic, saj bo predstavljalo prvo polno leto, v katerem se bodo pravila iz četrtega železniškega paketa izvajala po vsej Uniji, in sicer so to pravila o odprtju trga notranjih storitev potniškega prometa, zmanjšanju stroškov in upravnega bremena za prevoznike v železniškem prometu, ki delujejo po vsej Uniji, ter dodelitvi dodatnih nalog Agenciji Evropske unije za železnice (ERA), katerih cilj je zmanjšanje tehničnih ovir. V številnih državah članicah obstaja vse več javnega interesa za železnice, vključno z nočnimi vlaki, kot je razvidno iz priljubljenosti pobude DiscoverEU. Poleg tega bo mednarodni festival umetnosti Europalia leta 2021 posvečen vplivu železnic na umetnost in bo poudaril vlogo železnice kot vplivnega spodbujevalca socialnih, gospodarskih, industrijskih in ekoloških sprememb. Evropsko leto bi moralo prispevati k vseevropski razpravi o prihodnosti železnic. |
| --- | --- |

(11)

Za spodbujanje železniškega prometa v skladu s cilji iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru, vključno s trajnostno in pametno mobilnostjo, bi bilo treba leto 2021 razglasiti za evropsko leto železnic (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). Leto 2021 bo pomembno leto za politiko Unije na področju železnic, saj bo predstavljalo prvo polno leto, v katerem se bodo pravila iz četrtega železniškega paketa izvajala po vsej Uniji, in sicer so to pravila o odprtju trga notranjih storitev potniškega prometa, zmanjšanju stroškov in upravnega bremena za prevoznike v železniškem prometu, ki delujejo po vsej Uniji, ter dodelitvi dodatnih nalog Agenciji Evropske unije za železnice (ERA), katerih cilj je zmanjšanje tehničnih ovir. V številnih državah članicah obstaja vse več javnega interesa za železnice, vključno z nočnimi vlaki, kot je razvidno iz priljubljenosti pobude DiscoverEU. Poleg tega bo mednarodni festival umetnosti Europalia leta 2021 posvečen vplivu železnic na umetnost in bo poudaril vlogo železnice kot vplivnega spodbujevalca socialnih, gospodarskih, industrijskih in ekoloških sprememb. Evropsko leto bi moralo prispevati k vseevropski razpravi o prihodnosti železnic.

| (12) | Na ravni Unije bo za dodelitev finančnih sredstev, potrebnih za izvajanje tega sklepa, treba določiti ustrezno financiranje v okviru proračunskega postopka za leto 2021 v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027. Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa bi bilo treba za izvajanje tega sklepa od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2022 zagotoviti financiranje v višini vsaj 8 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(12)

Na ravni Unije bo za dodelitev finančnih sredstev, potrebnih za izvajanje tega sklepa, treba določiti ustrezno financiranje v okviru proračunskega postopka za leto 2021 v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027. Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa bi bilo treba za izvajanje tega sklepa od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2022 zagotoviti financiranje v višini vsaj 8 milijonov EUR.

| (13) | Dnevni migranti predstavljajo 80 % do 90 % vseh potnikov v železniškem prometu. To pomeni, da mestne aglomeracije pomembno prispevajo k skupni uspešnosti železniškega potniškega prometa. Pametna mobilnost v mestih je odvisna od posodobitve in prenove premalo izkoriščenih primestnih in regionalnih prog, s katerimi bi zmanjšali ekološki odtis ter povečali socialno in gospodarsko kohezijo. |
| --- | --- |

(13)

Dnevni migranti predstavljajo 80 % do 90 % vseh potnikov v železniškem prometu. To pomeni, da mestne aglomeracije pomembno prispevajo k skupni uspešnosti železniškega potniškega prometa. Pametna mobilnost v mestih je odvisna od posodobitve in prenove premalo izkoriščenih primestnih in regionalnih prog, s katerimi bi zmanjšali ekološki odtis ter povečali socialno in gospodarsko kohezijo.

| (14) | Med evropskim letom bi morala Komisija razmisliti o pričetku študije izvedljivosti uvedbe evropske oznake za promocijo blaga in proizvodov, ki se prevažajo po železnici, da bi se podjetja spodbudila, naj za prevoz uporabijo železnico. Prav tako bi morala Komisija razmisliti o pričetku študije izvedljivosti z namenom uvedbe indeksa železniške povezljivosti za kategorizacijo ravni povezanosti, dosežene z uporabo storitev v železniškem omrežju. |
| --- | --- |

(14)

Med evropskim letom bi morala Komisija razmisliti o pričetku študije izvedljivosti uvedbe evropske oznake za promocijo blaga in proizvodov, ki se prevažajo po železnici, da bi se podjetja spodbudila, naj za prevoz uporabijo železnico. Prav tako bi morala Komisija razmisliti o pričetku študije izvedljivosti z namenom uvedbe indeksa železniške povezljivosti za kategorizacijo ravni povezanosti, dosežene z uporabo storitev v železniškem omrežju.

| (15) | Vloge motiviranega osebja ne gre podcenjevati, saj le-to zagotavlja nemoteno izvajanje aktivnosti. Da bi lahko v celoti uresničil svoj potencial, mora železniški sektor diverzificirati delovno silo in v svoje vrste pritegniti zlasti ženske in mlade delavce. To politiko bi bilo treba spodbujati na vseh institucionalnih ravneh. |
| --- | --- |

(15)

Vloge motiviranega osebja ne gre podcenjevati, saj le-to zagotavlja nemoteno izvajanje aktivnosti. Da bi lahko v celoti uresničil svoj potencial, mora železniški sektor diverzificirati delovno silo in v svoje vrste pritegniti zlasti ženske in mlade delavce. To politiko bi bilo treba spodbujati na vseh institucionalnih ravneh.

| (16) | Da bi bila železnica privlačnejša, morajo biti storitve osredotočene na uporabnike ter organizirane in oblikovane tako, da zagotavljajo dobro vrednost, dosledno zanesljivost, odlično kakovost storitve in privlačne cene. |
| --- | --- |

(16)

Da bi bila železnica privlačnejša, morajo biti storitve osredotočene na uporabnike ter organizirane in oblikovane tako, da zagotavljajo dobro vrednost, dosledno zanesljivost, odlično kakovost storitve in privlačne cene.

| (17) | Ker ciljev tega sklepa, in sicer spodbujanja železniškega prometa kot trajnostnega, inovativnega, medsebojno povezanega in intermodalnega, varnega in cenovno dostopnega načina prevoza ter pomembnega elementa v ohranjanju in razvijanju dobrih odnosov med Unijo in njenimi sosednjimi državami, kakor tudi poudarjanja evropske in čezmejne razsežnosti železnice in povečanja prispevka železnice h gospodarstvu, industriji in družbi Unije, države članice me morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi dejstva, da temeljijo na mednarodni izmenjavi informacij in širjenju najboljših praks po vsej Uniji, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(17)

Ker ciljev tega sklepa, in sicer spodbujanja železniškega prometa kot trajnostnega, inovativnega, medsebojno povezanega in intermodalnega, varnega in cenovno dostopnega načina prevoza ter pomembnega elementa v ohranjanju in razvijanju dobrih odnosov med Unijo in njenimi sosednjimi državami, kakor tudi poudarjanja evropske in čezmejne razsežnosti železnice in povečanja prispevka železnice h gospodarstvu, industriji in družbi Unije, države članice me morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi dejstva, da temeljijo na mednarodni izmenjavi informacij in širjenju najboljših praks po vsej Uniji, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Predmet urejanja

Leto 2021 se razglasi za „evropsko leto železnic“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).

Člen 2

Cilji

Splošni cilj evropskega leta je spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic, regionalnih in lokalnih organov ter drugih organizacij pri povečevanju deleža potnikov in tovora v železniškem prometu. Posebni cilji evropskega leta so:

| (a) | promovirati železnico kot trajnosten, inovativen, medsebojno povezan in intermodalen, varen in cenovno dostopen način prevoza, zlasti s poudarkom na vlogi železnice:






  (i) | kot nosilca korenitih sprememb, ki bodo Uniji pomagale doseči cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- | --- |

(a)

promovirati železnico kot trajnosten, inovativen, medsebojno povezan in intermodalen, varen in cenovno dostopen način prevoza, zlasti s poudarkom na vlogi železnice:

(i)

kot nosilca korenitih sprememb, ki bodo Uniji pomagale doseči cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050;

| (ii) | kot stebra učinkovitega logističnega omrežja, ki lahko opravlja osnovne storitve, tudi v primeru nepričakovanih kriz, in |
| --- | --- |

(ii)

kot stebra učinkovitega logističnega omrežja, ki lahko opravlja osnovne storitve, tudi v primeru nepričakovanih kriz, in

| (iii) | kot načina prevoza, ki ga lahko uporablja širša javnost, predvsem mladi, ter med drugim predstavljati železnico kot privlačno poklicno priložnost; |
| --- | --- |

(iii)

kot načina prevoza, ki ga lahko uporablja širša javnost, predvsem mladi, ter med drugim predstavljati železnico kot privlačno poklicno priložnost;

| (b) | poudarjati evropsko čezmejno razsežnost železnic, ki združuje državljane, jim omogoča, da raziskujejo Unijo v vsej njeni raznolikosti, spodbuja družbeno-ekonomsko in teritorialno kohezijo in prispeva k povezovanju notranjega trga Unije, zlasti z boljšo notranjo povezljivostjo in povezanostjo z geografskim obrobjem, tudi z regionalnimi čezmejnimi povezavami; |
| --- | --- |

(b)

poudarjati evropsko čezmejno razsežnost železnic, ki združuje državljane, jim omogoča, da raziskujejo Unijo v vsej njeni raznolikosti, spodbuja družbeno-ekonomsko in teritorialno kohezijo in prispeva k povezovanju notranjega trga Unije, zlasti z boljšo notranjo povezljivostjo in povezanostjo z geografskim obrobjem, tudi z regionalnimi čezmejnimi povezavami;

| (c) | krepiti prispevek železnice h gospodarstvu Unije, njeni industriji, vključno z njeno konkurenčnostjo v svetu, njeni trgovini in njeni družbi, zlasti v tistih vidikih, ki so povezani z regionalnim in lokalnim razvojem, trajnostnim turizmom, izobraževanjem, mladimi in kulturo ter izboljšanjem dostopnosti za invalide ali osebe z zmanjšano mobilnostjo, in zlasti namenjajoč pozornost potrebam starejših; |
| --- | --- |

(c)

krepiti prispevek železnice h gospodarstvu Unije, njeni industriji, vključno z njeno konkurenčnostjo v svetu, njeni trgovini in njeni družbi, zlasti v tistih vidikih, ki so povezani z regionalnim in lokalnim razvojem, trajnostnim turizmom, izobraževanjem, mladimi in kulturo ter izboljšanjem dostopnosti za invalide ali osebe z zmanjšano mobilnostjo, in zlasti namenjajoč pozornost potrebam starejših;

| (d) | prispevati k promoviranju železnice kot pomembnega elementa odnosov med Unijo in njenimi sosednjimi državami, gradeč na interesih in potrebah partnerskih držav ter strokovnem znanju in izkušnjah na področju železniškega prometa v Uniji in širše; |
| --- | --- |

(d)

prispevati k promoviranju železnice kot pomembnega elementa odnosov med Unijo in njenimi sosednjimi državami, gradeč na interesih in potrebah partnerskih držav ter strokovnem znanju in izkušnjah na področju železniškega prometa v Uniji in širše;

| (e) | izhajati iz sposobnosti železnice, da spodbuja kolektivno domišljijo, zlasti prek zgodovine železnice in njene kulturne dediščine, spominjajoč na prispevek železnice pri ustvarjanju evropske blaginje in razvoju najsodobnejših tehnologij; |
| --- | --- |

(e)

izhajati iz sposobnosti železnice, da spodbuja kolektivno domišljijo, zlasti prek zgodovine železnice in njene kulturne dediščine, spominjajoč na prispevek železnice pri ustvarjanju evropske blaginje in razvoju najsodobnejših tehnologij;

| (f) | promovirati privlačnost železniških poklicev, zlasti s poudarjanjem povpraševanja po novih znanjih in spretnostih ter pomena poštenih in varnih delovnih pogojev ter odziva na potrebo po večji raznolikosti delovne sile; |
| --- | --- |

(f)

promovirati privlačnost železniških poklicev, zlasti s poudarjanjem povpraševanja po novih znanjih in spretnostih ter pomena poštenih in varnih delovnih pogojev ter odziva na potrebo po večji raznolikosti delovne sile;

| (g) | promovirati ključno vlogo železnic v mednarodnem potniškem prometu v Uniji; |
| --- | --- |

(g)

promovirati ključno vlogo železnic v mednarodnem potniškem prometu v Uniji;

| (h) | spodbujati omrežje nočnih vlakov v Uniji in pobude, ki poudarjajo njegovo čezmejno naravo, z uporabo simbolov, ki predstavljajo Unijo; |
| --- | --- |

(h)

spodbujati omrežje nočnih vlakov v Uniji in pobude, ki poudarjajo njegovo čezmejno naravo, z uporabo simbolov, ki predstavljajo Unijo;

| (i) | ozaveščati javnost o potencialu železnice za razvoj trajnostnega turizma v Evropi; |
| --- | --- |

(i)

ozaveščati javnost o potencialu železnice za razvoj trajnostnega turizma v Evropi;

| (j) | promovirati ključno vlogo železnic pri trajnostni celostni mobilnosti, ki povezuje vozlišča in omogoča privlačno in pametno prehajanje med načini prevoza; |
| --- | --- |

(j)

promovirati ključno vlogo železnic pri trajnostni celostni mobilnosti, ki povezuje vozlišča in omogoča privlačno in pametno prehajanje med načini prevoza;

| (k) | prispevati k izvajanju četrtega železniškega paketa in ozaveščanju o ukrepih, potrebnih za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja, temelječega na dobro delujočem TEN-T; |
| --- | --- |

(k)

prispevati k izvajanju četrtega železniškega paketa in ozaveščanju o ukrepih, potrebnih za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja, temelječega na dobro delujočem TEN-T;

| (l) | spodbujati razpravo o tem, kako posodobiti vozni park in kako nadalje razviti in povečati zmogljivost železniške infrastrukture, da se spodbudi širša uporaba železniškega potniškega in tovornega prometa, pri čemer se poudarja pomen sodelovanja med upravljavci infrastrukture, raziskave in inovacije ter vloga skupnega podjetja Shift2Rail, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 642/2014 (5); |
| --- | --- |

(l)

spodbujati razpravo o tem, kako posodobiti vozni park in kako nadalje razviti in povečati zmogljivost železniške infrastrukture, da se spodbudi širša uporaba železniškega potniškega in tovornega prometa, pri čemer se poudarja pomen sodelovanja med upravljavci infrastrukture, raziskave in inovacije ter vloga skupnega podjetja Shift2Rail, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 642/2014 (5);

5

| (m) | spodbujati prireditve in pobude za razširjanje informacij o pravicah potnikov v železniškem prometu ter spodbujati sodelovanje med vsemi akterji, da bi se izboljšala obveščenost strank in izdaja vozovnic, vključno s ponudbo vozovnic, ki veljajo za vse proge, in razvojem inovativnih digitalnih multimodalnih vozovnic, ter zagotavljati informacije o sedanjih izzivih v zvezi s tem, kot so potreba po izmenjavi podatkov med akterji. |
| --- | --- |

(m)

spodbujati prireditve in pobude za razširjanje informacij o pravicah potnikov v železniškem prometu ter spodbujati sodelovanje med vsemi akterji, da bi se izboljšala obveščenost strank in izdaja vozovnic, vključno s ponudbo vozovnic, ki veljajo za vse proge, in razvojem inovativnih digitalnih multimodalnih vozovnic, ter zagotavljati informacije o sedanjih izzivih v zvezi s tem, kot so potreba po izmenjavi podatkov med akterji.

Člen 3

Vsebina ukrepov

1.   Ukrepe, ki se sprejmejo za doseganje ciljev, določenih v členu 2, je treba natančno uskladiti s tekočimi dejavnostmi promoviranja železniškega prometa. Ti ukrepi vključujejo naslednje dejavnosti na ravni Unije, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki se organizirajo v partnerstvu ali posamično ter so povezane s cilji evropskega leta:

| (a) | pobude in prireditve za spodbujanje razprave, oblikovanje pozitivne podobe, ozaveščanje ter olajšanje sodelovanja državljanov, podjetij in javnih organov, da se poveča zaupanje javnosti v železnico, zlasti po krizi zaradi COVID-19, ter spodbujanje privlačnosti železnice za prevoz več ljudi in blaga kot sredstva za boj proti podnebnim spremembam, in sicer prek več kanalov in orodij, vključno s prireditvami v državah članicah, pri čemer se poudarita tudi varnost in udobje potovanja z železnico; |
| --- | --- |

(a)

pobude in prireditve za spodbujanje razprave, oblikovanje pozitivne podobe, ozaveščanje ter olajšanje sodelovanja državljanov, podjetij in javnih organov, da se poveča zaupanje javnosti v železnico, zlasti po krizi zaradi COVID-19, ter spodbujanje privlačnosti železnice za prevoz več ljudi in blaga kot sredstva za boj proti podnebnim spremembam, in sicer prek več kanalov in orodij, vključno s prireditvami v državah članicah, pri čemer se poudarita tudi varnost in udobje potovanja z železnico;

| (b) | pobude v državah članicah za spodbujanje uporabe železnice za službene poti in prevoz v službo, tako v javnem kot zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

(b)

pobude v državah članicah za spodbujanje uporabe železnice za službene poti in prevoz v službo, tako v javnem kot zasebnem sektorju;

| (c) | informativne razstave, inspirativne in izobraževalne kampanje ter kampanje ozaveščanja, pa tudi uporabo predstavitvenih in informativnih vlakov za spodbujanje sprememb vedenja potnikov, potrošnikov in podjetij ter spodbujanje splošne javnosti k aktivnem sodelovanju pri doseganju ciljev bolj trajnostnega prometa; |
| --- | --- |

(c)

informativne razstave, inspirativne in izobraževalne kampanje ter kampanje ozaveščanja, pa tudi uporabo predstavitvenih in informativnih vlakov za spodbujanje sprememb vedenja potnikov, potrošnikov in podjetij ter spodbujanje splošne javnosti k aktivnem sodelovanju pri doseganju ciljev bolj trajnostnega prometa;

| (d) | izmenjavo izkušenj in najboljših praks nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, civilne družbe, podjetij in šol glede spodbujanja uporabe železnice in načina izvajanja vedenjskih sprememb na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo izkušenj in najboljših praks nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, civilne družbe, podjetij in šol glede spodbujanja uporabe železnice in načina izvajanja vedenjskih sprememb na vseh ravneh;

| (e) | izvajanje študij in inovativnih dejavnosti ter razširjanje njihovih rezultatov na evropski ali nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje študij in inovativnih dejavnosti ter razširjanje njihovih rezultatov na evropski ali nacionalni ravni;

| (f) | promoviranje projektov in omrežij, povezanih z evropskim letom, vključno z mediji, družbenimi omrežji in drugimi spletnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

(f)

promoviranje projektov in omrežij, povezanih z evropskim letom, vključno z mediji, družbenimi omrežji in drugimi spletnimi skupnostmi;

| (g) | partnerstva in prireditve, kot so tisti, navedeni v Prilogi; |
| --- | --- |

(g)

partnerstva in prireditve, kot so tisti, navedeni v Prilogi;

| (h) | opredelitev in spodbujanje najboljših praks, da se vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za različne načine prevoza; |
| --- | --- |

(h)

opredelitev in spodbujanje najboljših praks, da se vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za različne načine prevoza;

| (i) | spodbujanje projektov in dejavnosti za ozaveščanje o trajnostni mobilnosti od začetka do konca potovanja, ki bi omogočila tekoče potovanje „od vrat do vrat“ v kombinaciji z drugimi načini prevoza, vključno z aktivnim potovanjem, ter trajnostno in pametno logistiko; |
| --- | --- |

(i)

spodbujanje projektov in dejavnosti za ozaveščanje o trajnostni mobilnosti od začetka do konca potovanja, ki bi omogočila tekoče potovanje „od vrat do vrat“ v kombinaciji z drugimi načini prevoza, vključno z aktivnim potovanjem, ter trajnostno in pametno logistiko;

| (j) | spodbujanje projektov in dejavnosti za krepitev ozaveščenosti o pomembnosti enotnega evropskega železniškega območja, zlasti o sedanjem poteku njegovega izvajanja, ukrepih za spodbujanje mednarodnih potovanj z železnico in ukrepih za digitalne informacije za potnike, kot je zagotavljanje informacij o ponudbi potovanj, cenah vozovnic in voznih redih – tudi s strani neodvisnih ponudnikov – v realnem času zaradi lažje primerjave, ter |
| --- | --- |

(j)

spodbujanje projektov in dejavnosti za krepitev ozaveščenosti o pomembnosti enotnega evropskega železniškega območja, zlasti o sedanjem poteku njegovega izvajanja, ukrepih za spodbujanje mednarodnih potovanj z železnico in ukrepih za digitalne informacije za potnike, kot je zagotavljanje informacij o ponudbi potovanj, cenah vozovnic in voznih redih – tudi s strani neodvisnih ponudnikov – v realnem času zaradi lažje primerjave, ter

| (k) | spodbujanje projektov in dejavnosti za uresničitev razširjene, posodobljene in interoperabilne železniške infrastrukture, vključno z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), terminali, ki ponujajo možnosti prehoda na druge načine prevoza, ter posodobljenim voznim parkom. |
| --- | --- |

(k)

spodbujanje projektov in dejavnosti za uresničitev razširjene, posodobljene in interoperabilne železniške infrastrukture, vključno z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), terminali, ki ponujajo možnosti prehoda na druge načine prevoza, ter posodobljenim voznim parkom.

2.   Komisija preuči možnosti, da bi med evropskim letom pričela:

| (a) | študijo izvedljivosti uvedbe evropske oznake za promocijo blaga in proizvodov, ki se prevažajo po železnici, da bi se podjetja spodbudila, naj za prevoz uporabijo železnico, ter |
| --- | --- |

(a)

študijo izvedljivosti uvedbe evropske oznake za promocijo blaga in proizvodov, ki se prevažajo po železnici, da bi se podjetja spodbudila, naj za prevoz uporabijo železnico, ter

| (b) | študijo izvedljivosti z namenom uvedbe indeksa železniške povezljivosti za kategorizacijo ravni povezanosti, dosežene z uporabo storitev v železniškem omrežju, in prikaz potenciala železnice, da konkurira drugim načinom prevoza. |
| --- | --- |

(b)

študijo izvedljivosti z namenom uvedbe indeksa železniške povezljivosti za kategorizacijo ravni povezanosti, dosežene z uporabo storitev v železniškem omrežju, in prikaz potenciala železnice, da konkurira drugim načinom prevoza.

Komisija do 31. marca 2021 o svojih načrtih obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Institucije in organi Unije ter države članice se lahko na ravni Unije oziroma na nacionalni ravni sklicujejo na evropsko leto in uporabljajo njegovo vizualno podobo pri promoviranju dejavnostih iz odstavka 1.

Člen 4

Usklajevanje na ravni držav članic

Za organizacijo sodelovanja pri evropskem letu na nacionalni ravni so odgovorne države članice. Države članice zagotovijo usklajevanje zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni in imenujejo nacionalne kontaktne osebe za zagotovitev usklajevanja na ravni Unije.

Členu 5

Usklajevanje na ravni Unije

1.   Komisija redno sklicuje srečanja nacionalnih kontaktnih oseb za usklajevanje izvajanja evropskega leta. Ta srečanja služijo tudi kot priložnost za izmenjavo informacij o izvajanju evropskega leta na ravni Unije in na nacionalni ravni. Predstavniki Evropskega parlamenta se lahko teh srečanj udeležijo kot opazovalci.

2.   Usklajevanje evropskega leta na ravni Unije poteka na podlagi prečnega pristopa z namenom, da se ustvarijo sinergije med različnimi programi in pobudami Unije, iz katerih se financirajo projekti na področju železniškega prometa ali z železniško razsežnostjo.

3.   Komisija skliče redna srečanja vseh deležnikov in predstavnikov organizacij ali organov, ki so dejavni na področju železniškega prometa, vključno z obstoječimi nadnacionalnimi mrežami, ustreznimi nevladnimi organizacijami, univerzami in tehnološkimi središči, pa tudi predstavniki mladinskih organizacij in skupnosti, organizacij, ki zastopajo invalide in osebe z zmanjšano mobilnostjo, da bi ji pomagali pri izvajanju evropskega leta na ravni Unije.

4.   Komisija lahko glede na razpoložljivost finančnih sredstev organizira razpise za zbiranje predlogov in projekte, ki lahko prejmejo podporo za njihov izjemni prispevek k ciljem evropskega leta.

Člen 6

Mednarodno sodelovanje

Komisija za namene evropskega leta po potrebi sodeluje s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, hkrati pa zagotavlja prepoznavnost sodelovanja Unije.

Člen 7

Spremljanje in ocenjevanje

Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni pobud iz tega sklepa. Komisija za oceno pobud določi ključne kazalnike uspešnosti. Ti ključni kazalniki uspešnosti se navedejo v poročilu Komisije. Države članice za namene tega poročila Komisijo obvestijo o dejavnostih, za katere so bile odgovorne.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL C 364, 28.10.2020, str. 149.

1

(2)  Mnenje z dne 14. oktobra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. decembra 2020.

3

(4)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) št. 642/2014 z dne 16. junija 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Shift2Rail (UL L 177, 17.6.2014, str. 9).

5

---

PRILOGA

PARTNERSTVA IN PRIREDITVE

V tej prilogi je naveden naslednji okvirni seznam partnerstev in prireditev, povezanih z evropskim letom:

| 1. | partnerstva s filmskimi festivali po vsej Evropi, da se poudari močna pojavnost železnice v filmskih produkcijah; |
| --- | --- |

1.

partnerstva s filmskimi festivali po vsej Evropi, da se poudari močna pojavnost železnice v filmskih produkcijah;

| 2. | sodelovanje z evropskimi železniškimi muzeji in na obstoječih kulturnih prireditvah, kot so filmski festivali in umetniške razstave; |
| --- | --- |

2.

sodelovanje z evropskimi železniškimi muzeji in na obstoječih kulturnih prireditvah, kot so filmski festivali in umetniške razstave;

| 3. | partnerstva z ERA, da se poudarijo:






  (a) | uspešnost železniškega sektorja v Evropi; |
| --- | --- | --- |

3.

partnerstva z ERA, da se poudarijo:

(a)

uspešnost železniškega sektorja v Evropi;

| (b) | tehnično znanje in izkušnje akterjev v železniškem sektorju, zlasti železniških delavcev; |
| --- | --- |

(b)

tehnično znanje in izkušnje akterjev v železniškem sektorju, zlasti železniških delavcev;

| (c) | prednosti železnice z vidika varnosti in varstva okolja ter |
| --- | --- |

(c)

prednosti železnice z vidika varnosti in varstva okolja ter

| (d) | poklicne možnosti v železniškem sektorju za srednješolce, študente in vajence; |
| --- | --- |

(d)

poklicne možnosti v železniškem sektorju za srednješolce, študente in vajence;

| 4. | mobilni predstavitveni vlaki v Uniji za obveščanje javnosti o ciljih evropskega leta in opozarjanje na privlačnost številnih njegovih sporočil; |
| --- | --- |

4.

mobilni predstavitveni vlaki v Uniji za obveščanje javnosti o ciljih evropskega leta in opozarjanje na privlačnost številnih njegovih sporočil;

| 5. | zagotavljanje vozovnic Interrail za mlade, zlasti v povezavi s študijem v okviru programa Erasmus ali s tekmovanji, da se poveča odmevnost evropskega leta; |
| --- | --- |

5.

zagotavljanje vozovnic Interrail za mlade, zlasti v povezavi s študijem v okviru programa Erasmus ali s tekmovanji, da se poveča odmevnost evropskega leta;

| 6. | uporaba postaj kot prostorov za umetnost, urbano druženje ter kot gospodarskih, kulturnih in državljanskih središč, ter uporaba železniških muzejev za obveščanje o evropskem letu. |
| --- | --- |

6.

uporaba postaj kot prostorov za umetnost, urbano druženje ter kot gospodarskih, kulturnih in državljanskih središč, ter uporaba železniških muzejev za obveščanje o evropskem letu.

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/116 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/116

---

SKLEP (EU) 2020/2229 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. decembra 2020

o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 167(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) so cilji aktivnosti Unije z imenom „Evropske prestolnice kulture“ ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru, spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest, povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno s transnacionalnim sodelovanjem, razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej, okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji ter povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) so cilji aktivnosti Unije z imenom „Evropske prestolnice kulture“ ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru, spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest, povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno s transnacionalnim sodelovanjem, razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej, okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji ter povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture.

| (2) | Ciljev aktivnosti ni mogoče doseči brez mobilnosti, turizma, organizacije prireditev in udeležbe javnosti, ki pa so v času pandemije COVID-19 izredno oteženi oziroma praktično onemogočeni. |
| --- | --- |

(2)

Ciljev aktivnosti ni mogoče doseči brez mobilnosti, turizma, organizacije prireditev in udeležbe javnosti, ki pa so v času pandemije COVID-19 izredno oteženi oziroma praktično onemogočeni.

| (3) | Ukrepi zaprtja, ki so bili sprejeti po vsej Evropi, so imeli za neposredno posledico zaprtje kulturnih prizorišč ter odpoved ali preložitev kulturnih prireditev za nedoločen čas. Evropski in mednarodni projekti na področju kulturnega sodelovanja so se močno upočasnili, ker je bilo fizično prehajanje meja omejeno. Nazadnje so lokalne, regionalne in nacionalne oblasti zaradi hitrega nižanja prihodkov in nastajajočih potreb v zvezi z javnim zdravjem pod večjim proračunskim pritiskom. Tudi zasebno sponzoriranje kulture je trenutno vse težje, ker ni javnih prireditev, ki bi se lahko sponzorirale, ali ker podjetja dajejo prednost dejavnostim sponzoriranja, povezanim z javnim zdravjem. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi zaprtja, ki so bili sprejeti po vsej Evropi, so imeli za neposredno posledico zaprtje kulturnih prizorišč ter odpoved ali preložitev kulturnih prireditev za nedoločen čas. Evropski in mednarodni projekti na področju kulturnega sodelovanja so se močno upočasnili, ker je bilo fizično prehajanje meja omejeno. Nazadnje so lokalne, regionalne in nacionalne oblasti zaradi hitrega nižanja prihodkov in nastajajočih potreb v zvezi z javnim zdravjem pod večjim proračunskim pritiskom. Tudi zasebno sponzoriranje kulture je trenutno vse težje, ker ni javnih prireditev, ki bi se lahko sponzorirale, ali ker podjetja dajejo prednost dejavnostim sponzoriranja, povezanim z javnim zdravjem.

| (4) | Mesti, ki trenutno nosita, in mesta, ki bodo nosila naziv „Evropska prestolnica kulture“ (v nadaljnjem besedilu: naziv), so različno prizadeta, na kar zlasti vpliva leto, v katerem nosijo naziv. Zdi se, da je vpliv največji na dve mesti, ki nosita naziv v letu 2020, in tri mesta, ki se pripravljajo, da bodo nosila naziv v letu 2021, vendar prihodnji vpliv na mesta, ki bodo naziv nosila pozneje, ostaja neopredeljen. |
| --- | --- |

(4)

Mesti, ki trenutno nosita, in mesta, ki bodo nosila naziv „Evropska prestolnica kulture“ (v nadaljnjem besedilu: naziv), so različno prizadeta, na kar zlasti vpliva leto, v katerem nosijo naziv. Zdi se, da je vpliv največji na dve mesti, ki nosita naziv v letu 2020, in tri mesta, ki se pripravljajo, da bodo nosila naziv v letu 2021, vendar prihodnji vpliv na mesta, ki bodo naziv nosila pozneje, ostaja neopredeljen.

| (5) | Mesti, ki nosita naziv v letu 2020, sta morali od marca 2020 preložiti ali odpovedati prireditve, ne da bi jasno vedeli, kdaj oziroma če sploh se bodo razmere normalizirale, stroški pa so še vedno nastajali. V praksi to pomeni, da ne moreta v celoti izvajati svojih kulturnih programov v letu 2020 in požeti rezultatov ogromnih človeških in finančnih vlaganj. |
| --- | --- |

(5)

Mesti, ki nosita naziv v letu 2020, sta morali od marca 2020 preložiti ali odpovedati prireditve, ne da bi jasno vedeli, kdaj oziroma če sploh se bodo razmere normalizirale, stroški pa so še vedno nastajali. V praksi to pomeni, da ne moreta v celoti izvajati svojih kulturnih programov v letu 2020 in požeti rezultatov ogromnih človeških in finančnih vlaganj.

| (6) | V treh mestih, ki bodo nosila naziv v letu 2021, je pandemija COVID-19 povzročila visoko stopnjo negotovosti na skoraj vseh področjih, povezanih z njihovo pripravo: negotove možnosti financiranja s strani javnih in zasebnih partnerjev, neznana prihodnja varnostna pravila, ki vplivajo na participativno delo in vrste prireditev, ki bodo dovoljene, ter omejitve potovanj, ki zmanjšujejo turistične tokove in možnost za evropska partnerstva. Preventivni ukrepi, uvedeni za preprečevanje širjenja COVID-19 in katerih posledica je, da izvedbene ekipe zaradi ukrepov zaprtja niso mogle delati, so upočasnili priprave teh treh mest do kritične točke, ko bi v normalnih razmerah morala svoja prizadevanja podvojiti. Priprave so bile upočasnjene tudi zato, ker je ekonomsko preživetje potencialnih pogodbenih partnerjev negotovo. |
| --- | --- |

(6)

V treh mestih, ki bodo nosila naziv v letu 2021, je pandemija COVID-19 povzročila visoko stopnjo negotovosti na skoraj vseh področjih, povezanih z njihovo pripravo: negotove možnosti financiranja s strani javnih in zasebnih partnerjev, neznana prihodnja varnostna pravila, ki vplivajo na participativno delo in vrste prireditev, ki bodo dovoljene, ter omejitve potovanj, ki zmanjšujejo turistične tokove in možnost za evropska partnerstva. Preventivni ukrepi, uvedeni za preprečevanje širjenja COVID-19 in katerih posledica je, da izvedbene ekipe zaradi ukrepov zaprtja niso mogle delati, so upočasnili priprave teh treh mest do kritične točke, ko bi v normalnih razmerah morala svoja prizadevanja podvojiti. Priprave so bile upočasnjene tudi zato, ker je ekonomsko preživetje potencialnih pogodbenih partnerjev negotovo.

| (7) | Sklep št. 445/2014/EU ne določa potrebne prožnosti za upoštevanje takšnih izrednih razmer in bolj konkretno ne vključuje nobene določbe o podaljšanju ali preložitvi leta, v katerem določeno mesto nosi naziv. |
| --- | --- |

(7)

Sklep št. 445/2014/EU ne določa potrebne prožnosti za upoštevanje takšnih izrednih razmer in bolj konkretno ne vključuje nobene določbe o podaljšanju ali preložitvi leta, v katerem določeno mesto nosi naziv.

| (8) | Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba spremeniti na način, ki je natančno prilagojen potrebi po obravnavanju izredne situacije, da se mestom, ki nosijo naziv in jih je pandemija COVID-19 najmočneje prizadela, omogoči, da svoje kulturne programe izvedejo na način, ki omogoča izpolnitev ciljev aktivnosti. |
| --- | --- |

(8)

Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba spremeniti na način, ki je natančno prilagojen potrebi po obravnavanju izredne situacije, da se mestom, ki nosijo naziv in jih je pandemija COVID-19 najmočneje prizadela, omogoči, da svoje kulturne programe izvedejo na način, ki omogoča izpolnitev ciljev aktivnosti.

| (9) | Po posvetovanjih, ki so vključevala zadevni mesti in državi članici, je bilo sklenjeno, da bi bilo primerno, da se mestoma, ki sta ju Hrvaška in Irska imenovali, da bosta nosili naziv v letu 2020, omogoči, da svoja kulturna programa brez spremembe leta imenovanja še naprej izvajata do 30. aprila 2021. |
| --- | --- |

(9)

Po posvetovanjih, ki so vključevala zadevni mesti in državi članici, je bilo sklenjeno, da bi bilo primerno, da se mestoma, ki sta ju Hrvaška in Irska imenovali, da bosta nosili naziv v letu 2020, omogoči, da svoja kulturna programa brez spremembe leta imenovanja še naprej izvajata do 30. aprila 2021.

| (10) | Po posvetovanjih, ki so vključevala zadevni mesti in državi članici, je bilo sklenjeno, da bi bilo treba leto, v katerem sta Romunija in Grčija upravičeni gostiti naziv, z leta 2021 preložiti na leto 2023, leto, v katerem je naziv upravičena gostiti država kandidatka ali potencialna kandidatka, pa z leta 2021 na leto 2022. |
| --- | --- |

(10)

Po posvetovanjih, ki so vključevala zadevni mesti in državi članici, je bilo sklenjeno, da bi bilo treba leto, v katerem sta Romunija in Grčija upravičeni gostiti naziv, z leta 2021 preložiti na leto 2023, leto, v katerem je naziv upravičena gostiti država kandidatka ali potencialna kandidatka, pa z leta 2021 na leto 2022.

| (11) | Zaradi pravne varnosti, zlasti za mesta, ki nosijo naziv v letu 2020 in 2021, ter za preprečitev kakršne koli prekinitve uporabe Sklepa št. 445/2014/EU, bi ta sklep moral nujno začeti veljati in se uporabljati od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi pravne varnosti, zlasti za mesta, ki nosijo naziv v letu 2020 in 2021, ter za preprečitev kakršne koli prekinitve uporabe Sklepa št. 445/2014/EU, bi ta sklep moral nujno začeti veljati in se uporabljati od 1. januarja 2021.

| (12) | Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep št. 445/2014/EU se spremeni:

| (1) | člen 3 se spremeni:






  (a) | drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: država Efte/EGP), države kandidatke ali potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5. Vendar v letu 2023 naziv nosi največ eno mesto v vsaki od treh držav članic, ki so navedene na koledarju.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 3 se spremeni:

(a)

drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: država Efte/EGP), države kandidatke ali potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5. Vendar v letu 2023 naziv nosi največ eno mesto v vsaki od treh držav članic, ki so navedene na koledarju.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Mesta v državah članicah so upravičena, da nosijo naziv eno leto v skladu z vrstnim redom držav članic na koledarju. Mesti, ki nosita naziv v letu 2020, lahko naziv še naprej nosita do 30. aprila 2021, ne da bi se spremenilo leto imenovanja.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Mesta v državah članicah so upravičena, da nosijo naziv eno leto v skladu z vrstnim redom držav članic na koledarju. Mesti, ki nosita naziv v letu 2020, lahko naziv še naprej nosita do 30. aprila 2021, ne da bi se spremenilo leto imenovanja.“;

| (2) | drugi pododstavek člena 4(2) se nadomesti z naslednjim:

  „Kulturni program obsega leto naziva in je pripravljen posebej za naziv, v skladu z merili iz člena 5. Vendar lahko mesti, ki nosita naziv v letu 2020, svoja kulturna programa še naprej izvajata do 30. aprila 2021.“; |
| --- | --- |

(2)

drugi pododstavek člena 4(2) se nadomesti z naslednjim:

„Kulturni program obsega leto naziva in je pripravljen posebej za naziv, v skladu z merili iz člena 5. Vendar lahko mesti, ki nosita naziv v letu 2020, svoja kulturna programa še naprej izvajata do 30. aprila 2021.“;

| (3) | v členu 16(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Zadevna mesta pripravijo svoja ocenjevalna poročila in jih pošljejo Komisiji do 31. decembra leta, ki sledi letu naziva. Vendar mesti, ki nosita naziv v letu 2020, pripravita svoji ocenjevalni poročili in ju pošljeta Komisiji do 30. aprila 2022.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 16(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Zadevna mesta pripravijo svoja ocenjevalna poročila in jih pošljejo Komisiji do 31. decembra leta, ki sledi letu naziva. Vendar mesti, ki nosita naziv v letu 2020, pripravita svoji ocenjevalni poročili in ju pošljeta Komisiji do 30. aprila 2022.“;

| (4) | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(4)

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Postopki iz členov 7 do 11 in točke (a) člena 13(2) Sklepa št. 445/2014/EU, ki so že bili zaključeni za naziv v letu 2021, ostanejo veljavni. Leto naziva se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

1

(2)  Sklep št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES (UL L 132, 3.5.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

„KOLEDAR

| 2020 | Hrvaška | Irska | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | | | |
| 2022 | Litva | Luksemburg | država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2023 | Madžarska | Romunija | Grčija |
| 2024 | Estonija | Avstrija | država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2025 | Slovenija | Nemčija | |
| 2026 | Slovaška | Finska | |
| 2027 | Latvija | Portugalska | |
| 2028 | Češka | Francija | država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2029 | Poljska | Švedska | |
| 2030 | Ciper | Belgija | država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka |
| 2031 | Malta | Španija | |
| 2032 | Bolgarija | Danska | |
| 2033 | Nizozemska | Italija | država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka“ |

2020

Hrvaška

Irska

2021

2022

Litva

Luksemburg

država kandidatka ali potencialna kandidatka

2023

Madžarska

Romunija

Grčija

2024

Estonija

Avstrija

država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

2025

Slovenija

Nemčija

2026

Slovaška

Finska

2027

Latvija

Portugalska

2028

Češka

Francija

država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

2029

Poljska

Švedska

2030

Ciper

Belgija

država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

2031

Malta

Španija

2032

Bolgarija

Danska

2033

Nizozemska

Italija

država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka“

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/120

---

UREDBA SVETA (EU) 2020/2230

z dne 18. decembra 2020

o spremembi Uredbe (EU) št. 1388/2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi izdelki, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter da bi se na ta način preprečile morebitne motnje na trgu teh izdelkov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 1388/2013 (1) odprte avtonomne tarifne kvote. Izdelki v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi izdelki, ki se v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, ter da bi se na ta način preprečile morebitne motnje na trgu teh izdelkov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 1388/2013 (1) odprte avtonomne tarifne kvote. Izdelki v okviru navedenih tarifnih kvot se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič.

| (2) | Ker je zagotavljanje ustrezne dobave nekaterih industrijskih izdelkov v interesu Unije ter ob upoštevanju dejstva, da se enaki, enakovredni ali nadomestni izdelki v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, je treba odpreti nove tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2574, 09.2575, 09.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 in 09.2585 po stopnji dajatve nič ali po znižanih dajatvah za ustrezne količine navedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(2)

Ker je zagotavljanje ustrezne dobave nekaterih industrijskih izdelkov v interesu Unije ter ob upoštevanju dejstva, da se enaki, enakovredni ali nadomestni izdelki v Uniji ne proizvajajo v zadostnih količinah, je treba odpreti nove tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2574, 09.2575, 09.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 in 09.2585 po stopnji dajatve nič ali po znižanih dajatvah za ustrezne količine navedenih izdelkov.

| (3) | Treba bi bilo povečati tarifne kvote za zaporedni številki 09.2684 in 09.2854, saj je povečanje v interesu Unije. |
| --- | --- |

(3)

Treba bi bilo povečati tarifne kvote za zaporedni številki 09.2684 in 09.2854, saj je povečanje v interesu Unije.

| (4) | Ker se je proizvodna zmogljivost Unije za nekatere industrijske izdelke povečala, bi bilo treba zmanjšati tarifne kvote z zaporednima številkama 09.2591 in 09.2888. |
| --- | --- |

(4)

Ker se je proizvodna zmogljivost Unije za nekatere industrijske izdelke povečala, bi bilo treba zmanjšati tarifne kvote z zaporednima številkama 09.2591 in 09.2888.

| (5) | Za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2580, 09.2582, 09.2583, 09.2648 in 09.2730 bi bilo treba obdobje veljavnosti kvote podaljšati do 31. decembra 2021, višino kvote pa bi bilo treba prilagoditi na letni ravni, saj so bile tarifne kvote odprte samo za obdobje šestih mesecev in je še vedno v interesu Unije, da se ohranijo. |
| --- | --- |

(5)

Za tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2580, 09.2582, 09.2583, 09.2648 in 09.2730 bi bilo treba obdobje veljavnosti kvote podaljšati do 31. decembra 2021, višino kvote pa bi bilo treba prilagoditi na letni ravni, saj so bile tarifne kvote odprte samo za obdobje šestih mesecev in je še vedno v interesu Unije, da se ohranijo.

| (6) | Ker ni več v interesu Unije, da se ohranijo tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2587, 09.2594, 09.2674, 09.2834, 09.2955, 09.2972 in 09.2588, bi bilo treba te tarifne kvote zapreti z učinkom od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(6)

Ker ni več v interesu Unije, da se ohranijo tarifne kvote z zaporednimi številkami 09.2587, 09.2594, 09.2674, 09.2834, 09.2955, 09.2972 in 09.2588, bi bilo treba te tarifne kvote zapreti z učinkom od 1. januarja 2021.

| (7) | Ob upoštevanju sprememb, ki jih je treba sprejeti, in zaradi jasnosti bi bilo treba nadomestiti Prilogo k Uredbi (EU) št. 1388/2013. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju sprememb, ki jih je treba sprejeti, in zaradi jasnosti bi bilo treba nadomestiti Prilogo k Uredbi (EU) št. 1388/2013.

| (8) | Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme tarifnih kvot in da bi upoštevali smernice iz sporočila Komisije z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah, bi bilo treba spremembe tarifnih kvot iz te uredbe za zadevne izdelke uporabljati od 1. januarja 2021. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma – |
| --- | --- |

(8)

Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme tarifnih kvot in da bi upoštevali smernice iz sporočila Komisije z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah, bi bilo treba spremembe tarifnih kvot iz te uredbe za zadevne izdelke uporabljati od 1. januarja 2021. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 1388/2013 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 1388/2013 z dne 17. decembra 2013 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere kmetijske in industrijske izdelke in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 7/2010 (UL L 354, 28.12.2013, str. 319).

1

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | TARIC | Opis proizvoda | Obdobje veljavnosti kvote | Višina kvote | Dajatev znotraj kvote (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Koruzni storži (Zea mays var. saccharata) celi ali narezani, s premerom 10 mm ali več, vendar največ 20 mm, za uporabo v proizvodnji izdelkov živilske industrije za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje (1)
   (2)
   (3) | 1.1.–31.12. | 550 ton | 0 % (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 ton | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Sladke češnje, ki vsebujejo dodan alkohol, z vsebnostjo sladkorja ne več kot 9 mas. %, s premerom ne več kot 19,9 mm, s koščico, za uporabo v čokoladnih izdelkih (2) | 1.1.–31.12. | 1 000 ton | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Sojin beljakovinski koncentrat, ki vsebuje:






  — | 60 mas. % (± 10 %) surovih beljakovin, |

Zaporedna št.

Oznaka KN

TARIC

Opis proizvoda

Obdobje veljavnosti kvote

Višina kvote

Dajatev znotraj kvote (%)

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Koruzni storži (Zea mays var. saccharata) celi ali narezani, s premerom 10 mm ali več, vendar največ 20 mm, za uporabo v proizvodnji izdelkov živilske industrije za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje (1)
   (2)
   (3)

1.1.–31.12.

550 ton

0 % (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Gobe vrste Auricularia polytricha (nekuhane ali kuhane v vreli vodi ali pari), zamrznjene, namenjene za proizvodnjo pripravljenih jedi (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Sladke češnje, ki vsebujejo dodan alkohol, z vsebnostjo sladkorja ne več kot 9 mas. %, s premerom ne več kot 19,9 mm, s koščico, za uporabo v čokoladnih izdelkih (2)

1.1.–31.12.

1 000 ton

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Sojin beljakovinski koncentrat, ki vsebuje:

—

60 mas. % (± 10 %) surovih beljakovin,

| — | 5 mas. % (± 3 %) surovih vlaknin, |
| --- | --- |

—

5 mas. % (± 3 %) surovih vlaknin,

| — | 5 mas. % (± 3 %) surovega pepela in |
| --- | --- |

—

5 mas. % (± 3 %) surovega pepela in

| — | 3 ali več, vendar ne več kot 6,9 mas. % škroba |
| --- | --- |

—

3 ali več, vendar ne več kot 6,9 mas. % škroba

za uporabo v proizvodnji živalske krme (2)

1.1.–31.12.

30 000 ton

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Naravni nepredelan tobak, narezan ali ne na običajno velikost, s carinsko vrednostjo ne manj kot 450 EUR za 100 kg neto mase, ki se uporablja kot vezivo ali ovoj v proizvodnji izdelkov iz tarifne podštevilke 2402 10 00 (2)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

09.2586

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Katalitsko hidroizomerizirano in razvoskano bazno olje hidrogeniranih, visoko izoprafiniranih ogljikovodikov, ki vsebujejo:

| — | 90 mas. % ali več nasičenih ogljikovodikov in |
| --- | --- |

—

90 mas. % ali več nasičenih ogljikovodikov in

| — | ne vsebujejo več kot 0,03 mas. % žvepla, |
| --- | --- |

—

ne vsebujejo več kot 0,03 mas. % žvepla,

in z

| — | indeksom viskoznosti 80 ali več, vendar manj kot 120, in |
| --- | --- |

—

indeksom viskoznosti 80 ali več, vendar manj kot 120, in

| — | kinematično viskoznostjo 5 cSt pri 100 °C ali več, vendar največ 13,0 cSt pri 100 °C |
| --- | --- |

—

kinematično viskoznostjo 5 cSt pri 100 °C ali več, vendar največ 13,0 cSt pri 100 °C

1.1.–30.6.

200 000 ton

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafinski vosek, ki vsebuje manj kot 0,75 mas. % olja

1.4.–31.10.

60 000 ton

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Surovi parafinski vosek (CAS RN 64742-61-6)

1.1.–31.12.

100 000 ton

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamidna kislina (CAS RN 5329-14-6) s čistostjo 95 mas. % ali več, z dodatkom največ 5 % silicijevega dioksida (CAS RN 112926-00-8) kot sredstva proti strjevanju ali ne

1.1.–31.12.

27 000 ton

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Kremenčevo polnilo v obliki zrnc, s čistostjo silicijevega dioksida 97 mas. % ali več

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframov trioksid, vključno modri volframov oksid (CAS RN 1314-35-8 ali CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 ton

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cezijev sulfat (CAS RN 10294-54-9) v trdni obliki ali kot vodna raztopina, ki vsebuje več kot 48, vendar največ 52 mas. % cezijevega sulfata

1.1.–31.12.

200 ton

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromoklorometan (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-diklorobenzen (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 ton

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propan-1-ol (propil alkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1.–31.12.

15 000 ton

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 ton

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol (CAS RN 95-48-7) s čistostjo ne manj kot 98,5 mas. %

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-tetrakis(hidroksimetil)-3,3'-oksidipropan-1-ol (CAS RN 126-58-9)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilin (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehid) (CAS RN 121-32-4)

1.1.–31.12.

1 950 ton

0 %

09.2683

ex 2914 19 90

50

Kalcijev acetilacetonat (CAS RN 19372-44-2) za uporabo v proizvodnji stabilizatorskih sistemov v obliki tablet (2)

1.1.–31.12.

200 ton

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropil metil keton (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ocetna kislina s čistostjo 99 mas. % ali več (CAS RN 64-19-7)

1.1.–31.12.

1 000 000 ton

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinil acetat (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

400 000 ton

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etil trifluoroacetat (CAS RN 383-63-1)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalijev (E,E)-heksa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 250 ton

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetilfenilacetil klorid (CAS RN 55312-97-5)

1.1.–31.12.

700 ton

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietil oksalat (CAS RN 95-92-1)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil sebacat (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekanedojska kislina s čistostjo več kot 98,5 mas. % (CAS RN 693-23-2)

1.1.–31.12.

8 000 ton

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetilsalicilna kislina (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 ton

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil 3-(3,5-di-tert-butil-4-hidroksifenil)propionat (CAS RN 2082-79-3):

| — | z deležem presevka skozi sito s širino rež 500 μm več kot 99 mas. % in |
| --- | --- |

—

z deležem presevka skozi sito s širino rež 500 μm več kot 99 mas. % in

| — | s tališčem 49 °C ali več, vendar največ 54 °C, |
| --- | --- |

—

s tališčem 49 °C ali več, vendar največ 54 °C,

za uporabo v proizvodnji enokomponentnih stabilizatorjev za obdelavo PVC na podlagi mešanic prahu (prahu ali granul) (2)

1.1.–31.12.

380 ton

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritritol tetrakis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionat) (CAS RN 6683-19-8)

| — | z deležem presevka skozi sito s širino rež 250 μm več kot 75 mas. % in sito s širino rež 500 μm več kot 99 mas. % ter |
| --- | --- |

—

z deležem presevka skozi sito s širino rež 250 μm več kot 75 mas. % in sito s širino rež 500 μm več kot 99 mas. % ter

| — | s tališčem 110 °C ali več, vendar največ 125 °C, |
| --- | --- |

—

s tališčem 110 °C ali več, vendar največ 125 °C,

za uporabo v proizvodnji enokomponentnih stabilizatorjev za obdelavo PVC na podlagi mešanic prahu (prahu ali granul) (2)

1.1.–31.12.

140 ton

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksilni dianhidrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Tris(2,4-di-terc-butilfenil)fosfit (CAS RN 31570-04-4)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

09.2648

ex 2920 90 10

75

Dimetilsulfat (CAS RN 77-78-1) s čistostjo najmanj 99 mas. %

1.1.–31.12.

18 000 ton

2 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilamin (CAS RN 124-30-1)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)amin (CAS RN 3030-47-5)

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilin (CAS RN 62-53-3) s čistostjo 99 mas. % ali več

1.1.–31.12.

150 000 ton

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluoro-N-(1-metiletil)benzenamin (CAS RN 70441-63-3)

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2582

ex 2921 43 00

80

2-metilanilin (CAS RN 95-53-4) s čistostjo najmanj 99 mas. %

1.1.–31.12.

2 000 ton

2 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

O-fenilendiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 ton

0 %

09.2730

ex 2921 59 90

85

4,4’-metandiildianilin (CAS RN 101-77-9) s čistostjo najmanj 97 mas. % v obliki zrnc, za uporabo v proizvodnji predpolimerov (2)

1.1.–31.12.

200 ton

2 %

09.2591

ex 2922 41 00

10

L-lizin hidroklorid (CAS RN 657-27-2)

1.1.–31.12.

245 000 ton

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-treonin (CAS RN 72-19-5)

1.1.–31.12.

166 000 ton

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

3-kloro-2-hidroksipropil)trimetilamonijev klorid (CAS RN 3327-22-8), v obliki vodne raztopine, ki vsebuje 65 mas. % ali več, vendar ne več kot 71 mas. % 3-kloro-2-hidroksipropil)trimetilamonijevega klorida

1.1.–31.12.

19 000 ton

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodoprop-2-in-1-il butilkarbamat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilonitril (CAS RN 107-13-1) za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 55 in tarifne številke 6815 (2)

1.1.–31.12.

60 000 ton

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrilonitril (CAS RN 107-13-1) za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifnih številk 2921, 2924, 3906 in 4002 (2)

1.1.–31.12.

40 000 ton

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-nitro-4-(trifluorometil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

900 ton

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometilhidrazin (CAS RN 60-34-4) v obliki vodne raztopine z vsebnostjo monometilhidrazina 40 mas. (±5) %

1.1.–31.12.

900 ton

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftilen diizocianat (CAS RN 3173-72-6) s čistostjo 90 mas. % ali več

1.1.-30.6

205 ton

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitrogvanidin (CAS RN 556-88-7)

1.1.–31.12.

6 500 ton

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksisilil)propil]disulfid (CAS RN 56706-10-6)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-kloro-4-(metilsulfonil)-3-((2,2,2-trifluoroetoksi)metil) benzojska kislina (CAS RN 120100-77-8)

1.1.–31.12.

300 ton

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadeciltrimetoksisilan (CAS RN 16415-12-6) s čistostjo najmanj 95 mas. % za uporabo v proizvodnji polietilena (2)

1.1.–31.12.

165 ton

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furaldehid (furfuraldehid)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekan-5-olid (CAS RN 705-86-2)

1.1.–31.12.

6 000 kilogramov

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekan-5-olid (CAS RN 713-95-1)

1.1.–31.12.

6 000 kilogramov

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 ton

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 ton

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametilpiperidin-4-ol (CAS RN 2403-88-5)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutinib (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.–31.12.

5 ton

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-tris[3-(dimetilamino)propil]heksahidro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2595

ex 2933 99 80

49

1,4,7,10-tetraazaciklododekan (CAS RN 294-90-6)

1.1.–31.12.

40 ton

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(acetoacetilamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klorotiopen-2-karbosilna kislina (CAS RN 24065-33-6)

1.1.–31.12.

45 000 kilogramov

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksibenzoil)amino]sulfonil]benzoil klorid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-trimetilpentan-2-aminijev (3R,5S,6E)-7-{2-[(etilsulfonil)amino]-4-(4- fluorofenil)-6-(propan-2-il)pirimidin-5-il}-3,5-dihidroksihept-6-enoat (CAS RN 917805-85-7)

1.1.–31.12.

5 000 kilogramov

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloza (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 ton

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Barvilo C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 99 mas. % ali več barvila C.I. Disperse Yellow 54

1.1.–31.12.

250 ton

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparati na osnovi barvila C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2), ki vsebujejo 60 ali več, vendar manj kot 85 mas. %, barvila C.I. Pigment Red 48:2

1.1.–31.12.

50 ton

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Barvilo C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) in preparati na osnovi tega barvila z masnim deležem barvila C.I. Pigment Red 4 60 % ali več.

1.1.–31.12.

150 ton

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

S tokom natrijevega karbonata kalcinirana diatomejska zemlja

1.1.–31.12.

35 000 ton

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natrijev lignin sulfonat (CAS RN 8061-51-6)

1.1.–31.12.

40 000 ton

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatni terpentin

1.1.–31.12.

25 000 ton

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonija in smolne kisline, dobljene iz svežih oljnatih smol (oleo smol)

1.1.–31.12.

280 000 ton

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Pripravek, ki vsebuje 38 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. % cinkovega piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7) v vodni disperziji

1.1.–31.12.

500 ton

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Dodatki, sestavljeni iz reakcijskih produktov difenilamina in razvejanih nonenov:

| — | z vsebnostjo 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % 4-monononildifenilamina, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % 4-monononildifenilamina,

| — | z vsebnostjo 45 % ali več, vendar ne več kot 65 mas. % 4,4’-dinonildifenilamina, in |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo 45 % ali več, vendar ne več kot 65 mas. % 4,4’-dinonildifenilamina, in

| — | s skupnim masnim deležem 2,4-dinonildifenilamina in 2,4’-dinonildifenilamina, ki ne znaša več kot 5 %, |
| --- | --- |

—

s skupnim masnim deležem 2,4-dinonildifenilamina in 2,4’-dinonildifenilamina, ki ne znaša več kot 5 %,

za uporabo v proizvodnji mazalnih olj (2)

1.1.–31.12.

900 ton

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizator, ki sestoji iz titanovega dioksida in volframovega trioksida

1.1.–31.12.

3 000 ton

0 %

09.2820

ex 3824 79 00

10

Zmesi, ki vsebujejo:

| — | 60 ali več, vendar največ 90 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

60 ali več, vendar največ 90 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 557-98-2),

| — | 8 ali več, vendar največ 14 mas. % (Z)-1-kloropropena (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

8 ali več, vendar največ 14 mas. % (Z)-1-kloropropena (CAS RN 16136-84-8),

| — | 5 ali več, vendar največ 23 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

5 ali več, vendar največ 23 mas. % 2-kloropropena (CAS RN 75-29-6),

| — | največ 6 mas. % 3-kloropropena (CAS RN 107-05-1) in |
| --- | --- |

—

največ 6 mas. % 3-kloropropena (CAS RN 107-05-1) in

| — | največ 1 mas. % etil klorida (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

največ 1 mas. % etil klorida (CAS RN 75-00-3)

1.1.–31.12.

6 000 ton

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparat, ki vsebuje:

| — | 55 mas. % ali več, vendar ne več kot 78 mas. % dimetil glutarata (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več, vendar ne več kot 78 mas. % dimetil glutarata (CAS RN 1119-40-0),

| — | 10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil adipata in (CAS RN 627-93-0) |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil adipata in (CAS RN 627-93-0)

| — | ne več kot 35 mas. % dimetil sukcinata (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

ne več kot 35 mas. % dimetil sukcinata (CAS RN 106-65-0)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Zmes bis [3-(trietoksisilil)propil] sulfidov (CAS RN 211519-85-6 )

1.1.–31.12.

9 000 ton

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Acetofenon (CAS RN 98-86-2) s čistostjo 60 mas. % ali več, vendar največ 90 mas. %

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Zmes terciarnih alkildimetil aminov, ki vsebuje:

| — | 60 ali več, vendar ne več kot 80 mas. % dodecildimetil amina (CAS RN 112-18-5) in |
| --- | --- |

—

60 ali več, vendar ne več kot 80 mas. % dodecildimetil amina (CAS RN 112-18-5) in

| — | 20 ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil(tetradecil)amina (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

20 ali več, vendar ne več kot 30 mas. % dimetil(tetradecil)amina (CAS RN 112-75-4)

1.1.–31.12.

20 000 ton

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Trdni ekstrakt ostankov, nastalih pri ekstrakciji kolofonije iz lesa, netopen v alifatskih topilih in ki ima naslednje značilnosti:

| — | vsebnost smolnih kislin, ki ne presega 30 mas. %, |
| --- | --- |

—

vsebnost smolnih kislin, ki ne presega 30 mas. %,

| — | kislinsko število ne presega 110 in |
| --- | --- |

—

kislinsko število ne presega 110 in

| — | tališče 100° C ali več |
| --- | --- |

—

tališče 100° C ali več

1.1.–31.12.

1 600 ton

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Zmes fitosterolov, v obliki prahu, ki vsebujejo:

| — | 75 mas. % ali več sterolov, |
| --- | --- |

—

75 mas. % ali več sterolov,

| — | ne več kot 25 mas. % stanolov |
| --- | --- |

—

ne več kot 25 mas. % stanolov

za uporabo v proizvodnji stanolov/sterolov ali estrov stanolov/sterolov (2)

1.1.–31.12.

2 500 ton

0 %

09.2639

3905 30 00

Polivinil alkohol (PVAL), s hidroliziranimi ali nehidroliziranimi acetatnimi skupinami

1.1.–31.12.

15 000 ton

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polivinil butiral (CAS RN 63148-65-2):

| — | ki vsebuje 17,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % hidroksilnih skupin, in |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 17,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % hidroksilnih skupin, in

| — | ima mediano velikosti delcev (D50) najmanj 0,6 mm |
| --- | --- |

—

ima mediano velikosti delcev (D50) najmanj 0,6 mm

1.1.–31.12.

12 500 ton

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Mešanica polimerov iz polikarbonata in poli(metilmetakrilata) z masnim deležem polikarbonata najmanj 98,5, v obliki peletov ali granul, s svetlobno prepustnostjo najmanj 88,5 %, izmerjeno na preskusnem vzorcu debeline 4 mm pri valovni dolžini λ = 400 nm (po ISO 13468-2)

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Kopolimer poli(etilentereftalata) in cikloheksan dimetanola, ki vsebuje več kot 10 mas. % cikloheksan dimetanola

1.1.–31.12.

60 000 ton

2 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilensulfonil-1,4-fenilenoksi-4,4'-bifenilen)

1.1.–31.12.

5 000 ton

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Kosmiči iz celuloznega acetata

1.1.–31.12.

75 000 ton

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Natrijev alginat, pridobljen iz rjave morske trave (CAS RN 9005-38-3)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natrijev hialuronat, nesterilen:

| — | s povprečno molsko maso (Mw) ne več kot 900 000 , |
| --- | --- |

—

s povprečno molsko maso (Mw) ne več kot 900 000 ,

| — | z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

z ravnjo endotoksinov, ki ni višja od 0,008 enot endotoksina (EU)/mg,

| — | z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas. %, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo etanola, ki ni višja od 1 mas. %,

| — | z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas. % |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo izopropanola, ki ni višja od 0,5 mas. %

1.1.–31.12.

200 kilogramov

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Plošče iz polimetilmetakrilata, ki izpolnjujejo naslednje standarde:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) in DTD5592A ali |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) in DTD5592A ali

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) in DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) in DTD5592A

1.1.–31.12.

100 ton

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Celičast blok regenerirane celuloze, impregniran z vodo, ki vsebuje magnezijev klorid in kvaterno amonijevo spojino, v velikosti 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 700 ton

0 %

09.2576

ex 5208 12 16

20

Nebeljene tkanine v platnovi vezavi:

| — | širine ne več kot 145 cm, |
| --- | --- |

—

širine ne več kot 145 cm,

| — | mase 120 g/m2 ali več, vendar največ 130 g/m2, |
| --- | --- |

—

mase 120 g/m2 ali več, vendar največ 130 g/m2,

| — | 30 ali več, vendar ne več kot 45 votkov na cm, |
| --- | --- |

—

30 ali več, vendar ne več kot 45 votkov na cm,

| — | s krajcem tkanine z zapognjenim votkom na obeh straneh, |
| --- | --- |

—

s krajcem tkanine z zapognjenim votkom na obeh straneh,

če je z notranje strani krajec tkanine z zapognjenim votkom, širok 15 mm (± 2 mm), sestavljen iz 6 mm ali več, vendar ne več kot 9 mm širokega traku v platnovi vezavi, in 6 mm ali več, vendar ne več kot 9 mm širokega traku v panama vezavi

1.1.–31.12.

1 500 000 m2

0 %

09.2577

ex 5208 12 96

20

Nebeljene tkanine v platnovi vezavi:

| — | širine ne več kot 145 cm, |
| --- | --- |

—

širine ne več kot 145 cm,

| — | mase 130 g/m2 ali več, vendar največ 145 g/m2, |
| --- | --- |

—

mase 130 g/m2 ali več, vendar največ 145 g/m2,

| — | 30 ali več, vendar ne več kot 45 votkov na cm, |
| --- | --- |

—

30 ali več, vendar ne več kot 45 votkov na cm,

| — | s krajcem tkanine z zapognjenim votkom na obeh straneh, |
| --- | --- |

—

s krajcem tkanine z zapognjenim votkom na obeh straneh,

če je z notranje strani krajec tkanine z zapognjenim votkom, širok 15 mm (± 2 mm), sestavljen iz 6 mm ali več, vendar ne več kot 9 mm širokega traku v platnovi vezavi, in 6 mm ali več, vendar ne več kot 9 mm širokega traku v panama vezavi

1.1.–31.12.

2 300 000 m2

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Odpadki sintetičnih vlaken (vključno z izčeski, odpadno prejo in razvlaknjenimi tekstilnimi materiali) iz najlona ali drugih poliamidov (PA6 in PA66)

1.1.–31.12.

10 000 ton

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Tkan in laminiran gumirani tekstilni material z naslednjimi lastnostmi:

| — | iz treh plasti, |
| --- | --- |

—

iz treh plasti,

| — | ena zunanja plast je iz akrilnega materiala, |
| --- | --- |

—

ena zunanja plast je iz akrilnega materiala,

| — | druga zunanja plast je iz poliestrskega materiala, |
| --- | --- |

—

druga zunanja plast je iz poliestrskega materiala,

| — | srednja plast je iz gume iz klorobutila, |
| --- | --- |

—

srednja plast je iz gume iz klorobutila,

| — | masa srednje plasti je 452 g/m2 ali več, vendar največ 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

masa srednje plasti je 452 g/m2 ali več, vendar največ 569 g/m2,

| — | tekstilni material ima skupno maso 952 g/m2 ali več, vendar ne več kot 1159 g/m2, in |
| --- | --- |

—

tekstilni material ima skupno maso 952 g/m2 ali več, vendar ne več kot 1159 g/m2, in

| — | tekstilni material je skupne debeline 0,8 mm ali več, vendar ne več kot 4 mm, |
| --- | --- |

—

tekstilni material je skupne debeline 0,8 mm ali več, vendar ne več kot 4 mm,

ki se uporablja v proizvodnji zložljivih streh za motorna vozila (2)

1.1.–31.12.

375 000 m2

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

Predpreja (roving) iz S-stekla:

| — | iz nepretrganih steklenih filamentov s premerom 9 μm (± 0,5 μm), |
| --- | --- |

—

iz nepretrganih steklenih filamentov s premerom 9 μm (± 0,5 μm),

| — | 200 teksov ali več, vendar ne več kot 680 teksov, |
| --- | --- |

—

200 teksov ali več, vendar ne več kot 680 teksov,

| — | ne vsebuje kalcijevega oksida, in |
| --- | --- |

—

ne vsebuje kalcijevega oksida, in

| — | z upogibno trdnostjo več kot 3 550 Mpa, določeno po standardu ASTM D2343-09, |
| --- | --- |

—

z upogibno trdnostjo več kot 3 550 Mpa, določeno po standardu ASTM D2343-09,

za uporabo v aeronavtiki (2)

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Steklena tkana mreža iz steklenih vlaken, prevlečenih s plastiko, z maso 120 g/m2 (± 10 g/m2), za uporabo v proizvodnji navojnih komarnikov s fiksnim okvirjem

1.1.–31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Fero-krom, ki vsebuje 1,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 4 mas. % ogljika in ne več kot 70 mas. % kroma

1.1.–31.12.

50 000 ton

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Folije in trakovi iz prečiščenega bakra, proizvedeni z elektrolizo, debeline 0,015 mm ali več

1.1.–31.12.

1 020 ton

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Plošče ali listi:

| — | iz plasti keramike iz silicijevega nitrida z debelino 0,32 mm (± 0,1 mm) ali več, vendar ne več kot 1,0 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

iz plasti keramike iz silicijevega nitrida z debelino 0,32 mm (± 0,1 mm) ali več, vendar ne več kot 1,0 mm (± 0,1 mm),

| — | na obeh straneh prekriti s folijo iz rafiniranega bakra z debelino 0,8 mm (± 0,1 mm) in |
| --- | --- |

—

na obeh straneh prekriti s folijo iz rafiniranega bakra z debelino 0,8 mm (± 0,1 mm) in

| — | na eni strani deloma prekriti s premazom iz srebra |
| --- | --- |

—

na eni strani deloma prekriti s premazom iz srebra

1.1.–31.12.

7 000 000 kosov

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plošče:

| — | sestavljene iz vsaj ene plasti tkanine iz steklenih vlaken, impregnirane z epoksidno smolo, |
| --- | --- |

—

sestavljene iz vsaj ene plasti tkanine iz steklenih vlaken, impregnirane z epoksidno smolo,

| — | prevlečene na eni ali na obeh straneh z bakreno folijo debeline največ 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

prevlečene na eni ali na obeh straneh z bakreno folijo debeline največ 0,15 mm,

| — | z dielektrično konstanto (DK) manj kot 5,4 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

z dielektrično konstanto (DK) manj kot 5,4 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | s tangento izgub manj kot 0,035 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2 in |
| --- | --- |

—

s tangento izgub manj kot 0,035 pri 1 MHz, merjeno v skladu z IPC-TM-650 2.5.5.2 in

| — | s faktorjem CTI (Comparative Tracking Index) 600 ali več |
| --- | --- |

—

s faktorjem CTI (Comparative Tracking Index) 600 ali več

1.1.–31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Palice iz aluminijeve zlitine s premerom 300,1 mm ali več, vendar ne več kot 533,4 mm

1.1.–31.12.

1 000 ton

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

Trak ali folija iz zlitine aluminija in magnezija:

| — | iz zlitine, ki ustreza standardu 5182-H19 ali 5052-H19, |
| --- | --- |

—

iz zlitine, ki ustreza standardu 5182-H19 ali 5052-H19,

| — | v zvitkih z zunanjim premerom najmanj 1 250 mm, vendar ne več kot 1 350 mm, |
| --- | --- |

—

v zvitkih z zunanjim premerom najmanj 1 250 mm, vendar ne več kot 1 350 mm,

| — | debeline (s toleranco ± 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm ali 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

debeline (s toleranco ± 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm ali 0,20 mm,

| — | širine (s toleranco ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm ali 356 mm, |
| --- | --- |

—

širine (s toleranco ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm ali 356 mm,

| — | s toleranco izbočenosti ne več kot 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

s toleranco izbočenosti ne več kot 0,4 mm/750 mm,

| — | z izmerjeno ploskostjo: ± 4 mednarodnih enot (I-unit), |
| --- | --- |

—

z izmerjeno ploskostjo: ± 4 mednarodnih enot (I-unit),

| — | z natezno trdnostjo več kot 365 (5182-H19) ali 320 MPa (5052-H19) in |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo več kot 365 (5182-H19) ali 320 MPa (5052-H19) in

| — | z raztezkom ob pretrganju A50 več kot 3 % (5182-H19) ali 2,5 % (5052-H19) |
| --- | --- |

—

z raztezkom ob pretrganju A50 več kot 3 % (5182-H19) ali 2,5 % (5052-H19)

za uporabo v proizvodnji lamel za žaluzije (2)

1.1.–31.12.

600 ton

0 %

09.2722

8104 11 00

Surov magnezij, ki vsebuje vsaj 99,8 mas. % magnezija

1.1.–31.12.

120 000 ton

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnezij v obliki prahu:

| — | s čistostjo 98 mas. % ali več, vendar ne več kot 99,5 mas. %, in |
| --- | --- |

—

s čistostjo 98 mas. % ali več, vendar ne več kot 99,5 mas. %, in

| — | z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 ton

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopski ročaj iz aluminija, ki se uporablja za proizvodnjo prtljage (2)

1.1.–31.12.

1 500 000 kosov

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Glava črpalke za visokotlačno črpalko z dvema valjema iz kovanega jekla z:

| — | brušenimi fitingi z navojem premera 10 mm ali več, vendar ne več kot 36,8 mm, ter |
| --- | --- |

—

brušenimi fitingi z navojem premera 10 mm ali več, vendar ne več kot 36,8 mm, ter

| — | izvrtanimi kanali za gorivo premera 3,5 ali več, vendar ne več kot 10 mm, |
| --- | --- |

—

izvrtanimi kanali za gorivo premera 3,5 ali več, vendar ne več kot 10 mm,

ki se uporablja v sistemih za vbrizgavanje dizelskega goriva

1.1.–31.12.

65 000 kosov

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Medeninaste kletke z naslednjimi lastnostmi:

| — | kontinuirno ali centrifugalno lite, |
| --- | --- |

—

kontinuirno ali centrifugalno lite,

| — | stružene, |
| --- | --- |

—

stružene,

| — | ki vsebujejo 35 ali več, vendar ne več kot 38 mas. % cinka, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 35 ali več, vendar ne več kot 38 mas. % cinka,

| — | ki vsebujejo 0,75 ali več, vendar ne več kot 1,25 mas. % svinca, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 0,75 ali več, vendar ne več kot 1,25 mas. % svinca,

| — | ki vsebujejo 1,0 ali več, vendar ne več kot 1,4 mas. % aluminija, ter |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 1,0 ali več, vendar ne več kot 1,4 mas. % aluminija, ter

| — | z natezno trdnostjo 415 Pa ali več, |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo 415 Pa ali več,

ki se uporabljajo za proizvodnjo krogličnih ležajev

1.1.–31.12.

50 000 kosov

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Električni komutatorski motor na izmenični tok, enofazni, z izhodno močjo 250 W ali več, z vhodno močjo 700 W ali več, vendar ne več kot 2 700 W, z zunanjim premerom več kot 120 mm (± 0,2 mm), vendar ne več kot 135 mm (± 0,2 mm), z nominalno hitrostjo več kot 30 000 obr./min, vendar ne več kot 50 000 obr./min, opremljen z ventilatorjem za indukcijo zraka, za uporabo pri proizvodnji sesalnikov za prah (2)

1.1.–31.12.

2 000 000 kosov

0 %

09.2584

ex 8528 59 00

40

Elektronska naprava s prikazovalnikom s tekočimi kristali (LCD) na dotik, ki se napaja pri napetosti 12 V ali več, vendar ne več kot 14,4 V:

| — | s krmilnim procesorjem za LCD, |
| --- | --- |

—

s krmilnim procesorjem za LCD,

| — | z modulom GPS, |
| --- | --- |

—

z modulom GPS,

| — | z modulom Bluetooth, |
| --- | --- |

—

z modulom Bluetooth,

| — | z vhodom USB, |
| --- | --- |

—

z vhodom USB,

| — | z uglaševalnikom radijskega signala, |
| --- | --- |

—

z uglaševalnikom radijskega signala,

| — | s sodelovalnimi funkcijami E-CALL, |
| --- | --- |

—

s sodelovalnimi funkcijami E-CALL,

| — | s konektorji, |
| --- | --- |

—

s konektorji,

| — | brez integrirane nadzorne plošče, |
| --- | --- |

—

brez integrirane nadzorne plošče,

za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

1.1.-30.6

60 000 kosov

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Plošča tiskanega vezja z diodami LED:

| — | opremljena s prizmami/lečami ali ne, ter |
| --- | --- |

—

opremljena s prizmami/lečami ali ne, ter

| — | opremljena s priključki ali ne |
| --- | --- |

—

opremljena s priključki ali ne

za proizvodnjo enot za osvetlitev ozadja za blago iz tarifne številke 8528 (2)

1.1.–31.12.

115 000 000 kosov

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Večnamenska naprava (instrumenti na armaturni plošči vozila):

| — | z ukrivljenim prikazovalnikom TFT-LCD (polmera 750 mm) s površinami, občutljivimi na dotik, |
| --- | --- |

—

z ukrivljenim prikazovalnikom TFT-LCD (polmera 750 mm) s površinami, občutljivimi na dotik,

| — | z mikroprocesorji in spominskimi čipi, |
| --- | --- |

—

z mikroprocesorji in spominskimi čipi,

| — | z zvočnim modulom in zvočnikom, |
| --- | --- |

—

z zvočnim modulom in zvočnikom,

| — | s priključki za CAN, tremi priključki za vodilo LIN, priključki za LVDS in priključki za Ethernet, |
| --- | --- |

—

s priključki za CAN, tremi priključki za vodilo LIN, priključki za LVDS in priključki za Ethernet,

| — | za upravljanje različnih funkcij (npr. vzmetenje, osvetlitev) in |
| --- | --- |

—

za upravljanje različnih funkcij (npr. vzmetenje, osvetlitev) in

| — | za prikaz podatkov o vozilu in navigaciji glede na razmere (npr. hitrost, števec za merjenje prevožene poti, raven polnjenja pogonskega akumulatorja), |
| --- | --- |

—

za prikaz podatkov o vozilu in navigaciji glede na razmere (npr. hitrost, števec za merjenje prevožene poti, raven polnjenja pogonskega akumulatorja),

za uporabo v proizvodnji osebnih avtomobilov, ki jih poganja izključno električni motor iz tarifne podštevilke HS 8703 80 (2)

1.1.–31.12.

66 900 kosov

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Z napetostjo krmiljeni frekvenčni generator, ki je sestavljen iz aktivnih in pasivnih elementov, nameščenih na tiskanem vezju, v ohišju z zunanjimi dimenzijami ne več kot 30 mm × 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 kosov

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Podporni nosilec iz aluminijeve zlitine, z odprtinami za pritrditev, z maticami ali brez, za posredno pritrditev menjalnika na karoserijo vozila, za uporabo pri proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

1.1.–31.12.

200 000 kosov

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Vpenjala za osi, ohišja, vilični mostovi in vpenjalni deli iz aluminijeve zlitine za motorna kolesa

1.1.–31.12.

1 000 000 kosov

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Okvirji koles, izdelani iz ogljikovih vlaken in umetnih smol, za uporabo v proizvodnji koles (vključno z električnimi kolesi) (2)

1.1.–31.12.

500 000 kosov

0 %

09.2589

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Okvir, izdelan iz aluminija ali aluminija in ogljikovih vlaken, za uporabo pri proizvodnji koles (vključno z električnimi kolesi) (2)

1.1.–31.12.

8 000 000 kosov

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Nevgrajene steklene leče, prizme in zlepljeni elementi za uporabo v proizvodnji ali popravilu blaga iz tarifnih oznak KN 9002, 9005, 9013 10 in 9015 (2)

1.1.–31.12.

5 000 000 kosov

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Kombinirana instrumentna plošča:

| — | s stopenjskim motorjem, |
| --- | --- |

—

s stopenjskim motorjem,

| — | z analognimi kazalci in številčnicami, |
| --- | --- |

—

z analognimi kazalci in številčnicami,

| — | ali brez mikroprocesorske krmilne enote, |
| --- | --- |

—

ali brez mikroprocesorske krmilne enote,

| — | ali brez LED indikatorjev ali LCD zaslona, |
| --- | --- |

—

ali brez LED indikatorjev ali LCD zaslona,

| — | ki prikazujejo vsaj: |
| --- | --- |

—

ki prikazujejo vsaj:

| — | hitrost, |
| --- | --- |

—

hitrost,

| — | število vrtljajev motorja, |
| --- | --- |

—

število vrtljajev motorja,

| — | temperaturo motorja, |
| --- | --- |

—

temperaturo motorja,

| — | količino preostalega goriva, |
| --- | --- |

—

količino preostalega goriva,

| — | ki komunicira prek protokolov CAN-BUS in/ali K-LINE, |
| --- | --- |

—

ki komunicira prek protokolov CAN-BUS in/ali K-LINE,

za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

1.1.–31.12.

160 000 kosov

0 %

---

(1)  Vendar se opustitev tarifnih dajatev ne uporablja, če obdelavo izvajajo podjetja za trgovino na drobno ali gostinska podjetja.

1

(2)  Za opustitev dajatev velja carinski nadzor glede posebne rabe v skladu s členom 254 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

2

(3)  Opusti se samo dajatev ad valorem. Posebna dajatev se uporablja še naprej.

3

ad valorem

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/135

---

UREDBA SVETA (EU) 2020/2231

z dne 18. decembra 2020

o spremembi Uredbe (EU) št. 1387/2013 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 31 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi proizvodi, ki se ne proizvajajo v Uniji, ter da bi se na ta način preprečile vsakršne motnje na trgu teh proizvodov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 1387/2013 (1) za navedene proizvode opuščene vrste dajatev skupne carinske tarife, navedene v členu 56(2)(c) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Navedeni proizvodi se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila zadostna in neprekinjena oskrba z nekaterimi kmetijskimi in industrijskimi proizvodi, ki se ne proizvajajo v Uniji, ter da bi se na ta način preprečile vsakršne motnje na trgu teh proizvodov, so bile z Uredbo Sveta (EU) št. 1387/2013 (1) za navedene proizvode opuščene vrste dajatev skupne carinske tarife, navedene v členu 56(2)(c) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Navedeni proizvodi se lahko uvažajo v Unijo po znižanih stopnjah dajatve ali po stopnji dajatve nič.

| (2) | Proizvodnja nekaterih proizvodov v Uniji, ki niso navedeni v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, je nezadostna ali pa ne obstaja. Zato je v interesu Unije, da se za te proizvode odobri popolna opustitev dajatev skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodnja nekaterih proizvodov v Uniji, ki niso navedeni v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, je nezadostna ali pa ne obstaja. Zato je v interesu Unije, da se za te proizvode odobri popolna opustitev dajatev skupne carinske tarife.

| (3) | Zaradi spodbujanja integrirane proizvodnje baterij v Uniji v skladu s sporočilom Komisije z dne 17. maja 2018 z naslovom „Evropa v gibanju – Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista“ bi bilo treba v zvezi z nekaterimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, odobriti delno opustitev dajatev skupne carinske tarife. Poleg tega bi bilo treba za nekatere proizvode, za katere trenutno velja popolna opustitev, odobriti samo delno opustitev dajatev skupne carinske tarife. Obvezni pregled teh opustitev bi bilo treba izvesti 31. decembra 2021, da lahko ta pregled upošteva razvoj sektorja baterij v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi spodbujanja integrirane proizvodnje baterij v Uniji v skladu s sporočilom Komisije z dne 17. maja 2018 z naslovom „Evropa v gibanju – Trajnostna mobilnost za Evropo: varna, povezana in čista“ bi bilo treba v zvezi z nekaterimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, odobriti delno opustitev dajatev skupne carinske tarife. Poleg tega bi bilo treba za nekatere proizvode, za katere trenutno velja popolna opustitev, odobriti samo delno opustitev dajatev skupne carinske tarife. Obvezni pregled teh opustitev bi bilo treba izvesti 31. decembra 2021, da lahko ta pregled upošteva razvoj sektorja baterij v Uniji.

| (4) | Za nekatere opustitve dajatev skupne carinske tarife, navedene v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, je treba spremeniti opis proizvoda, njegovo uvrstitev in zahtevo posebne rabe, da bi se upoštevali tehnični razvoj proizvodov in gospodarska gibanja na trgu. |
| --- | --- |

(4)

Za nekatere opustitve dajatev skupne carinske tarife, navedene v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, je treba spremeniti opis proizvoda, njegovo uvrstitev in zahtevo posebne rabe, da bi se upoštevali tehnični razvoj proizvodov in gospodarska gibanja na trgu.

| (5) | Opravljen je bil pregled za nekatere opustitve dajatev skupne carinske tarife, ki so navedene v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013. Zato bi bilo treba določiti nove datume za njihov naslednji obvezni pregled. |
| --- | --- |

(5)

Opravljen je bil pregled za nekatere opustitve dajatev skupne carinske tarife, ki so navedene v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013. Zato bi bilo treba določiti nove datume za njihov naslednji obvezni pregled.

| (6) | Ohranjanje opustitev dajatev skupne carinske tarife za nekatere proizvode, ki so navedeni v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, ni več v interesu Unije. Opustitve za te proizvode bi bilo zato treba črtati. Poleg tega v skladu s sporočilom Komisije z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah iz praktičnih razlogov ni mogoče upoštevati zahtevkov za tarifne opustitve ali kvote, kadar je znesek nepobrane carinske dajatve ocenjen na manj kot 15 000 EUR na leto. Opustitve za proizvode, ki ne dosegajo navedenega praga, kot je navedeno v obveznem pregledu, bi bilo zato treba črtati iz Priloge k Uredbi (EU) št. 1387/2013. |
| --- | --- |

(6)

Ohranjanje opustitev dajatev skupne carinske tarife za nekatere proizvode, ki so navedeni v Prilogi k Uredbi (EU) št. 1387/2013, ni več v interesu Unije. Opustitve za te proizvode bi bilo zato treba črtati. Poleg tega v skladu s sporočilom Komisije z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah iz praktičnih razlogov ni mogoče upoštevati zahtevkov za tarifne opustitve ali kvote, kadar je znesek nepobrane carinske dajatve ocenjen na manj kot 15 000 EUR na leto. Opustitve za proizvode, ki ne dosegajo navedenega praga, kot je navedeno v obveznem pregledu, bi bilo zato treba črtati iz Priloge k Uredbi (EU) št. 1387/2013.

| (7) | Uredbo (EU) št. 1387/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (EU) št. 1387/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme avtonomnih tarifnih opustitev in da bi zagotovili skladnost s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah, bi bilo treba spremembe iz te uredbe, ki se nanašajo na opustitve dajatev za zadevne proizvode, uporabljati od 1. januarja 2021. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma – |
| --- | --- |

(8)

Da bi se izognili prekinitvam pri uporabi sheme avtonomnih tarifnih opustitev in da bi zagotovili skladnost s smernicami iz sporočila Komisije z dne 13. decembra 2011 o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah, bi bilo treba spremembe iz te uredbe, ki se nanašajo na opustitve dajatev za zadevne proizvode, uporabljati od 1. januarja 2021. Ta uredba bi morala zato začeti veljati nemudoma –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 1387/2013 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 1387/2013 z dne 17. decembra 2013 o opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za določene kmetijske in industrijske proizvode in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1344/2011 (UL L 354, 28.12.2013, str. 201).

1

(2)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

2

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (EU) št. 1387/2013 se spremeni:

| (1) | vnosi z naslednjimi serijskimi številkami se črtajo:
  0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 in 0.7855; |
| --- | --- |

(1)

vnosi z naslednjimi serijskimi številkami se črtajo:

0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 in 0.7855;

| (2) | naslednji vnosi se nadomestijo z vnosi z enakimi serijskimi številkami:











  Serijska številka | Oznaka KN | TARIC | Opis proizvoda | Stopnja avtonomne dajatve | Dodatna enota | Datum, predviden za obvezni pregled |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.6748 | ex 0709 59 10 | 10 | Sveže ali ohlajene lisičke, namenjene za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje za prodajo na drobno (1)
   (2) | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.2864 | ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 20
  20
  20
  20
  20
  20 | Palmovo olje, olje kokosovega oreha (kopre), olje iz palmovih jeder (koščic) za proizvodnjo:






  — | industrijskih monokarboksilnih maščobnih kislin iz tarifne podštevilke 3823 19 10 , |

(2)

naslednji vnosi se nadomestijo z vnosi z enakimi serijskimi številkami:

Serijska številka

Oznaka KN

TARIC

Opis proizvoda

Stopnja avtonomne dajatve

Dodatna enota

Datum, predviden za obvezni pregled

„0.6748

ex 0709 59 10

10

Sveže ali ohlajene lisičke, namenjene za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje za prodajo na drobno (1)
   (2)

0 %

–

31.12.2025

0.2864

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

20

20

20

20

20

20

Palmovo olje, olje kokosovega oreha (kopre), olje iz palmovih jeder (koščic) za proizvodnjo:

—

industrijskih monokarboksilnih maščobnih kislin iz tarifne podštevilke 3823 19 10 ,

| — | metilnih estrov maščobnih kislin iz tarifnih številk 2915 ali 2916 , |
| --- | --- |

—

metilnih estrov maščobnih kislin iz tarifnih številk 2915 ali 2916 ,

| — | maščobnih alkoholov iz tarifnih številk 2905 17 , 2905 19 in 3823 70 , ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov, |
| --- | --- |

—

maščobnih alkoholov iz tarifnih številk 2905 17 , 2905 19 in 3823 70 , ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov,

| — | maščobnih alkoholov iz tarifne številke 2905 16 , čistih ali mešanih, ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov, |
| --- | --- |

—

maščobnih alkoholov iz tarifne številke 2905 16 , čistih ali mešanih, ki se uporabljajo za proizvodnjo kozmetike, izdelkov za pranje ali farmacevtskih izdelkov,

| — | stearinske kisline iz tarifne oznake 3823 11 00 , |
| --- | --- |

—

stearinske kisline iz tarifne oznake 3823 11 00 ,

| — | izdelkov iz tarifne številke 3401 ali |
| --- | --- |

—

izdelkov iz tarifne številke 3401 ali

| — | maščobnih kislin visoke čistosti iz tarifne številke 2915 (2) |
| --- | --- |

—

maščobnih kislin visoke čistosti iz tarifne številke 2915 (2)

0 %

–

31.12.2021

0.6789

ex 1512 19 10

10

Rafinirano olje iz semen žafranike (CAS RN 8001-23-8) za uporabo pri proizvodnji:

| — | konjugirane linolne kisline iz tarifne številke 3823 ali |
| --- | --- |

—

konjugirane linolne kisline iz tarifne številke 3823 ali

| — | etilnih oziroma metilnih estrov linolne kisline iz tarifne številke 2916  (2) |
| --- | --- |

—

etilnih oziroma metilnih estrov linolne kisline iz tarifne številke 2916  (2)

0 %

–

31.12.2021

0.5004

ex 2008 99 48

94

Mangov pire:

| — | ne iz koncentrata, |
| --- | --- |

—

ne iz koncentrata,

| — | iz rodu Mangifera, |
| --- | --- |

—

iz rodu Mangifera,

| — | z Brix vrednostjo 14 ali več, vendar ne več kot 20, |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 14 ali več, vendar ne več kot 20,

za uporabo v proizvodnji pijač (2)

6 %

–

31.12.2022

0.4709

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Pire iz neosemenjenih robid sorte Boysen brez dodanega alkohola, ki vsebuje dodan sladkor ali ne

0 %

–

31.12.2025

0.6723

ex 2008 99 91

20

Kitajski vodni kostanj (Eleocharis dulcis ali Eleocharis tuberosa) olupljen, opran, blanširan, ohlajen in posamezno hitro zamrznjen za pripravo izdelkov v prehrambni industriji, namenjen za drugo predelavo, razen za preprosto prepakiranje za prodajo na drobno (1)
   (2)

0 % (3)

–

31.12.2025

0.4992

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananasov sok:

| — | ne iz koncentrata, |
| --- | --- |

—

ne iz koncentrata,

| — | iz rodu Ananas, |
| --- | --- |

—

iz rodu Ananas,

| — | z Brix vrednostjo 11 ali več, vendar ne več kot 16, |
| --- | --- |

—

z Brix vrednostjo 11 ali več, vendar ne več kot 16,

za uporabo v proizvodnji pijač (2)

8 %

–

31.12.2025

0.7393

ex 2712 90 99

10

Mešanica 1-alkenov, ki vsebuje 90 mas. % ali več 1-alkenov z ogljikovo verigo, dolgo 24 atomov ali več, vendar ne več kot 1 % 1-alkenov z ogljikovo verigo, dolgo več kot 70 atomov

0 %

–

31.12.2022

0.6658

ex 2805 12 00

10

Kalcij s čistoto 98 mas. % ali več, v obliki prahu ali žice (CAS RN 7440-70-2)

0 %

–

31.12.2025

0.4979

2805 30 20

2805 30 30

2805 30 40

Redke zemeljske kovine, skandij in itrij, s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6836

ex 2811 22 00

15

Amorfni silicijev dioksid (CAS RN 60676-86-0):

| — | v obliki praška |
| --- | --- |

—

v obliki praška

| — | čistosti 99,0 mas. % ali več |
| --- | --- |

—

čistosti 99,0 mas. % ali več

| — | povprečne velikosti zrnc 0,7 μm ali več, vendar ne več kot 2,1 μm |
| --- | --- |

—

povprečne velikosti zrnc 0,7 μm ali več, vendar ne več kot 2,1 μm

| — | pri čemer ima 70 % delcev premer največ 3 μm |
| --- | --- |

—

pri čemer ima 70 % delcev premer največ 3 μm

0 %

–

31.12.2022

0.5110

ex 2818 10 91

20

Sintirani korund z mikrokristalno strukturo, ki sestoji predvsem iz α-aluminijevega oksida (CAS RN 1344-28-1), vsebuje pa tudi magnezijev aluminat (CAS RN 12068-51-8) in redke zemlje – aluminate itrija, lantana in neodima (izračunane kot okside) – v naslednjih masnih deležih:

| — | 94 mas. % ali več, vendar manj kot 98,5 mas. % aluminijevega oksida |
| --- | --- |

—

94 mas. % ali več, vendar manj kot 98,5 mas. % aluminijevega oksida

| — | 2 % (± 1,5 %) magnezijevega oksida, |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,5 %) magnezijevega oksida,

| — | 1 % (± 0,6 %) itrijevega oksida, |
| --- | --- |

—

1 % (± 0,6 %) itrijevega oksida,

ter

| — | 2 % (± 1,2 %) lantanovega oksida ali |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,2 %) lantanovega oksida ali

| — | 2 % (± 1,2 %) lantanovega oksida in neodimovega oksida, |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,2 %) lantanovega oksida in neodimovega oksida,

z manj kot 50 % skupne mase in z velikostjo delcev več kot 10 mm

0 %

–

31.12.2025

0.6837

ex 2818 30 00

20

Aluminijev hidroksid (CAS RN 21645-51-2)

| — | v obliki praška |
| --- | --- |

—

v obliki praška

| — | čistost 99,5 mas. % ali več |
| --- | --- |

—

čistost 99,5 mas. % ali več

| — | s točko razgraditve pri 263 °C ali več |
| --- | --- |

—

s točko razgraditve pri 263 °C ali več

| — | z velikostjo delcev 4 μm (±1 μm) |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev 4 μm (±1 μm)

| — | s skupno vsebnostjo Na2O največ 0,06 mas. % |
| --- | --- |

—

s skupno vsebnostjo Na2O največ 0,06 mas. %

0 %

–

31.12.2025

0.7897

ex 2825 20 00

10

Litijev hidroksid monohidrat (CAS RN 1310-66-3)

2,6 %

–

31.12.2021

0.6819

ex 2825 50 00

30

Bakrov (II) oksid (CAS RN 1317-38-0) z velikostjo delcev največ 100 nm

0 %

–

31.12.2025

0.5055

ex 2826 19 90

10

Volframov heksafluorid (CAS RN 7783-82-6) s čistostjo 99,9 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.5090

ex 2833 29 80

30

Cirkonijev sulfat (CAS RN 14644-61-2)

0 %

–

31.12.2021

0.6632

ex 2840 20 90

10

Cinkov borat (CAS RN 12767-90-7)

0 %

–

31.12.2025

0.7288

ex 2841 50 00

11

Kalijev dikromat (CAS RN 7778-50-9) s čistostjo 99 mas. % ali več

2 %

–

31.12.2021

0.4222

ex 2841 90 85

10

Litij-kobaltov(III) oksid (CAS RN 12190-79-3) z vsebnostjo kobalta vsaj 59 mas. %

2,7 %

–

31.12.2021

0.3419

ex 2850 00 20

80

Arzin (CAS RN 7784-42-1) s čistostjo 99,999 vol. % ali več

0 %

–

31.12.2024

0.6633

2903 39 21

Difluorometan (CAS RN 75-10-5)

0 %

–

31.12.2025

0.2583

ex 2903 89 80

45

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-dodekakloropentaciklo [12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dien (CAS RN 13560-89-9) s čistostjo 99 mas. % ali več

2 %

–

31.12.2021

0.6611

ex 2903 99 80

15

4-Bromo-2-kloro-1-fluorobenzen (CAS RN 60811-21-4)

0 %

–

31.12.2025

0.3409

ex 2904 20 00

10

Nitrometan (CAS RN 75-52-5)

0 %

–

31.12.2025

0.3391

ex 2904 20 00

20

Nitroetan (CAS RN 79-24-3)

0 %

–

31.12.2022

0.3408

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropan (CAS RN 108-03-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6612

ex 2904 99 00

25

Difluorometansulfonil klorid (CAS RN 1512-30-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6613

ex 2904 99 00

35

1-Fluoro-4-nitrobenzen (CAS RN 350-46-9)

0 %

–

31.12.2025

0.4934

ex 2905 39 95

10

Propan-1,3-diol (CAS RN 504-63-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6757

ex 2906 29 00

40

2-Bromo-5-jodo-benzenmetanol (CAS RN 946525-30-0)

0 %

–

31.12.2022

0.6782

ex 2908 19 00

40

3,4,5-Trifluorofenol (CAS RN 99627-05-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6915

ex 2908 19 00

50

4-Fluorofenol (CAS RN 371-41-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6649

ex 2909 30 38

30

1,1'-(1-Metiletiliden)bis[3,5-dibromo-4-(2,3-dibromo-2-metilpropoksi)]-benzen (CAS RN 97416-84-7)

0 %

–

31.12.2025

0.5117

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksitoluen (CAS RN 6443-69-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6614

ex 2909 30 90

40

1-Kloro-2,5-dimetoksibenzen (CAS RN 2100-42-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6783

ex 2909 30 90

50

1-Etoksi-2,3-difluorobenzen (CAS RN 121219-07-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6784

ex 2909 30 90

60

1-Butoksi-2,3-difluorobenzen (CAS RN 136239-66-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6927

ex 2909 49 80

10

1-Propoksipropan-2-ol (CAS RN 1569-01-3)

0 %

–

31.12.2021

0.6660

ex 2910 90 00

50

2,3-Epoksipropil fenileter (CAS RN 122-60-1)

0 %

–

31.12.2025

0.5135

ex 2912 49 00

30

Salicilaldehid (CAS RN 90-02-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6678

ex 2912 49 00

40

3-Hidroksi-p-anisaldehid (CAS RN 621-59-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4933

ex 2914 29 00

30

(R)-p-menta-1(6),8-dien-2-on (CAS RN 6485-40-1)

0 %

–

31.12.2025

0.4932

ex 2914 50 00

20

3′-Hidroksiacetofenon (CAS RN 121-71-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6762

ex 2914 50 00

75

7-Hidroksi-3,4-dihidro-1(2H)-naftalenon (CAS RN 22009-38-7)

0 %

–

31.12.2022

0.4948

ex 2914 79 00

60

4’-terc-Butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenon (CAS RN 81-14-1)

0 %

–

31.12.2021

0.5119

ex 2915 39 00

60

Dodec-8-enil acetat (CAS RN 28079-04-1)

0 %

–

31.12.2025

0.5121

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienil acetat (CAS RN 54364-62-4)

0 %

–

31.12.2025

0.5120

ex 2915 39 00

70

Dodec-9-enil acetat (CAS RN 16974-11-1)

0 %

–

31.12.2025

0.7541

ex 2915 90 30

10

Metil lavrat (CAS RN 111-82-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4954

ex 2915 90 70

60

Etil-6,8-diklorooktanoat (CAS RN 1070-64-0)

0 %

–

31.12.2025

0.3466

ex 2916 13 00

30

Cinkov monometakrilat v prahu (CAS RN 63451-47-8), ki vsebuje ne več kot 17 mas. % proizvodnih nečistot ali ne

0 %

–

31.12.2025

0.4931

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropanojska kislina (CAS RN 701-97-3)

0 %

–

31.12.2025

0.4930

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetilbenzoil klorid (CAS RN 938-18-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6794

ex 2916 39 90

41

4-Bromo-2,6-difluorobenzoil klorid (CAS RN 497181-19-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6661

ex 2916 39 90

53

5-Jodo-2-metilbenzojska kislina (CAS RN 54811-38-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4918

ex 2917 19 80

50

Tetradekandiojska kislina (CAS RN 821-38-5)

0 %

–

31.12.2025

0.4945

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzendikarboksilat (CAS RN 1962-75-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6796

ex 2917 39 95

25

Naftalen-1,8-dikarboksilni anhidrid (CAS RN 81-84-5)

0 %

–

31.12.2025

0.3640

ex 2917 39 95

30

Benzen-1,2:4,5-tetrakarboksil dianhidrid (CAS RN 89-32-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6800

ex 2917 39 95

35

1-metil-2-nitrotereftalat (CAS RN 35092-89-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6814

ex 2918 99 90

13

3-Metoksi-2-metillbenzoil klorid (CAS RN 24487-91-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6901

ex 2918 99 90

18

Etil 2-hidroksi-2-(4-fenoksifenil)propanoat (CAS RN 132584-17-9)

0 %

–

31.12.2025

0.6747

ex 2918 99 90

85

Trineksapak-etil (ISO) (CAS RN 95266-40-3) s čistostjo 96 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.5038

ex 2920 29 00

20

Tris(metilfenil)fosfit (CAS RN 25586-42-9)

0 %

–

31.12.2025

0.5045

ex 2920 29 00

40

Bis(2,4-dikumilfenil)pentaeritritol difosfit (CAS RN 154862-43-8)

0 %

–

31.12.2025

0.7559

ex 2920 90 10

15

Etil metil karbonat (CAS RN 623-53-0)

3,2 %

–

31.12.2021

0.6598

ex 2920 90 70

80

Bis(pinakolato)diboron (CAS RN 73183-34-3)

0 %

–

31.12.2025

0.4917

ex 2921 29 00

40

Dekametilendiamin (CAS RN 646-25-3)

0 %

–

31.12.2025

0.4862

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksandimetanamin (CAS RN 2579-20-6)

0 %

–

31.12.2021

0.5124

ex 2921 43 00

60

3-Aminobenzotrifluorid (CAS RN 98-16-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6825

ex 2921 49 00

60

2,6-Diizopropilanilin (CAS RN 24544-04-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6947

ex 2922 19 00

35

2-[2-(Dimetilamino)etoksi] etanol (CAS RN 1704-62-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6624

ex 2922 29 00

30

1,2-Bis(2-aminofenoksi)etan (CAS RN 52411-34-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6634

ex 2922 29 00

63

Aklonifen (ISO) (CAS RN 74070-46-5) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.4956

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenol (CAS RN 51-67-2)

0 %

–

31.12.2025

0.4914

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klorobenzofenon (CAS RN 719-59-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6761

ex 2922 39 00

35

5-Kloro-2-(metilamino)benzofenon (CAS RN 1022-13-5)

0 %

–

31.12.2025

0.7853

ex 2922 49 85

13

Benzil glicinat—4-metilbenzen-1-sulfonska kislina (1/1) (CAS RN 1738-76-7) s čistostjo 93 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2024

0.5037

ex 2922 49 85

17

Glicin (CAS RN 56-40-6) s čistostjo 95 mas. % ali več, z dodatkom največ 5 % silicijevega dioksida (CAS RN 112926-00-8) kot sredstva proti strjevanju ali ne

0 %

–

31.12.2025

0.6948

ex 2922 49 85

30

Vodna raztopina, ki vsebuje 40 mas. % ali več natrijevega metilaminoacetata (CAS RN 4316-73-8)

0 %

–

31.12.2021

0.6650

ex 2922 49 85

65

Dietil aminomalonat hidroklorid (CAS RN 13433-00-6)

0 %

–

31.12.2025

0.5063

ex 2923 90 00

75

Tetraetilamonijev hidroksid, v obliki vodne raztopine, ki vsebuje:

| — | 35 (± 0,5) mas. % tetraetilamonijevega hidroksida; |
| --- | --- |

—

35 (± 0,5) mas. % tetraetilamonijevega hidroksida;

| — | ne več kot 1 000 mg/kg klorida; |
| --- | --- |

—

ne več kot 1 000 mg/kg klorida;

| — | ne več kot 2 mg/kg železa in |
| --- | --- |

—

ne več kot 2 mg/kg železa in

| — | ne več kot 10 mg/kg kalija |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mg/kg kalija

0 %

–

31.12.2025

0.3689

ex 2924 19 00

23

Akrilamid (CAS RN 79-06-1) s čistostjo 97 mas. % ali več

2 %

–

31.12.2021

0.5066

ex 2924 29 70

40

N,N’-1,4-Fenilenbis[3-oksobutiramid], (CAS RN 24731-73-5)

0 %

–

31.12.2025

0.5127

ex 2924 29 70

45

Propoksur (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

–

31.12.2025

0.5069

ex 2924 29 70

55

N,N’-(2,5-Dimetil-1,4-fenilen)bis[3-oksobutiramid] (CAS RN 24304-50-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6767

ex 2924 29 70

62

2-Klorobenzamid (CAS RN 609-66-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6766

ex 2924 29 70

64

N-(3′,4′-dikloro-5-fluoro[1,1′-bifenil]-2-il)-acetamid (CAS RN 877179-03-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6934

ex 2926 90 70

17

Cipermetrin (ISO) in njegovi stereoizomeri (CAS RN 52315-07-8) s čistostjo 90 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6259

ex 2926 90 70

26

Ciflutrin (ISO) (CAS RN 68359-37-5) s čistostjo 95,5 mas. % ali več, za uporabo v proizvodnji biocidnih proizvodov (2)

0 %

–

31.12.2024

0.6871

ex 2928 00 90

23

Metobromuron (ISO) (CAS RN 3060-89-7) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.4929

ex 2928 00 90

25

Acetaldehid oksim (CAS RN 107-29-9) v vodni raztopini

0 %

–

31.12.2025

0.6635

ex 2928 00 90

50

Vodna raztopina dinatrijeve soli 2,2′-(hidroksiimino) bisetansulfonske kisline (CAS RN 133986-51-3) z vsebnostjo več kot 33,5 mas. %, vendar ne več kot 36,5 mas. %

0 %

–

31.12.2025

0.5035

ex 2930 90 98

10

2,3-Bis((2-merkaptoetil)tio)-1-propantiol (CAS RN 131538-00-6)

0 %

–

31.12.2022

0.6769

ex 2930 90 98

22

Tembotrion (ISO) (CAS RN 335104-84-2) s čistostjo 94,5 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6873

ex 2930 90 98

26

Folpet (ISO)(CAS RN 133-07-3) s čistostjo 97,5 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6617

ex 2930 90 98

53

Bis(4-klorofenil)sulfon (CAS RN 80-07-9)

0 %

–

31.12.2025

0.5114

ex 2930 90 98

55

Tiosečnina (CAS RN 62-56-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6917

ex 2931 90 00

63

Kloroetenildimetilsilan (CAS RN 1719-58-0)

0 %

–

31.12.2021

0.6946

ex 2931 90 00

65

Bis(4-terc-butilfenil)jodonij heksafluorofosfat (CAS RN 61358-25-6)

0 %

–

31.12.2021

0.6620

ex 2932 20 90

65

Natrijev 4-(metoksikarbonil)-5-okso-2,5-dihidrofuran-3-olat (CAS RN 1134960-41-0)

0 %

–

31.12.2025

0.7639

ex 2932 99 00

27

(2-butil-3-benzofuranil)(4-hidroksi-3,5-dijodofenil)metanon (CAS RN 1951-26-4) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2023

0.4907

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-on (CAS RN 28940-11-6)

0 %

–

31.12.2021

0.6771

ex 2932 99 00

65

4,4-Dimetil-3,5,8-trioksabiciklo[5,1,0]oktan (CAS RN 57280-22-5)

0 %

–

31.12.2025

0.7811

ex 2933 19 90

33

Fipronil (ISO) (CAS RN 120068-37-3) s čistostjo 95 mas. % ali več, za proizvodnjo zdravil za uporabo v veterinarski medicini (2)

0 %

–

31.12.2024

0.6835

ex 2933 21 00

55

1-Aminohidantoin hidroklorid (CAS RN 2827-56-7)

0 %

–

31.12.2025

0.5115

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetilhidantoin (CAS RN 77-71-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6812

ex 2933 39 99

14

N,4-Dimetil-1-(fenilmetil)- 3-piperidinamin hidroklorid (1:2) (CAS RN 1228879-37-5)

0 %

–

31.12.2022

0.4842

ex 2933 39 99

20

Bakrov pirition v prahu (CAS RN 14915-37-8)

0 %

–

31.12.2021

0.6813

ex 2933 39 99

26

2-[4-(Hidrazinilmetil)fenil]-piridin dihidroklorid (CAS RN 1802485-62-6)

0 %

–

31.12.2022

0.5129

ex 2933 39 99

85

2-Kloro-5-klorometilpiridin (CAS RN 70258-18-3)

0 %

–

31.12.2025

0.6773

ex 2933 49 10

50

1-Ciklopropil-6,7,8-trifluoro-1,4-dihidro-4-okso-3-kinolinkarboksilna kislina (CAS RN 94695-52-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4927

ex 2933 49 90

30

Kinolin (CAS RN 91-22-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6763

ex 2933 59 95

21

N-(2-okso-1,2-dihidropirimidin-4-il)benzamid (CAS RN 26661-13-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6677

ex 2933 59 95

47

6-Metil-2-oksoperhidropirimidin-4-ilurea (CAS RN 1129-42-6) s čistostjo 94 % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6774

ex 2933 69 80

13

Metribuzin (ISO) (CAS RN 21087-64-9) s čistostjo 93 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6621

ex 2933 69 80

15

2-Kloro-4,6-dimetoksi-1,3,5-triazin (CAS RN 3140-73-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6951

ex 2933 69 80

17

Benzogvanamin (CAS RN 91-76-9)

0 %

–

31.12.2021

0.5131

ex 2933 69 80

55

Terbutrin (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4957

ex 2933 69 80

60

Cianurska kislina (CAS RN 108-80-5)

0 %

–

31.12.2025

0.4985

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidinacetamid L-(+)-tartrat (CAS RN 754186-36-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6872

ex 2933 99 80

16

Piridat (ISO)(CAS RN 55512-33-9) s čistostjo 90 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6829

ex 2933 99 80

21

1-(Bis(dimetilamino)metilen)-1H-[1,2,3]triazolo[4,5-b]piridinij 3-oksid heksafluorofosfat(V) (CAS RN 148893-10-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6599

ex 2933 99 80

54

3-(Saliciloilamino)-1,2,4-triazol (CAS RN 36411-52-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6933

ex 2933 99 80

87

Karfentrazon-etil (ISOM) (CAS RN 128639-02-1) s čistostjo 90 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.4955

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetat (CAS RN 143183-03-3)

0 %

–

31.12.2022

0.4910

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropan-2-amin (CAS RN 3741-80-8)

0 %

–

31.12.2025

0.4942

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksanten-9-on (CAS RN 82799-44-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6824

ex 2934 99 90

39

4-(Oksiran-2-ilmetoksi)-9H-karbazol (CAS RN 51997-51-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6823

ex 2934 99 90

41

11-[4-(2-Kloro-etil)-1-piperazinil]dibenzo(b,f)(1,4)tiazepin (CAS RN 352232-17-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6893

ex 2934 99 90

44

Propikonazol (ISO) (CAS RN 60207-90-1) s čistostjo 92 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.5133

ex 2934 99 90

86

Ditianon (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

–

31.12.2025

0.5136

ex 2934 99 90

87

2,2’-(1,4-Fenilen)bis(4H-3,1-benzoksazin-4-on) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

–

31.12.2025

0.5036

ex 2935 90 90

42

Penoksulam (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6777

ex 2935 90 90

54

Propoksikarbazon-natrij (ISO) (CAS RN 181274-15-7) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6802

ex 2935 90 90

56

N-(p-Toluensulfonil)-N'-(3-(p-toluensulfoniloksi)fenil)urea (CAS RN 232938-43-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6903

ex 2935 90 90

57

N-{2-[(fenilkarbamoil)amino]fenil}benzensulfonamid (CAS RN 215917-77-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6664

ex 2935 90 90

59

Flazasulfuron (ISO) (CAS RN 104040-78-0) s čistostjo 94 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.4944

ex 2938 90 30

10

Amonijev glicirizat (CAS RN 53956-04-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6600

ex 3201 90 90

ex 3202 90 00

40

10

Reakcijski produkt ekstrakta rastline Acacia mearnsii, amonijevega klorida in formaldehida (CAS RN 85029-52-3)

0 %

–

31.12.2021

0.5091

ex 3204 11 00

20

Barvilo C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 97 mas. % ali več barvila C.I. Disperse Yellow 241

0 %

–

31.12.2021

0.5134

ex 3204 11 00

45

Preparat disperzijskih barvil, ki vsebuje:

| — | C.I. Disperse Orange 61 (CAS RN 12270-45-0) ali Disperse Orange 288 (CAS RN 96662-24-7), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61 (CAS RN 12270-45-0) ali Disperse Orange 288 (CAS RN 96662-24-7),

| — | C.I. Disperse Blue 291:1 (CAS RN 872142-01-3), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1 (CAS RN 872142-01-3),

| — | C.I. Disperse Violet 93:1 (CAS RN 122463-28-9), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1 (CAS RN 122463-28-9),

ki vsebuje C.I. Disperse Red 54 (CAS RN 6657-37-0) ali ne

0 %

–

31.12.2025

0.6652

ex 3204 12 00

70

Barvilo C.I. Acid blue 25 (CAS RN 6408-78-2) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 80 mas. % ali več barvila C.I. Acid blue 25

0 %

–

31.12.2025

0.6603

ex 3204 17 00

33

Barvilo C.I. Pigment Blue 15:1 (CAS RN 147-14-8) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 35 mas. % ali več barvila C.I. Pigment Blue 15:1

0 %

–

31.12.2025

0.5100

ex 3204 19 00

73

Barvilo C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6) in preparati na osnovi tega barvila, ki vsebujejo 97 mas. % ali več barvila C.I. Solvent Blue 104

0 %

–

31.12.2021

0.6726

ex 3208 90 19

55

Preparat, ki vsebuje 5 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % kopolimera propilen malein anhidrida ali mešanice polipropilena in kopolimera propilen malein anhidrida ali mešanice polipropilena in kopolimera propilen, izobuten in malein anhidrida v organskem topilu

0 %

–

31.12.2021

0.5031

ex 3215 90 70

40

Suho črnilo v prahu na osnovi hibridne smole (narejene iz polistirenske akrilne smole in poliestrske smole), zmešano:

| — | z voskom, |
| --- | --- |

—

z voskom,

| — | s polimerom na osnovi vinila in |
| --- | --- |

—

s polimerom na osnovi vinila in

| — | z barvilom, |
| --- | --- |

—

z barvilom,

za uporabo v proizvodnji plastenk za tonerje za fotokopirne stroje, fakse, tiskalnike in večnamenske naprave (2)

0 %

–

31.12.2025

0.4863

ex 3402 11 90

10

Natrijev lauril metil izetionat

0 %

–

31.12.2021

0.6725

ex 3506 91 90

50

Pripravek, ki vsebuje po masnem deležu:

| — | 15 % ali več, vendar ne več kot 60 % kopolimerov stiren-butadiena ali kopolimerov stiren-izoprena in |
| --- | --- |

—

15 % ali več, vendar ne več kot 60 % kopolimerov stiren-butadiena ali kopolimerov stiren-izoprena in

| — | 10 % ali več, vendar ne več kot 30 % polimerov pinena ali kopolimerov pentadiena, |
| --- | --- |

—

10 % ali več, vendar ne več kot 30 % polimerov pinena ali kopolimerov pentadiena,

raztopljen v:

| — | metil etil ketonu (CAS RN 78-93-3), |
| --- | --- |

—

metil etil ketonu (CAS RN 78-93-3),

| — | heptanu (CAS RN 142-82-5) in |
| --- | --- |

—

heptanu (CAS RN 142-82-5) in

| — | toluenu (CAS RN 108-88-3) ali lahkem alifatskem topilu nafti (CAS RN 64742-89-8) |
| --- | --- |

—

toluenu (CAS RN 108-88-3) ali lahkem alifatskem topilu nafti (CAS RN 64742-89-8)

0 %

–

31.12.2021

0.6759

ex 3802 10 00

10

Mešanica aktivnega oglja in polietilena v obliki praška

0 %

–

31.12.2025

0.6874

ex 3808 92 30

10

Mankozeb (ISO) (CAS RN 8018-01-7), uvožen v izvirnem pakiranju po 500 kg ali več (1)

0 %

–

31.12.2025

0.5048

ex 3808 93 90

20

Pripravek, sestavljen iz benzil(purin-6-il)amina v raztopini glikola, ki vsebuje:

| — | 1,88 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,00 mas. % benzil(purin-6-il)amina |
| --- | --- |

—

1,88 mas. % ali več, vendar ne več kot 2,00 mas. % benzil(purin-6-il)amina

vrste, ki se uporablja v regulatorjih rasti rastlin

0 %

–

31.12.2025

0.5030

ex 3808 93 90

30

Vodna raztopina, ki vsebuje:

| — | 1,8 mas. % natrijevega para-nitrofenolata, |
| --- | --- |

—

1,8 mas. % natrijevega para-nitrofenolata,

| — | 1,2 mas. % natrijevega orto-nitrofenolata, |
| --- | --- |

—

1,2 mas. % natrijevega orto-nitrofenolata,

| — | 0,6 mas. % natrijevega 5-nitrogvajakolata, |
| --- | --- |

—

0,6 mas. % natrijevega 5-nitrogvajakolata,

za uporabo v proizvodnji regulatorja rasti rastlin (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5088

ex 3808 93 90

50

Pripravek v obliki prahu, ki vsebuje:

| — | 55 mas. % ali več Gibberellina A4, |
| --- | --- |

—

55 mas. % ali več Gibberellina A4,

| — | 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. % Gibberellina A7, |
| --- | --- |

—

1 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. % Gibberellina A7,

| — | 90 mas. % ali več Gibberellina A4 in Gibberellina A7 skupaj, |
| --- | --- |

—

90 mas. % ali več Gibberellina A4 in Gibberellina A7 skupaj,

| — | ne več kot 10 mas. % mešanice vode in drugih naravno pridobljenih Gibberellinov, |
| --- | --- |

—

ne več kot 10 mas. % mešanice vode in drugih naravno pridobljenih Gibberellinov,

vrste, ki se uporablja v regulatorjih rasti rastlin

0 %

–

31.12.2021

0.6532

ex 3808 94 20

30

Bromokloro-5,5-dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 32718-18-6), ki vsebuje:

| — | 1,3-dikloro-5,5- dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 118-52-5), |
| --- | --- |

—

1,3-dikloro-5,5- dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 118-52-5),

| — | 1,3-dibromo-5,5- dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 77-48-5), |
| --- | --- |

—

1,3-dibromo-5,5- dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 77-48-5),

| — | 1-bromo,3-kloro-5,5-dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 16079-88-2) in/ali |
| --- | --- |

—

1-bromo,3-kloro-5,5-dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 16079-88-2) in/ali

| — | 1-kloro-3-bromo-5,5- dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 126-06-7) |
| --- | --- |

—

1-kloro-3-bromo-5,5- dimetilimidazolidin-2,4-dion (CAS RN 126-06-7)

0 %

–

31.12.2024

0.6904

ex 3811 21 00

12

Disperzijsko sredstvo, ki vsebuje:

| — | estre poliizobutenil jantarne kisline in pentaeritritola (CAS RN 103650-95-9), |
| --- | --- |

—

estre poliizobutenil jantarne kisline in pentaeritritola (CAS RN 103650-95-9),

| — | 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % mineralnih olj, in |
| --- | --- |

—

35 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % mineralnih olj, in

| — | z vsebnostjo največ 0,05 mas. % klora, |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo največ 0,05 mas. % klora,

za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6906

ex 3811 21 00

14

Disperzijsko sredstvo:

| — | ki vsebuje poliizobuten sukcinimid iz reakcijskih produktov polietilenpoliaminov s poliizobutenil anhidridom jantarne kisline (CAS RN 147880-09-9), |
| --- | --- |

—

ki vsebuje poliizobuten sukcinimid iz reakcijskih produktov polietilenpoliaminov s poliizobutenil anhidridom jantarne kisline (CAS RN 147880-09-9),

| — | ki vsebuje 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % mineralnih olj, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 35 mas. % ali več, vendar ne več kot 55 mas. % mineralnih olj,

| — | ki vsebuje največ 0,05 mas. % klora, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje največ 0,05 mas. % klora,

| — | s skupnim bazičnim številom manj kot 15, |
| --- | --- |

—

s skupnim bazičnim številom manj kot 15,

za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6907

ex 3811 21 00

16

Detergent, ki vsebuje:

| — | kalcijevo sol beta-aminokarbonil alkilfenola (reakcijski produkt Mannichove reakcije z bazo alkilfenolom) |
| --- | --- |

—

kalcijevo sol beta-aminokarbonil alkilfenola (reakcijski produkt Mannichove reakcije z bazo alkilfenolom)

| — | 40 mas. % ali več, vendar ne več kot 60 mas. % mineralnih olj, in |
| --- | --- |

—

40 mas. % ali več, vendar ne več kot 60 mas. % mineralnih olj, in

| — | s skupnim bazičnim številom več kot 120, |
| --- | --- |

—

s skupnim bazičnim številom več kot 120,

za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6905

ex 3811 21 00

18

Detergent, ki vsebuje:

| — | dolgoverižne alkiltoluen kalcijeve sulfonate, |
| --- | --- |

—

dolgoverižne alkiltoluen kalcijeve sulfonate,

| — | več kot 30 mas. %, vendar ne več kot 50 mas. % mineralnih olj, in |
| --- | --- |

—

več kot 30 mas. %, vendar ne več kot 50 mas. % mineralnih olj, in

| — | s skupnim bazičnim številom več kot 310, vendar ne več kot 340, |
| --- | --- |

—

s skupnim bazičnim številom več kot 310, vendar ne več kot 340,

za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6671

ex 3811 21 00

75

Dodatki, ki vsebujejo:

| — | kalcij (C10-C14) dialkilbenzensulfonate, |
| --- | --- |

—

kalcij (C10-C14) dialkilbenzensulfonate,

| — | več kot 40 mas. %, vendar ne več kot 60 mas. % mineralnih olj, |
| --- | --- |

—

več kot 40 mas. %, vendar ne več kot 60 mas. % mineralnih olj,

s skupnim bazičnim številom ne več kot 10, za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6669

ex 3811 21 00

77

Protipenilni dodatki, ki vsebujejo:

| — | kopolimer 2-etilheksil akrilata in etil akrilata, ter |
| --- | --- |

—

kopolimer 2-etilheksil akrilata in etil akrilata, ter

| — | več kot 50 mas. %, vendar ne več kot 80 mas. % mineralnih olj, |
| --- | --- |

—

več kot 50 mas. %, vendar ne več kot 80 mas. % mineralnih olj,

za uporabo pri proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6666

ex 3811 21 00

80

Dodatki, ki vsebujejo:

| — | poliizobutilen aromatski poliamin sukcinimid, |
| --- | --- |

—

poliizobutilen aromatski poliamin sukcinimid,

| — | več kot 40 mas. %, vendar ne več kot 60 mas. % mineralnih olj, |
| --- | --- |

—

več kot 40 mas. %, vendar ne več kot 60 mas. % mineralnih olj,

z vsebnostjo dušika več kot 0,6 mas. %, vendar ne več kot 0,9 mas. %, za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6668

ex 3811 29 00

65

Dodatki, ki vsebujejo žveplano mešanico rastlinskega olja, dolge verige α-olefinov in maščobnih kislin talovega olja, z vsebnostjo žvepla 8 mas. % ali več, vendar ne več kot 12 mas. %, za uporabo v proizvodnji mešanic dodatkov za mazalna olja (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5062

ex 3815 90 90

30

Katalizator iz suspenzije naslednjih snovi v mineralnem olju:

| — | tetrahidrofuranovi kompleksi magnezijevega klorida in titanovega(III) klorida ter |
| --- | --- |

—

tetrahidrofuranovi kompleksi magnezijevega klorida in titanovega(III) klorida ter

| — | silicijevega dioksida, |
| --- | --- |

—

silicijevega dioksida,

| — | ki vsebuje 6,6 (± 0,6) mas. % magnezija in |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 6,6 (± 0,6) mas. % magnezija in

| — | ki vsebuje 2,3 (± 0,2) mas. % titana |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 2,3 (± 0,2) mas. % titana

0 %

–

31.12.2025

0.2783

ex 3815 90 90

80

Katalizator, ki sestoji predvsem iz dinonilnaftalendisulfonske kisline, v obliki raztopine v izobutanolu

0 %

–

31.12.2025

0.6810

ex 3824 99 92

23

Butilfosfato kompleksi titana(IV) (CAS RN 109037-78-7), raztopljeni v etanolu in propan-2-olu

0 %

–

31.12.2025

0.4909

ex 3824 99 92

29

Pripravek, ki vsebuje po masnem deležu:

| — | 85 mas. % ali več, vendar ne več kot 99 mas. % polietilen glikol etra butil-2-ciano-3-(4-hidroksi-3-metoksifenil) akrilata, in |
| --- | --- |

—

85 mas. % ali več, vendar ne več kot 99 mas. % polietilen glikol etra butil-2-ciano-3-(4-hidroksi-3-metoksifenil) akrilata, in

| — | 1 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % polioksietilen (20) sorbitan trioleata |
| --- | --- |

—

1 mas. % ali več, vendar ne več kot 15 mas. % polioksietilen (20) sorbitan trioleata

0 %

–

31.12.2025

0.6779

ex 3824 99 92

40

Raztopina 2-kloro-5-(klorometil)-piridina (CAS RN 70258-18-3) v organski raztopini

0 %

–

31.12.2025

0.7742

ex 3824 99 92

52

Elektrolit, ki vsebuje:

| — | 5 % ali več, vendar ne več kot 20 % litijevega heksafluorofosfata (CAS RN 21324-40-3) ali litijevega tetrafluoroborata (CAS RN 14283-07-9), |
| --- | --- |

—

5 % ali več, vendar ne več kot 20 % litijevega heksafluorofosfata (CAS RN 21324-40-3) ali litijevega tetrafluoroborata (CAS RN 14283-07-9),

| — | 60 % ali več, vendar ne več kot 90 % zmesi etilen karbonata (CAS RN 96-49-1), dimetil karbonata (CAS RN 616-38-6) in/ali etil metil karbonata (CAS RN 623-53-0), |
| --- | --- |

—

60 % ali več, vendar ne več kot 90 % zmesi etilen karbonata (CAS RN 96-49-1), dimetil karbonata (CAS RN 616-38-6) in/ali etil metil karbonata (CAS RN 623-53-0),

| — | 0,5 % ali več, vendar ne več kot 20 % 1,3,2-dioksatiolan 2,2-dioksida (CAS RN 1072-53-3), |
| --- | --- |

—

0,5 % ali več, vendar ne več kot 20 % 1,3,2-dioksatiolan 2,2-dioksida (CAS RN 1072-53-3),

za uporabo v proizvodnji akumulatorjev za motorna vozila (2)

3,2 %

–

31.12.2021

0.5050

ex 3824 99 92

61

3’,4’,5’-Trifluorobifenil-2-amin, raztopljen v toluenu, ki vsebuje 80 mas. % ali več, vendar ne več kot 90 mas. % 3’,4’,5’-trifluorobifenil-2-amina

0 %

–

31.12.2025

0.6720

ex 3824 99 92

68

Pripravek, ki vsebuje po masnem deležu:

| — | 20 mas. % (± 1 %) ((3-(sek-butil)-4-(deciloksi)fenil)metantriil) tribenzena (CAS RN 1404190-37-9) |
| --- | --- |

—

20 mas. % (± 1 %) ((3-(sek-butil)-4-(deciloksi)fenil)metantriil) tribenzena (CAS RN 1404190-37-9)

Raztopljen v:

| — | 10 mas. % (± 5 %) 2-sek-butilfenola (CAS RN 89-72-5), |
| --- | --- |

—

10 mas. % (± 5 %) 2-sek-butilfenola (CAS RN 89-72-5),

| — | 64 mas. % (± 7 %) belega špirita (petroleja), močno aromatičnega (CAS RN 64742-94-5) in |
| --- | --- |

—

64 mas. % (± 7 %) belega špirita (petroleja), močno aromatičnega (CAS RN 64742-94-5) in

| — | 6 mas. % (± 1,0 %) naftalena (CAS RN 91-20-3) |
| --- | --- |

—

6 mas. % (± 1,0 %) naftalena (CAS RN 91-20-3)

0 %

–

31.12.2025

0.6719

ex 3824 99 92

69

Pripravek, ki vsebuje po masnem deležu:

| — | 80 mas. % ali več, vendar ne več kot 92 mas. % bisfenola-A bis(difenil fosfat) (CAS RN 5945-33-5), |
| --- | --- |

—

80 mas. % ali več, vendar ne več kot 92 mas. % bisfenola-A bis(difenil fosfat) (CAS RN 5945-33-5),

| — | 7 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % oligomerov bisfenola-A bis(difenil fosfata) in |
| --- | --- |

—

7 mas. % ali več, vendar ne več kot 20 mas. % oligomerov bisfenola-A bis(difenil fosfata) in

| — | ne več kot 1 mas. % trifenil fosfata (CAS RN 115-86-6) |
| --- | --- |

—

ne več kot 1 mas. % trifenil fosfata (CAS RN 115-86-6)

0 %

–

31.12.2021

0.3069

ex 3824 99 92

88

2,4,7,9-tetrametildec-5-in-4,7-diol, hidroksietiliran (CAS RN 9014-85-1)

0 %

–

31.12.2025

0.4719

ex 3824 99 93

35

Parafin s stopnjo kloriranja 70 % ali več (CAS RN 63449-39-8)

0 %

–

31.12.2024

0.7313

ex 3824 99 96

45

Prah litij-nikelj-kobalt-aluminijevega oksida (CAS RN 177997-13-6):

| — | z velikostjo delcev manj kot 10 μm, |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev manj kot 10 μm,

| — | s čistostjo več kot 98 % |
| --- | --- |

—

s čistostjo več kot 98 %

3,2 %

–

31.12.2021

0.6628

ex 3824 99 96

46

Zrnca iz ferita manganovega cinka, ki vsebujejo:

| — | 52 mas. % ali več, vendar ne več kot 76 mas. % železovega(III) oksida, |
| --- | --- |

—

52 mas. % ali več, vendar ne več kot 76 mas. % železovega(III) oksida,

| — | 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 42 mas. % manganovega oksida in |
| --- | --- |

—

13 mas. % ali več, vendar ne več kot 42 mas. % manganovega oksida in

| — | 2 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % cinkovega oksida |
| --- | --- |

—

2 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % cinkovega oksida

0 %

–

31.12.2025

0.6749

ex 3824 99 96

48

Cirkonijev oksid (ZrO2), stabiliziran kalcijev oksid (CAS RN 68937-53-1) z vsebnostjo cirkonijevega oksida 92 mas. % ali več, vendar ne več kot 97 mas. %

0 %

–

31.12.2025

0.6897

ex 3901 40 00

30

Oktenski linearni polietilen nizke gostote (LLDPE), proizveden z metodo Ziegler-Natta, v obliki peletov:

| — | z najmanj 10 mas. %, vendar največ 20 mas. % kopolimera, |
| --- | --- |

—

z najmanj 10 mas. %, vendar največ 20 mas. % kopolimera,

| — | s stopnjo pretoka taline (MFR 190 °C/2,16 kg) 0,7 g/10 min, vendar največ 0,90 g/10 min, in |
| --- | --- |

—

s stopnjo pretoka taline (MFR 190 °C/2,16 kg) 0,7 g/10 min, vendar največ 0,90 g/10 min, in

| — | z gostoto (ASTM D4703) 0,911 g/cm3 ali več, vendar največ 0,913 g/cm3, |
| --- | --- |

—

z gostoto (ASTM D4703) 0,911 g/cm3 ali več, vendar največ 0,913 g/cm3,

za uporabo v procesu koekstruzije folij za mehko embalažo za živila (2)

0 %

m3

31.12.2025

0.6920

ex 3901 90 80

53

Kopolimer etilena in akrilne kisline (CAS RN 9010-77-9):

| — | z vsebnostjo akrilne kisline 18,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 49,5 mas. % (ASTM D4094), in |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo akrilne kisline 18,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 49,5 mas. % (ASTM D4094), in

| — | s stopnjo pretoka taline 10 g/10 min ali več (125 °C/2,16 kg, ASTM D1238) |
| --- | --- |

—

s stopnjo pretoka taline 10 g/10 min ali več (125 °C/2,16 kg, ASTM D1238)

0 %

m3

31.12.2025

0.6734

ex 3901 90 80

55

Cinkova ali natrijeva sol kopolimera etilena in akrilne kisline, z:

| — | vsebnostjo akrilne kisline 6 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. %, in |
| --- | --- |

—

vsebnostjo akrilne kisline 6 mas. % ali več, vendar ne več kot 50 mas. %, in

| — | stopnjo pretoka taline 1 g / 10 min ali več pri 190 °C/2,16 kg (izmerjeno po metodi ASTM D1238) |
| --- | --- |

—

stopnjo pretoka taline 1 g / 10 min ali več pri 190 °C/2,16 kg (izmerjeno po metodi ASTM D1238)

0 %

–

31.12.2025

0.5049

ex 3901 90 80

67

Kopolimer, narejen izključno iz etilena in monomerov metakrilne kisline, ki vsebuje 11 mas. % metakrilne kisline ali več

0 %

–

31.12.2025

0.6736

ex 3903 90 90

65

Kopolimer stirena z 2,5-furandionom in (1-metiletil)benzenom v obliki luskin ali v prahu (CAS RN 26762-29-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6804

ex 3903 90 90

70

Kopolimer v obliki zrnc, ki vsebuje:

| — | 75 mas. % (± 7 %) stirena in |
| --- | --- |

—

75 mas. % (± 7 %) stirena in

| — | 25 mas. % (±7 %) metilmetakrilata |
| --- | --- |

—

25 mas. % (±7 %) metilmetakrilata

0 %

m3

31.12.2025

0.4981

ex 3904 69 80

81

Poli(viniliden fluorid) (CAS RN 24937-79-9)

0 %

–

31.12.2025

0.6672

ex 3906 90 90

33

Kopolimer butil akrilata in alkil metakrilata vrste jedro-ovojnica, z velikostjo delcev 5 μm ali več, vendar ne več kot 10 μm

0 %

–

31.12.2025

0.6663

ex 3906 90 90

37

Kopolimer trimetilolpropan trimetakrilata in metil metakrilata (CAS RN 28931-67-1), v obliki mikrokroglic s povprečnim premerom 3 μm

0 %

–

31.12.2025

0.6891

ex 3907 10 00

20

Polioksimetilen s končnimi skupinami acetila, ki vsebuje polidimetilsiloksan ter vlakna kopolimera tereftalne kisline in 1,4-fenildiamina

0 %

–

31.12.2022

0.6839

ex 3907 30 00

15

Epoksidna smola brez halogenov,

| — | ki vsebuje več kot 2 mas. % fosforja, izračunano na podlagi vsebnosti trdnih snovi, kemično vezanih v epoksidni smoli, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje več kot 2 mas. % fosforja, izračunano na podlagi vsebnosti trdnih snovi, kemično vezanih v epoksidni smoli,

| — | ki ne vsebuje klorida, ki se lahko hidrolizira, ali vsebuje največ 300 ppm klorida, ki se lahko hidrolizira, in |
| --- | --- |

—

ki ne vsebuje klorida, ki se lahko hidrolizira, ali vsebuje največ 300 ppm klorida, ki se lahko hidrolizira, in

| — | ki vsebuje topilo, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje topilo,

za uporabo v proizvodnji listov ali zvitkov iz preprega, ki se uporablja v proizvodnji tiskanih vezij (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6840

ex 3907 30 00

25

Epoksidna smola:

| — | ki vsebuje 21 mas. % ali več broma, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje 21 mas. % ali več broma,

| — | ki ne vsebuje klorida, ki se lahko hidrolizira, ali vsebuje največ 500 ppm klorida, ki se lahko hidrolizira, in |
| --- | --- |

—

ki ne vsebuje klorida, ki se lahko hidrolizira, ali vsebuje največ 500 ppm klorida, ki se lahko hidrolizira, in

| — | ki vsebuje topilo |
| --- | --- |

—

ki vsebuje topilo

0 %

–

31.12.2025

0.4940

ex 3907 99 80

ex 3913 90 00

30

20

Poli(hidroksialkanoat), ki je sestavljen predvsem iz poli(3-hidroksibutirata)

0 %

–

31.12.2025

0.5057

ex 3907 99 80

80

Kopolimer, ki vsebuje 72 mas. % ali več tereftalne kisline in/ali njenih derivatov ter cikloheksandimetanol, z linearnimi in/ali cikličnimi dioli

0 %

–

31.12.2025

0.5032

ex 3909 40 00

20

Termoreaktivna smola v prahu, v katerem so magnetni delci enakomerno porazdeljeni, za uporabo v proizvodnji tonerjev za fotokopirne stroje, fakse, tiskalnike in večnamenske naprave (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6921

ex 3910 00 00

15

Dimetil, metil(propil(polipropilen oksid)) siloksan (CAS RN 68957-00-6), zaključen s skupino trimetilsiloksi

0 %

–

31.12.2021

0.7217

ex 3910 00 00

45

Dimetil siloksan, hidroksi-terminirani polimer z viskoznostjo 38–100 mPa·s (CAS RN 70131-67-8)

0 %

–

31.12.2021

0.5109

ex 3911 90 99

35

Alternirajoči kopolimer etilena in anhidrida maleinske kisline (EMA)

0 %

–

31.12.2025

0.4953

ex 3912 11 00

40

Celulozni diacetat, v prahu

0 %

–

31.12.2025

0.6718

ex 3912 39 85

50

Polikvaternij-10 (CAS RN 68610-92-4)

0 %

–

31.12.2025

0.4757

ex 3919 10 80

37

Politetrafluoroetilenski film:

| — | debeline 100 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 100 μm ali več,

| — | z raztezkom do pretrganja največ 100 %, |
| --- | --- |

—

z raztezkom do pretrganja največ 100 %,

| — | na eni strani prevlečen s silikonskim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk |
| --- | --- |

—

na eni strani prevlečen s silikonskim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk

0 %

–

31.12.2025

0.4761

ex 3919 10 80

ex 3919 90 80

43

26

Film iz etilena in vinil acetata:

| — | debeline 100 μm ali več, |
| --- | --- |

—

debeline 100 μm ali več,

| — | na eni strani prekrit z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk ali UV svetlobo, ter poliestrsko ali polipropilensko prevleko |
| --- | --- |

—

na eni strani prekrit z akrilnim lepilnim premazom, občutljivim na pritisk ali UV svetlobo, ter poliestrsko ali polipropilensko prevleko

0 %

–

31.12.2022

0.6886

ex 3919 10 80

63

Odsevna folija, ki sestoji iz

| — | plasti akrilne smole z vtisnjenimi varnostnimi odtisi proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju ali uradno oznako za predvideno uporabo, |
| --- | --- |

—

plasti akrilne smole z vtisnjenimi varnostnimi odtisi proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju ali uradno oznako za predvideno uporabo,

| — | plasti akrilne smole s steklenimi kroglicami, |
| --- | --- |

—

plasti akrilne smole s steklenimi kroglicami,

| — | plasti akrilne smole, ojačane s sredstvom za tvorbo navzkrižnih vezi iz melamina, |
| --- | --- |

—

plasti akrilne smole, ojačane s sredstvom za tvorbo navzkrižnih vezi iz melamina,

| — | kovinske plasti, |
| --- | --- |

—

kovinske plasti,

| — | akrilnega lepila in |
| --- | --- |

—

akrilnega lepila in

| — | odstranljive zaščitne folije |
| --- | --- |

—

odstranljive zaščitne folije

0 %

–

31.12.2025

0.4947

ex 3919 90 80

65

Samolepilni film debeline 40 μm ali več, vendar ne več kot 475 μm, sestavljen iz ene ali več plasti prosojnega, metaliziranega ali barvanega poli(etilen tereftalata), na eni strani prekrit s prevleko, odporno proti praskam, ter na drugi strani z lepljivo prevleko, občutljivo na pritisk, in odstranljivo zaščitno plastjo

0 %

–

31.12.2025

0.4925

ex 3919 90 80

70

Samolepilne polirne plošče iz mikroporoznega poliuretana, prekrite z varovalno podlogo ali ne

0 %

–

31.12.2025

0.4964

ex 3919 90 80

82

Odsevna folija, ki je sestavljena iz:

| — | plasti poliuretana, |
| --- | --- |

—

plasti poliuretana,

| — | plasti steklenih mikrokroglic, |
| --- | --- |

—

plasti steklenih mikrokroglic,

| — | metalizirane aluminijeve plasti in |
| --- | --- |

—

metalizirane aluminijeve plasti in

| — | lepilne plasti, na eni ali obeh straneh prekrite z odstranljivo zaščitno folijo, |
| --- | --- |

—

lepilne plasti, na eni ali obeh straneh prekrite z odstranljivo zaščitno folijo,

| — | plasti poli(vinil klorida) ali ne, |
| --- | --- |

—

plasti poli(vinil klorida) ali ne,

| — | plasti, ki ima lahko vtisnjene varnostne odtise proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za predvideno uporabo |
| --- | --- |

—

plasti, ki ima lahko vtisnjene varnostne odtise proti ponarejanju, spreminjanju ali zamenjavi podatkov ali podvajanju, ali uradno oznako za predvideno uporabo

0 %

–

31.12.2025

0.6640

ex 3920 10 40

40

Cevasta plastna folija predvsem iz polietilena:

| — | iz triplastne pregrade z osrednjo plastjo iz etilen vinil alkohola, na vsaki strani prekrita s plastjo iz poliamida, na vsaki strani prekrita z vsaj eno plastjo polietilena, |
| --- | --- |

—

iz triplastne pregrade z osrednjo plastjo iz etilen vinil alkohola, na vsaki strani prekrita s plastjo iz poliamida, na vsaki strani prekrita z vsaj eno plastjo polietilena,

| — | skupne debeline 55 μm ali več, |
| --- | --- |

—

skupne debeline 55 μm ali več,

| — | s premerom 500 mm ali več, vendar ne več kot 600 mm |
| --- | --- |

—

s premerom 500 mm ali več, vendar ne več kot 600 mm

0 %

–

31.12.2025

0.3357

ex 3920 62 19

48

Listi ali zvitki poli(etilen tereftalata):

| — | na obeh straneh prevlečeni s plastjo epoksi akrilne smole, |
| --- | --- |

—

na obeh straneh prevlečeni s plastjo epoksi akrilne smole,

| — | s skupno debelino 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 37 μm (± 3 μm)

0 %

–

31.12.2025

0.2589

ex 3920 62 19

52

Film iz polietilentereftalata, polietilennaftalata ali podobnega poliestra, na eni strani premazan s kovino in/ali s kovinskimi oksidi, z vsebnostjo manj kot 0,1 mas. % aluminija, debeline ne več kot 300 μm in s površinsko upornostjo ne več kot 10 000 ohmov (na kvadrat) (določeno po metodi ASTM D257)

0 %

–

31.12.2023

0.6911

ex 3921 19 00

40

Prozoren mikroporozen film iz polietilena, cepljenega z akrilno kislino, v obliki zvitkov:

| — | širine 98 mm ali več, vendar največ 170 mm, |
| --- | --- |

—

širine 98 mm ali več, vendar največ 170 mm,

| — | debeline 15 μm ali več, vendar največ 36 μm, |
| --- | --- |

—

debeline 15 μm ali več, vendar največ 36 μm,

ki se uporablja v proizvodnji separatorjev alkalnih baterij

3,2 %

–

31.12.2021

0.7263

ex 3921 19 00

45

Mikroporozen enoslojen film iz polipropilena ali mikroporozen trislojen film iz polipropilena, polietilena in polipropilena, vsak film:

| — | s stopnjo krčenja nič v prečni smeri proizvodnje, |
| --- | --- |

—

s stopnjo krčenja nič v prečni smeri proizvodnje,

| — | s skupno debelino 8 μm ali več, vendar ne več kot 50 μm, |
| --- | --- |

—

s skupno debelino 8 μm ali več, vendar ne več kot 50 μm,

| — | s širino 15 mm ali več, vendar ne več kot 900 mm, |
| --- | --- |

—

s širino 15 mm ali več, vendar ne več kot 900 mm,

| — | z dolžino več kot 200 m, vendar ne več kot 8 000 m |
| --- | --- |

—

z dolžino več kot 200 m, vendar ne več kot 8 000 m

| — | s povprečno velikostjo por med 0,02 μm in 0,1 μm, |
| --- | --- |

—

s povprečno velikostjo por med 0,02 μm in 0,1 μm,

| — | laminiran z netkano polipropilensko podlago debeline 50 do 200 μm ali ne, |
| --- | --- |

—

laminiran z netkano polipropilensko podlago debeline 50 do 200 μm ali ne,

| — | prevlečen s površinsko aktivno snovjo ali ne, |
| --- | --- |

—

prevlečen s površinsko aktivno snovjo ali ne,

| — | prevlečen na eni ali dveh straneh s keramičnim slojem debeline najmanj 1 μm ali več, vendar ne več kot 5 μm, ali ne, |
| --- | --- |

—

prevlečen na eni ali dveh straneh s keramičnim slojem debeline najmanj 1 μm ali več, vendar ne več kot 5 μm, ali ne,

| — | prevlečen na eni ali dveh straneh z lepljivim vezivom vrste PVdF ali podobnim, debeline najmanj 0,5 μm ali več, vendar ne več kot 5 μm, ali ne |
| --- | --- |

—

prevlečen na eni ali dveh straneh z lepljivim vezivom vrste PVdF ali podobnim, debeline najmanj 0,5 μm ali več, vendar ne več kot 5 μm, ali ne

3,2 %

–

31.12.2021

0.6742

ex 3921 90 55

40

Triplastni sloj tkanine, v zvitkih,

| — | ki vsebuje osrednjo plast iz 100 % najlona tafeta ali najlona/poliestra, mešanega s tafeto, |
| --- | --- |

—

ki vsebuje osrednjo plast iz 100 % najlona tafeta ali najlona/poliestra, mešanega s tafeto,

| — | na obeh straneh premazan s poliamidom, |
| --- | --- |

—

na obeh straneh premazan s poliamidom,

| — | skupne debeline ne več kot 135 μm, |
| --- | --- |

—

skupne debeline ne več kot 135 μm,

| — | skupne mase ne več kot 80 g/m2 |
| --- | --- |

—

skupne mase ne več kot 80 g/m2

0 %

m2

31.12.2025

0.7335

ex 3926 30 00

ex 3926 90 97

50

48

Galvanizirani notranji ali zunanji okrasni deli, sestavljeni iz:

| — | kopolimera akrilonitril-butadien-stirena (ABS), mešanega s polikarbonatom ali ne, in |
| --- | --- |

—

kopolimera akrilonitril-butadien-stirena (ABS), mešanega s polikarbonatom ali ne, in

| — | folije PVC, |
| --- | --- |

—

folije PVC,

| — | ki ne vsebujejo plasti bakra, niklja ali kroma, |
| --- | --- |

—

ki ne vsebujejo plasti bakra, niklja ali kroma,

za uporabo v proizvodnji delov za motorna vozila iz tarifnih številk 8701 do 8705  (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.6717

ex 3926 90 97

23

Pokrov iz plastične mase z zaponkami za zunanje vzvratno ogledalo motornih vozil

0 %

p/st

31.12.2025

0.3850

ex 3926 90 97

43

Mešanica vode in 19 mas. % ali več, vendar ne več kot 35 mas. %, ekspandiranih votlih mikrokroglic kopolimera akrilonitrila, metakrilonitrila in izobornil metakrilata ali drugega metakrilata, premera 3 μm ali več, vendar ne več kot 4,95 μm

0 %

–

31.12.2023

0.6708

ex 4009 42 00

20

Gumijasta zavorna cev:

| — | s tekstilnimi nitmi, |
| --- | --- |

—

s tekstilnimi nitmi,

| — | z debelino sten 3,2 mm, |
| --- | --- |

—

z debelino sten 3,2 mm,

| — | s stisnjenim votlim kovinskim zaključkom na obeh koncih in |
| --- | --- |

—

s stisnjenim votlim kovinskim zaključkom na obeh koncih in

| — | z eno ali več montažnimi sponkami, |
| --- | --- |

—

z eno ali več montažnimi sponkami,

za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6844

ex 4016 93 00

30

Pravokotno gumijasto tesnilo iz etilen-propilen-diena:

| — | dolžine 72 mm ali več, vendar ne več kot 825 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 72 mm ali več, vendar ne več kot 825 mm,

| — | širine 18 mm ali več, vendar ne več kot 155 mm, |
| --- | --- |

—

širine 18 mm ali več, vendar ne več kot 155 mm,

| — | z najvišjo temperaturo 150 °C ali več, vendar ne več kot 240 °C, |
| --- | --- |

—

z najvišjo temperaturo 150 °C ali več, vendar ne več kot 240 °C,

| — | z dovoljenim odlivom materiala na mestu reže v modelu največ 0,3 mm |
| --- | --- |

—

z dovoljenim odlivom materiala na mestu reže v modelu največ 0,3 mm

0 %

–

31.12.2025

0.6884

ex 5403 39 00

10

Biorazgradljivi (standard EN 14995) monofilamenti debeline največ 33 dtex, ki vsebujejo vsaj 98 mas. % polilaktida (PLA), za uporabo v proizvodnji tkanin za filtriranje v živilski industriji (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5059

ex 5603 13 10

20

Netkan tekstil iz vpredenega polietilena, s premazom,

| — | z maso več kot 80 g/m2,vendar ne več kot 105 g/m2 in |
| --- | --- |

—

z maso več kot 80 g/m2,vendar ne več kot 105 g/m2 in

| — | z zračno upornostjo (Gurley) 8 sekund ali več, vendar ne več kot 75 sekund (določeno po postopku ISO 5636/5) |
| --- | --- |

—

z zračno upornostjo (Gurley) 8 sekund ali več, vendar ne več kot 75 sekund (določeno po postopku ISO 5636/5)

0 %

m2

31.12.2025

0.5987

ex 5603 14 90

60

Netkan tekstil, iz sukane niti iz (poli)etilen tereftalata:

| — | z maso 160 g/m2 ali več, vendar največ 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

z maso 160 g/m2 ali več, vendar največ 300 g/m2,

| — | ni laminiran, |
| --- | --- |

—

ni laminiran,

| — | z učinkovitostjo filtracije najmanj filtra razreda M po DIN 60335-2-69:2008, |
| --- | --- |

—

z učinkovitostjo filtracije najmanj filtra razreda M po DIN 60335-2-69:2008,

| — | naguban |
| --- | --- |

—

naguban

0 %

m2

31.12.2023

0.4978

ex 6909 19 00

20

Valjčki ali kroglice iz silicijevega nitrida (Si3N4)

0 %

–

31.12.2025

0.7619

ex 7006 00 90

40

Plošče iz natrijevega kalcijevega ali borosilikatnega stekla kakovosti STN (super zavite nematične) ali TN (zavite nematične):

| — | dolžine 300 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 300 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm,

| — | širine 300 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

širine 300 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm,

| — | debeline 0,5 mm ali več, vendar največ 1,1 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,5 mm ali več, vendar največ 1,1 mm,

| — | s prevleko iz indij-kositer-oksida z uporom 80 ohmov ali več, vendar ne več kot 160 ohmov na eni strani, |
| --- | --- |

—

s prevleko iz indij-kositer-oksida z uporom 80 ohmov ali več, vendar ne več kot 160 ohmov na eni strani,

| — | s pasivacijsko plastjo iz silicijevega dioksida (SiO2) med plastjo iz indij-kositer-oksida ter stekleno površino, ali brez nje, |
| --- | --- |

—

s pasivacijsko plastjo iz silicijevega dioksida (SiO2) med plastjo iz indij-kositer-oksida ter stekleno površino, ali brez nje,

| — | z večplastnim protiodbojnim premazom na drugi strani, ali brez njega, in |
| --- | --- |

—

z večplastnim protiodbojnim premazom na drugi strani, ali brez njega, in

| — | s strojno obdelanimi (posnetimi) robovi |
| --- | --- |

—

s strojno obdelanimi (posnetimi) robovi

0 %

–

31.12.2023

0.6870

ex 7009 10 00

40

Elektrokromatsko samozatemnitveno notranje vzvratno ogledalo, ki sestoji iz:

| — | opore za ogledalo, |
| --- | --- |

—

opore za ogledalo,

| — | plastičnega ohišja in |
| --- | --- |

—

plastičnega ohišja in

| — | integriranega vezja, |
| --- | --- |

—

integriranega vezja,

za uporabo v proizvodnji motornih vozil iz poglavja 87 (2)

0 %

–

31.12.2025

0.5021

ex 7019 19 10

20

Preja številke 10,3 teksa ali več, vendar ne več kot 11,9 teksa, pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 4,83 μm ali več, vendar ne več kot 5,83 μm

0 %

–

31.12.2025

0.5020

ex 7019 19 10

25

Preja številke 5,1 teksa ali več, vendar ne več kot 6,0 teksa, pridobljena iz nepretrganih vpredenih steklenih filamentov, v kateri prevladujejo filamenti s premerom 4,83 μm ali več, vendar ne več kot 5,83 μm

0 %

–

31.12.2025

0.4853

ex 7202 99 80

10

Fero – disprozijeva zlitina, ki vsebuje:

| — | 78 mas. % ali več disprozija in |
| --- | --- |

—

78 mas. % ali več disprozija in

| — | 18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % železa |
| --- | --- |

—

18 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % železa

0 %

–

31.12.2025

0.7502

ex 7318 24 00

40

Varovalni spojni elementi za cevi:

| — | iz nerjavnega jekla v skladu s specifikacijo 17-4PH ali iz jekla v skladu s specifikacijo za jeklena orodja S7, |
| --- | --- |

—

iz nerjavnega jekla v skladu s specifikacijo 17-4PH ali iz jekla v skladu s specifikacijo za jeklena orodja S7,

| — | proizvedeni z brizganjem kovinskih prašnatih materialov, |
| --- | --- |

—

proizvedeni z brizganjem kovinskih prašnatih materialov,

| — | s trdoto po Rockwellu 38 HRC (± 1) ali 53 HRC (+ 2/–1), |
| --- | --- |

—

s trdoto po Rockwellu 38 HRC (± 1) ali 53 HRC (+ 2/–1),

| — | dimenzij 7 mm × 4 mm × 5 mm ali več, vendar ne več kot 40 mm × 20 mm × 10 mm |
| --- | --- |

—

dimenzij 7 mm × 4 mm × 5 mm ali več, vendar ne več kot 40 mm × 20 mm × 10 mm

0 %

–

31.12.2023

0.6680

ex 7326 90 98

40

Železne in jeklene uteži:

| — | z deli iz drugih materialov ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z deli iz drugih materialov ali brez njih,

| — | z deli iz drugih kovin ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z deli iz drugih kovin ali brez njih,

| — | površinsko obdelane ali ne, |
| --- | --- |

—

površinsko obdelane ali ne,

| — | tiskane ali ne, |
| --- | --- |

—

tiskane ali ne,

ki se uporabljajo za proizvodnjo daljinskih upravljavcev

0 %

–

31.12.2025

0.5029

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

ex 7606 12 99

10

21

25

Listi in palice iz zlitin aluminija in litija

0 %

–

31.12.2022

0.5487

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

48

49

51

52

53

56

Aluminijasta folija v zvitkih:

| — | s čistostjo 99,99 mas. %, |
| --- | --- |

—

s čistostjo 99,99 mas. %,

| — | debeline 0,021 mm ali več, vendar ne več kot 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,021 mm ali več, vendar ne več kot 0,2 mm,

| — | širine 500 mm, |
| --- | --- |

—

širine 500 mm,

| — | s površinsko plastjo oksida debeline 3 do 4 mm, |
| --- | --- |

—

s površinsko plastjo oksida debeline 3 do 4 mm,

| — | in s kubično teksturo, več kot 95 % |
| --- | --- |

—

in s kubično teksturo, več kot 95 %

0 %

–

31.12.2021

0.4050

ex 7607 11 90

60

Ravna aluminijasta folija z naslednjimi parametri:

| — | z vsebnostjo aluminija 99,98 mas. % ali več |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo aluminija 99,98 mas. % ali več

| — | debeline 0,070 mm ali več, vendar največ 0,125 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,070 mm ali več, vendar največ 0,125 mm,

| — | s kubično teksturo vrste, |
| --- | --- |

—

s kubično teksturo vrste,

ki se uporablja pri visokonapetostnem jedkanju

3,7 %

–

31.12.2021

0.7698

ex 7607 20 90

10

Aluminijasta folija v zvitkih:

| — | premazana na eni strani s polipropilenom ali polipropilenom in polipropilenom, modificiranim s kislino, na drugi strani pa s poliamidom in polietilen tereftalatom, z lepljivimi vmesnimi plastmi, |
| --- | --- |

—

premazana na eni strani s polipropilenom ali polipropilenom in polipropilenom, modificiranim s kislino, na drugi strani pa s poliamidom in polietilen tereftalatom, z lepljivimi vmesnimi plastmi,

| — | širine 200 mm ali več, vendar največ 400 mm, |
| --- | --- |

—

širine 200 mm ali več, vendar največ 400 mm,

| — | debeline 0,138 mm ali več, vendar ne več kot 0,168 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,138 mm ali več, vendar ne več kot 0,168 mm,

za uporabo v proizvodnji ohišij za litij-ionske baterijske celice (2)

3,7 %

–

31.12.2021

0.6730

ex 8101 96 00

10

Volframova žica, ki vsebuje 99 mas. % ali več volframa:

| — | z največjim premerom ne več kot 50 μm, |
| --- | --- |

—

z največjim premerom ne več kot 50 μm,

| — | z uporom 40 Ω ali več, vendar ne več kot 300 Ω na dolžini 1 m |
| --- | --- |

—

z uporom 40 Ω ali več, vendar ne več kot 300 Ω na dolžini 1 m

0 %

–

31.12.2025

0.5097

ex 8104 30 00

35

Magnezij v obliki prahu:

| — | s čistostjo več kot 99,5 mas. %, |
| --- | --- |

—

s čistostjo več kot 99,5 mas. %,

| — | z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm |
| --- | --- |

—

z velikostjo delcev 0,2 mm ali več, vendar ne več kot 0,8 mm

0 %

–

31.12.2025

0.4904

ex 8108 90 30

45

Žice iz titan-aluminij-vanadijeve zlitine (TiAl6V4), premera manj kot 20 mm, ki so skladne s standardom AMS 4928, 4965 ali 4967

0 %

–

31.12.2025

0.6805

ex 8113 00 90

20

Distančnik kockaste oblike, sestavljen iz kompozita iz aluminijevega silicijevega karbida (AlSiC), ki se uporablja za sestavljanje modulov IGBT

0 %

–

31.12.2025

0.5024

ex 8301 60 00

ex 8419 90 85

ex 8479 90 70

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 80

ex 8537 10 98

ex 8538 90 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

30

40

30

50

43

40

55

70

55

22

Tipkovnice iz silikona ali plastike:

| — | z deli iz navadne kovine in |
| --- | --- |

—

z deli iz navadne kovine in

| — | z deli iz plastike ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z deli iz plastike ali brez njih,

| — | iz epoksidne smole, ojačane s steklenimi vlakni, ali lesa, |
| --- | --- |

—

iz epoksidne smole, ojačane s steklenimi vlakni, ali lesa,

| — | s potiskano ali obdelano površino ali brez nje, |
| --- | --- |

—

s potiskano ali obdelano površino ali brez nje,

| — | z električnimi vodniki ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z električnimi vodniki ali brez njih,

| — | z membrano, pritrjeno na tipkovnico, ali brez nje, |
| --- | --- |

—

z membrano, pritrjeno na tipkovnico, ali brez nje,

| — | z eno- ali večplastno zaščitno folijo ali brez nje |
| --- | --- |

—

z eno- ali večplastno zaščitno folijo ali brez nje

0 %

p/st

31.12.2025

0.4996

ex 8407 90 90

20

Kompakten motorni sistem na tekoči naftni plin:

| — | s 6 cilindri; |
| --- | --- |

—

s 6 cilindri;

| — | z izhodno močjo 75 kW ali več, vendar ne več kot 80 kW; |
| --- | --- |

—

z izhodno močjo 75 kW ali več, vendar ne več kot 80 kW;

| — | s sesalnimi in izpušnimi ventili, ki so oblikovani tako, da pri težkih vozilih neprestano delujejo, |
| --- | --- |

—

s sesalnimi in izpušnimi ventili, ki so oblikovani tako, da pri težkih vozilih neprestano delujejo,

za uporabo v proizvodnji vozil iz tarifne številke 8427  (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6160

ex 8414 30 81

ex 8414 80 73

60

30

Neprodušni rotacijski kompresorji za hladiva iz delno fluoriranih ogljikovodikov (HFC) ali ogljikovodikov:

| — | ki jih poganja ‚enofazni izmenični tok (AC) vklop-izklop‘ ali ‚brezkrtačni‘ motor z nastavljivo hitrostjo na enosmerni tok (BLDC), |
| --- | --- |

—

ki jih poganja ‚enofazni izmenični tok (AC) vklop-izklop‘ ali ‚brezkrtačni‘ motor z nastavljivo hitrostjo na enosmerni tok (BLDC),

| — | z nazivno močjo 1,5 kW ali manj |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 1,5 kW ali manj

| — | z nazivno napetostjo 100 V ali več, vendar ne več kot 240 V, |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 100 V ali več, vendar ne več kot 240 V,

| — | z višino največ 300 mm, |
| --- | --- |

—

z višino največ 300 mm,

| — | z zunanjim premerom ne več kot 150 mm, |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom ne več kot 150 mm,

| — | s težo enote največ 15 kg, |
| --- | --- |

—

s težo enote največ 15 kg,

za uporabo v proizvodnji toplotnih črpalk za gospodinjske aparate, vključno s sušilniki perila (2)

0 %

–

31.12.2023

0.7317

ex 8414 80 22

20

Kompresor zraka z membrano:

| — | s pretokom 4,5 l/min ali več, vendar ne več kot 7 l/min, |
| --- | --- |

—

s pretokom 4,5 l/min ali več, vendar ne več kot 7 l/min,

| — | z vhodno močjo ne več kot 8,1 W in |
| --- | --- |

—

z vhodno močjo ne več kot 8,1 W in

| — | z delovnim tlakom ne več kot 400 hPa (0,4 bar), |
| --- | --- |

—

z delovnim tlakom ne več kot 400 hPa (0,4 bar),

vrste, ki se uporablja v proizvodnji sedežev motornih vozil

0 %

–

31.12.2022

0.6842

ex 8415 90 00

60

Plamensko spajkani bloki iz aluminija za povezavo cevi s kondenzatorjem v klimatskih napravah za avtomobile:

| — | z ekstrudiranimi, upognjenimi priključnimi aluminijastimi konektorji z zunanjim premerom 5 mm ali več, vendar ne več kot 25 mm, |
| --- | --- |

—

z ekstrudiranimi, upognjenimi priključnimi aluminijastimi konektorji z zunanjim premerom 5 mm ali več, vendar ne več kot 25 mm,

| — | mase 0,02 kg ali več, vendar ne več kot 0,25 kg |
| --- | --- |

—

mase 0,02 kg ali več, vendar ne več kot 0,25 kg

0 %

p/st

31.12.2025

0.6860

ex 8415 90 00

65

Aluminijast odstranljiv sprejemnik/izsuševalnik, ki vsebuje elemente iz poliamida in keramike ter je narejen s postopkom obločnega varjenja:

| — | dolžine 143 mm ali več, vendar ne več kot 292 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 143 mm ali več, vendar ne več kot 292 mm,

| — | s premerom 31 mm ali več, vendar ne več kot 99 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom 31 mm ali več, vendar ne več kot 99 mm,

| — | s težo najmanj 0,12 kg in največ 0,9 kg, |
| --- | --- |

—

s težo najmanj 0,12 kg in največ 0,9 kg,

| — | z dolžino zrna ne več kot 0,2 mm in debelino zrna ne več kot 0,06 mm in |
| --- | --- |

—

z dolžino zrna ne več kot 0,2 mm in debelino zrna ne več kot 0,06 mm in

| — | s premerom trdnih delcev ne več kot 0,06 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom trdnih delcev ne več kot 0,06 mm,

ki se uporablja pri proizvodnji klimatskih naprav za avtomobile (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.6821

ex 8436 99 00

10

Del, ki vsebuje:

| — | enofazni motor na izmenični tok, |
| --- | --- |

—

enofazni motor na izmenični tok,

| — | krožno gonilo, |
| --- | --- |

—

krožno gonilo,

| — | rezilo |
| --- | --- |

—

rezilo

in ki vsebuje ali ne:

| — | kondenzator, |
| --- | --- |

—

kondenzator,

| — | del, opremljen z navojnim sornikom, |
| --- | --- |

—

del, opremljen z navojnim sornikom,

za uporabo v proizvodnji vrtnih drobilnikov (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.7380

ex 8481 80 59

30

Dvosmerni regulacijski ventil z ohišjem:

| — | z najmanj petimi, vendar največ 16 izhodnimi odprtinami premera najmanj 0,05 mm, vendar največ 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

z najmanj petimi, vendar največ 16 izhodnimi odprtinami premera najmanj 0,05 mm, vendar največ 0,5 mm,

| — | s pretokom najmanj 330 cm3/min, vendar največ 5 000 cm3/min, |
| --- | --- |

—

s pretokom najmanj 330 cm3/min, vendar največ 5 000 cm3/min,

| — | z delovnim tlakom 19 MPa ali več, vendar ne več kot 300 MPa |
| --- | --- |

—

z delovnim tlakom 19 MPa ali več, vendar ne več kot 300 MPa

0 %

–

31.12.2022

0.7518

ex 8481 90 00

40

Armatura za ventile:

| — | za odpiranje in zapiranje pretoka goriva, |
| --- | --- |

—

za odpiranje in zapiranje pretoka goriva,

| — | sestavljena iz cilindra in lopatice, |
| --- | --- |

—

sestavljena iz cilindra in lopatice,

| — | z najmanj tremi, vendar največ osmimi odprtinami na lopatici, |
| --- | --- |

—

z najmanj tremi, vendar največ osmimi odprtinami na lopatici,

| — | iz kovine in/ali kovinskih zlitin |
| --- | --- |

—

iz kovine in/ali kovinskih zlitin

0 %

–

31.12.2023

0.4997

ex 8483 40 90

80

Menjalnik prestav z:

| — | ne več kot 3 prestavami, |
| --- | --- |

—

ne več kot 3 prestavami,

| — | sistemom za samodejno zmanjševanje hitrosti in |
| --- | --- |

—

sistemom za samodejno zmanjševanje hitrosti in

| — | sistemom za zmanjševanje moči, |
| --- | --- |

—

sistemom za zmanjševanje moči,

za uporabo v proizvodnji blaga iz tarifne številke 8427 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6854

ex 8501 10 10

20

Sinhroni motorji za pomivalne stroje s kontrolnim mehanizmom za pretok vode:

| — | dolžine brez osi 24 mm (± 0,3), |
| --- | --- |

—

dolžine brez osi 24 mm (± 0,3),

| — | premera 49,3 mm (± 0,3), |
| --- | --- |

—

premera 49,3 mm (± 0,3),

| — | z nazivno napetostjo 220 V pri izmeničnem toku ali več, vendar največ 240 V pri izmeničnem toku, |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 220 V pri izmeničnem toku ali več, vendar največ 240 V pri izmeničnem toku,

| — | z nazivno frekvenco 50 Hz ali več, vendar največ 60 Hz, |
| --- | --- |

—

z nazivno frekvenco 50 Hz ali več, vendar največ 60 Hz,

| — | z vhodno močjo največ 4 W, |
| --- | --- |

—

z vhodno močjo največ 4 W,

| — | z vrtilno frekvenco 4 vrt/min ali več, vendar največ 4,8 vrt/min, |
| --- | --- |

—

z vrtilno frekvenco 4 vrt/min ali več, vendar največ 4,8 vrt/min,

| — | z izhodnim navorom ne manj kot 10 kgf/cm |
| --- | --- |

—

z izhodnim navorom ne manj kot 10 kgf/cm

0 %

–

31.12.2022

0.6858

ex 8501 10 99

64

Motor na enosmerni tok, ki kontrolira kotni položaj poklopca, da se prilagodi pretok plina pri loputi za zrak in ventilu EGR:

| — | s standardom zaščite pred vdorom IP69, |
| --- | --- |

—

s standardom zaščite pred vdorom IP69,

| — | s hitrostjo rotorja največ 6 500 obr./min, kadar ni obremenjen, |
| --- | --- |

—

s hitrostjo rotorja največ 6 500 obr./min, kadar ni obremenjen,

| — | z nazivno napetostjo 12,0 V (± 0,1), |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 12,0 V (± 0,1),

| — | z določenim temperaturnim območjem od – 40 °C ali več, vendar največ + 165 °C, |
| --- | --- |

—

z določenim temperaturnim območjem od – 40 °C ali več, vendar največ + 165 °C,

| — | z veznim zobnikom ali brez njega, |
| --- | --- |

—

z veznim zobnikom ali brez njega,

| — | s konektorjem za motor ali brez njega, |
| --- | --- |

—

s konektorjem za motor ali brez njega,

| — | s prirobnico ali brez nje, |
| --- | --- |

—

s prirobnico ali brez nje,

| — | s premerom največ 40 mm (brez prirobnice), |
| --- | --- |

—

s premerom največ 40 mm (brez prirobnice),

| — | s skupno višino največ 90 mm (od osnove do pastorka) |
| --- | --- |

—

s skupno višino največ 90 mm (od osnove do pastorka)

0 %

–

30.6.2021

0.6880

ex 8501 10 99

65

Aktivator za električni turbopolnilnik z:

| — | motorjem na enosmerni tok, |
| --- | --- |

—

motorjem na enosmerni tok,

| — | integriranim prestavnim mehanizmom, |
| --- | --- |

—

integriranim prestavnim mehanizmom,

| — | (vlečno) silo 200 N ali več pri minimalni zvišani temperaturi okolice 140 °C, |
| --- | --- |

—

(vlečno) silo 200 N ali več pri minimalni zvišani temperaturi okolice 140 °C,

| — | (vlečno) silo 250 N ali več v vsakem položaju giba, |
| --- | --- |

—

(vlečno) silo 250 N ali več v vsakem položaju giba,

| — | učinkovitim gibom 15 ali več, vendar ne več kot 25 mm, |
| --- | --- |

—

učinkovitim gibom 15 ali več, vendar ne več kot 25 mm,

| — | vgrajenim vmesnikom za diagnostiko ali brez njega |
| --- | --- |

—

vgrajenim vmesnikom za diagnostiko ali brez njega

0 %

–

31.12.2025

0.6627

ex 8501 10 99

75

Motor s permanentnim magnetom in na enosmerni tok:

| — | z večfaznim navitjem, |
| --- | --- |

—

z večfaznim navitjem,

| — | z zunanjim premerom 28 mm ali več, vendar ne več kot 35 mm, |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom 28 mm ali več, vendar ne več kot 35 mm,

| — | z nazivno hitrostjo največ 12 000 obr./min, |
| --- | --- |

—

z nazivno hitrostjo največ 12 000 obr./min,

| — | z napajalno napetostjo 8 V ali več, vendar ne več kot 27 V |
| --- | --- |

—

z napajalno napetostjo 8 V ali več, vendar ne več kot 27 V

0 %

–

31.12.2025

0.4731

ex 8501 31 00

37

Motor s permanentnim magnetom in na enosmerni tok:

| — | z večfaznim navitjem, |
| --- | --- |

—

z večfaznim navitjem,

| — | z zunanjim premerom 30 mm ali več, vendar največ 90 mm, vključno z montažno prirobnico, |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom 30 mm ali več, vendar največ 90 mm, vključno z montažno prirobnico,

| — | z nazivno hitrostjo največ 15 000 obr./min, |
| --- | --- |

—

z nazivno hitrostjo največ 15 000 obr./min,

| — | z izhodno močjo 45 W ali več, vendar ne več kot 400 W, in |
| --- | --- |

—

z izhodno močjo 45 W ali več, vendar ne več kot 400 W, in

| — | z napajalno napetostjo 9 V ali več, vendar ne več kot 50 V, |
| --- | --- |

—

z napajalno napetostjo 9 V ali več, vendar ne več kot 50 V,

| — | s pogonskim diskom ali brez, |
| --- | --- |

—

s pogonskim diskom ali brez,

| — | z okrovom ročične gredi ali brez, |
| --- | --- |

—

z okrovom ročične gredi ali brez,

| — | z ventilatorjem ali brez, |
| --- | --- |

—

z ventilatorjem ali brez,

| — | s pokrivalnim sklopom ali brez, |
| --- | --- |

—

s pokrivalnim sklopom ali brez,

| — | s prenosnikom ali brez, |
| --- | --- |

—

s prenosnikom ali brez,

| — | s pretvornikom signalov za hitrost in rotacijsko smer ali brez, |
| --- | --- |

—

s pretvornikom signalov za hitrost in rotacijsko smer ali brez,

| — | s senzorjem za hitrost ali rotacijsko smer vrste resolver ali Hallovega pojava ali brez, |
| --- | --- |

—

s senzorjem za hitrost ali rotacijsko smer vrste resolver ali Hallovega pojava ali brez,

| — | z montažno prirobnico ali brez |
| --- | --- |

—

z montažno prirobnico ali brez

0 %

–

31.12.2024

0.5577

ex 8501 31 00

50

Brezkrtačni motorji na enosmerni tok z:

| — | zunanjim premerom 80 mm ali več, vendar največ 200 mm, |
| --- | --- |

—

zunanjim premerom 80 mm ali več, vendar največ 200 mm,

| — | napajalno napetostjo 9 V ali več, vendar ne več kot 16 V, |
| --- | --- |

—

napajalno napetostjo 9 V ali več, vendar ne več kot 16 V,

| — | izhodno močjo pri 20 °C 300 W ali več, vendar največ 750 W, |
| --- | --- |

—

izhodno močjo pri 20 °C 300 W ali več, vendar največ 750 W,

| — | navorom pri 20 °C 2,00 Nm ali več, vendar ne več kot 7,00 Nm, |
| --- | --- |

—

navorom pri 20 °C 2,00 Nm ali več, vendar ne več kot 7,00 Nm,

| — | z nazivno hitrostjo vrtenja pri 20 °C 600 obr./min ali več, vendar ne več kot 3 100 obr./min, |
| --- | --- |

—

z nazivno hitrostjo vrtenja pri 20 °C 600 obr./min ali več, vendar ne več kot 3 100 obr./min,

| — | z jermenico ali brez nje, |
| --- | --- |

—

z jermenico ali brez nje,

| — | s senzorjem/krmilnikom elektronskega servokrmiljenja ali brez |
| --- | --- |

—

s senzorjem/krmilnikom elektronskega servokrmiljenja ali brez

0 %

–

31.12.2022

0.6809

ex 8501 31 00

ex 8501 32 00

53

45

Motor s permanentnim magnetom na enosmerni tok, brez ščetk, primeren za avtomobile:

| — | s predpisano hitrostjo največ 4 100 obr./min, |
| --- | --- |

—

s predpisano hitrostjo največ 4 100 obr./min,

| — | z izhodno močjo najmanj 400 W, vendar ne več kot 1,3 kW (pri 12 V), |
| --- | --- |

—

z izhodno močjo najmanj 400 W, vendar ne več kot 1,3 kW (pri 12 V),

| — | s premerom prirobnice 85 mm ali več, vendar ne več kot 200 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom prirobnice 85 mm ali več, vendar ne več kot 200 mm,

| — | z dolžino največ 335 mm, merjeno od začetka gredi do zunanjega roba, |
| --- | --- |

—

z dolžino največ 335 mm, merjeno od začetka gredi do zunanjega roba,

| — | z dolžino ohišja največ 265 mm, merjeno od prirobnice do zunanjega roba, |
| --- | --- |

—

z dolžino ohišja največ 265 mm, merjeno od prirobnice do zunanjega roba,

0 %

–

31.12.2025

| — | z največ dvodelnim ohišjem iz litega aluminija ali jeklene pločevine (osnovno ohišje, vključno z električnimi elementi in prirobnico z najmanj dvema in največ enajstimi izvrtinami), s tesnilnim elementom (utor z O-tesnilom in mazivom) ali brez, |
| --- | --- |

—

z največ dvodelnim ohišjem iz litega aluminija ali jeklene pločevine (osnovno ohišje, vključno z električnimi elementi in prirobnico z najmanj dvema in največ enajstimi izvrtinami), s tesnilnim elementom (utor z O-tesnilom in mazivom) ali brez,

| — | s statorjem z zobom v obliki ene črke T z enojnim navitjem na samo eni tuljavi topologije 9/6 ali 12/8; ter |
| --- | --- |

—

s statorjem z zobom v obliki ene črke T z enojnim navitjem na samo eni tuljavi topologije 9/6 ali 12/8; ter

| — | s površinskimi magneti, |
| --- | --- |

—

s površinskimi magneti,

| — | s krmilnikom za elektronsko servokrmiljenje ali brez |
| --- | --- |

—

s krmilnikom za elektronsko servokrmiljenje ali brez

0.6161

ex 8503 00 99

55

Stator za brezkrtačni motor z:

| — | notranjim premerom 206,6 mm (± 0,5), |
| --- | --- |

—

notranjim premerom 206,6 mm (± 0,5),

| — | zunanjim premerom 265,0 mm (± 0,2) in |
| --- | --- |

—

zunanjim premerom 265,0 mm (± 0,2) in

| — | širine 37,2 mm ali več, vendar ne več kot 47,8 mm, |
| --- | --- |

—

širine 37,2 mm ali več, vendar ne več kot 47,8 mm,

vrste, kot se uporablja pri proizvodnji pralnih, pralno-sušilnih ali sušilnih strojev, opremljenih z bobnom na neposredni pogon

0 %

p/st

31.12.2025

0.7764

ex 8504 31 80

55

Električni transformator:

| — | z zmogljivostjo 0,22 kVA ali več, vendar ne več kot 0,24 kVA, |
| --- | --- |

—

z zmogljivostjo 0,22 kVA ali več, vendar ne več kot 0,24 kVA,

| — | z delovno temperaturo v razponu od +10 do največ 125 °C, |
| --- | --- |

—

z delovno temperaturo v razponu od +10 do največ 125 °C,

| — | s štirimi ali petimi induktivno povezanimi navitji bakrene žice, |
| --- | --- |

—

s štirimi ali petimi induktivno povezanimi navitji bakrene žice,

| — | z 11 ali 12 priključnimi nožicami (pin) na dnu ter |
| --- | --- |

—

z 11 ali 12 priključnimi nožicami (pin) na dnu ter

| — | dimenzij ne več kot 32 mm × 37,8 mm × 25,8 mm |
| --- | --- |

—

dimenzij ne več kot 32 mm × 37,8 mm × 25,8 mm

0 %

–

31.12.2024

0.7788

ex 8505 11 00

68

Bloki iz neodima, železa in bora ali zlitine samarija in kobalta, prevlečeni ali ne s cinkom, namenjeni, da po magnetenju postanejo trajni magneti:

| — | dolžine 13,8 mm ali več, vendar ne več kot 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 13,8 mm ali več, vendar ne več kot 45,2 mm,

| — | širine 7,8 mm ali več, vendar ne več kot 25,2 mm, |
| --- | --- |

—

širine 7,8 mm ali več, vendar ne več kot 25,2 mm,

| — | višine 1,3 mm ali več, vendar ne več kot 4,7 mm |
| --- | --- |

—

višine 1,3 mm ali več, vendar ne več kot 4,7 mm

0 %

–

31.12.2024

0.6857

ex 8505 11 00

ex 8505 19 90

73

35

Predmeti v obliki ploščatih palic, ukrivljenih palic ali četrtinskih oblog iz ferita, kobalta ali samarija ali drugih redkih zemeljskih kovin ali njihovih zlitin, obliti s polimeri ali ne, namenjeni, da po magnetenju postanejo trajni magneti:

| — | dolžine 5 mm ali več, vendar ne več kot 60 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 5 mm ali več, vendar ne več kot 60 mm,

| — | širine 5 mm ali več, vendar ne več kot 40 mm, |
| --- | --- |

—

širine 5 mm ali več, vendar ne več kot 40 mm,

| — | debeline 3 mm ali več, vendar ne več kot 15 mm |
| --- | --- |

—

debeline 3 mm ali več, vendar ne več kot 15 mm

0 %

p/st

31.12.2022

0.7641

ex 8507 60 00

13

Prizmatični litij-ionski električni akumulatorji:

| — | širine 173,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

širine 173,0 mm (± 0,3 mm),

| — | debeline 45,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

debeline 45,0 mm (± 0,3 mm),

| — | višine 125,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

višine 125,0 mm (± 0,3 mm),

| — | z nazivno napetostjo 3,67 V (± 0,01 V) in |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 3,67 V (± 0,01 V) in

| — | z nazivno močjo 94 Ah in/ali 120 Ah, |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 94 Ah in/ali 120 Ah,

za uporabo v proizvodnji baterij za električna vozila z možnostjo ponovnega polnjenja (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6685

ex 8507 60 00

15

Cilindrični litij-ionski akumulatorji ali moduli:

| — | z nazivno močjo 8,8 Ah ali več, vendar ne več kot 18 Ah, |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 8,8 Ah ali več, vendar ne več kot 18 Ah,

| — | z nazivno napetostjo 36 V ali več, vendar ne več kot 48 V, |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 36 V ali več, vendar ne več kot 48 V,

| — | z močjo 300 Wh ali več, vendar ne več kot 648 Wh, |
| --- | --- |

—

z močjo 300 Wh ali več, vendar ne več kot 648 Wh,

za uporabo v proizvodnji električnih koles (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6625

ex 8507 60 00

17

Litij-ionski zagonski akumulator, ki ga sestavljajo štiri litij-ionske sekundarne celice z možnostjo ponovnega polnjenja:

| — | z nominalno napetostjo 12 V, |
| --- | --- |

—

z nominalno napetostjo 12 V,

| — | dolžine 350 mm ali več, vendar ne več kot 355 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 350 mm ali več, vendar ne več kot 355 mm,

| — | širine 170 mm ali več, vendar ne več kot 180 mm, |
| --- | --- |

—

širine 170 mm ali več, vendar ne več kot 180 mm,

| — | višine 180 mm ali več, vendar ne več kot 195 mm; |
| --- | --- |

—

višine 180 mm ali več, vendar ne več kot 195 mm;

| — | z maso 10 kg ali več, vendar ne več kot 15 kg, |
| --- | --- |

—

z maso 10 kg ali več, vendar ne več kot 15 kg,

| — | z nazivno močjo 60 Ah ali več, vendar ne več kot 80 Ah |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 60 Ah ali več, vendar ne več kot 80 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.7663

ex 8507 60 00

18

Litij-ionski polimerni akumulator s sistemom za upravljanje baterije in vmesnikom can-bus:

| — | dolžine ne več kot 1 600 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine ne več kot 1 600 mm,

| — | širine ne več kot 448 mm, |
| --- | --- |

—

širine ne več kot 448 mm,

| — | višine ne več kot 395 mm, |
| --- | --- |

—

višine ne več kot 395 mm,

| — | z nazivno napetostjo 280 V ali več, vendar ne več kot 400 V, |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 280 V ali več, vendar ne več kot 400 V,

| — | z nazivno močjo 9,7 Ah ali več, vendar ne več kot 10,35 Ah, |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 9,7 Ah ali več, vendar ne več kot 10,35 Ah,

| — | s polnilno napetostjo 110 V ali več, vendar ne več kot 230 V, in |
| --- | --- |

—

s polnilno napetostjo 110 V ali več, vendar ne več kot 230 V, in

| — | s 6 moduli z 90 celicami ali več, vendar ne več kot 96 celicami, v jeklenem ohišju, |
| --- | --- |

—

s 6 moduli z 90 celicami ali več, vendar ne več kot 96 celicami, v jeklenem ohišju,

za uporabo v proizvodnji vozil, ki jih je mogoče polniti s priklopom na zunanji vir električne energije, iz tarifne številke 8703  (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.7717

ex 8507 60 00

22

Integrirani baterijski sistemi v kovinskem ohišju z držali, ki so sestavljeni iz:

| — | litij-ionske baterije z napetostjo 48 V (±5 V) in z zmogljivostjo 0,44 kWh (±0,05 kWh), |
| --- | --- |

—

litij-ionske baterije z napetostjo 48 V (±5 V) in z zmogljivostjo 0,44 kWh (±0,05 kWh),

| — | sistema za upravljanje baterije, |
| --- | --- |

—

sistema za upravljanje baterije,

| — | releja, |
| --- | --- |

—

releja,

| — | nizkonapetostnega pretvornika (DC/DC), |
| --- | --- |

—

nizkonapetostnega pretvornika (DC/DC),

| — | vsaj enega priključka, |
| --- | --- |

—

vsaj enega priključka,

za uporabo v proizvodnji hibridnih motornih vozil (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.2907

ex 8507 60 00

30

Cilindrični litij-ionski akumulator ali modul, z dolžino 63 mm ali več in s premerom 17,2 mm ali več, z nazivno močjo 1 200 mAh ali več, za uporabo v proizvodnji baterij za ponovno polnjenje (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6703

ex 8507 60 00

33

Litij-ionski akumulator:

| — | dolžine 150 mm ali več, vendar ne več kot 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 150 mm ali več, vendar ne več kot 1 000 mm,

| — | širine 100 mm ali več, vendar ne več kot 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

širine 100 mm ali več, vendar ne več kot 1 000 mm,

| — | višine 200 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

višine 200 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm,

| — | mase 75 kg ali več, vendar ne več kot 200 kg, |
| --- | --- |

—

mase 75 kg ali več, vendar ne več kot 200 kg,

| — | z nazivno kapaciteto 150 Ah ali več, vendar ne več kot 500 Ah, |
| --- | --- |

—

z nazivno kapaciteto 150 Ah ali več, vendar ne več kot 500 Ah,

| — | z nazivno izhodno napetostjo 230 V AC (med vodom in ničlo) ali z nazivno napetostjo 64 V (± 10 %) |
| --- | --- |

—

z nazivno izhodno napetostjo 230 V AC (med vodom in ničlo) ali z nazivno napetostjo 64 V (± 10 %)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6702

ex 8507 60 00

37

Litij-ionski akumulator:

| — | dolžine 1 200 mm ali več, vendar ne več kot 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 1 200 mm ali več, vendar ne več kot 2 000 mm,

| — | širine 800 mm ali več, vendar ne več kot 1 300 mm, |
| --- | --- |

—

širine 800 mm ali več, vendar ne več kot 1 300 mm,

| — | višine 2 000 mm ali več, vendar ne več kot 2 800 mm, |
| --- | --- |

—

višine 2 000 mm ali več, vendar ne več kot 2 800 mm,

| — | mase 1 800 kg ali več, vendar ne več kot 3 000 kg, |
| --- | --- |

—

mase 1 800 kg ali več, vendar ne več kot 3 000 kg,

| — | z nazivno močjo 2 800 Ah ali več, vendar ne več kot 7 200 Ah |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 2 800 Ah ali več, vendar ne več kot 7 200 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.5548

ex 8507 60 00

50

Moduli za baterije z ionskimi litijevimi električnimi akumulatorji:

| — | dolžine 298 mm ali več, vendar ne več kot 500 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 298 mm ali več, vendar ne več kot 500 mm,

| — | širine 33,5 mm ali več, vendar ne več kot 209 mm, |
| --- | --- |

—

širine 33,5 mm ali več, vendar ne več kot 209 mm,

| — | višine 75 mm ali več, vendar ne več kot 228 mm, |
| --- | --- |

—

višine 75 mm ali več, vendar ne več kot 228 mm,

| — | teže 3,6 ali več, vendar največ 17 kg in |
| --- | --- |

—

teže 3,6 ali več, vendar največ 17 kg in

| — | nominalne energije 458 Wh ali več, vendar največ 2 158 Wh |
| --- | --- |

—

nominalne energije 458 Wh ali več, vendar največ 2 158 Wh

1,3 %

–

31.12.2021

0.5342

ex 8507 60 00

65

Valjasta litij-ionska celica:

| — | s 3,5 VDC do 3,8 VDC, |
| --- | --- |

—

s 3,5 VDC do 3,8 VDC,

| — | s 300 mAh do 900 mAh in |
| --- | --- |

—

s 300 mAh do 900 mAh in

| — | s premerom 10,0 mm do 14,5 mm |
| --- | --- |

—

s premerom 10,0 mm do 14,5 mm

1,3 %

–

31.12.2021

0.7888

ex 8507 60 00

68

Litij-ionski akumulator v kovinskem ohišju:

| — | dolžine 65 mm ali več, vendar ne več kot 225 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 65 mm ali več, vendar ne več kot 225 mm,

| — | širine 10 mm ali več, vendar ne več kot 75 mm, |
| --- | --- |

—

širine 10 mm ali več, vendar ne več kot 75 mm,

| — | višine 60 mm ali več, vendar ne več kot 285 mm, |
| --- | --- |

—

višine 60 mm ali več, vendar ne več kot 285 mm,

| — | z nazivno napetostjo 2,1 V ali več, vendar ne več kot 3,8 V, in |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 2,1 V ali več, vendar ne več kot 3,8 V, in

| — | z nazivno močjo 2,5 Ah ali več, vendar ne več kot 325 Ah |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 2,5 Ah ali več, vendar ne več kot 325 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.5356

ex 8507 60 00

75

Pravokotni litij-ionski akumulator:

| — | s kovinskim ohišjem, |
| --- | --- |

—

s kovinskim ohišjem,

| — | dolžine 173 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

dolžine 173 mm (± 0,15 mm),

| — | širine 21 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

širine 21 mm (± 0,1 mm),

| — | višine 91 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

višine 91 mm (± 0,15 mm),

| — | z nazivno napetostjo 3,3 V in |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 3,3 V in

| — | z nazivno močjo 21 Ah ali več |
| --- | --- |

—

z nazivno močjo 21 Ah ali več

1,3 %

–

31.12.2021

0.6753

ex 8507 60 00

77

Litij-ionske akumulatorske baterije:

| — | dolžine 700 mm ali več, vendar ne več kot 2 820 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 700 mm ali več, vendar ne več kot 2 820 mm,

| — | širine 935 mm ali več, vendar ne več kot 1 660 mm, |
| --- | --- |

—

širine 935 mm ali več, vendar ne več kot 1 660 mm,

| — | višine 85 mm ali več, vendar ne več kot 700 mm, |
| --- | --- |

—

višine 85 mm ali več, vendar ne več kot 700 mm,

| — | mase 250 kg ali več, vendar največ 700 kg in |
| --- | --- |

—

mase 250 kg ali več, vendar največ 700 kg in

| — | z močjo največ 175 kWh, |
| --- | --- |

—

z močjo največ 175 kWh,

| — | z nazivno napetostjo 400 V |
| --- | --- |

—

z nazivno napetostjo 400 V

1,3 %

–

31.12.2021

0.5014

ex 8508 70 00

ex 8537 10 98

20

98

Elektronske kartice, ki:

| — | so z žicami ali radijsko frekvenco povezane ena z drugo ter s krmilno kartico motorja in |
| --- | --- |

—

so z žicami ali radijsko frekvenco povezane ena z drugo ter s krmilno kartico motorja in

| — | uravnavajo delovanje (vklop in izklop ter sesalni pretok) sesalnikov glede na shranjeni program; |
| --- | --- |

—

uravnavajo delovanje (vklop in izklop ter sesalni pretok) sesalnikov glede na shranjeni program;

| — | so lahko opremljene z opozorilnimi svetilkami, ki kažejo na delovanje sesalnika (sesalni pretok in/ali polna vrečka in/ali polni filter) |
| --- | --- |

—

so lahko opremljene z opozorilnimi svetilkami, ki kažejo na delovanje sesalnika (sesalni pretok in/ali polna vrečka in/ali polni filter)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6856

ex 8512 20 00

30

Modul za razsvetljavo, ki vsebuje vsaj:

| — | dve svetleči diodi (LED), |
| --- | --- |

—

dve svetleči diodi (LED),

| — | steklene ali plastične leče, ki zbirajo ali razpršijo svetlobo, ki jo oddaja LED, |
| --- | --- |

—

steklene ali plastične leče, ki zbirajo ali razpršijo svetlobo, ki jo oddaja LED,

| — | reflektorje, ki preusmerjajo svetlobo, ki jo oddaja LED, |
| --- | --- |

—

reflektorje, ki preusmerjajo svetlobo, ki jo oddaja LED,

v aluminijastem ohišju z radiatorjem, nameščen na nosilec in opremljenim s sprožilom

0 %

p/st

31.12.2025

0.6863

ex 8512 30 90

20

Opozorilno brenčalo za sistem parkirnega senzorja v plastičnem ohišju, ki deluje po piezomehaničnem načelu in vsebuje:

| — | ploščo tiskanega vezja, |
| --- | --- |

—

ploščo tiskanega vezja,

| — | konektor, |
| --- | --- |

—

konektor,

| — | ter se nahaja v kovinskem držalu ali ne, |
| --- | --- |

—

ter se nahaja v kovinskem držalu ali ne,

za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.6689

ex 8529 90 65

28

Elektronski sestav, ki vsebuje vsaj:

| — | ploščo tiskanega vezja |
| --- | --- |

—

ploščo tiskanega vezja

| — | eno ali več FPGA (programljivo mrežo vrat) in/ali procesorji za multimedijske aplikacije in obdelavo video signala, |
| --- | --- |

—

eno ali več FPGA (programljivo mrežo vrat) in/ali procesorji za multimedijske aplikacije in obdelavo video signala,

| — | bliskovni pomnilnik, |
| --- | --- |

—

bliskovni pomnilnik,

| — | delovni pomnilnik, |
| --- | --- |

—

delovni pomnilnik,

| — | en vmesnik USB, HDMI, VGA- in RJ-45 in/ali druge multimedijske vmesnike ali več takih, ali je brez njih, |
| --- | --- |

—

en vmesnik USB, HDMI, VGA- in RJ-45 in/ali druge multimedijske vmesnike ali več takih, ali je brez njih,

| — | vtičnice in vtiče za priključitev zaslona LCD, osvetlitev z diodami LED in nadzorno ploščo |
| --- | --- |

—

vtičnice in vtiče za priključitev zaslona LCD, osvetlitev z diodami LED in nadzorno ploščo

0 %

p/st

31.12.2025

0.4893

ex 8529 90 65

ex 8529 90 92

65

53

Plošča tiskanega vezja za razdeljevanje napajalne napetosti in kontrolnih signalov neposredno do krmilnega vezja na stekleni plošči TFT modula LCD

0 %

p/st

31.12.2025

0.4890

ex 8529 90 92

25

Moduli LCD brez naprave, ki omogoča ukaze z dotikom zaslona, sestavljeni samo iz:

| — | ene ali več steklenih ali plastičnih TFT celic, |
| --- | --- |

—

ene ali več steklenih ali plastičnih TFT celic,

| — | litega hladilnega telesa, |
| --- | --- |

—

litega hladilnega telesa,

| — | enote za osvetlitev ozadja, |
| --- | --- |

—

enote za osvetlitev ozadja,

| — | plošče tiskanega vezja z mikrokrmilnikom in |
| --- | --- |

—

plošče tiskanega vezja z mikrokrmilnikom in

| — | vmesnika LVDS (Low Voltage Differential Signaling) |
| --- | --- |

—

vmesnika LVDS (Low Voltage Differential Signaling)

za uporabo pri proizvodnji radijskih sprejemnikov za motorna vozila (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6654

ex 8529 90 92

37

Letvice za pritrditev in prekritje iz aluminijeve zlitine, ki vsebujejo:

| — | silicij in magnezij, |
| --- | --- |

—

silicij in magnezij,

| — | dolžine 300 mm ali več, vendar ne več kot 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 300 mm ali več, vendar ne več kot 2 200 mm,

posebej oblikovane za uporabo pri proizvodnji televizijskih sprejemnikov (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6629

ex 8529 90 92

63

Modul LCD:

| — | z diagonalno izmero zaslona 14,5 cm ali več, vendar ne več kot 38,5 cm, |
| --- | --- |

—

z diagonalno izmero zaslona 14,5 cm ali več, vendar ne več kot 38,5 cm,

| — | z zaslonom na dotik ali brez njega, |
| --- | --- |

—

z zaslonom na dotik ali brez njega,

| — | z osvetlitvijo ozadja s svetlečimi diodami (LED), |
| --- | --- |

—

z osvetlitvijo ozadja s svetlečimi diodami (LED),

| — | s ploščo tiskanega vezja z EEPROM, mikrokrmilnikom, sprejemnikom LVDS ter drugimi aktivnimi in pasivnimi komponentami, |
| --- | --- |

—

s ploščo tiskanega vezja z EEPROM, mikrokrmilnikom, sprejemnikom LVDS ter drugimi aktivnimi in pasivnimi komponentami,

| — | z vtičem za dovod električne energije ter vmesnikoma CAN in LVDS, |
| --- | --- |

—

z vtičem za dovod električne energije ter vmesnikoma CAN in LVDS,

| — | z elektronskimi komponentami za dinamične prilagoditve barve ali brez njih, |
| --- | --- |

—

z elektronskimi komponentami za dinamične prilagoditve barve ali brez njih,

| — | v ohišju, z mehansko krmilno funkcijo upravljanja, krmilno funkcijo upravljanja na dotik ali brezkontaktno krmilno funkcijo upravljanja ali brez njih ter z aktivnim hladilnim sistemom ali brez njega, |
| --- | --- |

—

v ohišju, z mehansko krmilno funkcijo upravljanja, krmilno funkcijo upravljanja na dotik ali brezkontaktno krmilno funkcijo upravljanja ali brez njih ter z aktivnim hladilnim sistemom ali brez njega,

primeren za namestitev v motorna vozila iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.5018

ex 8529 90 92

67

Plošča barvnega LCD zaslona za LCD monitorje iz tarifne številke 8528 :

| — | z diagonalno izmero zaslona 14,48 cm ali več, vendar ne več kot 31,24 cm, |
| --- | --- |

—

z diagonalno izmero zaslona 14,48 cm ali več, vendar ne več kot 31,24 cm,

| — | z zaslonom na dotik ali brez njega, |
| --- | --- |

—

z zaslonom na dotik ali brez njega,

| — | z osvetlitvijo ozadja, mikrokrmilnikom, |
| --- | --- |

—

z osvetlitvijo ozadja, mikrokrmilnikom,

| — | s krmilnikom CAN (lokalnega omrežja, v katerega so povezana tipala in računalnik v avtu) z enim ali več vmesniki LVDC (nizkonapetostno diferencialno signaliziranje) in z eno ali več vtičnicami za napajanje CAN ali s krmilnikom APIX (AutomotivePixellink) z vmesnikom APIX, |
| --- | --- |

—

s krmilnikom CAN (lokalnega omrežja, v katerega so povezana tipala in računalnik v avtu) z enim ali več vmesniki LVDC (nizkonapetostno diferencialno signaliziranje) in z eno ali več vtičnicami za napajanje CAN ali s krmilnikom APIX (AutomotivePixellink) z vmesnikom APIX,

| — | v ohišju s ponorom toplote iz aluminija na zadnjem delu ali brez njega, |
| --- | --- |

—

v ohišju s ponorom toplote iz aluminija na zadnjem delu ali brez njega,

| — | brez modula za obdelavo signala, |
| --- | --- |

—

brez modula za obdelavo signala,

| — | s haptično in akustično povratno informacijo ali brez nje, |
| --- | --- |

—

s haptično in akustično povratno informacijo ali brez nje,

za uporabo v proizvodnji vozil iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6781

ex 8529 90 92

85

Barvni LCD modul v ohišju:

| — | z diagonalno izmero zaslona 14,48 cm ali več, vendar ne več kot 26 cm, |
| --- | --- |

—

z diagonalno izmero zaslona 14,48 cm ali več, vendar ne več kot 26 cm,

| — | brez zaslona na dotik, |
| --- | --- |

—

brez zaslona na dotik,

| — | z osvetlitvijo ozadja in mikrokrmilnikom, |
| --- | --- |

—

z osvetlitvijo ozadja in mikrokrmilnikom,

| — | s krmilnikom CAN (področno krmilno omrežje), vmesnikom LVDS (nizkonapetostno diferencialno signaliziranje) in konektorjem CAN / električnim priključkom, |
| --- | --- |

—

s krmilnikom CAN (področno krmilno omrežje), vmesnikom LVDS (nizkonapetostno diferencialno signaliziranje) in konektorjem CAN / električnim priključkom,

| — | brez modula za obdelavo signala, |
| --- | --- |

—

brez modula za obdelavo signala,

| — | s krmilno elektroniko, ki služi le upravljanju slikovnih pik, |
| --- | --- |

—

s krmilno elektroniko, ki služi le upravljanju slikovnih pik,

| — | z motoriziranim mehanizmom za premikanje projekcijskega zaslona, |
| --- | --- |

—

z motoriziranim mehanizmom za premikanje projekcijskega zaslona,

za trajno vgradnjo v motorna vozila iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6849

ex 8536 69 90

60

Električni vtiči in vtičnice z dolžino največ 12,7 mm ali premerom največ 10,8 mm, za uporabo v proizvodnji slušnih pripomočkov in govornih procesorjev (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.5028

ex 8536 69 90

84

Vtičnica ali vtič USB, enojni ali večkratni, za povezovanje z drugimi USB-napravami, za uporabo pri proizvodnji blaga iz tarifnih številk 8521 ali 8528 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6864

ex 8537 10 91

50

Modul za krmiljenje varovalk v plastičnem ohišju z montažnimi sponkami, ki je sestavljen iz:

| — | vtičnic z varovalkami ali brez njih, |
| --- | --- |

—

vtičnic z varovalkami ali brez njih,

| — | povezovalnih vhodov, |
| --- | --- |

—

povezovalnih vhodov,

| — | plošč tiskanega vezja z vgrajenim mikroprocesorjem, mikrostikalom in relejem, |
| --- | --- |

—

plošč tiskanega vezja z vgrajenim mikroprocesorjem, mikrostikalom in relejem,

kakršen se uporablja v proizvodnji blaga iz poglavja 87

0 %

p/st

31.12.2025

0.6889

ex 8537 10 98

35

Elektronska krmilna enota brez spomina, za napetost 12 V, za sisteme izmenjave informacij v vozilih (za povezovanje avdio storitev, telefonije, navigacije, kamere in brezžične avtomobilske storitve), ki vsebuje:

| — | 2 vrtljiva gumba, |
| --- | --- |

—

2 vrtljiva gumba,

| — | vsaj 27 tipk, |
| --- | --- |

—

vsaj 27 tipk,

| — | svetilke LED, |
| --- | --- |

—

svetilke LED,

| — | 2 integrirani vezji za sprejemanje in pošiljanje krmilnih signalov prek vodila LIN |
| --- | --- |

—

2 integrirani vezji za sprejemanje in pošiljanje krmilnih signalov prek vodila LIN

0 %

p/st

31.12.2025

0.6866

ex 8538 90 91

ex 8538 90 99

20

50

Notranja antena za sistem zaklepanja vrat avtomobila, ki je sestavljena iz:

| — | antenskega modula v plastičnem ohišju, |
| --- | --- |

—

antenskega modula v plastičnem ohišju,

| — | priklopnega kabla z vtičem, |
| --- | --- |

—

priklopnega kabla z vtičem,

| — | vsaj dveh montažnih sponk, |
| --- | --- |

—

vsaj dveh montažnih sponk,

plošče tiskanega vezja ali ne, vključno z integriranimi vezji, diodami in tranzistorji,

za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6710

ex 8544 30 00

ex 8544 42 90

60

50

Štirižilni povezovalni kabel z dvema ženskima konektorjema za prenos digitalnega signala z navigacijskih in avdio sistemov na priključek USB, za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6867

ex 8544 30 00

85

Podaljševalni kabel z dvojnim jedrom z dvema konektorjema, ki vsebuje vsaj:

| — | gumijast obroček, |
| --- | --- |

—

gumijast obroček,

| — | kovinsko sponko za pritrditev, |
| --- | --- |

—

kovinsko sponko za pritrditev,

kakršen se uporablja za priklop senzorjev hitrosti vozil v proizvodnji vozil iz poglavja 87

0 %

p/st

31.12.2025

0.6853

ex 8544 42 90

70

Električni prevodniki:

| — | napetosti največ 80 V, |
| --- | --- |

—

napetosti največ 80 V,

| — | dolžine največ 120 cm, |
| --- | --- |

—

dolžine največ 120 cm,

| — | opremljeni s konektorji, |
| --- | --- |

—

opremljeni s konektorji,

za uporabo v proizvodnji slušnih pripomočkov, kompletov pripomočkov in govornih procesorjev (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6861

ex 8544 49 93

30

Električni prevodniki:

| — | napetosti največ 80 V, |
| --- | --- |

—

napetosti največ 80 V,

| — | iz zlitine platine in iridija, |
| --- | --- |

—

iz zlitine platine in iridija,

| — | prevlečeni s poli(tetrafluoroetilenom), |
| --- | --- |

—

prevlečeni s poli(tetrafluoroetilenom),

| — | brez konektorjev, |
| --- | --- |

—

brez konektorjev,

za uporabo v proizvodnji slušnih pripomočkov, vsadkov in govornih procesorjev (2)

0 %

m

31.12.2025

0.5002

ex 8545 90 90

40

Večplastni substrat iz tehničnih vlaken, odporen proti koroziji, v plasti difuzorja plina:

| — | z nadzorovano dolžino vlaken, natezno trdnostjo, poroznostjo, toplotno prevodnostjo, električno odpornostjo, |
| --- | --- |

—

z nadzorovano dolžino vlaken, natezno trdnostjo, poroznostjo, toplotno prevodnostjo, električno odpornostjo,

| — | debeline manj kot 600 μm, |
| --- | --- |

—

debeline manj kot 600 μm,

| — | mase, manjše od 500 g/m2 |
| --- | --- |

—

mase, manjše od 500 g/m2

0 %

m2

31.12.2021

0.6707

ex 8708 30 10

ex 8708 30 91

70

40

Zavorne klešče iz nodularnega litega železa, ki se uporabljajo pri proizvodnji blaga iz poglavja 87

0 %

p/st

31.12.2025

0.6869

ex 8708 40 20

ex 8708 40 50

20

10

Avtomatski hidrodinamični menjalnik

| — | s hidravličnim pretvornikom navora |
| --- | --- |

—

s hidravličnim pretvornikom navora

| — | brez reduktorja in kardanskega prenosa |
| --- | --- |

—

brez reduktorja in kardanskega prenosa

| — | z ali brez sprednjega diferenciala |
| --- | --- |

—

z ali brez sprednjega diferenciala

za uporabo v proizvodnji motornih vozil iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6648

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

20

10

Prenosna gred iz plastike, ojačane z ogljikovimi vlakni, iz enega samega kosa, brez zgiba na sredini:

| — | dolžine 1 m ali več, vendar ne več kot 2 m, |
| --- | --- |

—

dolžine 1 m ali več, vendar ne več kot 2 m,

| — | z maso 6 kg ali več, vendar ne več kot 9 kg |
| --- | --- |

—

z maso 6 kg ali več, vendar ne več kot 9 kg

0 %

p/st

31.12.2025

0.6711

ex 8708 80 20

ex 8708 80 35

10

10

Gornji ležaj vzmetne noge, ki obsega:

| — | kovinsko držalo s tremi vijaki in |
| --- | --- |

—

kovinsko držalo s tremi vijaki in

| — | gumijast pokrov, |
| --- | --- |

—

gumijast pokrov,

za uporabo v proizvodnji blaga iz poglavja 87 (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6859

ex 8708 91 20

ex 8708 91 99

30

30

Vhodna ali izhodna posoda za zrak iz aluminijeve zlitine, proizvedena v skladu s standardom EN AC 42100:

| — | s ploskostjo izolirane površine največ 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

s ploskostjo izolirane površine največ 0,1 mm,

| — | z dovoljeno količino delcev 0,3 mg na posodo, |
| --- | --- |

—

z dovoljeno količino delcev 0,3 mg na posodo,

| — | z razdaljo med odprtinami 2 mm ali več, |
| --- | --- |

—

z razdaljo med odprtinami 2 mm ali več,

| — | z velikostjo odprtin 0,4 mm in |
| --- | --- |

—

z velikostjo odprtin 0,4 mm in

| — | z največ 3 odprtinami, večjimi od 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

z največ 3 odprtinami, večjimi od 0,2 mm,

kakršna se uporablja za toplotne izmenjevalnike v avtomobilskih hladilnih sistemih

0 %

p/st

31.12.2025

0.7716

ex 8708 91 35

20

Hladilni vod turbinskega polnilnika, ki je sestavljen iz:

| — | voda iz aluminijeve zlitine z vsaj enim kovinskim držalom in vsaj dvema odprtinama za pritrditev, |
| --- | --- |

—

voda iz aluminijeve zlitine z vsaj enim kovinskim držalom in vsaj dvema odprtinama za pritrditev,

| — | gumijaste cevi z zaponkami, |
| --- | --- |

—

gumijaste cevi z zaponkami,

| — | prirobnice iz nerjavnega jekla z visoko odpornostjo proti koroziji [SUS430JIL], |
| --- | --- |

—

prirobnice iz nerjavnega jekla z visoko odpornostjo proti koroziji [SUS430JIL],

za uporabo v proizvodnji motorjev na vžig s kompresijo za motorna vozila (2)

0 %

–

31.12.2024

0.6687

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

10

20

Napihljiva varnostna blazina iz poliamidnih vlaken z visoko trdnostjo:

| — | sešita, |
| --- | --- |

—

sešita,

| — | zložena v tridimenzionalno šablono, fiksirana s termalnim oblikovanjem, ali ravna (neprepognjena) varnostna blazina s termalnim oblikovanjem ali brez njega |
| --- | --- |

—

zložena v tridimenzionalno šablono, fiksirana s termalnim oblikovanjem, ali ravna (neprepognjena) varnostna blazina s termalnim oblikovanjem ali brez njega

0 %

p/st

31.12.2025

0.6688

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

20

30

Napihljiva varnostna blazina iz poliamidnih vlaken z visoko trdnostjo:

| — | sešita, |
| --- | --- |

—

sešita,

| — | zložena, |
| --- | --- |

—

zložena,

| — | s tridimenzionalno nanešenim silikonskim vezivom za oblikovanje votline za zračno blazino in zatesnitvijo zračne blazine z regulacijo obremenitve, |
| --- | --- |

—

s tridimenzionalno nanešenim silikonskim vezivom za oblikovanje votline za zračno blazino in zatesnitvijo zračne blazine z regulacijo obremenitve,

| — | primerna za tehnologijo napihovanja s hladnim plinom |
| --- | --- |

—

primerna za tehnologijo napihovanja s hladnim plinom

0 %

p/st

31.12.2025

0.7581

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

60

15

Razdelilno gonilo za avtomobile z enim vhodom in dvema izhodoma za porazdelitev navora med sprednjo in zadnjo os, v ohišju iz aluminija z dimenzijami ne več kot 565 × 570 × 510 mm, ki obsega:

| — | vsaj aktuator, |
| --- | --- |

—

vsaj aktuator,

| — | notranjo porazdelitev po verigah ali ne |
| --- | --- |

—

notranjo porazdelitev po verigah ali ne

0 %

–

31.12.2024

0.6686

ex 8714 10 90

10

| — | Notranje cevi vilic pri motornih kolesih: |
| --- | --- |

—

Notranje cevi vilic pri motornih kolesih:

| — | iz ogljikovega jekla SAE1541, |
| --- | --- |

—

iz ogljikovega jekla SAE1541,

| — | s plastjo iz trdega kroma debeline 20 μm (+15 μm/–5 μm), |
| --- | --- |

—

s plastjo iz trdega kroma debeline 20 μm (+15 μm/–5 μm),

| — | z debelino stene 1,3 mm ali več, vendar ne več kot 1,6 mm, |
| --- | --- |

—

z debelino stene 1,3 mm ali več, vendar ne več kot 1,6 mm,

| — | z raztezkom do pretrganja 15 %, |
| --- | --- |

—

z raztezkom do pretrganja 15 %,

| — | perforirane |
| --- | --- |

—

perforirane

0 %

p/st

31.12.2025

0.6848

ex 8714 10 90

70

Radiatorji, kakršni se uporabljajo v motornih kolesih, v pošiljkah po 100 kosov ali več

0 %

p/st

31.12.2022

0.6879

ex 8714 96 10

10

Pedala za uporabo v proizvodnji koles (vključno z električnimi kolesi) (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6878

ex 8714 99 90

30

Stebrički za sedeže za uporabo v proizvodnji koles (vključno z električnimi kolesi) (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.4883

ex 9001 90 00

85

Plošča s svetlobnim vodilom, narejena iz poli(metilmetakrilata),

| — | rezana ali ne, |
| --- | --- |

—

rezana ali ne,

| — | tiskana ali ne, |
| --- | --- |

—

tiskana ali ne,

za uporabo v proizvodnji enot za osvetlitev ozadja za televizorje z ravnim zaslonom (2)

0 %

–

31.12.2025

0.7590

ex 9002 11 00

18

Objektiv, sestavljen iz valjastega pokrova iz kovine ali plastične mase in optičnih elementov:

| — | s horizontalnim vidnim poljem največ 120°, |
| --- | --- |

—

s horizontalnim vidnim poljem največ 120°,

| — | z diagonalnim vidnim poljem največ 92°, |
| --- | --- |

—

z diagonalnim vidnim poljem največ 92°,

| — | z goriščno razdaljo največ 7,50 mm, |
| --- | --- |

—

z goriščno razdaljo največ 7,50 mm,

| — | z vrednostjo zaslonke največ F/2,90, |
| --- | --- |

—

z vrednostjo zaslonke največ F/2,90,

| — | z največjim premerom 22 mm, |
| --- | --- |

—

z največjim premerom 22 mm,

0 %

–

31.12.2023

0.5692

ex 9002 11 00

20

Objektivi:

| — | ki merijo ne več kot 95 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

ki merijo ne več kot 95 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | z ločljivostjo 160 črt/mm ali boljšo in |
| --- | --- |

—

z ločljivostjo 160 črt/mm ali boljšo in

| — | s trikratnim razmerjem povečave ali večjim |
| --- | --- |

—

s trikratnim razmerjem povečave ali večjim

0 %

–

31.12.2022

0.5025

ex 9401 90 80

10

Diski z zaskočko, za uporabo v proizvodnji avtomobilskih sedežev z nastavljivim nagibom (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.4846

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Plastični modelčki kabinske žičnice, z motorjem ali brez njega, za natis (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6950

ex 9607 20 10

10

Drsniki, ozek trak z nameščenimi zobci zadrge, zapirala in drugi deli zadrg, iz osnovne kovine, za uporabo v proizvodnji zadrg (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6949

ex 9607 20 90

10

Ozki trakovi z nameščenimi krogci iz plastičnih verižic, za uporabo v proizvodnji zadrg (2)

0 %

–

31.12.2025

| (3) | naslednji vnosi se dodajo ali vnesejo glede nas vrstni red oznak KN in TARIC v drugem in tretjem stolpcu:











  Serijska številka | Oznaka KN | TARIC | Opis proizvoda | Stopnja avtonomne dajatve | Dodatna enota | Datum, predviden za obvezni pregled |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „0.8021 | 2804 70 10 | | Rdeči fosfor | 0 % | – | 31.12.2022 |
| 0.8022 | 2804 70 90 | | Fosfor, razen rdečega fosforja | 0 % | – | 31.12.2023 |
| 0.7974 | ex 2903 39 19 | 40 | 3-(bromometil)pentan (CAS RN 3814-34-4) s čistostjo 99 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8017 | ex 2903 99 80 | 25 | 2,2'-dibromobifenil (CAS RN 13029-09-9) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8018 | ex 2903 99 80 | 35 | 2-bromo-9,9'-spirobi[9H-fluoren] (CAS RN 171408-76-7) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7957 | ex 2904 99 00 | 55 | 2,4-dikloro-1,3-dinitro-5-(trifluorometil)benzen (CAS RN 29091-09-6) s čistostjo 96 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7963 | ex 2906 29 00 | 70 | 1,2,3,4-tetrahidro-1-naftol (CAS RN 529-33-9) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8015 | ex 2914 29 00 | 35 | 4-(trans-4-propilcikloheksil)cikloheksanon (CAS RN 82832-73-3) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7955 | ex 2915 24 00 | 10 | Acetanhidrid (CAS RN 108-24-7) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7980 | ex 2916 19 95 | 60 | Metil 2-fluoroprop-2-enoat (CAS RN 2343-89-7) s čistostjo 93 mas. % ali več, ne glede na to, ali vsebuje ali ne največ 7 % stabilizatorja 2,6-di-terc-butil-p-kresol (CAS RN 128-37-0) in tetrabutilamonijevega nitrita (CAS RN 26501-54-2) | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7940 | ex 2916 19 95 | 70 | Metil 3-metil-2-butenoat (CAS RN 924-50-5) s čistostjo 99,0 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7931 | ex 2916 20 00 | 25 | Cikloheksankarbonil klorid (CAS RN 2719-27-9) s čistostjo 99 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7933 | ex 2916 20 00 | 35 | 2-ciklopropilocetna kislina (CAS RN 5239-82-7) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7929 | ex 2916 39 90 | 16 | 3-fluoro-5-jodo-4-metilbenzojska kislina (CAS RN 861905-94-4) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8008 | ex 2918 29 00 | 40 | 3-hidroksi-4-nitrobenzojska kislina (CAS RN 619-14-7) s čistostjo več kot 96,5 mas. % | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7934 | ex 2918 99 90 | 43 | Vanilinska kislina (CAS RN 121-34-6) s čistostjo 98,5 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7947 | ex 2921 29 00 | 70 | N,N,N',N'-tetrametiletilendiamin (CAS RN 110-18-9) s čistostjo 99 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8019 | ex 2921 49 00 | 45 | 2-(4-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluoren (CAS RN 897671-69-1) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8020 | ex 2921 49 00 | 55 | 2-(2-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluoren (CAS RN 1198395-24-2) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7946 | ex 2922 19 00 | 29 | N-metil-N-(2-hidroksietil)-p-toluidin (CAS RN 2842-44-6) s čistostjo 99 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7935 | ex 2922 19 00 | 70 | 2-benzilaminoetanol (CAS 104-63-2) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8000 | ex 2924 19 00 | 18 | 2-(((butilamino)karbonil)oksi)etil akrilat (CAS RN 63225-53-6) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8013 | ex 2925 19 95 | 40 | N-jodosukcinimid (CAS RN 516-12-1) s čistostjo 98,5 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7985 | ex 2930 90 98 | 88 | 1-{4-[(4-benzoilfenil)sulfanil]fenil-2-metil-2-[(4-metilfenil)sulfonil]propan-1-on (CAS RN 272460-97-6) s čistostjo 94 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7951 | ex 2931 90 00 | 25 | N-(3-(dimetoksimetilsilil)propil)etilendiamin (CAS RN 3069-29-2) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7958 | ex 2932 20 90 | 18 | 4-hidroksikumarin (CAS-RN 1076-38-6) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7984 | ex 2932 20 90 | 23 | 1,4-dioksan-2,5-dion (CAS RN 502-97-6) s čistostjo 99,5 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7978 | ex 2932 99 00 | 68 | 3,9-dietiliden-2,4,8,10-tetraoksaspiro[5.5]undekan (CAS RN 65967-52-4) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7930 | ex 2932 99 00 | 73 | 5-fluoro-3-metilbenzofuran-2-karboksilna kislina (CAS RN 81718-76-5) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7936 | ex 2932 99 00 | 78 | Metil 2,2-difluoro-1,3-benzodioksol-5-karboksilat (CAS RN 773873-95-3) s čistosto 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7954 | ex 2932 99 00 | 83 | 6,11-dihidrodibenz[b,e]oksepin-11-on (CAS RN 4504-87-4) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7938 | ex 2933 19 90 | 43 | terc-butil 2-(3,5-dimetil-1H-pirazol-4-il)acetat (CAS RN 1082827-81-3) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7937 | ex 2933 29 90 | 23 | 1,1'-tiokarbonilbis(imidazol) (CAS RN 6160-65-2) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7976 | ex 2933 39 99 | 83 | 2-hidroksi-4-azoniaspiro[3,5]nonan klorid (CAS RN 15285-58-2) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7925 | ex 2933 39 99 | 84 | Dietil(3-piridil)boran (CAS RN 89878-14-8) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7981 | ex 2933 39 99 | 86 | 3-(N-hidroksikarbamimidoil)piridin 1-oksid s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7939 | ex 2933 39 99 | 87 | 6-kloro-N-(2,2-dimetilpropil)piridin-3-karboksamid (CAS RN 585544-20-3) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7986 | ex 2933 39 99 | 88 | Benzil 4-amino-3-kloro-6-(4-kloro-2-fluoro-3-metoksifenil)-5-fluoropiridin-2-karboksilat (CAS RN 1390661-72-9) s čistostjo 92 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7952 | ex 2933 69 80 | 33 | 2,4,6-trikloro-1,3,5-triazin (CAS RN 108-77-0) s čistostjo 99 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7927 | ex 2933 99 80 | 60 | 2-[(6,11-dihidro-5H-dibenz[b,e]azepin-6-il)-metil]-1H-izoindol-1,3(2H)-dion (CAS RN 143878-20-0) s čistostjo 99 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7971 | ex 2933 99 80 | 70 | 5-(bis-(2-hidroksietil)-amino)-1-metil-1H-benzimidazol-2-butanojska kislina, etil ester (CAS RN 3543-74-6) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8014 | ex 2933 99 80 | 80 | Pirol-2-karboksaldehid (CAS RN 1003-29-8) s čistostjo 97 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7926 | ex 2934 99 90 | 65 | Benzo[b]tiofen-10-metoksicikloheptanon (CAS RN 59743-84-9) s čistostjo 98 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7944 | ex 2934 99 90 | 70 | 1,3,4-tiadiazolidin-2,5-dition (CAS RN 1072-71-5) s čistostjo 95 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7928 | ex 2935 90 90 | 44 | 4-[2-(7-metoksi-4,4-dimetil-1,3-diokso-3,4-dihidroizokinolin-2(1H)-il)etil]bezensulfonamid (CAS RN 33456-68-7) s čistostjo 99,5 mas. % ali več | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7943 | ex 3201 90 20 | 10 | Izvleček kitajske šiške (Galla chinensis) na vodni osnovi z vsebnostjo tanina 85 mas. % ali manj | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7975 | ex 3801 10 00 | 10 | Umetni grafit v prahu (CAS RN 7782-42-5):






  — | s sekundarno strukturo delcev iz manjših primarnih delcev, |

(3)

naslednji vnosi se dodajo ali vnesejo glede nas vrstni red oznak KN in TARIC v drugem in tretjem stolpcu:

Serijska številka

Oznaka KN

TARIC

Opis proizvoda

Stopnja avtonomne dajatve

Dodatna enota

Datum, predviden za obvezni pregled

„0.8021

2804 70 10

Rdeči fosfor

0 %

–

31.12.2022

0.8022

2804 70 90

Fosfor, razen rdečega fosforja

0 %

–

31.12.2023

0.7974

ex 2903 39 19

40

3-(bromometil)pentan (CAS RN 3814-34-4) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8017

ex 2903 99 80

25

2,2'-dibromobifenil (CAS RN 13029-09-9) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8018

ex 2903 99 80

35

2-bromo-9,9'-spirobi[9H-fluoren] (CAS RN 171408-76-7) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7957

ex 2904 99 00

55

2,4-dikloro-1,3-dinitro-5-(trifluorometil)benzen (CAS RN 29091-09-6) s čistostjo 96 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7963

ex 2906 29 00

70

1,2,3,4-tetrahidro-1-naftol (CAS RN 529-33-9) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8015

ex 2914 29 00

35

4-(trans-4-propilcikloheksil)cikloheksanon (CAS RN 82832-73-3) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7955

ex 2915 24 00

10

Acetanhidrid (CAS RN 108-24-7) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7980

ex 2916 19 95

60

Metil 2-fluoroprop-2-enoat (CAS RN 2343-89-7) s čistostjo 93 mas. % ali več, ne glede na to, ali vsebuje ali ne največ 7 % stabilizatorja 2,6-di-terc-butil-p-kresol (CAS RN 128-37-0) in tetrabutilamonijevega nitrita (CAS RN 26501-54-2)

0 %

–

31.12.2025

0.7940

ex 2916 19 95

70

Metil 3-metil-2-butenoat (CAS RN 924-50-5) s čistostjo 99,0 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7931

ex 2916 20 00

25

Cikloheksankarbonil klorid (CAS RN 2719-27-9) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7933

ex 2916 20 00

35

2-ciklopropilocetna kislina (CAS RN 5239-82-7) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7929

ex 2916 39 90

16

3-fluoro-5-jodo-4-metilbenzojska kislina (CAS RN 861905-94-4) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8008

ex 2918 29 00

40

3-hidroksi-4-nitrobenzojska kislina (CAS RN 619-14-7) s čistostjo več kot 96,5 mas. %

0 %

–

31.12.2025

0.7934

ex 2918 99 90

43

Vanilinska kislina (CAS RN 121-34-6) s čistostjo 98,5 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7947

ex 2921 29 00

70

N,N,N',N'-tetrametiletilendiamin (CAS RN 110-18-9) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8019

ex 2921 49 00

45

2-(4-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluoren (CAS RN 897671-69-1) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8020

ex 2921 49 00

55

2-(2-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluoren (CAS RN 1198395-24-2) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7946

ex 2922 19 00

29

N-metil-N-(2-hidroksietil)-p-toluidin (CAS RN 2842-44-6) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7935

ex 2922 19 00

70

2-benzilaminoetanol (CAS 104-63-2) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8000

ex 2924 19 00

18

2-(((butilamino)karbonil)oksi)etil akrilat (CAS RN 63225-53-6) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8013

ex 2925 19 95

40

N-jodosukcinimid (CAS RN 516-12-1) s čistostjo 98,5 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7985

ex 2930 90 98

88

1-{4-[(4-benzoilfenil)sulfanil]fenil-2-metil-2-[(4-metilfenil)sulfonil]propan-1-on (CAS RN 272460-97-6) s čistostjo 94 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7951

ex 2931 90 00

25

N-(3-(dimetoksimetilsilil)propil)etilendiamin (CAS RN 3069-29-2) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7958

ex 2932 20 90

18

4-hidroksikumarin (CAS-RN 1076-38-6) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7984

ex 2932 20 90

23

1,4-dioksan-2,5-dion (CAS RN 502-97-6) s čistostjo 99,5 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7978

ex 2932 99 00

68

3,9-dietiliden-2,4,8,10-tetraoksaspiro[5.5]undekan (CAS RN 65967-52-4) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7930

ex 2932 99 00

73

5-fluoro-3-metilbenzofuran-2-karboksilna kislina (CAS RN 81718-76-5) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7936

ex 2932 99 00

78

Metil 2,2-difluoro-1,3-benzodioksol-5-karboksilat (CAS RN 773873-95-3) s čistosto 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7954

ex 2932 99 00

83

6,11-dihidrodibenz[b,e]oksepin-11-on (CAS RN 4504-87-4) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7938

ex 2933 19 90

43

terc-butil 2-(3,5-dimetil-1H-pirazol-4-il)acetat (CAS RN 1082827-81-3) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7937

ex 2933 29 90

23

1,1'-tiokarbonilbis(imidazol) (CAS RN 6160-65-2) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7976

ex 2933 39 99

83

2-hidroksi-4-azoniaspiro[3,5]nonan klorid (CAS RN 15285-58-2) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7925

ex 2933 39 99

84

Dietil(3-piridil)boran (CAS RN 89878-14-8) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7981

ex 2933 39 99

86

3-(N-hidroksikarbamimidoil)piridin 1-oksid s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7939

ex 2933 39 99

87

6-kloro-N-(2,2-dimetilpropil)piridin-3-karboksamid (CAS RN 585544-20-3) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7986

ex 2933 39 99

88

Benzil 4-amino-3-kloro-6-(4-kloro-2-fluoro-3-metoksifenil)-5-fluoropiridin-2-karboksilat (CAS RN 1390661-72-9) s čistostjo 92 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7952

ex 2933 69 80

33

2,4,6-trikloro-1,3,5-triazin (CAS RN 108-77-0) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7927

ex 2933 99 80

60

2-[(6,11-dihidro-5H-dibenz[b,e]azepin-6-il)-metil]-1H-izoindol-1,3(2H)-dion (CAS RN 143878-20-0) s čistostjo 99 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7971

ex 2933 99 80

70

5-(bis-(2-hidroksietil)-amino)-1-metil-1H-benzimidazol-2-butanojska kislina, etil ester (CAS RN 3543-74-6) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.8014

ex 2933 99 80

80

Pirol-2-karboksaldehid (CAS RN 1003-29-8) s čistostjo 97 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7926

ex 2934 99 90

65

Benzo[b]tiofen-10-metoksicikloheptanon (CAS RN 59743-84-9) s čistostjo 98 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7944

ex 2934 99 90

70

1,3,4-tiadiazolidin-2,5-dition (CAS RN 1072-71-5) s čistostjo 95 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7928

ex 2935 90 90

44

4-[2-(7-metoksi-4,4-dimetil-1,3-diokso-3,4-dihidroizokinolin-2(1H)-il)etil]bezensulfonamid (CAS RN 33456-68-7) s čistostjo 99,5 mas. % ali več

0 %

–

31.12.2025

0.7943

ex 3201 90 20

10

Izvleček kitajske šiške (Galla chinensis) na vodni osnovi z vsebnostjo tanina 85 mas. % ali manj

0 %

–

31.12.2025

0.7975

ex 3801 10 00

10

Umetni grafit v prahu (CAS RN 7782-42-5):

—

s sekundarno strukturo delcev iz manjših primarnih delcev,

| — | brez površinskega sloja, |
| --- | --- |

—

brez površinskega sloja,

| — | velikost delcev prikazana z vrednostjo d50, ki znaša 13,5 μm (± 0,5), |
| --- | --- |

—

velikost delcev prikazana z vrednostjo d50, ki znaša 13,5 μm (± 0,5),

| — | specifična površina (izmerjena z BET) je manj kot 2,0 m2/g, |
| --- | --- |

—

specifična površina (izmerjena z BET) je manj kot 2,0 m2/g,

| — | z nasipno gostoto: 1,10 ~ 1,70 g/cm3, |
| --- | --- |

—

z nasipno gostoto: 1,10 ~ 1,70 g/cm3,

| — | specifična zmogljivost praznjenja 351,0 mAh/g (± 3,0), |
| --- | --- |

—

specifična zmogljivost praznjenja 351,0 mAh/g (± 3,0),

| — | začetna učinkovitost 94,0 % (± 1,0). |
| --- | --- |

—

začetna učinkovitost 94,0 % (± 1,0).

1,8 %

–

31.12.2021

0.7994

ex 3801 10 00

20

Umetni grafit (CAS RN 7782-42-5) v prahu:

| — | s specifično površino (izmerjeno z BET) 0,8 m2/g (± 0,25), |
| --- | --- |

—

s specifično površino (izmerjeno z BET) 0,8 m2/g (± 0,25),

| — | z nasipno gostoto: 0,85 g/cm3 ( ± 0,10), |
| --- | --- |

—

z nasipno gostoto: 0,85 g/cm3 ( ± 0,10),

| — | velikost delcev prikazana z vrednostjo d50, ki znaša 21,0 μm (± 2,0), |
| --- | --- |

—

velikost delcev prikazana z vrednostjo d50, ki znaša 21,0 μm (± 2,0),

| — | s specifično zmogljivostjo praznjenja 351,0 mAh/g (± 3,0), |
| --- | --- |

—

s specifično zmogljivostjo praznjenja 351,0 mAh/g (± 3,0),

| — | začetna učinkovitost 94,0 % (± 2,0) |
| --- | --- |

—

začetna učinkovitost 94,0 % (± 2,0)

1,8 %

–

31.12.2021

0.7998

ex 3815 90 90

38

Fotoiniciator, ki vsebuje:

| — | 80 mas. % ali več polietilen glikol di[β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionata (CAS RN 886463-10-1), |
| --- | --- |

—

80 mas. % ali več polietilen glikol di[β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionata (CAS RN 886463-10-1),

| — | največ 17 mas. % polietilen glikol [β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionata |
| --- | --- |

—

največ 17 mas. % polietilen glikol [β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazin]propionata

0 %

–

31.12.2025

0.7999

ex 3815 90 90

48

Fotoiniciator, ki vsebuje:

| — | 88 mas. % ali več α-(2-benzoilbenzoil)-ω-[(2-benzoilbenzoil)oksi]-poli(oksi-1,2-etanediila) (CAS RN 1246194-73-9), |
| --- | --- |

—

88 mas. % ali več α-(2-benzoilbenzoil)-ω-[(2-benzoilbenzoil)oksi]-poli(oksi-1,2-etanediila) (CAS RN 1246194-73-9),

| — | največ 12 mas. % α-(2-benzoilbenzoil)-ω-hidroksi-poli(oksi-1,2-etanediila) (CAS RN 1648797-60-7) |
| --- | --- |

—

največ 12 mas. % α-(2-benzoilbenzoil)-ω-hidroksi-poli(oksi-1,2-etanediila) (CAS RN 1648797-60-7)

0 %

–

31.12.2025

0.7950

ex 3902 90 90

65

Kopolimer bromiranega butadien-stirena (CAS RN 1195978-93-8) z vsebnostjo broma 60 mas. % ali več, vendar ne več kot 68 mas. %, v oblikah, kot so opredeljene v opombi 6(b) k poglavju 39

0 %

–

31.12.2025

0.7953

ex 3910 00 00

65

Tekoči kopolimer na podlagi polidimetilsiloksana s terminalnimi epoksidnimi skupinami (CAS RN 2102536-93-4)

0 %

–

31.12.2025

0.8009

ex 3911 90 99

38

Zmes, ki vsebuje:

| — | 90 mas. % (± 1 mas. %) 1,4:5,8- dimetanonaftalen, 2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimera s 3a,4,7,7a- tetrahidro- 4,7-metano-1H-indenom, hidrogeniran (CAS RN 881025-72-5), in |
| --- | --- |

—

90 mas. % (± 1 mas. %) 1,4:5,8- dimetanonaftalen, 2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimera s 3a,4,7,7a- tetrahidro- 4,7-metano-1H-indenom, hidrogeniran (CAS RN 881025-72-5), in

| — | 10 mas. % (± 1 mas. %) hidrogeniranega stiren butadien kopolimera (CAS RN 66070-58-4) |
| --- | --- |

—

10 mas. % (± 1 mas. %) hidrogeniranega stiren butadien kopolimera (CAS RN 66070-58-4)

0 %

–

31.12.2025

0.8010

ex 3911 90 99

48

Zmes, ki vsebuje:

| — | 90 mas. % (± 1 mas. %) 1,4:5,8-dimetanonaftalen, 2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimera s 3a,4,7,7a-tetrahidro- 4,7-metano-1H-indenom, hidrogeniran (CAS RN 881025-72-5), in |
| --- | --- |

—

90 mas. % (± 1 mas. %) 1,4:5,8-dimetanonaftalen, 2-etiliden-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimera s 3a,4,7,7a-tetrahidro- 4,7-metano-1H-indenom, hidrogeniran (CAS RN 881025-72-5), in

| — | 10 mas. % (± 1 mas. %) kopolimera etilen-propilen (CAS RN 9010-79-1) |
| --- | --- |

—

10 mas. % (± 1 mas. %) kopolimera etilen-propilen (CAS RN 9010-79-1)

0 %

–

31.12.2025

0.7949

ex 3920 61 00

40

Ekstrudirana termoplastična folija ali polikarbonatni film:

| — | z matirano teksturo površine na obeh straneh, |
| --- | --- |

—

z matirano teksturo površine na obeh straneh,

| — | debeline več kot 50 μm, vendar ne več kot 200 μm, |
| --- | --- |

—

debeline več kot 50 μm, vendar ne več kot 200 μm,

| — | širine 800 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm, in |
| --- | --- |

—

širine 800 mm ali več, vendar ne več kot 1 500 mm, in

| — | dolžine 915 m ali več, vendar ne več kot 2 500 m, |
| --- | --- |

—

dolžine 915 m ali več, vendar ne več kot 2 500 m,

za uporabo pri proizvodnji retroreflektivnih izdelkov (4)

0 %

–

31.12.2025

0.8011

ex 3920 62 19

ex 3920 62 90

68

20

Film iz poli(etilentereftalata) v zvitkih:

| — | debeline 50 μm ali več, vendar ne več kot 350 μm, in |
| --- | --- |

—

debeline 50 μm ali več, vendar ne več kot 350 μm, in

| — | prevlečen s plastjo nabrizgane žlahtne kovine, kot je zlato ali paladij, debeline 0,02 μm ali več, vendar ne več kot 0,06 μm |
| --- | --- |

—

prevlečen s plastjo nabrizgane žlahtne kovine, kot je zlato ali paladij, debeline 0,02 μm ali več, vendar ne več kot 0,06 μm

0 %

–

31.12.2025

0.8005

ex 3920 99 28

48

Termoplastična poliuretanska folija v zvitkih:

| — | širine 900 mm ali več, vendar ne več kot 1 016 mm, |
| --- | --- |

—

širine 900 mm ali več, vendar ne več kot 1 016 mm,

| — | z matirano apreturo, |
| --- | --- |

—

z matirano apreturo,

| — | debeline 0,4 mm (±8 %), |
| --- | --- |

—

debeline 0,4 mm (±8 %),

| — | z raztezkom do pretrganja 480 % ali več (ASTM D412 (vzorec C)), |
| --- | --- |

—

z raztezkom do pretrganja 480 % ali več (ASTM D412 (vzorec C)),

| — | z natezno trdnostjo v vzdolžni smeri 470 (± 10) kg/cm2 (ASTM D412 (vzorec C)), |
| --- | --- |

—

z natezno trdnostjo v vzdolžni smeri 470 (± 10) kg/cm2 (ASTM D412 (vzorec C)),

| — | s trdoto po Shore A, ki znaša 90 (± 3) (ASTM D2240), |
| --- | --- |

—

s trdoto po Shore A, ki znaša 90 (± 3) (ASTM D2240),

| — | z odpornostjo na raztrg 100 (± 10) kg/cm2 (ASTM D624 (vzorec C)), |
| --- | --- |

—

z odpornostjo na raztrg 100 (± 10) kg/cm2 (ASTM D624 (vzorec C)),

| — | s tališčem pri 165 °C (±10 °C) |
| --- | --- |

—

s tališčem pri 165 °C (±10 °C)

0 %

–

31.12.2025

0.8024

ex 5603 14 10

20

Netkan tekstil, iz sukane niti iz (poli)etilen tereftalata:

| — | z maso 160 g/m2 ali več, vendar največ 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

z maso 160 g/m2 ali več, vendar največ 300 g/m2,

| — | laminiran na eni strani z membrano ali membrano in aluminijem, |
| --- | --- |

—

laminiran na eni strani z membrano ali membrano in aluminijem,

| — | z učinkovitostjo filtracije najmanj filtra razreda M po DIN 60335-2-69:2008, |
| --- | --- |

—

z učinkovitostjo filtracije najmanj filtra razreda M po DIN 60335-2-69:2008,

| — | naguban |
| --- | --- |

—

naguban

0 %

m2

31.12.2023

0.8028

ex 6909 19 00

40

Keramično-ogljične absorpcijske kartuše z naslednjimi lastnostmi:

| — | ekstrudirana žgana keramično vezana večcelična cilindrična struktura, |
| --- | --- |

—

ekstrudirana žgana keramično vezana večcelična cilindrična struktura,

| — | 10 mas. % ali več aktivnega oglja, vendar ne več kot 35 mas. %, |
| --- | --- |

—

10 mas. % ali več aktivnega oglja, vendar ne več kot 35 mas. %,

| — | 65 mas. % ali več keramičnega veziva, vendar ne več kot 90 mas. %, |
| --- | --- |

—

65 mas. % ali več keramičnega veziva, vendar ne več kot 90 mas. %,

| — | s premerom 29 ali več, vendar ne več kot 41 mm, |
| --- | --- |

—

s premerom 29 ali več, vendar ne več kot 41 mm,

| — | dolžine ne več kot 150 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine ne več kot 150 mm,

| — | žgane pri temperaturi 800 °C ali več in |
| --- | --- |

—

žgane pri temperaturi 800 °C ali več in

| — | za plinsko adsorpcijo, |
| --- | --- |

—

za plinsko adsorpcijo,

za vgradnjo v naprave za absorpcijo hlapov goriva v sistemih motornih vozil za dovajanje goriva

0 %

p/st

31.12.2025

0.7913

ex 7506 20 00

20

Listi in trakovi v zavitkih iz nikljeve zlitine po standardu ASME SB-582/UNS N06030:

| — | debeline 0,5 mm ali več, vendar največ 3 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,5 mm ali več, vendar največ 3 mm,

| — | širine 250 mm ali več, vendar ne več kot 1 219 mm |
| --- | --- |

—

širine 250 mm ali več, vendar ne več kot 1 219 mm

0 %

–

31.12.2025

0.7997

ex 7616 99 90

35

Aluminijasta plošča:

| — | dolžine 36 mm ali več, vendar ne več kot 49 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 36 mm ali več, vendar ne več kot 49 mm,

| — | širine 29,8 mm ali več, vendar ne več kot 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

širine 29,8 mm ali več, vendar ne več kot 45,2 mm,

| — | debeline 0,18 mm ali več, vendar ne več kot 0,66 mm, |
| --- | --- |

—

debeline 0,18 mm ali več, vendar ne več kot 0,66 mm,

opremljena s trakom iz polipropilena:

| — | dolžine 6,5 mm ali več, vendar ne več kot 16,5 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 6,5 mm ali več, vendar ne več kot 16,5 mm,

| — | širine 39 mm ali več, vendar ne več kot 56 mm, |
| --- | --- |

—

širine 39 mm ali več, vendar ne več kot 56 mm,

| — | z značilnostjo, ki omogoča oblikovanje trdne zveze z zunanjo plastjo žepa s postopkom taljenja, ki zagotavlja neprepustnost celice in njeno odpornost na tlak, |
| --- | --- |

—

z značilnostjo, ki omogoča oblikovanje trdne zveze z zunanjo plastjo žepa s postopkom taljenja, ki zagotavlja neprepustnost celice in njeno odpornost na tlak,

| — | z odpornostjo na vpliv elektrolita, |
| --- | --- |

—

z odpornostjo na vpliv elektrolita,

za uporabo v proizvodnji litij-ionskih baterijskih celic za akumulatorje za motorna vozila (4)

3 %

–

31.12.2021

0.7966

ex 8104 19 00

10

Surov magnezij s 93 mas. % ali več, vendar ne več kot 99,7 mas. % magnezija

0 %

–

31.12.2025

0.7942

ex 8108 90 30

35

Palice in žice iz titana z vsebnostjo titana 98,8 % ali več, vendar ne več kot 99,9 %, in premera manj kot 20 mm

0 %

–

31.12.2025

0.8012

ex 8406 82 00

10

Industrijska parna turbina:

| — | z izhodno močjo 5 MW ali več, vendar ne več kot 40 MW, |
| --- | --- |

—

z izhodno močjo 5 MW ali več, vendar ne več kot 40 MW,

| — | oblikovana za tlak največ 140 barov in temperaturo največ 540 °C, |
| --- | --- |

—

oblikovana za tlak največ 140 barov in temperaturo največ 540 °C,

| — | opremljena z dvosedežnimi ventili na strani sveže pare, ki se upravljajo s hidravličnim servo sistemom z največ 12 barov |
| --- | --- |

—

opremljena z dvosedežnimi ventili na strani sveže pare, ki se upravljajo s hidravličnim servo sistemom z največ 12 barov

0 %

–

31.12.2025

0.7961

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

55

60

Šoba za uravnavanje kota in porazdelitve vbrizgavanja goriva:

| — | valjaste oblike, |
| --- | --- |

—

valjaste oblike,

| — | iz nerjavnega jekla, |
| --- | --- |

—

iz nerjavnega jekla,

| — | s štirimi ali več, vendar največ 16 odprtinami, |
| --- | --- |

—

s štirimi ali več, vendar največ 16 odprtinami,

| — | s pretokom 100 cm3/min ali več, vendar največ 500 cm3/min |
| --- | --- |

—

s pretokom 100 cm3/min ali več, vendar največ 500 cm3/min

0 %

–

31.12.2025

0.7965

ex 8409 91 00

75

Ohišje ventila za vbrizgavanje goriva za ustvarjanje elektromagnetnega polja za aktiviranje ventila za vbrizgavanje:

| — | z notranjim premerom 2 mm ali več, vendar največ 10 mm, |
| --- | --- |

—

z notranjim premerom 2 mm ali več, vendar največ 10 mm,

| — | z zunanjim premerom 2 mm ali več, vendar največ 10 mm, |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom 2 mm ali več, vendar največ 10 mm,

| — | z električno tuljavo z uporom 10 ohmov ali več, vendar največ 15 ohmov, ki se zaključi z električnim priključkom, |
| --- | --- |

—

z električno tuljavo z uporom 10 ohmov ali več, vendar največ 15 ohmov, ki se zaključi z električnim priključkom,

| — | s plastično prevleko, oblikovano okoli cevi iz nerjavnega jekla |
| --- | --- |

—

s plastično prevleko, oblikovano okoli cevi iz nerjavnega jekla

0 %

–

31.12.2025

0.7967

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

80

70

Igle šob za odpiranje in zapiranje pretoka goriva v motorju:

| — | z dvema odprtinama, |
| --- | --- |

—

z dvema odprtinama,

| — | s štirimi utori, |
| --- | --- |

—

s štirimi utori,

| — | premera 3 mm ali več, vendar največ 6 mm, |
| --- | --- |

—

premera 3 mm ali več, vendar največ 6 mm,

| — | dolžine 25 mm ali več, vendar ne več kot 35 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 25 mm ali več, vendar ne več kot 35 mm,

| — | iz nerjavnega jekla, trdo kromirane |
| --- | --- |

—

iz nerjavnega jekla, trdo kromirane

0 %

–

31.12.2025

0.7969

ex 8413 30 20

40

Visokotlačna potopna črpalka za neposredno vbrizgavanje dizelskega goriva:

| — | z delovnim tlakom največ 275 MPa, |
| --- | --- |

—

z delovnim tlakom največ 275 MPa,

| — | z odmično gredjo, |
| --- | --- |

—

z odmično gredjo,

| — | s prečrpavanjem tekočin 15 cm3/min ali več, vendar največ 1 800 cm3/min, |
| --- | --- |

—

s prečrpavanjem tekočin 15 cm3/min ali več, vendar največ 1 800 cm3/min,

| — | z električnim ventilom za uravnavanje tlaka |
| --- | --- |

—

z električnim ventilom za uravnavanje tlaka

0 %

–

31.12.2025

0.7970

ex 8413 30 20

50

Visokotlačna potopna črpalka za neposredno vbrizgavanje dizelskega goriva:

| — | z delovnim tlakom največ 275 MPa, |
| --- | --- |

—

z delovnim tlakom največ 275 MPa,

| — | oblikovana tako, da se stika z ročično gredjo, |
| --- | --- |

—

oblikovana tako, da se stika z ročično gredjo,

| — | z elektromagnetnim ventilom |
| --- | --- |

—

z elektromagnetnim ventilom

0 %

–

31.12.2025

0.7996

ex 8418 99 90

20

Aluminijast priključni blok za priključevanje na kondenzatorski zbiralnik v postopku varjenja:

| — | obdelan po T6 ali T5, |
| --- | --- |

—

obdelan po T6 ali T5,

| — | s težo največ 150 g, |
| --- | --- |

—

s težo največ 150 g,

| — | dolžine 20 mm ali več, vendar ne več kot 150 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine 20 mm ali več, vendar ne več kot 150 mm,

| — | z drogom za pritrjevanje v enem kosu |
| --- | --- |

—

z drogom za pritrjevanje v enem kosu

0 %

–

31.12.2025

0.8004

ex 8418 99 90

30

Profil sprejemnika/izsuševalnika za priključevanje na kondenzatorski zbiralnik v postopku varjenja:

| — | z debelino spoja največ 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

z debelino spoja največ 0,2 mm,

| — | s težo 100 g ali več, vendar ne več kot 600 g, |
| --- | --- |

—

s težo 100 g ali več, vendar ne več kot 600 g,

| — | z drogom za pritrjevanje v enem kosu |
| --- | --- |

—

z drogom za pritrjevanje v enem kosu

0 %

–

31.12.2025

0.7979

ex 8479 89 97

55

Integrirana avtomatizirana končno sestavljena strojna linija za proizvodnjo zvitkov cilindričnih litij-ionskih baterijskih celic z navijanjem, sestavljanjem kontaktov ter rezanjem katode, ločevalnika in anode

0,8 %

–

31.12.2021

0.7982

ex 8479 89 97

65

Integrirana avtomatizirana končno sestavljena strojna linija za sestavljanje baterijskih celic v cilindrične litij-ionske baterije s hitrostjo 300 delov na minuto in proizvodna linija

0,8 %

–

31.12.2021

0.7964

ex 8479 90 70

40

Ohišje rotorskega dela mehanske enote, ki zagotavlja prilagoditev gibanja odmične gredi glede na ročično gred:

| — | okrogle oblike, |
| --- | --- |

—

okrogle oblike,

| — | izdelano iz legiranega jekla s postopkom sintranja, |
| --- | --- |

—

izdelano iz legiranega jekla s postopkom sintranja,

| — | z največ 8 komorami za olje, |
| --- | --- |

—

z največ 8 komorami za olje,

| — | s trdoto po Rockwellu 55 ali več, |
| --- | --- |

—

s trdoto po Rockwellu 55 ali več,

| — | z gostoto 6,5 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 6,7 g/cm3 |
| --- | --- |

—

z gostoto 6,5 g/cm3 ali več, vendar ne več kot 6,7 g/cm3

0 %

–

31.12.2025

0.7968

ex 8481 30 91

ex 8481 30 99

30

50

Mehanski protipovratni ventil za odpiranje in zapiranje pretoka goriva:

| — | z delovnim tlakom največ 250 MPa, |
| --- | --- |

—

z delovnim tlakom največ 250 MPa,

| — | s pretokom 45 cm3/min ali več, vendar največ 55 cm3/min |
| --- | --- |

—

s pretokom 45 cm3/min ali več, vendar največ 55 cm3/min

| — | s štirimi vhodnimi odprtinami, vsaka s premerom 1,2 mm ali več, vendar ne več kot 1,6 mm, |
| --- | --- |

—

s štirimi vhodnimi odprtinami, vsaka s premerom 1,2 mm ali več, vendar ne več kot 1,6 mm,

| — | iz jekla |
| --- | --- |

—

iz jekla

0 %

–

31.12.2025

0.7960

ex 8481 80 59

ex 8481 90 00

70

80

Pretočni regulacijski ventil

| — | iz jekla, |
| --- | --- |

—

iz jekla,

| — | z izhodno odprtino s premerom najmanj 0,05 mm, vendar ne več kot 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

z izhodno odprtino s premerom najmanj 0,05 mm, vendar ne več kot 0,5 mm,

| — | z vhodno odprtino s premerom najmanj 0,1 mm, vendar največ 1,3 mm |
| --- | --- |

—

z vhodno odprtino s premerom najmanj 0,1 mm, vendar največ 1,3 mm

0 %

–

31.12.2025

0.7972

ex 8527 29 00

ex 8529 90 65

10

38

Satelitski modul za radijsko sprejemanje:

| — | pravokotne oblike, dimenzij 70,5 × 44,9 × 10,5 mm, |
| --- | --- |

—

pravokotne oblike, dimenzij 70,5 × 44,9 × 10,5 mm,

| — | s hladilnim telesom in ploščo tiskanega vezja z uporniki, kondenzatorji, tranzistorji, tuljavami, diodami in integriranimi vezji, |
| --- | --- |

—

s hladilnim telesom in ploščo tiskanega vezja z uporniki, kondenzatorji, tranzistorji, tuljavami, diodami in integriranimi vezji,

| — | ki lahko obdeluje radiofrekvenčne signale, |
| --- | --- |

—

ki lahko obdeluje radiofrekvenčne signale,

| — | s srednjefrekvenčno enoto, |
| --- | --- |

—

s srednjefrekvenčno enoto,

za uporabo pri proizvodnji izdelkov pod tarifno številko 8527  (4)

0 %

–

31.12.2025

0.7987

ex 8708 50 20

ex 8708 50 55

15

50

Sferično zunanje ogrodje za kroglice homokinetičnega zgloba, ki je del pogonskega sistema vozila, iz materiala, primernega za naogljičenje, z vsebnostjo ogljika 0,14 % ali več, vendar ne več kot 0,57 %, kovano, ostruženo, naluknjano, rezkano in utrjeno

0 %

–

31.12.2025

0.7988

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

25

45

Ogrodje za kroglice zunanjega homokinetičnega zgloba za prenos navora motorja in menjalnika na kolesa motornih vozil, v obliki zunanjega tekalnega obroča:

| — | s šestimi krogelnimi utori ali več, vendar ne več kot osmimi, z |
| --- | --- |

—

s šestimi krogelnimi utori ali več, vendar ne več kot osmimi, z

| — | navoji, |
| --- | --- |

—

navoji,

| — | z zunanjo utorno gredjo z 21 zobci ali več, vendar ne več kot 38 zobci, |
| --- | --- |

—

z zunanjo utorno gredjo z 21 zobci ali več, vendar ne več kot 38 zobci,

| — | za tekanje kroglic za ležaje iz jekla z vsebnostjo ogljika 0,48 % ali več, vendar ne več kot 0,57 %, |
| --- | --- |

—

za tekanje kroglic za ležaje iz jekla z vsebnostjo ogljika 0,48 % ali več, vendar ne več kot 0,57 %,

| — | kovano, ostruženo, rezkano in utrjeno |
| --- | --- |

—

kovano, ostruženo, rezkano in utrjeno

0 %

–

31.12.2025

0.7989

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

35

50

Tripodno ohišje za notranji homokinetični zglob:

| — | z zunanjim premerom 67,0 mm ali več, vendar ne več kot 99,0 mm, |
| --- | --- |

—

z zunanjim premerom 67,0 mm ali več, vendar ne več kot 99,0 mm,

| — | s tremi hladno kalibriranimi tekalnimi progami s premerom 29,95 mm ali več, vendar ne več kot 49,2 mm, |
| --- | --- |

—

s tremi hladno kalibriranimi tekalnimi progami s premerom 29,95 mm ali več, vendar ne več kot 49,2 mm,

| — | z zunanjo utorno gredjo z 21 zobci ali več, vendar ne več kot 41 zobci, |
| --- | --- |

—

z zunanjo utorno gredjo z 21 zobci ali več, vendar ne več kot 41 zobci,

| — | kovano, ostruženo, valjano in utrjeno |
| --- | --- |

—

kovano, ostruženo, valjano in utrjeno

0 %

–

31.12.2025

0.7990

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

45

55

Notranji tekalni obroč zunanjega homokinetičnega zgloba, ki je del pogonskega sistema vozila:

| — | s šestimi krogelnimi utori ali več, vendar ne več kot osmimi krogelnimi utori, primeren za kroglice za ležaje premera 12,0 mm ali več, vendar ne več kot 24,0 mm, |
| --- | --- |

—

s šestimi krogelnimi utori ali več, vendar ne več kot osmimi krogelnimi utori, primeren za kroglice za ležaje premera 12,0 mm ali več, vendar ne več kot 24,0 mm,

| — | kovan, ostružen, rezkan, ostrgan in utrjen |
| --- | --- |

—

kovan, ostružen, rezkan, ostrgan in utrjen

0 %

–

31.12.2025

0.7991

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

55

60

Tripodni podstavek notranjega homokinetičnega zgloba, ki je del pogonskega sistema vozila:

| — | s tremi čepi premera 17,128 mm ali več, vendar ne več kot 25,468 mm, |
| --- | --- |

—

s tremi čepi premera 17,128 mm ali več, vendar ne več kot 25,468 mm,

| — | kovan, ostružen, ostrgan in utrjen |
| --- | --- |

—

kovan, ostružen, ostrgan in utrjen

0 %

–

31.12.2025

0.7973

ex 9002 11 00

23

Objektivi:

| — | z motorizirano izostritvijo, povečavo, zaslonko, |
| --- | --- |

—

z motorizirano izostritvijo, povečavo, zaslonko,

| — | z elektronskim infrardečim filtrom, |
| --- | --- |

—

z elektronskim infrardečim filtrom,

| — | s prilagodljivo goriščno razdaljo najmanj 2,7 mm in ne več kot 55 mm, |
| --- | --- |

—

s prilagodljivo goriščno razdaljo najmanj 2,7 mm in ne več kot 55 mm,

| — | mase največ 100 g, |
| --- | --- |

—

mase največ 100 g,

| — | dolžine manj kot 70 mm, |
| --- | --- |

—

dolžine manj kot 70 mm,

| — | premera največ 60 mm |
| --- | --- |

—

premera največ 60 mm

0 %

–

31.12.2025

---

(1)  Vendar se opustitev tarifnih dajatev ne uporablja, če obdelavo izvajajo podjetja za trgovino na drobno ali gostinska podjetja.

(2)  Za opustitev dajatev velja carinski nadzor glede posebne rabe v skladu s členom 254 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(3)  Opusti se samo dajatev ad valorem. Posebna dajatev se uporablja še naprej.“;

(4)  Za opustitev dajatev velja carinski nadzor glede posebne uporabe v skladu s členom 254 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).“

---

SKLEPI

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/182 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/182

---

SKLEP SVETA (EU) 2020/2232

z dne 22. decembra 2020

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu, ter o rezervnem seznamu oseb, ki so pripravljene in sposobne delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 50(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) z dne 30. januarja 2020 in je začel veljati 1. februarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) z dne 30. januarja 2020 in je začel veljati 1. februarja 2020.

| (2) | Skupni odbor, ustanovljen s členom 164 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu najpozneje do konca prehodnega obdobja, določenega v skladu s Sporazumom o izstopu, sestavi seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu. Skupni odbor mora zagotoviti, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Skupni odbor, ustanovljen s členom 164 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu najpozneje do konca prehodnega obdobja, določenega v skladu s Sporazumom o izstopu, sestavi seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu. Skupni odbor mora zagotoviti, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve.

| (3) | Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu, so na seznamu so samo osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svoji državi ali ki so priznani pravniki, in ki razpolagajo s posebnim znanjem ali izkušnjami na področju prava Unije in mednarodnega javnega prava. Na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu, so na seznamu so samo osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svoji državi ali ki so priznani pravniki, in ki razpolagajo s posebnim znanjem ali izkušnjami na področju prava Unije in mednarodnega javnega prava. Na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

| (4) | Unija in Združeno kraljestvo sta skupaj predlagala pet oseb za mesto predsednika arbitražnega senata in vsaka po deset oseb za mesto člana arbitražnega senata. |
| --- | --- |

(4)

Unija in Združeno kraljestvo sta skupaj predlagala pet oseb za mesto predsednika arbitražnega senata in vsaka po deset oseb za mesto člana arbitražnega senata.

| (5) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru.

| (6) | Prav tako je primerno oblikovati rezervno skupino strokovnjakov, ki so pripravljeni in sposobni biti arbitri v okviru Sporazuma o izstopu in na katere se je mogoče obrniti za posodabljanje seznama 25 oseb s strani Unije – |
| --- | --- |

(6)

Prav tako je primerno oblikovati rezervno skupino strokovnjakov, ki so pripravljeni in sposobni biti arbitri v okviru Sporazuma o izstopu in na katere se je mogoče obrniti za posodabljanje seznama 25 oseb s strani Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s členom 164(1) Sporazuma o izstopu, v zvezi z določitvijo seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu:

| (a) | temelji na osnutku sklepa skupnega odbora, priloženem temu sklepu, in |
| --- | --- |

(a)

temelji na osnutku sklepa skupnega odbora, priloženem temu sklepu, in

| (b) | je podpreti, da se k zapisniku sestanka skupnega odbora priloži dopis, v katerem so določeni postopki za imenovanje prihodnjih predsednikov na seznam predsednikov arbitražnega senata v okviru Sporazuma o izstopu, kot je priložen temu sklepu. |
| --- | --- |

(b)

je podpreti, da se k zapisniku sestanka skupnega odbora priloži dopis, v katerem so določeni postopki za imenovanje prihodnjih predsednikov na seznam predsednikov arbitražnega senata v okviru Sporazuma o izstopu, kot je priložen temu sklepu.

Člen 2

Rezervni seznam oseb, ki jih Unija v prihodnosti lahko predlaga za zapolnitev prostih mest na seznamu 25 oseb iz člena 1, je določen v Prilogi.

Člen 3

Sklep skupnega odbora se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 22. decembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

1

---

OSNUTEK

SKLEP ŠT. .../2020 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM O IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA IZ EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO

z dne ...

o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) ter zlasti člena 171(1) Sporazuma o izstopu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupni odbor na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu najpozneje do konca prehodnega obdobja, določenega v skladu s Sporazumom o izstopu, sestavi seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu. |
| --- | --- |

(1)

Skupni odbor na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu najpozneje do konca prehodnega obdobja, določenega v skladu s Sporazumom o izstopu, sestavi seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu.

| (2) | Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu, so na seznamu so samo osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svoji državi ali ki so priznani pravniki, in ki razpolagajo s posebnim znanjem ali izkušnjami na področju prava Unije in mednarodnega javnega prava. Te osebe niso člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu, so na seznamu so samo osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svoji državi ali ki so priznani pravniki, in ki razpolagajo s posebnim znanjem ali izkušnjami na področju prava Unije in mednarodnega javnega prava. Te osebe niso člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

| (3) | Glede na skupni predlog Unije in Združenega kraljestva o petih osebah za mesto predsednika arbitražnega senata in ločene predloge Unije in Združenega kraljestva o po desetih osebah za članstvo v arbitražnem senatu – |
| --- | --- |

(3)

Glede na skupni predlog Unije in Združenega kraljestva o petih osebah za mesto predsednika arbitražnega senata in ločene predloge Unije in Združenega kraljestva o po desetih osebah za članstvo v arbitražnem senatu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Seznam 25 oseb, pripravljenih in sposobnih biti arbitri v okviru Sporazuma o izstopu, je določen v Prilogi I.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 1. januarja 2021.

V ...,

Za skupni odbor

Sopredsednika

---

(1)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

1

---

PRILOGA I

k Sklepu št. .../2020 skupnega odbora

Predsedniki za arbitražni senat v okviru Sporazuma o izstopu

| | Corinna WISSELS |
| --- | --- |

Corinna WISSELS

| | Angelika Helene Anna NUSSBERGER |
| --- | --- |

Angelika Helene Anna NUSSBERGER

| | Jan KLUCKA |
| --- | --- |

Jan KLUCKA

| | Sir Daniel BETHLEHEM |
| --- | --- |

Sir Daniel BETHLEHEM

| | Gabrielle KAUFMANN-KOHLER |
| --- | --- |

Gabrielle KAUFMANN-KOHLER

Redni člani za arbitražni senat v okviru Sporazuma o izstopu

| | EU: | Hubert LEGAL |
| --- | --- | --- |

EU:

Hubert LEGAL

| | Helena JÄDERBLOM |
| --- | --- |

Helena JÄDERBLOM

| | Ursula KRIEBAUM |
| --- | --- |

Ursula KRIEBAUM

| | Jan WOUTERS |
| --- | --- |

Jan WOUTERS

| | Christoph Walter HERRMANN |
| --- | --- |

Christoph Walter HERRMANN

| | Javier Diez-HOCHLEITNER |
| --- | --- |

Javier Diez-HOCHLEITNER

| | Alice GUIMARAES-PUROKOSKI |
| --- | --- |

Alice GUIMARAES-PUROKOSKI

| | Barry DOHERTY |
| --- | --- |

Barry DOHERTY

| | Tamara ĆAPETA |
| --- | --- |

Tamara ĆAPETA

| | Nico SCHRIJVER |
| --- | --- |

Nico SCHRIJVER

| | ZDRUŽENO KRALJESTVO: | Sir Gerald BARLING |
| --- | --- | --- |

ZDRUŽENO KRALJESTVO:

Sir Gerald BARLING

| | Sir Christopher BELLAMY |
| --- | --- |

Sir Christopher BELLAMY

| | Zachary DOUGLAS |
| --- | --- |

Zachary DOUGLAS

| | Sir Patrick ELIAS |
| --- | --- |

Sir Patrick ELIAS

| | Dame Elizabeth GLOSTER |
| --- | --- |

Dame Elizabeth GLOSTER

| | Sir Peter GROSS |
| --- | --- |

Sir Peter GROSS

| | Toby LANDAU QC |
| --- | --- |

Toby LANDAU QC

| | Dan SAROOSHI QC |
| --- | --- |

Dan SAROOSHI QC

| | Jemima STRATFORD QC |
| --- | --- |

Jemima STRATFORD QC

| | Sir Michael WOOD |
| --- | --- |

Sir Michael WOOD

OSNUTEK DOPISA ZA ZAPISNIK SESTANKA SKUPNEGA ODBORA ZA SPORAZUM O IZSTOPU, XX. DECEMBER 2020, O DOLOČITVI POSTOPKOV ZA IMENOVANJE PRIHODNJIH PREDSEDNIKOV NA SEZNAM PREDSEDNIKOV ARBITRAŽNEGA SENATA V OKVIRU SPORAZUMA O IZSTOPU

Skupni odbor je danes sprejel seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v skladu s členom 171 Sporazuma o izstopu. Pogodbenici opozarjata, da je bila peta oseba s seznama predsednikov izbrana po žrebanju, ki je potekalo 9. decembra 2020 v prisotnosti predstavnikov obeh pogodbenic.

Da se zagotovi ravnotežje v daljšem časovnem obdobju, bi se moral uporabiti sistem rotacije, po katerem v primeru, da se mesto, ki ga zaseda predsednik, ki ga je predlaga pogodbenica, katere kandidati zasedajo tri mesta na seznamu petih, izprazni, druga pogodbenica predstavi tri kandidate, med katerimi bo prva pogodbenica v treh delovnih dneh izbrala predsednika, ki bo zapolnil to prosto mesto.

Kadar se izprazni mesto, ki ga zaseda predsednik, ki ga je predlaga pogodbenica, katere kandidati zasedajo dve mesti na seznamu petih, izprazni, se sistem rotacije ne uporabi in ta pogodbenica predstavi tri kandidate, med katerimi bo prva pogodbenica v treh delovnih dneh izbrala predsednika, ki bo zapolnil to prosto mesto.

V skladu s tem na seznamu predsednikov nikoli ne bosta manj kot dva predsednika, ki sta ju predlagali obe pogodbenici.

Skupni odbor bi moral po vsaki zamenjavi, kot je navedeno zgoraj, s sklepom, sprejetim v skladu s členom 171 Sporazuma o izstopu, spremeniti seznam 25 oseb.

Skupni odbor bo v vsakem primeru seznam 25 oseb pregledal dve leti po začetku veljavnosti danes sprejetega sklepa skupnega odbora. Pogodbenici si bosta po svojih najboljših močeh prizadevali, da med tem pregledom skupaj predlagata seznam petih predsednikov, kot je določeno v Sporazumu o izstopu. Ta seznam bi moral nadomestiti prejšnji seznam najpozneje šest mesecev po začetku pregleda.

Če med postopkom pregleda ni mogoče doseči dogovora o petem predsedniku, pogodbenica, katere kandidati v tistem trenutku zasedajo dve mesti na seznamu petih, predstavi tri kandidate, med katerimi bo druga pogodbenica v treh dneh izbrala predsednika za zapolnitev tega mesta na seznamu. Skupni odbor po postopku pregleda spremeni seznam 25 oseb s sklepom, sprejetim v skladu s členom 171 Sporazuma o izstopu.

Vsi kandidati, ki jih pogodbenica predlaga v izbiro drugi pogodbenici v skladu s postopkom iz tega dopisa, morajo izpolnjevati merila iz člena 171 Sporazuma o izstopu, če pa pogodbenica upravičeno meni, da ni tako, si pridržuje pravico, da nasprotuje vključitvi ali imenovanju takega kandidata.

---

PRILOGA

Rezervni seznam kandidatov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu

Myron NICOLATOS

Ezio PERILLO

Vilenas VADAPALAS

Andreas MÜLLER

Pierre d’Argent

Radostin Georgiev PETROV

Costas CLERIDES

Antonin MOKRY

Carri GINTER

Nikolaos MARKOPOULOS

Jukka SNELL

János MARTONYI

Alessandra PIETROBON

Ignas VEGELE

Anita KOVALEVSKA

Kaj I. HOBER

Matej AVBELJ

---

| 28.12.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 437/188 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 437/188

---

SKLEP SVETA (EU) 2020/2233

z dne 23. decembra 2020

o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 20142020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS), in zlasti člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS) (v nadaljnjem besedilu: sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev), ni mogoče prevzeti po 31. decembru 2020, razen če Svet na predlog Komisije soglasno odloči drugače. |
| --- | --- |

(1)

Obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS) (v nadaljnjem besedilu: sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev), ni mogoče prevzeti po 31. decembru 2020, razen če Svet na predlog Komisije soglasno odloči drugače.

| (2) | Obstajajo trdni dokazi, da je Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP sicer prispeval k ciljem zmanjšanja revščine, vključevanja v svetovno gospodarstvo in trajnostnega razvoja držav AKP, kot je določeno v Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazumu o partnerstvu AKP-EU), vendar svojega prispevka v zvezi s tem ni povečal v največji možni meri. Nadaljnja uporaba vrnjenih dodelitev Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP v okviru novega okvira in upravljanja bi lahko privedla do boljših razvojnih rezultatov. |
| --- | --- |

(2)

Obstajajo trdni dokazi, da je Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP sicer prispeval k ciljem zmanjšanja revščine, vključevanja v svetovno gospodarstvo in trajnostnega razvoja držav AKP, kot je določeno v Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazumu o partnerstvu AKP-EU), vendar svojega prispevka v zvezi s tem ni povečal v največji možni meri. Nadaljnja uporaba vrnjenih dodelitev Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP v okviru novega okvira in upravljanja bi lahko privedla do boljših razvojnih rezultatov.

| (3) | Komisija je 14. junija 2018 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: predlog o NDICI), ki določa vzpostavitev Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+) in jamstva za zunanje delovanje, katerima bi lahko države članice dodelile prispevke, ki jih lahko namenijo za začetek ukrepov v posameznih regijah, državah, sektorjih ali obstoječih naložbenih oknih. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 14. junija 2018 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: predlog o NDICI), ki določa vzpostavitev Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+) in jamstva za zunanje delovanje, katerima bi lahko države članice dodelile prispevke, ki jih lahko namenijo za začetek ukrepov v posameznih regijah, državah, sektorjih ali obstoječih naložbenih oknih.

| (4) | Odbor veleposlanikov AKP-EU je 4. decembra 2020 sprejel Sklep št. 2/2020 (3) o spremembi Sklepa št. 3/2019 (4) o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, da bi uporabo določb Sporazuma o partnerstvu AKP-EU dodatno podaljšali do 30. novembra 2021 ali do začetka veljavnosti novega Sporazuma AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: novi sporazum) ali do začetka začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar nastopi prej. Obdobje iz člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS, v katerem se lahko prevzamejo obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, bi bilo treba podaljšati do 30. junija 2021, da se omogočijo novi prevzemi obveznosti za vrnjene dodelitve v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in nadaljnja podpora državam AKP, dokler instrument za financiranje sosedstva ter razvojnega in mednarodnega sodelovanja, ki se sprejme na podlagi predloga o NDICI (instrument za zunanje financiranje), ne postane v celoti operativen. |
| --- | --- |

(4)

Odbor veleposlanikov AKP-EU je 4. decembra 2020 sprejel Sklep št. 2/2020 (3) o spremembi Sklepa št. 3/2019 (4) o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, da bi uporabo določb Sporazuma o partnerstvu AKP-EU dodatno podaljšali do 30. novembra 2021 ali do začetka veljavnosti novega Sporazuma AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: novi sporazum) ali do začetka začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar nastopi prej. Obdobje iz člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS, v katerem se lahko prevzamejo obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, bi bilo treba podaljšati do 30. junija 2021, da se omogočijo novi prevzemi obveznosti za vrnjene dodelitve v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in nadaljnja podpora državam AKP, dokler instrument za financiranje sosedstva ter razvojnega in mednarodnega sodelovanja, ki se sprejme na podlagi predloga o NDICI (instrument za zunanje financiranje), ne postane v celoti operativen.

| (5) | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta (5), velja za zelo pomembnega za naložbene potrebe zajetih regij (podsaharska Afrika in evropsko sosedstvo) ter za prednostne naloge in zaveze Unije. |
| --- | --- |

(5)

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta (5), velja za zelo pomembnega za naložbene potrebe zajetih regij (podsaharska Afrika in evropsko sosedstvo) ter za prednostne naloge in zaveze Unije.

| (6) | Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) sta v skupnem sporočilu z dne 9. marca 2020 z naslovom „Za celovito strategijo z Afriko“ (v nadaljnjem besedilu: skupno sporočilo) Unijo pozvala, naj podpre trajnostno rast in delovna mesta po vsej afriški celini. Unija želi med drugim sodelovati z Afriko pri spodbujanju naložb s povečanjem uporabe inovativnih mehanizmov financiranja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) sta v skupnem sporočilu z dne 9. marca 2020 z naslovom „Za celovito strategijo z Afriko“ (v nadaljnjem besedilu: skupno sporočilo) Unijo pozvala, naj podpre trajnostno rast in delovna mesta po vsej afriški celini. Unija želi med drugim sodelovati z Afriko pri spodbujanju naložb s povečanjem uporabe inovativnih mehanizmov financiranja.

| (7) | Komisija in visoki predstavnik sta v skupnem sporočilu poudarila, da morajo finančni instrumenti spodbujati naložbe z velikim razvojnim učinkom, večinoma v podporo zasebnemu sektorju, v skladu z merili iz sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“, in sicer merljivim razvojnim učinkom, dodatnostjo, nevtralnostjo, skupnim interesom in sofinanciranjem, predstavitvenim učinkom ter upoštevanjem socialnih, okoljskih in davčnih standardov. |
| --- | --- |

(7)

Komisija in visoki predstavnik sta v skupnem sporočilu poudarila, da morajo finančni instrumenti spodbujati naložbe z velikim razvojnim učinkom, večinoma v podporo zasebnemu sektorju, v skladu z merili iz sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“, in sicer merljivim razvojnim učinkom, dodatnostjo, nevtralnostjo, skupnim interesom in sofinanciranjem, predstavitvenim učinkom ter upoštevanjem socialnih, okoljskih in davčnih standardov.

| (8) | Treba je omogočiti, da vrnjene dodelitve iz tega sklepa pomenijo prispevke v instrument za zunanje financiranje („dodeljeni zunanji namenski prejemki“, kot je določeno v točki (a)(ii) člena 21(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (6)) zaradi financiranja podpore državam AKP v okviru enotnega svežnja ter v skladu s cilji, načeli in upravljanjem instrumenta za zunanje financiranje prek finančnih instrumentov, dejavnosti mešanega financiranja, proračunskih jamstev ali drugih nepovratnih oblik podpore, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. To bo omogočilo nemoten prehod iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in kontinuiteta v smislu nabora produktov. |
| --- | --- |

(8)

Treba je omogočiti, da vrnjene dodelitve iz tega sklepa pomenijo prispevke v instrument za zunanje financiranje („dodeljeni zunanji namenski prejemki“, kot je določeno v točki (a)(ii) člena 21(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (6)) zaradi financiranja podpore državam AKP v okviru enotnega svežnja ter v skladu s cilji, načeli in upravljanjem instrumenta za zunanje financiranje prek finančnih instrumentov, dejavnosti mešanega financiranja, proračunskih jamstev ali drugih nepovratnih oblik podpore, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. To bo omogočilo nemoten prehod iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in kontinuiteta v smislu nabora produktov.

| (9) | Sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev se instrumentu za zunanje financiranje po 31. decembru 2027 ne bi smela več dodeliti kot zunanji namenski prejemki. Brez poseganja v odločitve, ki se sprejmejo v zvezi z naslednjimi večletnimi finančnimi okviri, bodo po tem datumu navedena sredstva prejeli poznejši mehanizmi financiranja, dokler ne bodo izčrpana. |
| --- | --- |

(9)

Sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev se instrumentu za zunanje financiranje po 31. decembru 2027 ne bi smela več dodeliti kot zunanji namenski prejemki. Brez poseganja v odločitve, ki se sprejmejo v zvezi z naslednjimi večletnimi finančnimi okviri, bodo po tem datumu navedena sredstva prejeli poznejši mehanizmi financiranja, dokler ne bodo izčrpana.

| (10) | Vrnjene dodelitve Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP bi bilo treba glede na celotni predvideni znesek, ki se pričakuje za obdobje 2021-2027, v skladu s programskimi dokumenti vsako leto prenesti kot dodatna sredstva k zadevnim proračunskim vrsticam instrumenta za zunanje financiranje. |
| --- | --- |

(10)

Vrnjene dodelitve Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP bi bilo treba glede na celotni predvideni znesek, ki se pričakuje za obdobje 2021-2027, v skladu s programskimi dokumenti vsako leto prenesti kot dodatna sredstva k zadevnim proračunskim vrsticam instrumenta za zunanje financiranje.

| (11) | Komisija bi morala sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, usmerjati prek Evropske investicijske banke (EIB), vključno prek EFSD+, da bi čim bolj povečala njihov razvojni učinek in dodatnost, pri tem pa tudi upoštevala vprašanja glede vzdržnosti dolga. Vse dejavnosti bi morale biti v skladu z upravljanjem EFSD+ in načelom „najprej politika“. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi morala sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, usmerjati prek Evropske investicijske banke (EIB), vključno prek EFSD+, da bi čim bolj povečala njihov razvojni učinek in dodatnost, pri tem pa tudi upoštevala vprašanja glede vzdržnosti dolga. Vse dejavnosti bi morale biti v skladu z upravljanjem EFSD+ in načelom „najprej politika“.

| (12) | V skladu s predlogom o NDICI bi morala biti sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, usmerjena predvsem v razvojne instrumente z visokimi finančnimi tveganji, zlasti v financiranje z učinkom, delniške sklade in dejavnosti v najmanj razvitih državah. Cilj dejavnosti bi moral biti čim bolj povečati razvojni učinek. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s predlogom o NDICI bi morala biti sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, usmerjena predvsem v razvojne instrumente z visokimi finančnimi tveganji, zlasti v financiranje z učinkom, delniške sklade in dejavnosti v najmanj razvitih državah. Cilj dejavnosti bi moral biti čim bolj povečati razvojni učinek.

| (13) | Na podlagi člena 152(4) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (7) se delež Združenega kraljestva v Skladu za spodbujanje naložb v državah AKP v okviru ERS iz zaporednih obdobij ERS Združenemu kraljestvu povrne, ko naložba zapade. Če ni dogovorjeno drugače, se kapitalski delež Združenega kraljestva po koncu obdobja obveznosti 11. ERS ne bi smel prevzeti ponovno ali prenesti v naslednja obdobja – |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi člena 152(4) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (7) se delež Združenega kraljestva v Skladu za spodbujanje naložb v državah AKP v okviru ERS iz zaporednih obdobij ERS Združenemu kraljestvu povrne, ko naložba zapade. Če ni dogovorjeno drugače, se kapitalski delež Združenega kraljestva po koncu obdobja obveznosti 11. ERS ne bi smel prevzeti ponovno ali prenesti v naslednja obdobja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za dejavnosti v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP se obdobje iz člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS, v katerem se lahko prevzamejo obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, podaljša do 30. junija 2021 ali do začetka veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zunanje financiranje, kar nastopi pozneje, nikakor pa ne pozneje kot 30. novembra 2021, da se omogoči nov prevzem obveznosti za vrnjene dodelitve v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP.

Člen 2

1.   Sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada po 30. juniju 2021, pomenijo prispevke v instrument za zunanje financiranje, in sicer v obliki zunanjih namenskih prejemkov za namen zagotavljanja financiranja prek EIB s proračunskimi jamstvi ter z operacijami mešanega financiranja v okviru EFSD+, jamstva za zunanje delovanje in finančnih instrumentov ali katerih koli drugih nepovratnih oblik podpore v skladu z načeli, cilji in upravljanjem EFSD+.

2.   Brez poseganja v odločitve, ki se sprejmejo v zvezi z naslednjimi večletnimi finančnimi okviri, po 31. decembru 2027 in do izčrpanja vrnjenih dodelitev sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, pomenijo prispevke v poznejše instrumente Unije za zunanje financiranje, ki nadomestijo instrumente za zunanje financiranje.

3.   V tem sklepu „vrnjene dodelitve“ pomenijo vse prihodke, vključno z dividendami, kapitalskimi dobički, provizijami za jamstvo in obrestmi na posojila, na zneske na vseh računih, odprtih za knjiženje gotovine, ki se hrani v imenu Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP. Pomeni tudi plačila iz zakladniških naložb in povračila, vključno z vračili kapitala, sproščenimi jamstvi in vračili glavnice posojil, ki so posledica dejavnosti v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP. Sredstva, ki izhajajo iz sprostitve vrnjenih dodelitev, se prav tako obravnavajo kot vrnjene dodelitve.

4.   Za vrnjene dodelitve se uporabljajo veljavna pravila in postopki instrumenta za zunanje financiranje.

Člen 3

Prispevki se namenijo državam AKP.

Člen 4

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021, razen člena 2, ki se uporablja od 1. julija 2021 ali od začetka veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zunanje financiranje, kar nastopi pozneje.

V Bruslju, 23. decembra 2020

Za Svet

Predsednik

M. ROTH

---

(1)  
  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

1

(2)  
  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

2

(3)  Sklep št. 2/2020 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 4. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 3/2019 Odbora veleposlanikov AKP-EU o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (UL L 420, 14.12.2020, str. 32).

3

(4)  Sklep št. 3/2019 Odbora veleposlanikov držav AKP-EU z dne 17. decembra 2019 o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (UL L 1, 3.1.2020, str. 3).

4

(5)  Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (UL L 249, 27.9.2017, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

6

(7)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

7

---