# Úradný vestník L 343/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.343.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 343 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5619. decembra 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.343.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 343

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5619. decembra 2013

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1359/2013/EÚ zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom objasniť ustanovenia týkajúce sa harmonogramu aukcií emisných kvót skleníkových plynov (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1359/2013/EÚ zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom objasniť ustanovenia týkajúce sa harmonogramu aukcií emisných kvót skleníkových plynov (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 1360/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa stanovujú produkčné odvody v sektore cukru za hospodárske roky 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 a 2005/2006, koeficient potrebný na výpočet dodatočných odvodov za hospodárske roky 2001/2002 a 2004/2005 a výška súm, ktoré zaplatia výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy vzhľadom na rozdiel medzi maximálnou výškou odvodov a výškou týchto odvodov, ktoré budú účtované za hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2005/2006 | 2 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1361/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu | 7 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1362/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa stanovujú metódy senzorického testovania nevareného ochuteného mäsa z hydiny na účely jeho zatriedenia do kombinovanej nomenklatúry | 9 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1363/2013 z 12. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu umelé nanomateriály (
  1
  ) | 26 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1364/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o využívanie neekologických mladých jedincov akvakultúry a semena neekologických ulitníkov v ekologickej akvakultúre | 29 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1365/2013 z 18. decembra 2013, ktoré sa týka povolenia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) ako kŕmnej doplnkovej látky pre menej významné druhy hydiny vo výkrme a pre kurčatá chované na znášku (držiteľ povolenia Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 31 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1366/2013 z 18. decembra 2013 o výnimkách z pravidiel pôvodu stanovených v prílohe II k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, ktoré sa uplatňujú v rámci kvót na určité výrobky z Guatemaly | 34 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1367/2013 z 18. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 38 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2013/772/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 17. decembra 2013, ktorým sa vymenúva päť členov Dvora audítorov | 40 |
| | | 2013/773/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady zo 17. decembra 2013, ktorým sa vymenúva nemecký člen Výboru regiónov | 41 |
| | | 2013/774/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 17. decembra 2013, ktorým sa schvaľujú obmedzenia autorizácií biocídnych výrobkov obsahujúcich bromadiolón, ktoré oznámilo Nemecko v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES
  [oznámené pod číslom C(2013) 9030] | 42 |
| | | 2013/775/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 17. decembra 2013 o finančnom príspevku Únie na núdzové opatrenia zamerané na boj proti aviárnej influenze v Nemecku, Taliansku a Holandsku v rokoch 2012 a 2013 a v Dánsku a Španielsku v roku 2013
  [oznámené pod číslom C(2013) 9084] | 44 |
| | | 2013/776/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 18. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru a zrušuje rozhodnutie 2009/336/ES | 46 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 1360/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa stanovujú produkčné odvody v sektore cukru za hospodárske roky 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 a 2005/2006, koeficient potrebný na výpočet dodatočných odvodov za hospodárske roky 2001/2002 a 2004/2005 a výška súm, ktoré zaplatia výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy vzhľadom na rozdiel medzi maximálnou výškou odvodov a výškou týchto odvodov, ktoré budú účtované za hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2005/2006

2

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1361/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

7

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1362/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa stanovujú metódy senzorického testovania nevareného ochuteného mäsa z hydiny na účely jeho zatriedenia do kombinovanej nomenklatúry

9

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1363/2013 z 12. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu umelé nanomateriály (
  1
  )

1

26

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1364/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o využívanie neekologických mladých jedincov akvakultúry a semena neekologických ulitníkov v ekologickej akvakultúre

29

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1365/2013 z 18. decembra 2013, ktoré sa týka povolenia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) ako kŕmnej doplnkovej látky pre menej významné druhy hydiny vo výkrme a pre kurčatá chované na znášku (držiteľ povolenia Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

1

31

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1366/2013 z 18. decembra 2013 o výnimkách z pravidiel pôvodu stanovených v prílohe II k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, ktoré sa uplatňujú v rámci kvót na určité výrobky z Guatemaly

34

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1367/2013 z 18. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

38

ROZHODNUTIA

2013/772/EÚ

*

Rozhodnutie Rady zo 17. decembra 2013, ktorým sa vymenúva päť členov Dvora audítorov

40

2013/773/EÚ

*

Rozhodnutie Rady zo 17. decembra 2013, ktorým sa vymenúva nemecký člen Výboru regiónov

41

2013/774/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 17. decembra 2013, ktorým sa schvaľujú obmedzenia autorizácií biocídnych výrobkov obsahujúcich bromadiolón, ktoré oznámilo Nemecko v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES
  [oznámené pod číslom C(2013) 9030]

[oznámené pod číslom C(2013) 9030]

42

2013/775/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 17. decembra 2013 o finančnom príspevku Únie na núdzové opatrenia zamerané na boj proti aviárnej influenze v Nemecku, Taliansku a Holandsku v rokoch 2012 a 2013 a v Dánsku a Španielsku v roku 2013
  [oznámené pod číslom C(2013) 9084]

[oznámené pod číslom C(2013) 9084]

44

2013/776/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 18. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru a zrušuje rozhodnutie 2009/336/ES

46

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 28/13/COL z 30. januára 2013, ktorým sa osemdesiaty ôsmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o krátkodobom poistení vývozných úverov | 54 |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 258/13/COL z 19. júna 2013 o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa predaja nároku obce Narvik na koncesnú energiu spoločnosti Narvik Energi AS (ďalej len NEAS) (Nórsko) | 63 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 28/13/COL z 30. januára 2013, ktorým sa osemdesiaty ôsmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o krátkodobom poistení vývozných úverov

54

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 258/13/COL z 19. júna 2013 o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa predaja nároku obce Narvik na koncesnú energiu spoločnosti Narvik Energi AS (ďalej len NEAS) (Nórsko)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/1

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1359/2013/EÚ

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom objasniť ustanovenia týkajúce sa harmonogramu aukcií emisných kvót skleníkových plynov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | V článku 10 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (3) sa neuvádza, ako sa objemy emisných kvót skleníkových plynov, ktoré sa majú predávať formou aukcií, majú rozložiť v rámci obdobia obchodovania. |
| --- | --- |

(1)

V článku 10 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (3) sa neuvádza, ako sa objemy emisných kvót skleníkových plynov, ktoré sa majú predávať formou aukcií, majú rozložiť v rámci obdobia obchodovania.

| (2) | Na účely právnej istoty a predvídateľnosti trhu by sa malo objasniť, že Komisia môže v záujme zabezpečenia riadneho fungovania trhu za výnimočných okolností upraviť harmonogram aukcií stanovený v článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(2)

Na účely právnej istoty a predvídateľnosti trhu by sa malo objasniť, že Komisia môže v záujme zabezpečenia riadneho fungovania trhu za výnimočných okolností upraviť harmonogram aukcií stanovený v článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES.

| (3) | Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V článku 10 ods. 4 prvom pododseku smernice 2003/87/ES sa dopĺňajú tieto vety:

„Ak sa na základe hodnotenia pre jednotlivé priemyselné odvetvia ukáže, že sa neočakávajú žiadne významné dôsledky pre odvetvia alebo pododvetvia vystavené výraznému riziku úniku uhlíka, Komisia môže vo výnimočných prípadoch upraviť harmonogram na obdobie uvedené v článku 13 ods. 1 počínajúc 1. januárom 2013 tak, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie trhu. Komisia uskutoční najviac jednu takúto úpravu na maximálny počet 900 miliónov kvót.“.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 11, 15.1.2013, s. 87.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 10. decembra 2013 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 16. decembra 2013.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/2

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1360/2013

z 2. decembra 2013,

ktorým sa stanovujú produkčné odvody v sektore cukru za hospodárske roky 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 a 2005/2006, koeficient potrebný na výpočet dodatočných odvodov za hospodárske roky 2001/2002 a 2004/2005 a výška súm, ktoré zaplatia výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy vzhľadom na rozdiel medzi maximálnou výškou odvodov a výškou týchto odvodov, ktoré budú účtované za hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2005/2006

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1260/2001 (1), a najmä jeho článku 15 ods. 8 prvej zarážky, článku 16 ods. 5 a článku 18 ods. 5 je Komisia splnomocnená prijať podrobné pravidlá týkajúce sa základného produkčného odvodu, ktorý sa má vybrať, koeficientu na výpočet dodatočných odvodov a vrátenia alebo opätovného získania časti odvodu predajcom cukrovej repy. |
| --- | --- |

(1)

Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1260/2001 (1), a najmä jeho článku 15 ods. 8 prvej zarážky, článku 16 ods. 5 a článku 18 ods. 5 je Komisia splnomocnená prijať podrobné pravidlá týkajúce sa základného produkčného odvodu, ktorý sa má vybrať, koeficientu na výpočet dodatočných odvodov a vrátenia alebo opätovného získania časti odvodu predajcom cukrovej repy.

| (2) | Komisia stanovila produkčné odvody za hospodárske roky 2001/2002 (2), 2002/2003 (3), 2003/2004 (4), 2004/2005 (5) a 2005/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisia stanovila produkčné odvody za hospodárske roky 2001/2002 (2), 2002/2003 (3), 2003/2004 (4), 2004/2005 (5) a 2005/2006 (6).

| (3) | V článku 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 bolo stanovené, že ak bol základný produkčný odvod nižší ako maximálna hodnota uvedená v článku 15 ods. 3 alebo ak bol odvod B uvedený v danom článku nižší ako maximálna hodnota uvedená v článku 15 ods. 4 uvedeného nariadenia, podľa potreby upravený v súlade s článkom 15 ods. 5, výrobcovia cukru museli zaplatiť predajcom cukrovej repy 60 % rozdielu medzi maximálnou hodnotou príslušného odvodu a odvodom, ktorý bude účtovaný. |
| --- | --- |

(3)

V článku 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 bolo stanovené, že ak bol základný produkčný odvod nižší ako maximálna hodnota uvedená v článku 15 ods. 3 alebo ak bol odvod B uvedený v danom článku nižší ako maximálna hodnota uvedená v článku 15 ods. 4 uvedeného nariadenia, podľa potreby upravený v súlade s článkom 15 ods. 5, výrobcovia cukru museli zaplatiť predajcom cukrovej repy 60 % rozdielu medzi maximálnou hodnotou príslušného odvodu a odvodom, ktorý bude účtovaný.

| (4) | V súlade s článkom 9 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 314/2002 (7) sa stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy vzhľadom na rozdiel medzi maximálnou hodnotou základného produkčného odvodu a odvodu za cukor B a výškou účtovaných odvodov, za hospodárske roky 2002/2003 (8), 2003/2004 (9) a 2005/2006 (10). |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 9 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 314/2002 (7) sa stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy vzhľadom na rozdiel medzi maximálnou hodnotou základného produkčného odvodu a odvodu za cukor B a výškou účtovaných odvodov, za hospodárske roky 2002/2003 (8), 2003/2004 (9) a 2005/2006 (10).

| (5) | V rámci reformy spoločnej organizácie trhov v sektore cukru sa nariadením Rady (ES) č. 318/2006 (11) od hospodárskeho roku 2006/2007 zrušilo a nahradilo nariadenie (ES) č. 1260/2001. Nariadením (ES) č. 318/2006, ktoré bolo následne zrušené a začlenené do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (12), sa nahradil systém samofinancovania režimu produkčných kvót prostredníctvom variabilných odvodov z produkcie cukru novým poplatkom z produkcie, ktorý má pomôcť financovať výdavky, ktoré sa vyskytujú v sektore cukru v rámci spoločnej organizácie trhov s cukrom. |
| --- | --- |

(5)

V rámci reformy spoločnej organizácie trhov v sektore cukru sa nariadením Rady (ES) č. 318/2006 (11) od hospodárskeho roku 2006/2007 zrušilo a nahradilo nariadenie (ES) č. 1260/2001. Nariadením (ES) č. 318/2006, ktoré bolo následne zrušené a začlenené do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (12), sa nahradil systém samofinancovania režimu produkčných kvót prostredníctvom variabilných odvodov z produkcie cukru novým poplatkom z produkcie, ktorý má pomôcť financovať výdavky, ktoré sa vyskytujú v sektore cukru v rámci spoločnej organizácie trhov s cukrom.

| (6) | Súdny dvor 8. mája 2008 vyhlásil v spojených veciach C-5/06 a C-23/06 až C-36/06 nariadenia Komisie (ES) č. 1762/2003 (13) a (ES) č. 1775/2004 (14) za neplatné. Vo svojom rozsudku sa uzniesol, že na účely výpočtu odhadovanej priemernej straty za tonu výrobku je potrebné brať do úvahy všetky množstvá cukru vo vyvážaných výrobkoch bez ohľadu na to, či boli alebo neboli za ne v skutočnosti zaplatené vývozné náhrady. |
| --- | --- |

(6)

Súdny dvor 8. mája 2008 vyhlásil v spojených veciach C-5/06 a C-23/06 až C-36/06 nariadenia Komisie (ES) č. 1762/2003 (13) a (ES) č. 1775/2004 (14) za neplatné. Vo svojom rozsudku sa uzniesol, že na účely výpočtu odhadovanej priemernej straty za tonu výrobku je potrebné brať do úvahy všetky množstvá cukru vo vyvážaných výrobkoch bez ohľadu na to, či boli alebo neboli za ne v skutočnosti zaplatené vývozné náhrady.

| (7) | Súdny dvor v spojených veciach C-175/07 až C-184/07 a vo veciach C-466/06 a C-200/06, vyhlásil za neplatné aj nariadenie Komisie (ES) č. 1686/2005 (15). |
| --- | --- |

(7)

Súdny dvor v spojených veciach C-175/07 až C-184/07 a vo veciach C-466/06 a C-200/06, vyhlásil za neplatné aj nariadenie Komisie (ES) č. 1686/2005 (15).

| (8) | S cieľom vyhovieť rozhodnutiam Súdneho dvora Komisia prijala nariadenie (ES) č. 1193/2009 (16). |
| --- | --- |

(8)

S cieľom vyhovieť rozhodnutiam Súdneho dvora Komisia prijala nariadenie (ES) č. 1193/2009 (16).

| (9) | Všeobecný súd vyniesol dňa 29. septembra 2011 rozsudok vo veci T-4/06, v ktorom uviedol, že neexistuje náležitý právny základ na rozdielny koeficient pre dodatočný odvod v sektore cukru, a zrušil článok 2 nariadenia (ES) č. 1686/2005, zmenený článkom 3 nariadenia (ES) č. 1193/2009. |
| --- | --- |

(9)

Všeobecný súd vyniesol dňa 29. septembra 2011 rozsudok vo veci T-4/06, v ktorom uviedol, že neexistuje náležitý právny základ na rozdielny koeficient pre dodatočný odvod v sektore cukru, a zrušil článok 2 nariadenia (ES) č. 1686/2005, zmenený článkom 3 nariadenia (ES) č. 1193/2009.

| (10) | Súdny dvor 27. septembra 2012 v spojených prípadoch C-113/10, C-147/10 a C-234/10 vyhlásil nariadenie (ES) č. 1193/2009 za neplatné, pričom uviedol, že na účely výpočtu odhadovanej priemernej straty za tonu výrobku sa má článok 15 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 1260/2001 vykladať v tom zmysle, že celková výška vývozných náhrad zahŕňa celkové zaplatené sumy. |
| --- | --- |

(10)

Súdny dvor 27. septembra 2012 v spojených prípadoch C-113/10, C-147/10 a C-234/10 vyhlásil nariadenie (ES) č. 1193/2009 za neplatné, pričom uviedol, že na účely výpočtu odhadovanej priemernej straty za tonu výrobku sa má článok 15 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 1260/2001 vykladať v tom zmysle, že celková výška vývozných náhrad zahŕňa celkové zaplatené sumy.

| (11) | V dôsledku toho by sa odvody v sektore cukru mali stanoviť na primeranej úrovni. Pre dovozy vymedzené v súlade s článkom 6 ods. 5 nariadenia Komisie (ES) č. 314/2002 „priemerná strata“ v zmysle článku 15 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 1260/2001 by sa mala vypočítať tak, že skutočne zaplatené náhrady sa vydelia vyvezeným množstvom, bez ohľadu na to, či náhrada je alebo nie je zaplatená. „Exportovateľný zostatok“ v zmysle článku 15 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1260/2001 by sa mal tiež vypočítať tak, že sa použije všetok vývoz bez ohľadu na to, či náhrada je alebo nie je zaplatená. |
| --- | --- |

(11)

V dôsledku toho by sa odvody v sektore cukru mali stanoviť na primeranej úrovni. Pre dovozy vymedzené v súlade s článkom 6 ods. 5 nariadenia Komisie (ES) č. 314/2002 „priemerná strata“ v zmysle článku 15 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 1260/2001 by sa mala vypočítať tak, že skutočne zaplatené náhrady sa vydelia vyvezeným množstvom, bez ohľadu na to, či náhrada je alebo nie je zaplatená. „Exportovateľný zostatok“ v zmysle článku 15 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1260/2001 by sa mal tiež vypočítať tak, že sa použije všetok vývoz bez ohľadu na to, či náhrada je alebo nie je zaplatená.

| (12) | Vzhľadom na to, že metóda používaná na výpočet odvodov na hospodársky rok 2001/2002 bola tá istá ako tá, ktorú Súdny dvor zrušil,, zodpovedajúcim spôsobom by sa mali taktiež opraviť produkčné odvody a koeficient na dodatočný odvod na hospodársky rok 2001/2002. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na to, že metóda používaná na výpočet odvodov na hospodársky rok 2001/2002 bola tá istá ako tá, ktorú Súdny dvor zrušil,, zodpovedajúcim spôsobom by sa mali taktiež opraviť produkčné odvody a koeficient na dodatočný odvod na hospodársky rok 2001/2002.

| (13) | Z rozsudku Súdneho dvora vyplýva, že opravené odvody by sa mali uplatňovať od rovnakého dátumu ako odvody, ktoré boli vyhlásené za neplatné. |
| --- | --- |

(13)

Z rozsudku Súdneho dvora vyplýva, že opravené odvody by sa mali uplatňovať od rovnakého dátumu ako odvody, ktoré boli vyhlásené za neplatné.

| (14) | V dôsledku stanovenia odvodov z produkcie cukru podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11 by sa mala výška súm, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy v súvislosti s rozdielom medzi maximálnym odvodom a odvodom splatným za hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2005/2006, stanoviť nanovo a mala by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou. |
| --- | --- |

(14)

V dôsledku stanovenia odvodov z produkcie cukru podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11 by sa mala výška súm, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy v súvislosti s rozdielom medzi maximálnym odvodom a odvodom splatným za hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2005/2006, stanoviť nanovo a mala by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou.

| (15) | Celková zistená strata za hospodársky rok 2001/2002 prepočítaná podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11 predstavuje 14 123 937 EUR. Koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 by sa mal stanoviť zodpovedajúcim spôsobom a mal by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou na daný hospodársky rok. |
| --- | --- |

(15)

Celková zistená strata za hospodársky rok 2001/2002 prepočítaná podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11 predstavuje 14 123 937 EUR. Koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 by sa mal stanoviť zodpovedajúcim spôsobom a mal by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou na daný hospodársky rok.

| (16) | Za hospodársky rok 2002/2003 je výsledkom použitia metódy uvedenej v odôvodnení 11 základný produkčný odvod vo výške 2 % a odvod B vo výške 16,371 %, ktoré by sa mali uplatniť so spätnou účinnosťou na daný hospodársky rok. Prepočítaná celková strata sa úplne pokryje prostredníctvom príjmov zo základného produkčného odvodu a odvodu B. Z tohto dôvodu nie je potrebné, aby sa za daný hospodársky rok upravil dodatočný koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001. |
| --- | --- |

(16)

Za hospodársky rok 2002/2003 je výsledkom použitia metódy uvedenej v odôvodnení 11 základný produkčný odvod vo výške 2 % a odvod B vo výške 16,371 %, ktoré by sa mali uplatniť so spätnou účinnosťou na daný hospodársky rok. Prepočítaná celková strata sa úplne pokryje prostredníctvom príjmov zo základného produkčného odvodu a odvodu B. Z tohto dôvodu nie je potrebné, aby sa za daný hospodársky rok upravil dodatočný koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001.

| (17) | V nariadení Komisie (ES) č. 1440/2002 (17), sa na hospodársky rok 2002/2003 stanovuje maximálna výška odvodu B na úroveň 37,5 % intervenčnej ceny za biely cukor. Avšak odvod B revidovaný podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11, ktorý je uplatniteľný na daný hospodársky rok, je 16,371 % intervenčnej ceny za biely cukor. Tento rozdiel si vyžaduje, aby sa v súlade s článkom 18. ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy za tonu cukrovej repy štandardnej kvality za daný hospodársky rok. |
| --- | --- |

(17)

V nariadení Komisie (ES) č. 1440/2002 (17), sa na hospodársky rok 2002/2003 stanovuje maximálna výška odvodu B na úroveň 37,5 % intervenčnej ceny za biely cukor. Avšak odvod B revidovaný podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11, ktorý je uplatniteľný na daný hospodársky rok, je 16,371 % intervenčnej ceny za biely cukor. Tento rozdiel si vyžaduje, aby sa v súlade s článkom 18. ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy za tonu cukrovej repy štandardnej kvality za daný hospodársky rok.

| (18) | Za hospodársky rok 2003/2004 je výsledkom použitia metódy uvedenej v odôvodnení 11 základný produkčný odvod vo výške 2 % a odvod B vo výške 17,259 %. Prepočítaná celková strata sa úplne pokryje prostredníctvom príjmov zo základného produkčného odvodu a odvodu B. Z tohto dôvodu nie je potrebné, aby sa za daný hospodársky rok upravil dodatočný koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001. |
| --- | --- |

(18)

Za hospodársky rok 2003/2004 je výsledkom použitia metódy uvedenej v odôvodnení 11 základný produkčný odvod vo výške 2 % a odvod B vo výške 17,259 %. Prepočítaná celková strata sa úplne pokryje prostredníctvom príjmov zo základného produkčného odvodu a odvodu B. Z tohto dôvodu nie je potrebné, aby sa za daný hospodársky rok upravil dodatočný koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001.

| (19) | V nariadení Komisie (ES) č. 1440/2002 sa na hospodársky rok 2003/2004 stanovuje maximálna výška odvodu B na úroveň 37,5 % intervenčnej ceny za biely cukor. Avšak odvod B revidovaný podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11, ktorý je uplatniteľný na daný hospodársky rok, je 17,259 % intervenčnej ceny za biely cukor. Tento rozdiel si vyžaduje, aby sa v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy za tonu cukrovej repy štandardnej kvality za daný hospodársky rok. |
| --- | --- |

(19)

V nariadení Komisie (ES) č. 1440/2002 sa na hospodársky rok 2003/2004 stanovuje maximálna výška odvodu B na úroveň 37,5 % intervenčnej ceny za biely cukor. Avšak odvod B revidovaný podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11, ktorý je uplatniteľný na daný hospodársky rok, je 17,259 % intervenčnej ceny za biely cukor. Tento rozdiel si vyžaduje, aby sa v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy za tonu cukrovej repy štandardnej kvality za daný hospodársky rok.

| (20) | Za hospodársky rok 2004/2005 sa použitím metódy uvedenej v odôvodnení 11 nemení základný produkčný odvod ani odvod B. Celková zistená strata za daný hospodársky rok vypočítaná podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11 predstavuje 57 648 788 EUR. Preto by sa mal stanoviť koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001. Podľa rozsudku Súdneho dvora uvedeného v odôvodnení 9 by mal byť koeficient jednotný pre členské štáty Únie v zložení k 30. aprílu 2004 a členské štáty Únie v zložení k 1. máju 2004. |
| --- | --- |

(20)

Za hospodársky rok 2004/2005 sa použitím metódy uvedenej v odôvodnení 11 nemení základný produkčný odvod ani odvod B. Celková zistená strata za daný hospodársky rok vypočítaná podľa metódy uvedenej v odôvodnení 11 predstavuje 57 648 788 EUR. Preto by sa mal stanoviť koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001. Podľa rozsudku Súdneho dvora uvedeného v odôvodnení 9 by mal byť koeficient jednotný pre členské štáty Únie v zložení k 30. aprílu 2004 a členské štáty Únie v zložení k 1. máju 2004.

| (21) | Za hospodársky rok 2005/2006 je výsledkom použitia metódy uvedenej v odôvodnení 11 základný produkčný odvod vo výške 1,2335 % bez toho, aby bol potrebný odvod B. Prepočítaná celková strata sa úplne pokryje prostredníctvom príjmov zo základného produkčného odvodu a na daný hospodársky rok nie je potrebné stanoviť dodatočný koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001. |
| --- | --- |

(21)

Za hospodársky rok 2005/2006 je výsledkom použitia metódy uvedenej v odôvodnení 11 základný produkčný odvod vo výške 1,2335 % bez toho, aby bol potrebný odvod B. Prepočítaná celková strata sa úplne pokryje prostredníctvom príjmov zo základného produkčného odvodu a na daný hospodársky rok nie je potrebné stanoviť dodatočný koeficient uvedený v článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001.

| (22) | V nariadení Komisie (ES) č. 1296/2005 (18), sa na hospodársky rok 2005/2006 stanovuje maximálna výška odvodu B na úroveň 37,5 % intervenčnej ceny bieleho cukru. Keďže základný produkčný odvod revidovaný v súlade s metódou uvedenou v odôvodnení 11 uplatniteľný na daný hospodársky rok predstavuje 1,2335 % intervenčnej ceny za biely cukor, nie je potrebné stanoviť odvod B. V dôsledku týchto rozdielov je potrebné, aby sa v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy za tonu cukrovej repy štandardnej kvality za daný hospodársky rok. |
| --- | --- |

(22)

V nariadení Komisie (ES) č. 1296/2005 (18), sa na hospodársky rok 2005/2006 stanovuje maximálna výška odvodu B na úroveň 37,5 % intervenčnej ceny bieleho cukru. Keďže základný produkčný odvod revidovaný v súlade s metódou uvedenou v odôvodnení 11 uplatniteľný na daný hospodársky rok predstavuje 1,2335 % intervenčnej ceny za biely cukor, nie je potrebné stanoviť odvod B. V dôsledku týchto rozdielov je potrebné, aby sa v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/2001 stanovili sumy, ktoré majú zaplatiť výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy za tonu cukrovej repy štandardnej kvality za daný hospodársky rok.

| (23) | Z dôvodov právnej istoty a v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania s príslušnými hospodárskymi subjektmi v jednotlivých členských štátoch je potrebné určiť spoločný termín na stanovenie výšky odvodov opravených podľa tohto nariadenia v zmysle článku 2 ods. 2 druhého pododseku nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (19). Táto lehota by sa však nemala uplatňovať, keď sú členské štáty podľa vnútroštátneho práva povinné uhradiť platbu dotknutým hospodárskym subjektom po tomto termíne, |
| --- | --- |

(23)

Z dôvodov právnej istoty a v záujme zabezpečenia rovnakého zaobchádzania s príslušnými hospodárskymi subjektmi v jednotlivých členských štátoch je potrebné určiť spoločný termín na stanovenie výšky odvodov opravených podľa tohto nariadenia v zmysle článku 2 ods. 2 druhého pododseku nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (19). Táto lehota by sa však nemala uplatňovať, keď sú členské štáty podľa vnútroštátneho práva povinné uhradiť platbu dotknutým hospodárskym subjektom po tomto termíne,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Produkčné odvody v sektore cukru za hospodárske roky 2001/2002, 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 a 2005/2006 sú stanovené v bode 1 prílohy.

2.   Koeficienty potrebné na výpočet dodatočných odvodov za hospodárske roky 2001/2002 a 2004/2005 sú stanovené v bode 2 prílohy.

3.   Výška súm, ktoré sú výrobcovia cukru povinní zaplatiť predajcom cukrovej repy v rámci odvodov A alebo B za hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004 a 2005/2006, je stanovená v bode 3 prílohy.

Článok 2

Konečným termínom stanovenia výšky odvodov v zmysle článku 2 ods. 2 druhého pododseku nariadenia (ES, Euratom) č. 1150/2000 stanovených v tomto nariadení je 30. september 2014 s výnimkou prípadov, keď členské štátu túto lehotu nemôžu dodržať z dôvodu uplatnenia vnútroštátneho práva, ktoré sa týka vrátenia neoprávnene vyplatených súm hospodárskym subjektom.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 ods. 1 sa uplatňuje:

| — | za hospodársky rok 2001/2002 od 16. októbra 2002, |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2001/2002 od 16. októbra 2002,

| — | za hospodársky rok 2002/2003 od 8. októbra 2003, |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2002/2003 od 8. októbra 2003,

| — | za hospodársky rok 2003/2004 od 15. októbra 2004, |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2003/2004 od 15. októbra 2004,

| — | za hospodársky rok 2004/2005 od 18. októbra 2005 a |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2004/2005 od 18. októbra 2005 a

| — | za hospodársky rok 2005/2006 od 23. februára 2007. |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2005/2006 od 23. februára 2007.

Článok 1 ods. 2 sa uplatňuje:

| — | za hospodársky rok 2001/2002 od 16. októbra 2002 a |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2001/2002 od 16. októbra 2002 a

| — | za hospodársky rok 2004/2005 od 18. októbra 2005. |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2004/2005 od 18. októbra 2005.

Článok 1 ods. 3 sa uplatňuje:

| — | za hospodársky rok 2002/2003 od 8. októbra 2003, |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2002/2003 od 8. októbra 2003,

| — | za hospodársky rok 2003/2004 od 15. októbra 2004 a |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2003/2004 od 15. októbra 2004 a

| — | za hospodársky rok 2005/2006 od 23. februára 2007. |
| --- | --- |

—

za hospodársky rok 2005/2006 od 23. februára 2007.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. decembra 2013

Za Radu

predseda

E. GUSTAS

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 1260/2001 z 19. júna 2001 o spoločnom organizovaní trhu v sektore cukru (Ú. v. ES L 178, 30.6.2001, s. 1).

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1837/2002 (Ú. v. ES L 278, 16.10.2002, s. 13).

2

(3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1762/2003 (Ú. v. EÚ L 254, 8.10.2003, s. 4).

3

(4)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1775/2004 (Ú. v. EÚ L 316, 15.10.2004, s. 64).

4

(5)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1686/2005 (Ú. v. EÚ L 271, 15.10.2005, s. 12).

5

(6)  Nariadenie Komisie (ES) č. 164/2007 (Ú. v. EÚ L 51, 20.2.2007, s. 17).

6

(7)  Nariadenie Komisie (ES) č. 314/2002 z 20. februára 2002 ustanovujúce podrobné pravidlá pre uplatňovanie systému kvót v sektore cukru (Ú. v. ES L 50, 21.2.2002, s. 40).

7

(8)  Ú. v. EÚ L 254, 8.10.2003, s. 5.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 316, 15.10.2004, s. 65.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 51, 20.2.2007, s. 16.

10

(11)  Nariadenie Rady (ES) č. 318/2006 z 20. februára 2006 o spoločnej organizácii trhov v sektore cukru (Ú. v. EÚ L 58, 28.2.2006, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov)m (Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1).

12

(13)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1762/2003 zo 7. októbra 2003, ktorým sa stanovuje výška produkčných odvodov v sektore cukru na hospodársky rok 2002/2003 (Ú. v. EÚ L 254, 8.10.2003, s. 4).

13

(14)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1775/2004 zo 14. októbra 2004, ktorým sa stanovuje výška produkčných odvodov v sektore cukru na hospodársky rok 2003 – 2004 (Ú. v. EÚ L 316, 15.10.2004, s. 64).

14

(15)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1686/2005 zo 14. októbra 2005, ktorým sa stanovuje výška produkčných odvodov, ako aj koeficientu dodatkového odvodu v sektore cukru na hospodársky rok 2004/2005 (Ú. v. EÚ L 271, 15.10.2005, s. 12).

15

(16)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1193/2009 z 3. novembra 2009, ktorým sa opravujú nariadenia (ES) č. 1762/2003, (ES) č. 1775/2004, (ES) č. 1686/2005 a (ES) č. 164/2007 a ktorým sa stanovuje výška produkčných odvodov v sektore cukru na hospodárske roky 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 a 2005/2006 (Ú. v. EÚ L 321, 8.12.2009, s. 1).

16

(17)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1440/2002 zo 7. augusta 2002, ktorým sa reviduje maximálna výška odvodu z produkcie B a ktorým sa mení minimálna cena za cukrovú repu B v sektore cukru za hospodársky rok 2002/03 (Ú. v. ES L 212, 8.8.2002, s. 3).

17

(18)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1296/2005 z 5. augusta 2005, ktorým sa opravuje najvyššia čiastka pre výrobný odvod B a upravuje najnižšia cena pre repu B v sektore cukru na hospodársky rok 2005/2006 (Ú. v. EÚ L 205, 6.8.2005, s. 20).

18

(19)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31.5.2000, s. 1).

19

---

PRÍLOHA

| 1. | Produkčné odvody v sektore cukru uvedené v článku 1 ods. 1 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Suma za tonu bieleho cukru ako základný odvod z produkcie cukru A a cukru B (v EUR) |

1.

Produkčné odvody v sektore cukru uvedené v článku 1 ods. 1

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

a)

Suma za tonu bieleho cukru ako základný odvod z produkcie cukru A a cukru B (v EUR)

12 638

12 638

12 638

12 638

7 794

| b) | Suma za tonu bieleho cukru ako odvod B z produkcie cukru B (v EUR) |
| --- | --- |

b)

Suma za tonu bieleho cukru ako odvod B z produkcie cukru B (v EUR)

236 963

103 447

109 061

236 963

—

| c) | Suma za tonu sušiny ako základný odvod z produkcie izoglukózy A a izoglukózy B (v EUR) |
| --- | --- |

c)

Suma za tonu sušiny ako základný odvod z produkcie izoglukózy A a izoglukózy B (v EUR)

5 330

5 330

5 330

5 330

3 394

| d) | Suma za tonu sušiny ako odvod B z produkcie izoglukózy B (v EUR) |
| --- | --- |

d)

Suma za tonu sušiny ako odvod B z produkcie izoglukózy B (v EUR)

99 424

46 017

48 261

99 424

—

| e) | Suma za tonu sušiny vyjadrenej ako ekvivalent cukru/izoglukózy ako odvod z produkcie inulínového sirupu A a inulínového sirupu B (v EUR) |
| --- | --- |

e)

Suma za tonu sušiny vyjadrenej ako ekvivalent cukru/izoglukózy ako odvod z produkcie inulínového sirupu A a inulínového sirupu B (v EUR)

12 638

12 638

12 638

12 638

7 794

| f) | Suma za tonu sušiny vyjadrenej ako ekvivalent cukru/izoglukózy ako odvod B z produkcie inulínového sirupu B (v EUR) |
| --- | --- |

f)

Suma za tonu sušiny vyjadrenej ako ekvivalent cukru/izoglukózy ako odvod B z produkcie inulínového sirupu B (v EUR)

236 963

103 447

109 061

236 963

—

| 2. | Koeficienty potrebné na výpočet dodatočných odvodov uvedených v článku 1 ods. 2
  Hospodársky rok 2001/2002: 0,01839.
  Hospodársky rok 2004/2005: 0,07294. |
| --- | --- |

2.

Koeficienty potrebné na výpočet dodatočných odvodov uvedených v článku 1 ods. 2

Hospodársky rok 2001/2002: 0,01839.

Hospodársky rok 2004/2005: 0,07294.

| 3. | Sumy, ktoré zaplatia výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy v rámci odvodov A alebo B uvedené v článku 1 ods. 3 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2005/2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodatočná cena za cukrovú repu A (1) | | | 0,378 |
| Dodatočná cena za cukrovú repu B (1) | 10,414 | 9,976 | 18,258 |

3.

Sumy, ktoré zaplatia výrobcovia cukru predajcom cukrovej repy v rámci odvodov A alebo B uvedené v článku 1 ods. 3

2002/2003

2003/2004

2005/2006

Dodatočná cena za cukrovú repu A (1)

0,378

Dodatočná cena za cukrovú repu B (1)

10,414

9,976

18,258

---

(1)  Dodatočná cena za odvody A alebo B za tonu cukrovej repy štandardnej kvality (v EUR).

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/7

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 1361/2013

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 267/2012 z 23. marca 2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu (1), a najmä na jeho článok 46 ods. 2,

keďže:

| (1) | Rada prijala 23. marca 2012 nariadenie (EÚ) č. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 23. marca 2012 nariadenie (EÚ) č. 267/2012.

| (2) | V nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 28. novembra 2013 vo veci C-280/12 P nie sú pán Fereydoun MAHMOUDIAN a spoločnosť Fulmen zahrnutí do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia uvedené v prílohe II k rozhodnutiu Rady 2010/413/SZBP (2). |
| --- | --- |

(2)

V nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 28. novembra 2013 vo veci C-280/12 P nie sú pán Fereydoun MAHMOUDIAN a spoločnosť Fulmen zahrnutí do zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia uvedené v prílohe II k rozhodnutiu Rady 2010/413/SZBP (2).

| (3) | Pán Fereydoun MAHMOUDIAN a spoločnosť Fulmen by sa mali vypustiť zo zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia uvedené v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012, |
| --- | --- |

(3)

Pán Fereydoun MAHMOUDIAN a spoločnosť Fulmen by sa mali vypustiť zo zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia uvedené v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 sa mení tak, ako sa uvádza v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Radu

predseda

R. ŠADŽIUS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 88, 24.3.2012, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2010/413/SZBP z 26. júla 2010 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu (Ú. v. EÚ L 195, 27.7.2010, s. 39).

2

---

PRÍLOHA

Príloha IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 sa mení takto:

| 1. | v časti I.A sa vypúšťa záznam č.9 týkajúci sa pána Fereydouna MAHMOUDIANA; |
| --- | --- |

1.

v časti I.A sa vypúšťa záznam č.9 týkajúci sa pána Fereydouna MAHMOUDIANA;

| 2. | v časti I.B sa vypúšťa záznam č.13 týkajúci sa spoločnosti Fulmen. |
| --- | --- |

2.

v časti I.B sa vypúšťa záznam č.13 týkajúci sa spoločnosti Fulmen.

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/9

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1362/2013

z 11. decembra 2013,

ktorým sa stanovujú metódy senzorického testovania nevareného ochuteného mäsa z hydiny na účely jeho zatriedenia do kombinovanej nomenklatúry

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | V doplnkovej poznámke 6 a) ku 2. kapitole kombinovanej nomenklatúry, ktorá tvorí prílohu k nariadeniu (EHS) č. 2658/87, sa „nevarené ochutené mäso“ vymedzuje ako „nevarené mäso, ktoré bolo ochutené vnútri hĺbkovo alebo po celom povrchu výrobku ochucovadlami buď viditeľnými voľným okom, alebo zreteľne chuťovo rozlíšiteľnými“. |
| --- | --- |

(1)

V doplnkovej poznámke 6 a) ku 2. kapitole kombinovanej nomenklatúry, ktorá tvorí prílohu k nariadeniu (EHS) č. 2658/87, sa „nevarené ochutené mäso“ vymedzuje ako „nevarené mäso, ktoré bolo ochutené vnútri hĺbkovo alebo po celom povrchu výrobku ochucovadlami buď viditeľnými voľným okom, alebo zreteľne chuťovo rozlíšiteľnými“.

| (2) | S cieľom zabezpečiť, aby colné orgány uplatňovali jednotný prístup na účely colného zatriedenia, je potrebné stanoviť metódy na určenie toho, či je nevarené mäso z hydiny ochutené v zmysle doplnkovej poznámky 6 a) ku 2. kapitole kombinovanej nomenklatúry. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom zabezpečiť, aby colné orgány uplatňovali jednotný prístup na účely colného zatriedenia, je potrebné stanoviť metódy na určenie toho, či je nevarené mäso z hydiny ochutené v zmysle doplnkovej poznámky 6 a) ku 2. kapitole kombinovanej nomenklatúry.

| (3) | Na základe štúdií, ktoré vypracovala skupina európskych colných laboratórií, sa metódy overovania, či nevarené mäso z hydiny je alebo nie je ochutené, zakladajú v prvom rade na vizuálnom preskúmaní a v druhom rade na ochutnávke vzorky. |
| --- | --- |

(3)

Na základe štúdií, ktoré vypracovala skupina európskych colných laboratórií, sa metódy overovania, či nevarené mäso z hydiny je alebo nie je ochutené, zakladajú v prvom rade na vizuálnom preskúmaní a v druhom rade na ochutnávke vzorky.

| (4) | Metóda založená na ochutnávke vzorky by sa mala uplatniť iba v prípade, keď metóda vizuálneho preskúmania nevedie k presvedčivým záverom. |
| --- | --- |

(4)

Metóda založená na ochutnávke vzorky by sa mala uplatniť iba v prípade, keď metóda vizuálneho preskúmania nevedie k presvedčivým záverom.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Metódy, ktorými sa na účely zatriedenia do kombinovanej nomenklatúry určuje, či je nevarené mäso z hydiny ochutené alebo nie, sa stanovujú v prílohe.

Článok 2

1.   Vizuálne preskúmanie mäsa z hydiny sa vykoná metódou a za podmienok stanovených v časti I prílohy.

Cieľom vizuálneho preskúmania je stanoviť, či je mäso z hydiny ochutené po celom povrchu a či je dochucovadlo viditeľné voľným okom.

2.   Ochutnávka mäsa z hydiny sa vykoná metódou a za podmienok stanovených v časti II prílohy.

Ochutnávka sa vykonáva len v prípadoch, keď z výsledkov vizuálneho preskúmania nie je stanovené, či vzorka bola ochutená na celom povrchu a či je dochucovadlo viditeľné voľným okom.

Cieľom ochutnávky je stanoviť, či je mäso z hydiny ochutené vnútri hĺbkovo alebo po celom povrchu a či je dochucovadlo zreteľne chuťovo rozlíšiteľné.

Ochutnávka sa vykonáva jedine v priestoroch, ktorých vybavenie spĺňa minimálne požiadavky stanovené v bode 2 časti II prílohy.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Algirdas ŠEMETA

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

ČASŤ I.   VIZUÁLNE PRESKÚMANIE OCHUTENÉHO MÄSA Z HYDINY

1.   Cieľ a vymedzenie pojmu

Cieľom tejto metódy je určiť, či sa má nevarené ochutené mäso z hydiny zatriediť do 2. kapitoly alebo do 16. kapitoly kombinovanej nomenklatúry podľa toho, či je možné stanoviť, že:

| 1. | dochucovadlo pokrýva celý povrch vzorky a |
| --- | --- |

1.

dochucovadlo pokrýva celý povrch vzorky a

| 2. | dochucovadlo je viditeľné voľným okom. |
| --- | --- |

2.

dochucovadlo je viditeľné voľným okom.

Metóda sa zakladá na vizuálnom preskúmaní jednej alebo viacerých vzoriek nevareného mäsa z hydiny.

2.   Príprava vzoriek

Každú vzorku je potrebné odobrať z množstva, resp. zo šarže deklarovanej v colnom vyhlásení. Vzorky sa majú odoberať len z neotvoreného pôvodného balenia. Vzorka sa môže uchovávať v boxe alebo vákuovom plastovom obale.

V prípade mrazeného nevareného mäsa je vzorku potrebné nechať rozmraziť (napríklad v chladničke pri nízkej teplote 4 °C). Vytečenie tekutiny je potrebné obmedziť na najmenšiu možnú mieru.

Príslušné informácie týkajúce sa balenia a/alebo vzoriek je potrebné zaevidovať alebo odfotografovať a zahrnúť do skúšobného protokolu uvedeného v bode 4.

3.   Vykonanie vizuálneho preskúmania

Vzorka sa vizuálne preskúma po odstránení obalu.

Vzorku preskúmajú aspoň dvaja hodnotitelia.

Hodnotitelia musia pri vizuálnom skúmaní zohľadniť tieto aspekty:

| a) | jednotlivé časti povrchu vzorky nemusia byť ochutené rovnomerne; |
| --- | --- |

a)

jednotlivé časti povrchu vzorky nemusia byť ochutené rovnomerne;

| b) | neprítomnosť dochucovadla v záhyboch alebo prekladoch na vnútornej strane rozloženého filé nie je dôležitým faktorom pri určovaní toho, či vzorka bola ochutená po celom povrchu alebo nie; |
| --- | --- |

b)

neprítomnosť dochucovadla v záhyboch alebo prekladoch na vnútornej strane rozloženého filé nie je dôležitým faktorom pri určovaní toho, či vzorka bola ochutená po celom povrchu alebo nie;

| c) | biele korenie je ťažšie rozpoznať ako čierne korenie; |
| --- | --- |

c)

biele korenie je ťažšie rozpoznať ako čierne korenie;

| d) | čierne korenie sa dá ľahšie rozpoznať na povrchu nevýrazne sfarbeného mäsa (napríklad z pŕs) ako na povrchu tmavo sfarbeného mäsa (napríklad z horného stehna). |
| --- | --- |

d)

čierne korenie sa dá ľahšie rozpoznať na povrchu nevýrazne sfarbeného mäsa (napríklad z pŕs) ako na povrchu tmavo sfarbeného mäsa (napríklad z horného stehna).

4.   Vyhodnotenie výsledkov

Všetci hodnotitelia musia dospieť k rovnakému záveru o tom, či vzorka bola ochutená po celom povrchu a či je dochucovadlo viditeľné voľným okom.

Musia vyplniť skúšobný protokol o vizuálnom preskúmaní nevareného ochuteného mäsa z hydiny. Vzor formulára skúšobného protokolu sa uvádza v dodatku 1.

Pokiaľ pri určitej vzorke všetci hodnotitelia nedospejú k rovnakému záveru, alebo keď dospejú k záveru, že vzorka nebola ochutená po celom povrchu alebo že dochucovadlo nie je viditeľné voľným okom, vzorka sa musí otestovať v súlade s časťou II.

5.   Ilustrácie na vysvetlenie

Na pripojených fotografiách je vyobrazené, ako sa majú vzorky posudzovať pri vizuálnom preskúmaní.

Ide o fotografie mäsa z hydiny okoreneného čiernym korením, ale vysvetlivky pod nimi sa môžu uplatňovať aj na iné druhy korenia.

Na fotografiách s označením TOP (vrchná strana) je zobrazený vonkajší povrch hydinových pŕs, zatiaľ čo na fotografiách s označením UNDERSIDE (spodná strana) je zobrazený spodný povrch hydinových pŕs získaný odrezaním od kosti.

Obrázok 1A

Obrázok 1B

Obrázok 2A

Obrázok 2B

Obrázok 3A

Obrázok 3B

Obrázok 4A

Obrázok 4B

Obrázok 5A

Obrázok 5B

Obrázok 6

Obrázok 7

Obrázok 8

Obrázok 9

Obrázok 10

Obrázok 11

Obrázok 12

Obrázok 13

ČASŤ II.   OCHUTNÁVKA OCHUTENÉHO MÄSA Z HYDINY

1.   Cieľ a vymedzenie pojmu

Cieľom tejto metódy je určiť, či sa má nevarené ochutené mäso z hydiny zatriediť do 2. kapitoly alebo do 16. kapitoly kombinovanej nomenklatúry, podľa toho, či je možné stanoviť, že:

| 1. | mäso z hydiny bolo ochutené vnútri hĺbkovo alebo po celom povrchu a |
| --- | --- |

1.

mäso z hydiny bolo ochutené vnútri hĺbkovo alebo po celom povrchu a

| 2. | ochutenie je zreteľne chuťovo rozlíšiteľné. |
| --- | --- |

2.

ochutenie je zreteľne chuťovo rozlíšiteľné.

Metóda je založená na ochutnaní jednej alebo viacerých vzoriek vareného mäsa z hydiny.

2.   Vybavenie skúšobných priestorov

V priestoroch, v ktorých sa vykonáva ochutnávka, musí byť aspoň takéto vybavenie:

| — | mikrovlnná rúra, |
| --- | --- |

—

mikrovlnná rúra,

| — | dosky na krájanie, |
| --- | --- |

—

dosky na krájanie,

| — | ostré nože, |
| --- | --- |

—

ostré nože,

| — | plytké taniere (napr. z polystyrénu alebo riad) označené náhodným 3-miestnym číselným kódom, |
| --- | --- |

—

plytké taniere (napr. z polystyrénu alebo riad) označené náhodným 3-miestnym číselným kódom,

| — | servírovacie vidličky, |
| --- | --- |

—

servírovacie vidličky,

| — | testovacia sonda (potravinový teplomer), |
| --- | --- |

—

testovacia sonda (potravinový teplomer),

| — | jednorazové rukavice. |
| --- | --- |

—

jednorazové rukavice.

3.   Príprava vzoriek

Vzorka musí pozostávať z reprezentatívnej porcie mäsa z hydiny určeného na ľudskú spotrebu.

V prípade akejkoľvek pochybnosti o vzorke, napríklad pokiaľ ide o pridanú(-é) netypickú(-é) zložku(-y) alebo možnú mikrobiálnu kontamináciu, sa pred vykonaním ochutnávky musí vykonať posúdenie rizika alebo mikrobiologická analýza.

Vzorku je potrebné úplne uvariť v mikrovlnnej rúre. Testovať sa musí vzorka vhodná na ľudskú spotrebu.

Vnútorná teplota vzorky musí dosiahnuť najmenej 77 °C. Teplota sa overí pomocou testovacej sondy (potravinového teplomera) po uplynutí času varenia. Ak sa v špecifikáciách mikrovlnnej rúry vyžaduje lehota na „odstátie“, teplota sa odmeria po jej uplynutí. Lehota na „odstátie“ umožňuje dovarenie po vypnutí mikrovlnnej rúry len s využitím už vzniknutého tepla, ak zostanú dvere rúry zatvorené.

Vonkajšiu povrchovú vrstvu vzorky je potrebné odobrať ostrým nožom, aby sa odhalilo uvarené mäso v strede. Treba to urobiť opatrne, aby sa vonkajšou povrchovou vrstvou nekontaminovala stredná časť mäsa.

Stredná časť mäsa sa nakrája na porcie veľkosti približne 2 cm3.

Vzorky je potrebné nechať aspoň 10 minút vychladnúť.

Vzorky sa hodnotiteľom predkladajú na označených tanieroch.

4.   Vykonanie ochutnávky

Piatim až ôsmim kvalifikovaným a vyškoleným hodnotiteľom sa predloží jedna alebo viac vzoriek. Počas jednej ochutnávky sa môže posudzovať najviac päť vzoriek.

Medzi jednotlivými vzorkami sa musí poskytnúť dostatočný časový odstup a/alebo podávať niečo vhodné na neutralizáciu chuti (balená voda a nesolené sušienky).

Hodnotiteľom sa musí umožniť vykonať posúdenie bez rozptyľovania.

Musia ochutnať vzorku a objektívne opísať jej hlavnú príchuť, dochuť a chuť zanechanú v ústach.

Hodnotitelia musia vyplniť tieto dva formuláre:

| e) | formulár o chuťových vlastnostiach k testovaniu hydinových výrobkov na colné účely; |
| --- | --- |

e)

formulár o chuťových vlastnostiach k testovaniu hydinových výrobkov na colné účely;

| f) | súhrnný formulár o slovnom opise k testovaniu hydinových výrobkov na colné účely. |
| --- | --- |

f)

súhrnný formulár o slovnom opise k testovaniu hydinových výrobkov na colné účely.

Vzory formulárov sa uvádzajú v dodatkoch 2 a 3.

Každý hodnotiteľ jednotlivo zaznamená do formulára o chuťových vlastnostiach charakteristiky s uvedením intenzity každej z nich na stupnici od 1 po 3, pričom použije len výrazy „NEVÝRAZNÉ“ (1), „ZRETEĽNE ROZLÍŠITEĽNÉ“ (2) a „VÝRAZNÉ“ (3).

Hlavné výrazy používané hodnotiteľmi pri slovnom opise sa zaznamenajú do súhrnného formulára o slovnom opise, pričom sa pri každej vzorke uvedie počet hodnotiteľov, ktorí použili jednotlivé výrazy.

Intenzita alebo výraznosť charakteristík sa takisto zhrnie v súhrnnom formulári o slovnom opise.

Ak rôzni hodnotitelia použijú rozličné výrazy, ktorých význam sa považuje za obdobný, ako napríklad „tučný“ a „mastný“, pokladá sa to za použitie rovnakých výrazov.

Výsledky týkajúce sa pridaných príchutí alebo korenín (napríklad „kyslý“. „sladký“, „štipľavý“, „korenistý“, „s chuťou čierneho korenia“, „cesnakový“ atď.) je potrebné uviesť v súhrnnom formulári o slovnom opise.

5.   Vyhodnotenie výsledkov

Keď aspoň polovica hodnotiteľov uviedla vo formulári o chuťových vlastnostiach a súhrnnom formulári o slovnom opise, že rozpoznali príchute alebo koreniny na stupnici aspoň s hodnotou 2 („ZRETEĽNE ROZLÍŠITEĽNÉ“) podľa bodu 4, ochutenie vzorky sa považuje za zreteľne chuťovo rozlíšiteľné.

Vo formulároch sa musia uvádzať úplné podrobnosti týkajúce sa vzoriek, ich prípravy, ako aj postupu resp. postupov, ktoré sa použili na dosiahnutie získaných výsledkov a ich interpretáciu.

Dodatok 1

Skúšobný protokol o vizuálnom preskúmaní nevareného ochuteného mäsa z hydiny

Dátum: ...

| | Kód ... | Kód ... | Kód ... | Kód ... | Kód ... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ochutenie po celom povrchu výrobku | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE |
| Ochutenie viditeľné voľným okom | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE |
| Príslušné informácie | | | | | |

Kód ...

Kód ...

Kód ...

Kód ...

Kód ...

Ochutenie po celom povrchu výrobku

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

Ochutenie viditeľné voľným okom

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

ÁNO/NIE

Príslušné informácie

Dodatok 2

Formulár o chuťových vlastnostich k testovaniu hydinových výrobkov na colné účely

Meno: ... Dátum: ... Výrobok: ...

| Kód | Príchuť / Dochuť / Chuť zanechaná v ústach | Intenzita |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Kód

Príchuť / Dochuť / Chuť zanechaná v ústach

Intenzita

Stupnica

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| NEVÝRAZNÉ | ZRETEĽNE ROZLÍSITEĽNÉ | VÝRAZNÉ |

1

2

3

NEVÝRAZNÉ

ZRETEĽNE ROZLÍSITEĽNÉ

VÝRAZNÉ

Dodatok 3

Súhrnný formulár o slovnom opise k testovaniu hydinových výrobkov na colné účely

Dátum: ...

| | Kód | 1 | 2 | 3 | Kód | 1 | 2 | 3 | Kód | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Charakteristiky uvedené pre:
  príchuť / dochuť / chuť zanechanú v ústach | | Nevýrazné | Zreteľne Rozlíšiteľné | Výrazné | | Nevýrazné | Zreteľne Rozlíšiteľné | Výrazné | | Nevýrazné | Zreteľne Rozlíšiteľné | Výrazné |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Kód

1

2

3

Kód

1

2

3

Kód

1

2

3

Charakteristiky uvedené pre:

príchuť / dochuť / chuť zanechanú v ústach

Nevýrazné

Zreteľne Rozlíšiteľné

Výrazné

Nevýrazné

Zreteľne Rozlíšiteľné

Výrazné

Nevýrazné

Zreteľne Rozlíšiteľné

Výrazné

Vyhotovil: ... Preveril: ...

Do stĺpcov 1, 2 a 3 zaznamenajte, prosím, počet hodnotiteľov, ktorí uviedli danú charakteristiku.

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/26

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1363/2013

z 12. decembra 2013,

ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „umelé nanomateriály“

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (1), a najmä na jeho článok 18 ods. 5,

keďže:

| (1) | V článku 18 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1169/2011 sa stanovuje, že všetky zložky potravín prítomné vo forme umelých nanomateriálov sa musia jasne uviesť v zozname zložiek potravín v záujme zabezpečenia informovanosti spotrebiteľa. Okrem toho za názvami zložiek potravín prítomných vo forme umelých nanomateriálov sa musí uviesť slovo „nano“ v zátvorkách. Rovnako je v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 stanovená definícia „umelých nanomateriálov“. |
| --- | --- |

(1)

V článku 18 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1169/2011 sa stanovuje, že všetky zložky potravín prítomné vo forme umelých nanomateriálov sa musia jasne uviesť v zozname zložiek potravín v záujme zabezpečenia informovanosti spotrebiteľa. Okrem toho za názvami zložiek potravín prítomných vo forme umelých nanomateriálov sa musí uviesť slovo „nano“ v zátvorkách. Rovnako je v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 stanovená definícia „umelých nanomateriálov“.

| (2) | Článkom 18 ods. 5 uvedeného nariadenia sa Komisia splnomocňuje na účely dosiahnutia cieľov uvedeného nariadenia, aby prostredníctvom delegovaných aktov upravila a prispôsobila definíciu „umelých nanomateriálov“, ktorá je stanovená v uvedenom nariadení, technickému a vedeckému pokroku alebo definíciám dohodnutým na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

(2)

Článkom 18 ods. 5 uvedeného nariadenia sa Komisia splnomocňuje na účely dosiahnutia cieľov uvedeného nariadenia, aby prostredníctvom delegovaných aktov upravila a prispôsobila definíciu „umelých nanomateriálov“, ktorá je stanovená v uvedenom nariadení, technickému a vedeckému pokroku alebo definíciám dohodnutým na medzinárodnej úrovni.

| (3) | Dňa 18. októbra 2011 bolo prijaté odporúčanie Komisie 2011/696/EÚ (2), v ktorom sa okrem iného reaguje na žiadosť Európskeho parlamentu zaviesť do právnych predpisov Únie vyčerpávajúcu vedeckú definíciu nanomateriálov. Definícia vymedzená v uvedenom odporúčaní je založená výlučne na veľkosti častíc obsiahnutých v materiáli a zahŕňa prírodné, vedľajšie a priemyselne vyrábané materiály. Zohľadňuje sa v nej okrem iného referenčná správa Spoločného výskumného centra Európskej komisie s názvom Úvahy o vymedzení pojmu nanomateriálov na regulačné účely (3), stanovisko Vedeckého výboru pre vznikajúce a novoidentifikované zdravotné riziká (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks – SCENIHR) s názvom Vedecký základ pre vymedzenie pojmu „nanomateriál“ (4) a definícia pojmu „nanomateriál“ vyvinutá Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu (ISO) (5). |
| --- | --- |

(3)

Dňa 18. októbra 2011 bolo prijaté odporúčanie Komisie 2011/696/EÚ (2), v ktorom sa okrem iného reaguje na žiadosť Európskeho parlamentu zaviesť do právnych predpisov Únie vyčerpávajúcu vedeckú definíciu nanomateriálov. Definícia vymedzená v uvedenom odporúčaní je založená výlučne na veľkosti častíc obsiahnutých v materiáli a zahŕňa prírodné, vedľajšie a priemyselne vyrábané materiály. Zohľadňuje sa v nej okrem iného referenčná správa Spoločného výskumného centra Európskej komisie s názvom Úvahy o vymedzení pojmu nanomateriálov na regulačné účely (3), stanovisko Vedeckého výboru pre vznikajúce a novoidentifikované zdravotné riziká (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks – SCENIHR) s názvom Vedecký základ pre vymedzenie pojmu „nanomateriál“ (4) a definícia pojmu „nanomateriál“ vyvinutá Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu (ISO) (5).

| (4) | V súlade s odporúčaním 2011/696/EÚ vymedzenie pojmu „nanomateriál“ stanovené v tomto odporúčaní neurčuje vopred ani neodráža rozsah uplatňovania akéhokoľvek právneho predpisu Únie. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s odporúčaním 2011/696/EÚ vymedzenie pojmu „nanomateriál“ stanovené v tomto odporúčaní neurčuje vopred ani neodráža rozsah uplatňovania akéhokoľvek právneho predpisu Únie.

| (5) | V oznámení Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Druhý prieskum regulačného rámca pre nanomateriály (6) Komisia vyjadrila úmysel uplatňovať definíciu pojmu „nanomateriál“, ako sa vymedzuje odporúčaním 2011/696/EÚ, v právnych predpisoch Únie. Ak sa v niektorých právnych predpisoch EÚ používajú iné definície, ustanovenia sa upravia, aby sa zabezpečil konzistentný prístup, hoci v niektorých odvetviach môže byť potrebné ponechať špecifické riešenia. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Druhý prieskum regulačného rámca pre nanomateriály (6) Komisia vyjadrila úmysel uplatňovať definíciu pojmu „nanomateriál“, ako sa vymedzuje odporúčaním 2011/696/EÚ, v právnych predpisoch Únie. Ak sa v niektorých právnych predpisoch EÚ používajú iné definície, ustanovenia sa upravia, aby sa zabezpečil konzistentný prístup, hoci v niektorých odvetviach môže byť potrebné ponechať špecifické riešenia.

| (6) | Preto je vhodné prispôsobiť definíciu „umelých nanomateriálov“ vymedzenú v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 definícii stanovenej v odporúčaní 2011/696/EÚ, ktorá odráža aktuálny vedecký a technický pokrok. |
| --- | --- |

(6)

Preto je vhodné prispôsobiť definíciu „umelých nanomateriálov“ vymedzenú v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 definícii stanovenej v odporúčaní 2011/696/EÚ, ktorá odráža aktuálny vedecký a technický pokrok.

| (7) | Keďže definícia uvedená v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 vymedzuje pojem „umelé nanomateriály“, a nie „nanomateriály“ vo všeobecnosti, prírodné a vedľajšie nanomateriály by nemali byť zahrnuté do definície. |
| --- | --- |

(7)

Keďže definícia uvedená v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 vymedzuje pojem „umelé nanomateriály“, a nie „nanomateriály“ vo všeobecnosti, prírodné a vedľajšie nanomateriály by nemali byť zahrnuté do definície.

| (8) | Okrem toho je vhodné prepojiť definíciu „umelých nanomateriálov“ s účelovo vyrábanými materiálmi, čo by v nej malo byť explicitne zadefinované. Táto definícia by mala zohľadniť aj definíciu prijatú organizáciou ISO, podľa ktorej „umelý nanomateriál“ je „nanomateriál určený na špecifický účel alebo funkciu“ (7). |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho je vhodné prepojiť definíciu „umelých nanomateriálov“ s účelovo vyrábanými materiálmi, čo by v nej malo byť explicitne zadefinované. Táto definícia by mala zohľadniť aj definíciu prijatú organizáciou ISO, podľa ktorej „umelý nanomateriál“ je „nanomateriál určený na špecifický účel alebo funkciu“ (7).

| (9) | Podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (8) možno samostatne uvádzať na trh a používať v potravinách, v prídavných látkach, v potravinárskych enzýmoch a v potravinárskych arómach, a to za podmienok používania vymedzených v uvedenom nariadení a po vyhodnotení bezpečnosti, iba schválené prídavné látky v potravinách, ktoré sú zaradené do príslušných zoznamov Únie. |
| --- | --- |

(9)

Podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (8) možno samostatne uvádzať na trh a používať v potravinách, v prídavných látkach, v potravinárskych enzýmoch a v potravinárskych arómach, a to za podmienok používania vymedzených v uvedenom nariadení a po vyhodnotení bezpečnosti, iba schválené prídavné látky v potravinách, ktoré sú zaradené do príslušných zoznamov Únie.

| (10) | Uvedené zoznamy Únie boli zriadené nariadeniami Komisie (EÚ) č. 1129/2011 (9) a (EÚ) č. 1130/2011 (10). V týchto zoznamoch takto zriadených sa vymedzili prídavné látky v potravinách, ktoré boli povolené na používanie pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (ES) č. 1333/2008 po preskúmaní ich súladu s ustanoveniami uvedeného nariadenia. Všetky tieto schválené prídavné látky v potravinách podliehajú v súčasnosti programu prehodnocovania, ktorý vykonáva Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) v súlade s nariadením Komisie (EÚ) č. 257/2010 (11). Prehodnocovanie prídavných látok v potravinách sa vykonáva v súlade s prioritami stanovenými v uvedenom nariadení a v rámci skupín prídavných látok v potravinách podľa hlavných funkčných skupín, do ktorých patria. Sú doň zahrnuté aj otázky súvisiace s nanomateriálmi, ktoré možno v uplatniteľnom prípade riešiť revíziou podmienok používania. Výsledkom je, že 30 potravinárskych farbív je už prehodnotených. Žiadne z týchto farbív sa nevyrába v nanoforme. Pokiaľ ide o uhličitan vápenatý (E170) a aktívne uhlie (E153), úrad odporučil stanoviť v špecifikáciách veľkosť častíc. Ďalšie prídavné látky, ktoré by mohli byť v nanoforme, budú prehodnotené v týchto časových lehotách:






  a) | do 31. decembra 2015: oxid titaničitý (E171), oxidy a hydroxidy železa (E172), striebro (E174) a zlato (E175); |
| --- | --- | --- |

(10)

Uvedené zoznamy Únie boli zriadené nariadeniami Komisie (EÚ) č. 1129/2011 (9) a (EÚ) č. 1130/2011 (10). V týchto zoznamoch takto zriadených sa vymedzili prídavné látky v potravinách, ktoré boli povolené na používanie pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (ES) č. 1333/2008 po preskúmaní ich súladu s ustanoveniami uvedeného nariadenia. Všetky tieto schválené prídavné látky v potravinách podliehajú v súčasnosti programu prehodnocovania, ktorý vykonáva Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) v súlade s nariadením Komisie (EÚ) č. 257/2010 (11). Prehodnocovanie prídavných látok v potravinách sa vykonáva v súlade s prioritami stanovenými v uvedenom nariadení a v rámci skupín prídavných látok v potravinách podľa hlavných funkčných skupín, do ktorých patria. Sú doň zahrnuté aj otázky súvisiace s nanomateriálmi, ktoré možno v uplatniteľnom prípade riešiť revíziou podmienok používania. Výsledkom je, že 30 potravinárskych farbív je už prehodnotených. Žiadne z týchto farbív sa nevyrába v nanoforme. Pokiaľ ide o uhličitan vápenatý (E170) a aktívne uhlie (E153), úrad odporučil stanoviť v špecifikáciách veľkosť častíc. Ďalšie prídavné látky, ktoré by mohli byť v nanoforme, budú prehodnotené v týchto časových lehotách:

a)

do 31. decembra 2015: oxid titaničitý (E171), oxidy a hydroxidy železa (E172), striebro (E174) a zlato (E175);

| b) | do 31. decembra 2016: oxid kremičitý (E551); |
| --- | --- |

b)

do 31. decembra 2016: oxid kremičitý (E551);

| c) | do 31. decembra 2018: kremičitan vápenatý (E552), kremičitan horečnatý (E553a) a mastenec (E553b). |
| --- | --- |

c)

do 31. decembra 2018: kremičitan vápenatý (E552), kremičitan horečnatý (E553a) a mastenec (E553b).

| (11) | Určité prídavné látky v potravinách začlenené do zoznamov zriadených nariadeniami (EÚ) č. 1129/2011 a (EÚ) č. 1130/2011 by sa mohli vo výslednej potravine nachádzať vo forme „umelých nanomateriálov“. V prípade takýchto prídavných látok by však uvedenie slova „nano“ v zátvorkách za nimi v zozname zložiek mohlo spotrebiteľa pomýliť, keďže by mu to mohlo vnuknúť myšlienku, že ide o nové prídavné látky, zatiaľ čo v skutočnosti sa používajú v potravinách v uvedenej forme po celé desaťročia. |
| --- | --- |

(11)

Určité prídavné látky v potravinách začlenené do zoznamov zriadených nariadeniami (EÚ) č. 1129/2011 a (EÚ) č. 1130/2011 by sa mohli vo výslednej potravine nachádzať vo forme „umelých nanomateriálov“. V prípade takýchto prídavných látok by však uvedenie slova „nano“ v zátvorkách za nimi v zozname zložiek mohlo spotrebiteľa pomýliť, keďže by mu to mohlo vnuknúť myšlienku, že ide o nové prídavné látky, zatiaľ čo v skutočnosti sa používajú v potravinách v uvedenej forme po celé desaťročia.

| (12) | Prídavné látky v potravinách začlenené do týchto zoznamov Únie nariadeniami (EÚ) č. 1129/2011 a (EÚ) č. 1130/2011 by preto nemali byť [povinne] kategorizované ako prídavné látky „nano“ v zozname zložiek a nemala by sa na ne vzťahovať definícia umelých nanomateriálov. Potreba špecifických požiadaviek na označovanie týchto prídavných látok slovom nano by sa mala riešiť v kontexte programu prehodnocovania, a to v prípade potreby zmenou podmienok používania týchto prídavných látok v potravinách vymedzených v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008, ako i zmenou ich špecifikácií vymedzených v nariadení Komisie (EÚ) č. 231/2012 (12). Uvedená výnimka by sa nemala uplatňovať na prídavné látky v potravinách, ktoré boli začlenené do uvedených zoznamov neskôr, ani na nové položky podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 1333/2008. |
| --- | --- |

(12)

Prídavné látky v potravinách začlenené do týchto zoznamov Únie nariadeniami (EÚ) č. 1129/2011 a (EÚ) č. 1130/2011 by preto nemali byť [povinne] kategorizované ako prídavné látky „nano“ v zozname zložiek a nemala by sa na ne vzťahovať definícia umelých nanomateriálov. Potreba špecifických požiadaviek na označovanie týchto prídavných látok slovom nano by sa mala riešiť v kontexte programu prehodnocovania, a to v prípade potreby zmenou podmienok používania týchto prídavných látok v potravinách vymedzených v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1333/2008, ako i zmenou ich špecifikácií vymedzených v nariadení Komisie (EÚ) č. 231/2012 (12). Uvedená výnimka by sa nemala uplatňovať na prídavné látky v potravinách, ktoré boli začlenené do uvedených zoznamov neskôr, ani na nové položky podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 1333/2008.

| (13) | 50 % prahová hodnota určená pre rozloženie častíc podľa ich veľkosti a počtu by sa mala preskúmať s cieľom posúdiť, či by sa nemala v budúcnosti nahradiť prahovou hodnotou nachádzajúcou sa medzi 1 % a 50 % v záujme odzrkadlenia vývoja v technológiách, pokiaľ ide o detekčné a kvantifikačné metódy, a keď si to budú vyžadovať obavy o zdravie a bezpečnosť. |
| --- | --- |

(13)

50 % prahová hodnota určená pre rozloženie častíc podľa ich veľkosti a počtu by sa mala preskúmať s cieľom posúdiť, či by sa nemala v budúcnosti nahradiť prahovou hodnotou nachádzajúcou sa medzi 1 % a 50 % v záujme odzrkadlenia vývoja v technológiách, pokiaľ ide o detekčné a kvantifikačné metódy, a keď si to budú vyžadovať obavy o zdravie a bezpečnosť.

| (14) | Nariadenie (EÚ) č. 1169/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(14)

Nariadenie (EÚ) č. 1169/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Písmeno t) v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1169/2011 sa nahrádza takto:

| „t) | „umelý nanomateriál“ znamená akýkoľvek účelovo vyrábaný materiál pozostávajúci z častíc, ktoré sú v neviazanom stave alebo ako agregát, alebo ako aglomerát, pričom pre 50 % alebo viac častíc v zložení materiálu podľa veľkosti a počtu častíc sa jeden alebo viac vonkajších rozmerov nachádza vo veľkostnom rozsahu od 1 nm do 100 nm. |
| --- | --- |

„t)

„umelý nanomateriál“ znamená akýkoľvek účelovo vyrábaný materiál pozostávajúci z častíc, ktoré sú v neviazanom stave alebo ako agregát, alebo ako aglomerát, pričom pre 50 % alebo viac častíc v zložení materiálu podľa veľkosti a počtu častíc sa jeden alebo viac vonkajších rozmerov nachádza vo veľkostnom rozsahu od 1 nm do 100 nm.

Výnimky:

| a) | prídavné látky v potravinách zahrnuté do vymedzenia pojmu v prvom odseku sa nepovažujú za umelé nanomateriály, ak boli začlenené do zoznamov Únie uvedených v článku 4 nariadenia (ES) č. 1333/2008, a to nariadeniami Komisie (EÚ) č. 1129/2011 (13) a (EÚ) č. 1130/2011 (14); |
| --- | --- |

a)

prídavné látky v potravinách zahrnuté do vymedzenia pojmu v prvom odseku sa nepovažujú za umelé nanomateriály, ak boli začlenené do zoznamov Únie uvedených v článku 4 nariadenia (ES) č. 1333/2008, a to nariadeniami Komisie (EÚ) č. 1129/2011 (13) a (EÚ) č. 1130/2011 (14);

| b) | fullerény, grafénové vločky a jednostenné uhlíkové nanorúrky, ktorých jeden alebo viac vonkajších rozmerov nedosahuje 1 nm, sa považujú za umelé nanomateriály.
  Na účely vymedzenia pojmu v prvom odseku:






  i) | „častica“ je miniatúrna časť hmoty s fyzikálne vymedzenými hranicami; |
| --- | --- | --- |

b)

fullerény, grafénové vločky a jednostenné uhlíkové nanorúrky, ktorých jeden alebo viac vonkajších rozmerov nedosahuje 1 nm, sa považujú za umelé nanomateriály.

Na účely vymedzenia pojmu v prvom odseku:

i)

„častica“ je miniatúrna časť hmoty s fyzikálne vymedzenými hranicami;

| ii) | „aglomerát“ je zhluk slabo viazaných častíc alebo agregátov, ktorého výsledný obsah plochy vonkajšieho povrchu je podobný súčtu obsahu povrchových plôch jednotlivých zložiek; |
| --- | --- |

ii)

„aglomerát“ je zhluk slabo viazaných častíc alebo agregátov, ktorého výsledný obsah plochy vonkajšieho povrchu je podobný súčtu obsahu povrchových plôch jednotlivých zložiek;

| iii) | „agregát“ je častica pozostávajúca zo silne viazaných alebo zlúčených častíc; |
| --- | --- |

iii)

„agregát“ je častica pozostávajúca zo silne viazaných alebo zlúčených častíc;

| iv) | „účelovo vyrábaný“ znamená, že materiál je vyrábaný na uskutočnenie/splnenie špecifickej funkcie alebo účelu. |
| --- | --- |

iv)

„účelovo vyrábaný“ znamená, že materiál je vyrábaný na uskutočnenie/splnenie špecifickej funkcie alebo účelu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 12. decembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 18.

1

(2)  Odporúčanie Komisie 2011/696/EÚ z 18. októbra 2011 o vymedzení pojmu nanomateriál (Ú. v. EÚ L 275, 20.10.2011, s. 38).

2

(3)  EUR 24 403 EN, jún 2010.

3

(4)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_032.pdf

4

(5)  http://cdb.iso.org

5

(6)  COM(2012) 572 final, 3. októbra 2012.

6

(7)  http://cdb.iso.org

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16).

8

(9)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1129/2011 z 11. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 vytvorením zoznamu Únie obsahujúceho prídavné látky v potravinách (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2011, s. 1).

9

(10)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1130/2011 z 11. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 o prídavných látkach v potravinách vytvorením zoznamu Únie obsahujúceho prídavné látky v potravinách schválené na používanie v prídavných látkach v potravinách, potravinárskych enzýmoch, potravinárskych arómach a živinách (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2011, s. 178).

10

(11)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 257/2010 z 25. marca 2010, ktorým sa ustanovuje program schválených prídavných látok v potravinách v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 o prídavných látkach v potravinách (Ú. v. EÚ L 80, 26.3.2010, s. 19).

11

(12)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 231/2012 z 9. marca 2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Ú. v. EÚ L 83, 22.3.2012, s. 1).

12

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/29

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1364/2013

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o využívanie neekologických mladých jedincov akvakultúry a semena neekologických ulitníkov v ekologickej akvakultúre

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91 (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3, článok 15 ods. 2 a článok 40,

keďže:

| (1) | V nariadení Rady (ES) č. 834/2007 sa stanovujú základné požiadavky na ekologickú výrobu morských rias a živočíchov akvakultúry. Podrobné pravidlá vykonávania týchto požiadaviek sú stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

V nariadení Rady (ES) č. 834/2007 sa stanovujú základné požiadavky na ekologickú výrobu morských rias a živočíchov akvakultúry. Podrobné pravidlá vykonávania týchto požiadaviek sú stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 889/2008 (2).

| (2) | Niektoré členské štáty predložili v období od novembra 2012 do apríla 2013 žiadosti o revíziu pravidiel týkajúcich sa výrobkov, látok a techník, ktoré je možné používať pri ekologickej výrobe v oblasti akvakultúry. Tieto žiadosti má preskúmať expertná skupina pre technické poradenstvo v oblasti ekologickej výroby zriadená rozhodnutím Komisie (ES) č. 2009/427 (3). Komisia plánuje na základe tohto preskúmania zvážiť, či bude v roku 2014 potrebná revízia týchto pravidiel. |
| --- | --- |

(2)

Niektoré členské štáty predložili v období od novembra 2012 do apríla 2013 žiadosti o revíziu pravidiel týkajúcich sa výrobkov, látok a techník, ktoré je možné používať pri ekologickej výrobe v oblasti akvakultúry. Tieto žiadosti má preskúmať expertná skupina pre technické poradenstvo v oblasti ekologickej výroby zriadená rozhodnutím Komisie (ES) č. 2009/427 (3). Komisia plánuje na základe tohto preskúmania zvážiť, či bude v roku 2014 potrebná revízia týchto pravidiel.

| (3) | V niektorých žiadostiach bolo uvedené, že na trhu panuje nedostatočná dostupnosť ekologických mladých jedincov a semena ekologických ulitníkov, ktorá je potrebná na to, aby boli splnené požiadavky článkov 25e a 25o nariadenia Komisie (ES) č. 889/2008. |
| --- | --- |

(3)

V niektorých žiadostiach bolo uvedené, že na trhu panuje nedostatočná dostupnosť ekologických mladých jedincov a semena ekologických ulitníkov, ktorá je potrebná na to, aby boli splnené požiadavky článkov 25e a 25o nariadenia Komisie (ES) č. 889/2008.

| (4) | Keďže ekologické mladé jedince a semeno ekologických ulitníkov zatiaľ nie sú dostupné v dostatočných množstvách, s cieľom umožniť kontinuitu, predísť narušeniu ekologickej výroby v oblasti akvakultúry v Únii a poskytnúť trhu s ekologickými mladými jedincami a semenom ekologických ulitníkov čas na ďalší rozvoj, je opodstatnené až do vydania odporúčania expertov odložiť uplatňovanie 50 % stanovených v článku 25e ods. 3 a v článku 25o ods. 1 treťom pododseku nariadenia Komisie (ES) č. 889/2008 o jeden rok, a to do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Keďže ekologické mladé jedince a semeno ekologických ulitníkov zatiaľ nie sú dostupné v dostatočných množstvách, s cieľom umožniť kontinuitu, predísť narušeniu ekologickej výroby v oblasti akvakultúry v Únii a poskytnúť trhu s ekologickými mladými jedincami a semenom ekologických ulitníkov čas na ďalší rozvoj, je opodstatnené až do vydania odporúčania expertov odložiť uplatňovanie 50 % stanovených v článku 25e ods. 3 a v článku 25o ods. 1 treťom pododseku nariadenia Komisie (ES) č. 889/2008 o jeden rok, a to do 31. decembra 2014.

| (5) | Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom regulačného výboru pre ekologickú výrobu, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom regulačného výboru pre ekologickú výrobu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008 sa mení takto:

| 1. | V článku 25e sa odsek 3 nahrádza takto:
  „3.   Maximálny podiel neekologických mladých jedincov akvakultúry prinesených do podniku môže byť počnúc 31. decembrom 2011 vo výške 80 %, počnúc 31. decembrom 2014 vo výške 50 % a počnúc 31. decembrom 2015 vo výške 0 %.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 25e sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Maximálny podiel neekologických mladých jedincov akvakultúry prinesených do podniku môže byť počnúc 31. decembrom 2011 vo výške 80 %, počnúc 31. decembrom 2014 vo výške 50 % a počnúc 31. decembrom 2015 vo výške 0 %.“

| 2. | V článku 25o ods. 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:
  „Maximálny podiel semena z liahní neekologických ulitníkov, ktoré možno uplatniť v ekologických produkčných jednotkách, je počnúc 31. decembrom 2011 vo výške 80 %, počnúc 31. decembrom 2014 vo výške 50 % a počnúc 31. decembrom 2015 vo výške 0 %.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 25o ods. 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„Maximálny podiel semena z liahní neekologických ulitníkov, ktoré možno uplatniť v ekologických produkčných jednotkách, je počnúc 31. decembrom 2011 vo výške 80 %, počnúc 31. decembrom 2014 vo výške 50 % a počnúc 31. decembrom 2015 vo výške 0 %.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 31. decembra 2013.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov so zreteľom na ekologickú výrobu, označovanie a kontrolu (Ú. v. EÚ L 250, 18.9.2008, s. 1).

2

(3)  Rozhodnutie Komisie (ES) č. 2009/427 z 3. júna 2009, ktorým sa zriaďuje expertná skupina pre technické poradenstvo v oblasti ekologickej výroby (Ú. v. EÚ L 139, 5.6.2009, s. 22).

3

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/31

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1365/2013

z 18. decembra 2013,

ktoré sa týka povolenia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) ako kŕmnej doplnkovej látky pre menej významné druhy hydiny vo výkrme a pre kurčatá chované na znášku (držiteľ povolenia Kerry Ingredients and Flavours)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení.

| (2) | V súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1831/2003 bola podaná žiadosť o nové použitie prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604). K žiadosti boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1831/2003 bola podaná žiadosť o nové použitie prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604). K žiadosti boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Uvedená žiadosť sa týka povolenia nového použitia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) ako kŕmnej doplnkovej látky pre menej významné druhy hydiny vo výkrme a pre kurčatá chované na znášku, ktorá sa má zaradiť do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená žiadosť sa týka povolenia nového použitia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) ako kŕmnej doplnkovej látky pre menej významné druhy hydiny vo výkrme a pre kurčatá chované na znášku, ktorá sa má zaradiť do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“.

| (4) | Používanie uvedeného prípravku bolo povolené na obdobie desiatich rokov v prípade kurčiat vo výkrme, a to vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 237/2012 (2). |
| --- | --- |

(4)

Používanie uvedeného prípravku bolo povolené na obdobie desiatich rokov v prípade kurčiat vo výkrme, a to vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 237/2012 (2).

| (5) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel vo svojom stanovisku z 18. júna 2013 (3) k záveru, že prípravok s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) nemá za navrhovaných podmienok použitia nepriaznivé účinky na zdravie zvierat, zdravie ľudí, ani na životné prostredie, a že má potenciál byť účinný v prípade kurčiat chovaných na znášku a môže sa rozšíriť na menej významné druhy hydiny vo výkrme. Úrad nepovažuje osobitné požiadavky na monitorovanie po uvedení na trh za potrebné. Zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) dospel vo svojom stanovisku z 18. júna 2013 (3) k záveru, že prípravok s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) nemá za navrhovaných podmienok použitia nepriaznivé účinky na zdravie zvierat, zdravie ľudí, ani na životné prostredie, a že má potenciál byť účinný v prípade kurčiat chovaných na znášku a môže sa rozšíriť na menej významné druhy hydiny vo výkrme. Úrad nepovažuje osobitné požiadavky na monitorovanie po uvedení na trh za potrebné. Zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003.

| (6) | Z posúdenia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie uvedeného prípravku by sa preto malo povoliť podľa prílohy k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(6)

Z posúdenia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie uvedeného prípravku by sa preto malo povoliť podľa prílohy k tomuto nariadeniu.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prípravok vymedzený v prílohe, ktorý patrí do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“ a do funkčnej skupiny „látky zvyšujúce stráviteľnosť“, sa povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat za podmienok stanovených v uvedenej prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. decembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 237/2012 z 19. marca 2012, ktoré sa týka povolenia prípravku s obsahom alfa-galaktozidázy (EC 3.2.1.22) produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) ako kŕmnej doplnkovej látky pre kurčatá vo výkrme (držiteľ povolenia Kerry Ingredients and Flavours) (Ú. v. EÚ L 80, 20.3.2012, s. 1).

2

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger

(3)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2013) 11(7):3286.

3

EFSA Journal

---

PRÍLOHA

| Identifikačné číslo doplnkovej látky | Názov/meno držiteľa povolenia | Doplnková látka | Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda | Druh alebo kategória zvierat | Maximálny vek | Minimálny obsah | Maximálny obsah | Iné ustanovenia | Koniec platnosti povolenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotky aktivity/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % |
| Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: látky zvyšujúce stráviteľnosť |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | ALFA-galaktozidáza EC 3.2.1.22
  Endo-1,4-beta-glukanáza EC 3.2.1.4 | | Zloženie doplnkovej látky

  Prípravok s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) s minimálnou aktivitou:






  — | 1 000 U (1) alfa-galaktozidázy/g, |

Identifikačné číslo doplnkovej látky

Názov/meno držiteľa povolenia

Doplnková látka

Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

Druh alebo kategória zvierat

Maximálny vek

Minimálny obsah

Maximálny obsah

Iné ustanovenia

Koniec platnosti povolenia

Jednotky aktivity/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 %

Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: látky zvyšujúce stráviteľnosť

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

ALFA-galaktozidáza EC 3.2.1.22

Endo-1,4-beta-glukanáza EC 3.2.1.4

Zloženie doplnkovej látky

Prípravok s obsahom alfa-galaktozidázy produkovanej mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy produkovanej mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604) s minimálnou aktivitou:

—

1 000 U (1) alfa-galaktozidázy/g,

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-beta-glukanázy/g. |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-beta-glukanázy/g.

Tuhá forma.

| | Charakteristika účinnej látky

  alfa-galaktozidáza (EC 3.2.1.22) produkovaná mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanáza (EC 3.2.1.4) produkovaná mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604). |
| --- | --- |

Charakteristika účinnej látky

alfa-galaktozidáza (EC 3.2.1.22) produkovaná mikroorganizmom Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanáza (EC 3.2.1.4) produkovaná mikroorganizmom Aspergillus niger (CBS 120604).

| | Analytická metóda
   (3)

  Na stanovenie:






  — | alfa-galaktozidázy: kolorimetrická metóda, pri ktorej sa meria p-nitrofenol uvoľnený pôsobením alfa-galaktozidázy zo substrátu p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranozidu, |
| --- | --- | --- |

Analytická metóda
   (3)

Na stanovenie:

—

alfa-galaktozidázy: kolorimetrická metóda, pri ktorej sa meria p-nitrofenol uvoľnený pôsobením alfa-galaktozidázy zo substrátu p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranozidu,

| — | endo-1,4-beta-glukanázy: kolorimetrická metóda, pri ktorej sa meria farbivo rozpustné vo vode uvoľnené pôsobením endo-1,4-beta-glukanázy z jačmenného glukánového substrátu zosieťovaného azurínom. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-beta-glukanázy: kolorimetrická metóda, pri ktorej sa meria farbivo rozpustné vo vode uvoľnené pôsobením endo-1,4-beta-glukanázy z jačmenného glukánového substrátu zosieťovaného azurínom.

Menej významné druhy hydiny vo výkrme.

Kurčatá chované na znášku.

—

alfa-galaktozidáza

50 U

endo-1,4-beta-glukanáza 285 U

—

| 1. | V návode na použitie doplnkovej látky a premixu je potrebné uviesť podmienky skladovania a stabilitu pri granulovaní. |
| --- | --- |

1.

V návode na použitie doplnkovej látky a premixu je potrebné uviesť podmienky skladovania a stabilitu pri granulovaní.

| 2. | Maximálna odporúčaná dávka:






  — | 100 U alfa-galaktozidázy/kg kompletného krmiva, |
| --- | --- | --- |

2.

Maximálna odporúčaná dávka:

—

100 U alfa-galaktozidázy/kg kompletného krmiva,

| — | 570 U endo-1,4-beta-glukanázy/kg kompletného krmiva. |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-beta-glukanázy/kg kompletného krmiva.

| 3. | Na účely bezpečnosti: počas manipulácie sa má použiť ochranná dýchacia maska, okuliare a rukavice. |
| --- | --- |

3.

Na účely bezpečnosti: počas manipulácie sa má použiť ochranná dýchacia maska, okuliare a rukavice.

8. január 2024

---

(1)  1 U je množstvo enzýmu, ktoré uvoľní 1 mikromól p-nitrofenolu za minútu z p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranozidu (pNPG) pri pH 5,0 a teplote 37 °C.

(2)  1 U je množstvo enzýmu, ktorý uvoľní 1 mg redukujúceho cukru (ekvivalentu glukózy) z beta-glukánu za minútu pri pH 5,0 a 50 °C.

(3)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto adrese referenčného laboratória:

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/34

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1366/2013

z 18. decembra 2013

o výnimkách z pravidiel pôvodu stanovených v prílohe II k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej, ktoré sa uplatňujú v rámci kvót na určité výrobky z Guatemaly

EURÓPSKA KOMISIA

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2012/734/EÚ z 25. júna 2012 o podpise Dohody, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej v mene Európskej únie, a o predbežnom vykonávaní časti IV dohody, ktorá sa týka obchodných záležitostí (1), a najmä na jeho článok 6,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím 2012/734/EÚ Rada schválila podpísanie dohody v mene Únie, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“). Podľa rozhodnutia 2012/734/EÚ sa dohoda bude vykonávať predbežne do ukončenia postupov potrebných na jej uzavretie. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2012/734/EÚ Rada schválila podpísanie dohody v mene Únie, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“). Podľa rozhodnutia 2012/734/EÚ sa dohoda bude vykonávať predbežne do ukončenia postupov potrebných na jej uzavretie.

| (2) | Príloha II k dohode sa týka vymedzenia pojmu „pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce. V dodatku 2A k uvedenej prílohe sa pre viaceré výrobky stanovuje možnosť udelenia výnimiek z pravidiel pôvodu uvedených v dodatku 2 k prílohe II v rámci ročných kvót. Keďže Únia sa rozhodla využiť túto možnosť, je potrebné stanoviť podmienky na uplatňovanie týchto výnimiek na dovozy z Guatemaly. |
| --- | --- |

(2)

Príloha II k dohode sa týka vymedzenia pojmu „pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce. V dodatku 2A k uvedenej prílohe sa pre viaceré výrobky stanovuje možnosť udelenia výnimiek z pravidiel pôvodu uvedených v dodatku 2 k prílohe II v rámci ročných kvót. Keďže Únia sa rozhodla využiť túto možnosť, je potrebné stanoviť podmienky na uplatňovanie týchto výnimiek na dovozy z Guatemaly.

| (3) | Kvóty uvedené v dodatku 2A k prílohe II by sa mali spravovať na základe zásady „prvý príde, prvý berie“ v súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2). |
| --- | --- |

(3)

Kvóty uvedené v dodatku 2A k prílohe II by sa mali spravovať na základe zásady „prvý príde, prvý berie“ v súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (2).

| (4) | Nárok na využívanie colných koncesií by mal byť podmienený predložením príslušného dôkazu o pôvode colným orgánom tak, ako sa stanovuje v dohode. |
| --- | --- |

(4)

Nárok na využívanie colných koncesií by mal byť podmienený predložením príslušného dôkazu o pôvode colným orgánom tak, ako sa stanovuje v dohode.

| (5) | Keďže dohoda sa predbežne uplatňuje od 1. decembra 2013, toto nariadenie by sa malo uplatňovať od rovnakého dátumu. |
| --- | --- |

(5)

Keďže dohoda sa predbežne uplatňuje od 1. decembra 2013, toto nariadenie by sa malo uplatňovať od rovnakého dátumu.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Pravidlá pôvodu uvedené v dodatku 2A k prílohe II k Dohode, ktorou sa zakladá pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), sa uplatňujú na výrobky uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.

2.   Pravidlá pôvodu uvedené v odseku 1 sa uplatňujú odchylne od pravidiel pôvodu uvedených v dodatku 2 k prílohe II k dohode v rámci kvót uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Na využitie výnimky uvedenej v článku 1 sa k výrobkom musí priložiť dôkaz o pôvode, ako sa uvádza v prílohe II k dohode.

Článok 3

Kvóty uvedené v prílohe sa spravujú v súlade s článkami 308a, 308b a 308c nariadenia (EHS) č. 2454/93.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. decembra 2013.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. decembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 346, 15.12.2012, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

GUATEMALA

Bez ohľadu na pravidlá interpretácie kombinovanej nomenklatúry má znenie opisu výrobkov iba informatívny charakter, pričom rozsah pôsobnosti preferenčného systému sa v kontexte tejto prílohy určuje na základe číselných znakov KN tak, ako existujú v čase prijatia tohto nariadenia.

| Poradové číslo | Číselný znak KN | Opis tovaru | Obdobie kvóty | Ročný objem kvóty [v kusoch (pároch), ak nie je uvedené inak] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.7047 | 6104 62 00 | Dámske alebo dievčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, z bavlny | od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013 | 87 500 |
| od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 | 1 144 500 |
| od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 | 1 239 000 |
| od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016 | 1 333 500 |
| od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 | 1 428 000 |
| od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12. | 1 522 500 |
| 09.7048 | 6105 20 | Pánske alebo chlapčenské košele, pletené alebo háčkované, z chemických vlákien | od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013 | 291 667 |
| od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 | 3 815 000 |
| od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 | 4 130 000 |
| od 1. 1. 2016 do 31. 12.2016 | 4 445 000 |
| od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 | 4 760 000 |
| od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12. | 5 075 000 |
| 09.7049 | 6203 42 | Pánske alebo chlapčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, z bavlny | od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013 | 87 500 |
| od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 | 1 144 500 |
| od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 | 1 239 000 |
| od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016 | 1 333 500 |
| od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 | 1 428 000 |
| od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12. | 1 522 500 |
| 09.7050 | 6203 43 | Pánske alebo chlapčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, zo syntetických vlákien | od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013 | 58 334 |
| od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 | 763 000 |
| od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 | 826 000 |
| od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016 | 889 000 |
| od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 | 952 000 |
| od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12. | 1 015 000 |
| 09.7051 | 6204 62 | Dámske alebo dievčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, z bavlny | od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013 | 58 334 |
| od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 | 763 000 |
| od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015 | 826 000 |
| od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016 | 889 000 |
| od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 | 952 000 |
| od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12. | 1 015 000 |

Poradové číslo

Číselný znak KN

Opis tovaru

Obdobie kvóty

Ročný objem kvóty [v kusoch (pároch), ak nie je uvedené inak]

09.7047

6104 62 00

Dámske alebo dievčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, z bavlny

od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013

87 500

od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014

1 144 500

od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015

1 239 000

od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016

1 333 500

od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017

1 428 000

od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12.

1 522 500

09.7048

6105 20

Pánske alebo chlapčenské košele, pletené alebo háčkované, z chemických vlákien

od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013

291 667

od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014

3 815 000

od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015

4 130 000

od 1. 1. 2016 do 31. 12.2016

4 445 000

od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017

4 760 000

od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12.

5 075 000

09.7049

6203 42

Pánske alebo chlapčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, z bavlny

od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013

87 500

od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014

1 144 500

od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015

1 239 000

od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016

1 333 500

od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017

1 428 000

od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12.

1 522 500

09.7050

6203 43

Pánske alebo chlapčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, zo syntetických vlákien

od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013

58 334

od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014

763 000

od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015

826 000

od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016

889 000

od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017

952 000

od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12.

1 015 000

09.7051

6204 62

Dámske alebo dievčenské nohavice, nohavice s náprsenkou a plecnicami, lýtkové a krátke nohavice, z bavlny

od 1. 12. 2013 do 31. 12. 2013

58 334

od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014

763 000

od 1. 1. 2015 do 31. 12. 2015

826 000

od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016

889 000

od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017

952 000

od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 a na každé nasledujúce obdobie od 1. 1. do 31. 12.

1 015 000

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/38

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1367/2013

z 18. decembra 2013,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. decembra 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| IL | 216,6 |
| MA | 74,7 |
| TN | 111,2 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 113,8 |
| 0707 00 05 | AL | 106,5 |
| MA | 158,2 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 93 10 | MA | 120,5 |
| TR | 138,4 |
| ZZ | 129,5 |
| 0805 10 20 | AR | 26,3 |
| MA | 57,5 |
| TR | 58,5 |
| ZA | 57,8 |
| ZZ | 50,0 |
| 0805 20 10 | MA | 54,3 |
| ZZ | 54,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 104,4 |
| MA | 69,9 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 81,5 |
| 0805 50 10 | AR | 102,8 |
| TR | 72,5 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 10 80 | CN | 77,6 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 153,0 |
| US | 131,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | TR | 121,9 |
| US | 158,4 |
| ZZ | 140,2 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

55,3

IL

216,6

MA

74,7

TN

111,2

TR

111,2

ZZ

113,8

0707 00 05

AL

106,5

MA

158,2

TR

135,9

ZZ

133,5

0709 93 10

MA

120,5

TR

138,4

ZZ

129,5

0805 10 20

AR

26,3

MA

57,5

TR

58,5

ZA

57,8

ZZ

50,0

0805 20 10

MA

54,3

ZZ

54,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

104,4

MA

69,9

TR

70,1

ZZ

81,5

0805 50 10

AR

102,8

TR

72,5

ZZ

87,7

0808 10 80

CN

77,6

MK

31,3

NZ

153,0

US

131,8

ZZ

98,4

0808 30 90

TR

121,9

US

158,4

ZZ

140,2

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/40

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa vymenúva päť členov Dvora audítorov

(2013/772/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 286 ods. 2,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:

| (1) | Funkčné obdobia pána Gijsa DE VRIESA, pána Henriho GRETHENA, pána Michela CRETINA, pána Ioannisa SARMASA a pána Davida BOSTOCKA sa končia 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobia pána Gijsa DE VRIESA, pána Henriho GRETHENA, pána Michela CRETINA, pána Ioannisa SARMASA a pána Davida BOSTOCKA sa končia 31. decembra 2013.

| (2) | Je preto potrebné uskutočniť nové vymenovania, |
| --- | --- |

(2)

Je preto potrebné uskutočniť nové vymenovania,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za členov Dvora audítorov sa týmto na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2019 vymenúvajú:

| — | pán Alex BRENNINKMEIJER, |
| --- | --- |

—

pán Alex BRENNINKMEIJER,

| — | pán Henri GRETHEN, |
| --- | --- |

—

pán Henri GRETHEN,

| — | pani Danièle LAMARQUE, |
| --- | --- |

—

pani Danièle LAMARQUE,

| — | pán Nikolaos MILIONIS, |
| --- | --- |

—

pán Nikolaos MILIONIS,

| — | pán Phil WYNN OWEN. |
| --- | --- |

—

pán Phil WYNN OWEN.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Stanovisko z 11. decembra 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/41

---

ROZHODNUTIE RADY

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa vymenúva nemecký člen Výboru regiónov

(2013/773/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,

so zreteľom na návrh nemeckej vlády,

keďže:

| (1) | Rada prijala 22. decembra 2009 rozhodnutie 2009/1014/EÚ (1) a 18. januára 2010 rozhodnutie 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 22. decembra 2009 rozhodnutie 2009/1014/EÚ (1) a 18. januára 2010 rozhodnutie 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Emilie MÜLLEROVEJ sa uvoľní jedno miesto člena Výboru regiónov. |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Emilie MÜLLEROVEJ sa uvoľní jedno miesto člena Výboru regiónov.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za členku Výboru regiónov sa na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, vymenúva:

| — | Dr Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen. |
| --- | --- |

—

Dr Beate MERK, Bayerische Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/42

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 17. decembra 2013,

ktorým sa schvaľujú obmedzenia autorizácií biocídnych výrobkov obsahujúcich bromadiolón, ktoré oznámilo Nemecko v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES

[oznámené pod číslom C(2013) 9030]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(2013/774/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (1), a najmä na jej článok 4 ods. 4,

keďže:

| (1) | Príloha I k smernici 98/8/ES obsahuje zoznam aktívnych látok schválených na úrovni Únie na zaradenie k biocídnym výrobkom. Smernicou Komisie 2009/92/ES (2) sa aktívna látka bromadiolón zaradila na použitie vo výrobkoch typu 14, rodenticídoch, podľa vymedzenia v prílohe V k smernici 98/8/ES. |
| --- | --- |

(1)

Príloha I k smernici 98/8/ES obsahuje zoznam aktívnych látok schválených na úrovni Únie na zaradenie k biocídnym výrobkom. Smernicou Komisie 2009/92/ES (2) sa aktívna látka bromadiolón zaradila na použitie vo výrobkoch typu 14, rodenticídoch, podľa vymedzenia v prílohe V k smernici 98/8/ES.

| (2) | Bromadiolón je antikoagulačný rodenticíd, o ktorom je známe, že predstavuje riziko nehôd v prípade detí, ako aj riziko pre necieľové zvieratá a životné prostredie. Považuje sa za potenciálne perzistentný, pravdepodobne bioakumulatívny a toxický (PBT) alebo veľmi perzistentný a veľmi pravdepodobne bioakumulatívny (vPvB). |
| --- | --- |

(2)

Bromadiolón je antikoagulačný rodenticíd, o ktorom je známe, že predstavuje riziko nehôd v prípade detí, ako aj riziko pre necieľové zvieratá a životné prostredie. Považuje sa za potenciálne perzistentný, pravdepodobne bioakumulatívny a toxický (PBT) alebo veľmi perzistentný a veľmi pravdepodobne bioakumulatívny (vPvB).

| (3) | Z dôvodov verejného zdravia a hygieny sa však dospelo k záveru, že je opodstatnené zaradiť bromadiolón a iné antikoagulančné rodenticídy do prílohy I k smernici 98/8/ES, čím sa členským štátom umožnilo autorizovať výrobky obsahujúce bromadiolón. Členské štáty však mali pri udeľovaní autorizácií výrobkov obsahujúcich bromadiolón povinnosť zabezpečiť minimalizovanie primárnej, ako aj sekundárnej expozície ľudí, necieľových zvierat a životného prostredia tak, že zohľadnia a uplatnia všetky primerané a dostupné opatrenia na zmiernenie rizika. Opatrenia na zmiernenie rizika uvedené v smernici 2009/92/ES preto okrem iného zahŕňajú aj obmedzenie použitia len na profesionálne účely. |
| --- | --- |

(3)

Z dôvodov verejného zdravia a hygieny sa však dospelo k záveru, že je opodstatnené zaradiť bromadiolón a iné antikoagulančné rodenticídy do prílohy I k smernici 98/8/ES, čím sa členským štátom umožnilo autorizovať výrobky obsahujúce bromadiolón. Členské štáty však mali pri udeľovaní autorizácií výrobkov obsahujúcich bromadiolón povinnosť zabezpečiť minimalizovanie primárnej, ako aj sekundárnej expozície ľudí, necieľových zvierat a životného prostredia tak, že zohľadnia a uplatnia všetky primerané a dostupné opatrenia na zmiernenie rizika. Opatrenia na zmiernenie rizika uvedené v smernici 2009/92/ES preto okrem iného zahŕňajú aj obmedzenie použitia len na profesionálne účely.

| (4) | Spoločnosť Belgagri SA (ďalej len „žiadateľ“) predložila v súlade s článkom 8 smernice 98/8/ES Írsku žiadosti o autorizáciu štyroch rodenticídov obsahujúcich bromadiolón (ďalej len „výrobky“). |
| --- | --- |

(4)

Spoločnosť Belgagri SA (ďalej len „žiadateľ“) predložila v súlade s článkom 8 smernice 98/8/ES Írsku žiadosti o autorizáciu štyroch rodenticídov obsahujúcich bromadiolón (ďalej len „výrobky“).

| (5) | Írsko 30. septembra 2012 týmto výrobkom udelilo autorizácie. Výrobky boli autorizované s obmedzeniami, aby sa v Írsku zaistilo splnenie podmienok článku 5 smernice 98/8/ES. K týmto obmedzeniam nepatrilo obmedzenie na použitie vyškolenými profesionálnymi používateľmi alebo profesionálnymi používateľmi s licenciou. |
| --- | --- |

(5)

Írsko 30. septembra 2012 týmto výrobkom udelilo autorizácie. Výrobky boli autorizované s obmedzeniami, aby sa v Írsku zaistilo splnenie podmienok článku 5 smernice 98/8/ES. K týmto obmedzeniam nepatrilo obmedzenie na použitie vyškolenými profesionálnymi používateľmi alebo profesionálnymi používateľmi s licenciou.

| (6) | Žiadateľ 5. februára 2013 predložil Nemecku úplné žiadosti o vzájomné uznanie prvých autorizácií v súvislosti s danými výrobkami. |
| --- | --- |

(6)

Žiadateľ 5. februára 2013 predložil Nemecku úplné žiadosti o vzájomné uznanie prvých autorizácií v súvislosti s danými výrobkami.

| (7) | Nemecko 17. apríla 2013 oznámilo Komisii, ostatným členským štátom a žiadateľovi svoj návrh obmedziť prvé autorizácie v súlade s článkom 4 ods. 4 smernice 98/8/ES. Nemecko navrhlo uložiť v prípade týchto výrobkov obmedzenie na použitie vyškolenými profesionálnymi používateľmi alebo profesionálnymi používateľmi s licenciou. |
| --- | --- |

(7)

Nemecko 17. apríla 2013 oznámilo Komisii, ostatným členským štátom a žiadateľovi svoj návrh obmedziť prvé autorizácie v súlade s článkom 4 ods. 4 smernice 98/8/ES. Nemecko navrhlo uložiť v prípade týchto výrobkov obmedzenie na použitie vyškolenými profesionálnymi používateľmi alebo profesionálnymi používateľmi s licenciou.

| (8) | Komisia vyzvala ostatné členské štáty a žiadateľa, aby k oznámeniu do 90 dní predložili písomné pripomienky v súlade s článkom 27 ods. 1 smernice 98/8/ES. V danej lehote neboli predložené žiadne pripomienky. O oznámení sa zároveň viedli diskusie medzi Komisiou a príslušnými orgánmi členských štátov pre biocídne výrobky na zasadnutí skupiny pre uľahčenie autorizácie výrobkov a vzájomného uznávania, ktoré sa uskutočnilo 14. mája 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisia vyzvala ostatné členské štáty a žiadateľa, aby k oznámeniu do 90 dní predložili písomné pripomienky v súlade s článkom 27 ods. 1 smernice 98/8/ES. V danej lehote neboli predložené žiadne pripomienky. O oznámení sa zároveň viedli diskusie medzi Komisiou a príslušnými orgánmi členských štátov pre biocídne výrobky na zasadnutí skupiny pre uľahčenie autorizácie výrobkov a vzájomného uznávania, ktoré sa uskutočnilo 14. mája 2013.

| (9) | V súlade so smernicou 98/8/ES majú autorizácie biocídnych výrobkov obsahujúcich bromadiolón podliehať všetkým primeraným a dostupným opatreniam na zmiernenie rizika vrátane obmedzenia len na profesionálne použitie. Z vedeckého hodnotenia vedúceho k zaradeniu bromadiolónu do smernice 98/8/ES vyplynulo, že dodržiavanie pokynov na minimalizovanie rizika druhotnej otravy necieľových zvierat a používanie výrobkov spôsobom zamedzujúcim selekcii a rozšíreniu rezistencie sa dá očakávať len od profesionálnych používateľov. Obmedzenie na profesionálnych používateľov by sa preto malo v zásade považovať za primerané opatrenie na zmiernenie rizika najmä v členských štátoch, kde existuje rezistencia voči bromadiolónu. |
| --- | --- |

(9)

V súlade so smernicou 98/8/ES majú autorizácie biocídnych výrobkov obsahujúcich bromadiolón podliehať všetkým primeraným a dostupným opatreniam na zmiernenie rizika vrátane obmedzenia len na profesionálne použitie. Z vedeckého hodnotenia vedúceho k zaradeniu bromadiolónu do smernice 98/8/ES vyplynulo, že dodržiavanie pokynov na minimalizovanie rizika druhotnej otravy necieľových zvierat a používanie výrobkov spôsobom zamedzujúcim selekcii a rozšíreniu rezistencie sa dá očakávať len od profesionálnych používateľov. Obmedzenie na profesionálnych používateľov by sa preto malo v zásade považovať za primerané opatrenie na zmiernenie rizika najmä v členských štátoch, kde existuje rezistencia voči bromadiolónu.

| (10) | Keďže nič nesvedčí o opaku, obmedzenie na profesionálnych používateľov je primeraným a dostupným opatrením na zmiernenie rizika v prípade autorizácie výrobkov obsahujúcich bromadiolón v Nemecku. Tento záver potvrdzujú argumenty, ktoré predložilo Nemecko, podľa ktorých sa zistila rezistencia proti bromadiolónu u potkanov a predpokladá sa jej rozšírenie v krajine. Nemecko má navyše dobre fungujúcu sieť vyškolených pracovníkov na kontrolu škodcov a profesionálnych používateľov s licenciou, ako napríklad poľnohospodárov, záhradníkov a lesníkov, ktorí absolvovali odborné školenie, čo znamená, že navrhované obmedzenie nebráni predchádzaniu nákaze. |
| --- | --- |

(10)

Keďže nič nesvedčí o opaku, obmedzenie na profesionálnych používateľov je primeraným a dostupným opatrením na zmiernenie rizika v prípade autorizácie výrobkov obsahujúcich bromadiolón v Nemecku. Tento záver potvrdzujú argumenty, ktoré predložilo Nemecko, podľa ktorých sa zistila rezistencia proti bromadiolónu u potkanov a predpokladá sa jej rozšírenie v krajine. Nemecko má navyše dobre fungujúcu sieť vyškolených pracovníkov na kontrolu škodcov a profesionálnych používateľov s licenciou, ako napríklad poľnohospodárov, záhradníkov a lesníkov, ktorí absolvovali odborné školenie, čo znamená, že navrhované obmedzenie nebráni predchádzaniu nákaze.

| (11) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky, |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Nemecko môže obmedziť autorizácie udelené v súlade s článkom 4 smernice 98/8/ES v prípade výrobkov uvedených v prílohe k tomuto rozhodnutiu na použitie vyškolenými profesionálnymi používateľmi alebo profesionálnymi používateľmi s licenciou.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Komisiu

Janez POTOČNIK

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

1

(2)  Smernica Komisie 2009/92/ES z 31. júla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES s cieľom zaradiť bromadiolón ako aktívnu látku do prílohy I k uvedenej smernici (Ú. v. EÚ L 201, 1.8.2009, s. 43).

2

---

PRÍLOHA

Výrobky, v prípade ktorých môže Nemecko obmedziť autorizácie udelené v súlade s článkom 4 smernice 98/8/ES na použitie vyškolenými profesionálnymi používateľmi alebo profesionálnymi používateľmi s licenciou:

| Názov výrobku v Írsku | Referenčné číslo žiadosti Írska v registri biocídnych výrobkov | Názov výrobku v Nemecku | Referenčné číslo žiadosti Nemecka v registri biocídnych výrobkov |
| --- | --- | --- | --- |
| Control | 2011/6289/13066/IE/AA/21745 | Control | 2011/6289/13066/DE/MA/21749 |
| Control Bloc | 2011/6289/13146/IE/AA/21805 | Control Bloc | 2011/6289/13146/DE/MA/21809 |
| Control Pasta | 2011/6289/13126/IE/AA/21785 | Control Pasta | 2011/6289/13126/DE/MA/21788 |
| Control Bar | 2011/6289/13166/IE/AA/21825 | Control Bar | 2011/6289/13166/DE/MA/21829 |

Názov výrobku v Írsku

Referenčné číslo žiadosti Írska v registri biocídnych výrobkov

Názov výrobku v Nemecku

Referenčné číslo žiadosti Nemecka v registri biocídnych výrobkov

Control

2011/6289/13066/IE/AA/21745

Control

2011/6289/13066/DE/MA/21749

Control Bloc

2011/6289/13146/IE/AA/21805

Control Bloc

2011/6289/13146/DE/MA/21809

Control Pasta

2011/6289/13126/IE/AA/21785

Control Pasta

2011/6289/13126/DE/MA/21788

Control Bar

2011/6289/13166/IE/AA/21825

Control Bar

2011/6289/13166/DE/MA/21829

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/44

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 17. decembra 2013

o finančnom príspevku Únie na núdzové opatrenia zamerané na boj proti aviárnej influenze v Nemecku, Taliansku a Holandsku v rokoch 2012 a 2013 a v Dánsku a Španielsku v roku 2013

[oznámené pod číslom C(2013) 9084]

(Iba dánske, holandské, nemecké, talianske a španielske znenie je autentické)

(2013/775/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/470/ES z 25. mája 2009 o výdavkoch na veterinárnom úseku (1), a najmä na jeho článok 4,

keďže:

| (1) | Aviárna influenza je infekčná vírusová choroba hydiny a iného vtáctva chovaného v zajatí, ktorá má závažný dosah na ziskovosť chovu hydiny a ktorá spôsobuje narušenie obchodu v rámci Únie a vývozu do tretích krajín. |
| --- | --- |

(1)

Aviárna influenza je infekčná vírusová choroba hydiny a iného vtáctva chovaného v zajatí, ktorá má závažný dosah na ziskovosť chovu hydiny a ktorá spôsobuje narušenie obchodu v rámci Únie a vývozu do tretích krajín.

| (2) | V prípade výskytu ohniska aviárnej influenzy vzniká riziko, že sa pôvodca choroby rozšíri na iné chovy hydiny na území daného členského štátu, ale prostredníctvom obchodovania so živou hydinou alebo s výrobkami z nej aj do iných členských štátov a tretích krajín. |
| --- | --- |

(2)

V prípade výskytu ohniska aviárnej influenzy vzniká riziko, že sa pôvodca choroby rozšíri na iné chovy hydiny na území daného členského štátu, ale prostredníctvom obchodovania so živou hydinou alebo s výrobkami z nej aj do iných členských štátov a tretích krajín.

| (3) | Smernicou Rady 2005/94/ES (2) o opatreniach Spoločenstva na kontrolu vtáčej chrípky sa stanovujú opatrenia, ktoré sa musia bezodkladne vykonať v členských štátoch v prípade výskytu ohniska tejto nákazy ako núdzové opatrenia na zabránenie ďalšiemu šíreniu vírusu. |
| --- | --- |

(3)

Smernicou Rady 2005/94/ES (2) o opatreniach Spoločenstva na kontrolu vtáčej chrípky sa stanovujú opatrenia, ktoré sa musia bezodkladne vykonať v členských štátoch v prípade výskytu ohniska tejto nákazy ako núdzové opatrenia na zabránenie ďalšiemu šíreniu vírusu.

| (4) | V súlade s článkom 84 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3) predchádza viazaniu výdavkov z rozpočtu Únie rozhodnutie o financovaní, v ktorom sa stanovia hlavné prvky opatrenia spojeného s výdavkami a ktoré prijme inštitúcia alebo subjekty, na ktoré inštitúcia delegovala právomoci. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 84 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3) predchádza viazaniu výdavkov z rozpočtu Únie rozhodnutie o financovaní, v ktorom sa stanovia hlavné prvky opatrenia spojeného s výdavkami a ktoré prijme inštitúcia alebo subjekty, na ktoré inštitúcia delegovala právomoci.

| (5) | V rozhodnutí 2009/470/ES sa stanovujú postupy, ktorými sa riadi finančný príspevok Únie na špecifické veterinárne opatrenia vrátane núdzových opatrení. Podľa článku 4 ods. 2 uvedeného rozhodnutia dostávajú členské štáty finančný príspevok na pokrytie nákladov na určité opatrenia zamerané na eradikáciu aviárnej influenzy. |
| --- | --- |

(5)

V rozhodnutí 2009/470/ES sa stanovujú postupy, ktorými sa riadi finančný príspevok Únie na špecifické veterinárne opatrenia vrátane núdzových opatrení. Podľa článku 4 ods. 2 uvedeného rozhodnutia dostávajú členské štáty finančný príspevok na pokrytie nákladov na určité opatrenia zamerané na eradikáciu aviárnej influenzy.

| (6) | V článku 4 ods. 3 prvej a druhej zarážke rozhodnutia 2009/470/ES sa stanovujú pravidlá týkajúce sa percentuálneho podielu nákladov vynaložených členským štátom, na ktoré sa môže vzťahovať finančný príspevok Únie. |
| --- | --- |

(6)

V článku 4 ods. 3 prvej a druhej zarážke rozhodnutia 2009/470/ES sa stanovujú pravidlá týkajúce sa percentuálneho podielu nákladov vynaložených členským štátom, na ktoré sa môže vzťahovať finančný príspevok Únie.

| (7) | Vyplatenie finančného príspevku Únie na núdzové opatrenia zamerané na eradikáciu aviárnej influenzy podlieha pravidlám stanoveným v nariadení Komisie (ES) č. 349/2005 z 28. februára 2005 stanovujúcom pravidlá financovania zo Spoločenstva, ktoré je určené na mimoriadne opatrenia boja proti určitým chorobám zvierat, uvedeným v rozhodnutí Rady 90/424/EHS (4). |
| --- | --- |

(7)

Vyplatenie finančného príspevku Únie na núdzové opatrenia zamerané na eradikáciu aviárnej influenzy podlieha pravidlám stanoveným v nariadení Komisie (ES) č. 349/2005 z 28. februára 2005 stanovujúcom pravidlá financovania zo Spoločenstva, ktoré je určené na mimoriadne opatrenia boja proti určitým chorobám zvierat, uvedeným v rozhodnutí Rady 90/424/EHS (4).

| (8) | V rokoch 2012 a 2013 sa vyskytli ohniská aviárnej influenzy v Nemecku, Taliansku a Holandsku a v roku 2013 v Dánsku a Španielsku. Nemecko, Taliansko, Holandsko, Dánsko a Španielsko prijali opatrenia na boj proti týmto ohniskám v súlade so smernicou Rady 2003/85/ES (5). |
| --- | --- |

(8)

V rokoch 2012 a 2013 sa vyskytli ohniská aviárnej influenzy v Nemecku, Taliansku a Holandsku a v roku 2013 v Dánsku a Španielsku. Nemecko, Taliansko, Holandsko, Dánsko a Španielsko prijali opatrenia na boj proti týmto ohniskám v súlade so smernicou Rady 2003/85/ES (5).

| (9) | Orgány Nemecka, Talianska, Holandska, Dánska a Španielska informovali Komisiu a ostatné členské štáty v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat o opatreniach uplatňovaných v súlade s právnymi predpismi Únie o oznamovaní a eradikácii uvedenej choroby a jej výsledkoch. |
| --- | --- |

(9)

Orgány Nemecka, Talianska, Holandska, Dánska a Španielska informovali Komisiu a ostatné členské štáty v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat o opatreniach uplatňovaných v súlade s právnymi predpismi Únie o oznamovaní a eradikácii uvedenej choroby a jej výsledkoch.

| (10) | Orgány Nemecka, Talianska, Holandska, Dánska a Španielska preto splnili svoje technické a administratívne povinnosti týkajúce sa opatrení stanovených v článku 4 ods. 2 rozhodnutia 2009/470/ES a v článku 6 nariadenia (ES) č. 349/2005. |
| --- | --- |

(10)

Orgány Nemecka, Talianska, Holandska, Dánska a Španielska preto splnili svoje technické a administratívne povinnosti týkajúce sa opatrení stanovených v článku 4 ods. 2 rozhodnutia 2009/470/ES a v článku 6 nariadenia (ES) č. 349/2005.

| (11) | V tomto štádiu nemožno stanoviť presnú výšku finančného príspevku Únie, keďže poskytnuté informácie o kompenzácii a prevádzkových výdavkoch sú len odhady. |
| --- | --- |

(11)

V tomto štádiu nemožno stanoviť presnú výšku finančného príspevku Únie, keďže poskytnuté informácie o kompenzácii a prevádzkových výdavkoch sú len odhady.

| (12) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(12)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Finančný príspevok Únie určený Nemecku, Taliansku, Holandsku, Dánsku a Španielsku

1.   Nemecku, Taliansku, Holandsku, Dánsku a Španielsku sa udeľuje finančný príspevok Únie na pokrytie nákladov, ktoré tieto členské štáty vynaložili pri prijímaní opatrení podľa článku 4 ods. 2 a ods. 3 rozhodnutia 2009/470/ES na boj proti aviárnej influenze v rokoch 2012 a 2013 v Nemecku, Taliansku a Holandsku a v roku 2013 v Dánsku a Španielsku.

2.   Výška finančného príspevku uvedeného v odseku 1 sa stanoví v nasledujúcom rozhodnutí, ktoré sa má prijať v súlade s postupom stanoveným v článku 40 ods. 2 rozhodnutia 2009/470/ES.

Článok 2

Platobné podmienky

Prvá tranža vo výške 500 000,00 EUR sa vypláca Nemecku ako časť finančného príspevku Únie stanoveného v článku 1 odseku 1.

Prvá tranža vo výške 40 000,00 EUR za rok 2012 a 2 600 000,00 za rok 2013 sa vypláca Taliansku ako časť finančného príspevku Únie stanoveného v článku 1 odseku 1.

Prvá tranža vo výške 210 000,00 EUR za rok 2012 a 250 000,00 za rok 2013 sa vypláca Holandsku ako časť finančného príspevku Únie stanoveného v článku 1 odseku 1.

Prvá tranža vo výške 33 000,00 EUR za rok 2013 sa vypláca Dánsku ako časť finančného príspevku Únie stanoveného v článku 1 odseku 1.

Prvá tranža vo výške 30 000,00 EUR za rok 2013 sa vypláca Španielsku ako časť finančného príspevku Únie stanoveného v článku 1 odseku 1.

Článok 3

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené Dánskemu kráľovstvu, Spolkovej republike Nemecko, Španielskemu kráľovstvu, Talianskej republike a Holandskému kráľovstvu.

V Bruseli 17. decembra 2013

Za Komisiu

Tonio BORG

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 155, 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 10, 14.1.2006, s. 16.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 55, 1.3.2005, s. 12.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 306, 22.11.2003, s. 1.

5

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/46

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 18. decembra 2013,

ktorým sa zriaďuje Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru a zrušuje rozhodnutie 2009/336/ES

(2013/776/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktorým sa stanovuje štatút výkonných agentúr, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 3,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 58/2003 splnomocňuje Komisiu delegovať na výkonné agentúry právomoci, aby v jej mene a na jej zodpovednosť vykonali program alebo projekt Únie alebo jeho časť v súlade s daným nariadením. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 58/2003 splnomocňuje Komisiu delegovať na výkonné agentúry právomoci, aby v jej mene a na jej zodpovednosť vykonali program alebo projekt Únie alebo jeho časť v súlade s daným nariadením.

| (2) | Zverenie úloh týkajúcich sa vykonávania programov výkonným agentúram má Komisii umožniť, aby sa sústredila na hlavné aktivity a funkcie, ktorých vykonávanie nie je možné zabezpečiť externe, bez straty kontroly nad činnosťami, ktoré riadia uvedené výkonné agentúry, a konečnej zodpovednosti za tieto činnosti. |
| --- | --- |

(2)

Zverenie úloh týkajúcich sa vykonávania programov výkonným agentúram má Komisii umožniť, aby sa sústredila na hlavné aktivity a funkcie, ktorých vykonávanie nie je možné zabezpečiť externe, bez straty kontroly nad činnosťami, ktoré riadia uvedené výkonné agentúry, a konečnej zodpovednosti za tieto činnosti.

| (3) | Delegovanie úloh spojených s vykonávaním programov na výkonnú agentúru si vyžaduje jednoznačné oddelenie fáz programovania zahŕňajúcich vysokú mieru voľnosti pri prijímaní politicky motivovaných rozhodnutí – toto je oblasť, ktorou sa zaoberá Komisia – a vykonávania programov, ktoré by sa malo zveriť výkonnej agentúre. |
| --- | --- |

(3)

Delegovanie úloh spojených s vykonávaním programov na výkonnú agentúru si vyžaduje jednoznačné oddelenie fáz programovania zahŕňajúcich vysokú mieru voľnosti pri prijímaní politicky motivovaných rozhodnutí – toto je oblasť, ktorou sa zaoberá Komisia – a vykonávania programov, ktoré by sa malo zveriť výkonnej agentúre.

| (4) | Rozhodnutím 2005/56/ES (2) Komisia zriadila Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (ďalej len „agentúra“ alebo „agentúra EACEA“) a poverila ju riadením programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania, audiovizuálneho sektora a kultúry. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutím 2005/56/ES (2) Komisia zriadila Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (ďalej len „agentúra“ alebo „agentúra EACEA“) a poverila ju riadením programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania, audiovizuálneho sektora a kultúry.

| (5) | Komisia v niekoľkých prípadoch upravila mandát agentúry tak, aby pokrýval riadenie nových projektov a programov v oblasti vzdelávania, audiovizuálneho sektora, občianstva a mládeže, a následne nahradila rozhodnutie č. 2005/56/ES rozhodnutím Komisie č. 2009/336/ES (3). |
| --- | --- |

(5)

Komisia v niekoľkých prípadoch upravila mandát agentúry tak, aby pokrýval riadenie nových projektov a programov v oblasti vzdelávania, audiovizuálneho sektora, občianstva a mládeže, a následne nahradila rozhodnutie č. 2005/56/ES rozhodnutím Komisie č. 2009/336/ES (3).

| (6) | Vo svojom oznámení z 29. júna 2011 pod názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 (4) navrhla Komisia využiť možnosť rozsiahlejšieho využívania existujúcich výkonných agentúr na vykonávanie programov Únie v nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

(6)

Vo svojom oznámení z 29. júna 2011 pod názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 (4) navrhla Komisia využiť možnosť rozsiahlejšieho využívania existujúcich výkonných agentúr na vykonávanie programov Únie v nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci.

| (7) | Agentúra preukázala vysokú technickú a finančnú odbornosť pri riadení programov Únie. Prieskumy spokojnosti, ktoré sa uskutočnili v rámci prvého a druhého priebežného hodnotenia agentúry EACEA (2009 a 2013), ukazujú, že podľa názoru príjemcov a ostatných zúčastnených strán poskytuje EACEA kvalitnejšie služby v porovnaní s predchádzajúcim režimom (úrad pre technickú pomoc). Agentúra EACEA si dokáže pritiahnuť a udržať vysokokvalifikovaný personál, ktorý je pre ňu zárukou zamestnaneckej stability. Agentúra neustále zjednodušuje svoje interné fungovanie s cieľom zvýšiť svoju účinnosť a snaží sa zaviesť štandardizované prístupy k všetkým programom. Agentúra predstavuje verejný orgán špeciálne vytvorený na riadenie programov v oblasti vzdelávania, audiovizuálneho sektora a kultúry, pričom tento štatút jej pomáha zvyšovať viditeľnosť programov EÚ medzi zainteresovanými stranami a širokou verejnosťou. Keďže ide o jeden subjekt riadiaci viacero doplnkových programov, vzniká tak efekt súčinnosti z hľadiska viditeľnosti prínosu EÚ k vzájomnému prospechu všetkých programov. Miera chybovosti agentúry EACEA zistená pri kontrole ex post je nízka (hlboko pod hranicou 2 %). V druhom priebežnom hodnotení sa uvádza, že technická a finančná odbornosť agentúry EACEA neustále rastie, čo sa odráža aj v zlepšovaní celkovej výkonnosti agentúry meranej pomocou kľúčových indikátorov výkonnosti. |
| --- | --- |

(7)

Agentúra preukázala vysokú technickú a finančnú odbornosť pri riadení programov Únie. Prieskumy spokojnosti, ktoré sa uskutočnili v rámci prvého a druhého priebežného hodnotenia agentúry EACEA (2009 a 2013), ukazujú, že podľa názoru príjemcov a ostatných zúčastnených strán poskytuje EACEA kvalitnejšie služby v porovnaní s predchádzajúcim režimom (úrad pre technickú pomoc). Agentúra EACEA si dokáže pritiahnuť a udržať vysokokvalifikovaný personál, ktorý je pre ňu zárukou zamestnaneckej stability. Agentúra neustále zjednodušuje svoje interné fungovanie s cieľom zvýšiť svoju účinnosť a snaží sa zaviesť štandardizované prístupy k všetkým programom. Agentúra predstavuje verejný orgán špeciálne vytvorený na riadenie programov v oblasti vzdelávania, audiovizuálneho sektora a kultúry, pričom tento štatút jej pomáha zvyšovať viditeľnosť programov EÚ medzi zainteresovanými stranami a širokou verejnosťou. Keďže ide o jeden subjekt riadiaci viacero doplnkových programov, vzniká tak efekt súčinnosti z hľadiska viditeľnosti prínosu EÚ k vzájomnému prospechu všetkých programov. Miera chybovosti agentúry EACEA zistená pri kontrole ex post je nízka (hlboko pod hranicou 2 %). V druhom priebežnom hodnotení sa uvádza, že technická a finančná odbornosť agentúry EACEA neustále rastie, čo sa odráža aj v zlepšovaní celkovej výkonnosti agentúry meranej pomocou kľúčových indikátorov výkonnosti.

| (8) | Čo sa týka výšky nákladov v porovnaní s možnosťou interného riadenia, analýza nákladov a výnosov vykonaná v súlade s článkom 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 58/2003 ukázala, že riadenie úloh samotnou Komisiou by bolo nákladnejšie o maržu vo výške 23 % v zmysle súčasnej čistej hodnoty. Nové programy, ktoré sa majú delegovať na agentúru EACEA, sú v súlade s jej súčasným mandátom a aktuálnou misiou a predstavujú pokračovanie jej existujúcich činností. Agentúra počas niekoľkých rokov nadobudla odborné schopnosti a zručnosti v oblasti riadenia takýchto programov. Získané skúsenosti a odborné znalosti agentúry EACEA v oblasti riadenia programov, ako aj vyplývajúce zvýšenie produktivity budú preto pre nové programy veľmi prospešné. Keďže väčšina programov nebola doposiaľ nikdy riadená interne svojimi zodpovedajúcimi GR a tie navyše ani nemajú skúsenosti s interným riadením programov, prechod na interné riadenie by bol rušivý. Delegovanie riadenia programov na agentúru EACEA teda zabezpečí, aby nedošlo k narušeniu obchodných činností účastníkov programov a ostatných zainteresovaných strán. Vďaka delegovaniu riadenia na agentúru EACEA sa navyše bude môcť Komisia lepšie sústrediť na svoje inštitucionálne úlohy. |
| --- | --- |

(8)

Čo sa týka výšky nákladov v porovnaní s možnosťou interného riadenia, analýza nákladov a výnosov vykonaná v súlade s článkom 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 58/2003 ukázala, že riadenie úloh samotnou Komisiou by bolo nákladnejšie o maržu vo výške 23 % v zmysle súčasnej čistej hodnoty. Nové programy, ktoré sa majú delegovať na agentúru EACEA, sú v súlade s jej súčasným mandátom a aktuálnou misiou a predstavujú pokračovanie jej existujúcich činností. Agentúra počas niekoľkých rokov nadobudla odborné schopnosti a zručnosti v oblasti riadenia takýchto programov. Získané skúsenosti a odborné znalosti agentúry EACEA v oblasti riadenia programov, ako aj vyplývajúce zvýšenie produktivity budú preto pre nové programy veľmi prospešné. Keďže väčšina programov nebola doposiaľ nikdy riadená interne svojimi zodpovedajúcimi GR a tie navyše ani nemajú skúsenosti s interným riadením programov, prechod na interné riadenie by bol rušivý. Delegovanie riadenia programov na agentúru EACEA teda zabezpečí, aby nedošlo k narušeniu obchodných činností účastníkov programov a ostatných zainteresovaných strán. Vďaka delegovaniu riadenia na agentúru EACEA sa navyše bude môcť Komisia lepšie sústrediť na svoje inštitucionálne úlohy.

| (9) | V záujme zabezpečenia jasnej identity výkonných agentúr Komisia pri tvorbe ich nových mandátov podľa možností zoskupila ich prácu do tematických politických oblastí. |
| --- | --- |

(9)

V záujme zabezpečenia jasnej identity výkonných agentúr Komisia pri tvorbe ich nových mandátov podľa možností zoskupila ich prácu do tematických politických oblastí.

| (10) | Agentúra by mala prevziať zodpovednosť za vykonávanie niektorých častí nasledujúcich nových programov a aktivít Únie:






  — | Erasmus+ (5) [nástupca, medzi inými, programu celoživotného vzdelávania (6), programu Mládež v akcii (7) a programu Erasmus Mundus (8)], |
| --- | --- | --- |

(10)

Agentúra by mala prevziať zodpovednosť za vykonávanie niektorých častí nasledujúcich nových programov a aktivít Únie:

—

Erasmus+ (5) [nástupca, medzi inými, programu celoživotného vzdelávania (6), programu Mládež v akcii (7) a programu Erasmus Mundus (8)],

| — | Tvorivá Európa (9) [nástupca, medzi inými, programov Media (10) a Kultúra (11)], |
| --- | --- |

—

Tvorivá Európa (9) [nástupca, medzi inými, programov Media (10) a Kultúra (11)],

| — | Európa pre občanov (12) [nástupca programu Európa pre občanov (13)], |
| --- | --- |

—

Európa pre občanov (12) [nástupca programu Európa pre občanov (13)],

| — | Dobrovoľníci pomoci EÚ (14) [nástupca prípravnej akcie pilotného programu – Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc], |
| --- | --- |

—

Dobrovoľníci pomoci EÚ (14) [nástupca prípravnej akcie pilotného programu – Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc],

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania spadajúce pod nástroje pre vonkajšiu spoluprácu (15) [nástupca nástrojov pre vonkajšiu spoluprácu z roku 2013 (16)], |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania spadajúce pod nástroje pre vonkajšiu spoluprácu (15) [nástupca nástrojov pre vonkajšiu spoluprácu z roku 2013 (16)],

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania patriace pod viacročný finančný rámec vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami na obdobie 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond) (17). |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania patriace pod viacročný finančný rámec vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami na obdobie 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond) (17).

| (11) | Agentúra by mala naďalej niesť zodpovednosť za vykonávanie nasledujúcich existujúcich programov a aktivít Únie:






  — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení týkajúcich sa hospodárskej pomoci pre určité krajiny strednej a východnej Európy (Phare) stanovenej v nariadení Rady (EHS) č. 3906/89 (18), |
| --- | --- | --- |

(11)

Agentúra by mala naďalej niesť zodpovednosť za vykonávanie nasledujúcich existujúcich programov a aktivít Únie:

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení týkajúcich sa hospodárskej pomoci pre určité krajiny strednej a východnej Európy (Phare) stanovenej v nariadení Rady (EHS) č. 3906/89 (18),

| — | program na podporu rozvoja a distribúcie európskych audiovizuálnych diel (MEDIA II – rozvoj a distribúcia) (1996 – 2000) zriadený rozhodnutím Rady 95/563/ES (19), |
| --- | --- |

—

program na podporu rozvoja a distribúcie európskych audiovizuálnych diel (MEDIA II – rozvoj a distribúcia) (1996 – 2000) zriadený rozhodnutím Rady 95/563/ES (19),

| — | program ďalšieho vzdelávania odborníkov európskeho audiovizuálneho priemyslu (MEDIA II – vzdelávanie) (1996 – 2000) schválený rozhodnutím Rady 95/564/ES (20), |
| --- | --- |

—

program ďalšieho vzdelávania odborníkov európskeho audiovizuálneho priemyslu (MEDIA II – vzdelávanie) (1996 – 2000) schválený rozhodnutím Rady 95/564/ES (20),

| — | druhá fáza programu Spoločenstva v oblasti vzdelávania Socrates (2000 – 2006) schválená rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 253/2000/ES (21), |
| --- | --- |

—

druhá fáza programu Spoločenstva v oblasti vzdelávania Socrates (2000 – 2006) schválená rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 253/2000/ES (21),

| — | druhá etapa akčného programu Spoločenstva pre odborné vzdelávanie Leonardo da Vinci (2000 – 2006) schválená rozhodnutím Rady 1999/382/ES (22), |
| --- | --- |

—

druhá etapa akčného programu Spoločenstva pre odborné vzdelávanie Leonardo da Vinci (2000 – 2006) schválená rozhodnutím Rady 1999/382/ES (22),

| — | akčný program Spoločenstva Mládež (2000 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1031/2000/ES (23), |
| --- | --- |

—

akčný program Spoločenstva Mládež (2000 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1031/2000/ES (23),

| — | program Kultúra 2000 (2000 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 508/2000/ES (24), |
| --- | --- |

—

program Kultúra 2000 (2000 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 508/2000/ES (24),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o poskytovaní pomoci partnerským štátom vo východnej Európe a strednej Ázii (2000 – 2006) stanovenej nariadením Rady (ES, Euratom) č. 99/2000 (25), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o poskytovaní pomoci partnerským štátom vo východnej Európe a strednej Ázii (2000 – 2006) stanovenej nariadením Rady (ES, Euratom) č. 99/2000 (25),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o pomoci Albánsku, Bosne a Hercegovine, Chorvátsku, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Čiernej Hore, Srbsku a Kosovu (rezolúcia BR OSN 1244) (2000 – 2006) schválenej v rámci nariadenia Rady (ES) č. 2666/2000 (26), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o pomoci Albánsku, Bosne a Hercegovine, Chorvátsku, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Čiernej Hore, Srbsku a Kosovu (rezolúcia BR OSN 1244) (2000 – 2006) schválenej v rámci nariadenia Rady (ES) č. 2666/2000 (26),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o finančných a technických opatreniach sprevádzajúcich (MEDA) reformu ekonomických a sociálnych štruktúr v rámci Európsko-stredomorského partnerstva schválených nariadením Rady (ES) č. 2698/2000 (27), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o finančných a technických opatreniach sprevádzajúcich (MEDA) reformu ekonomických a sociálnych štruktúr v rámci Európsko-stredomorského partnerstva schválených nariadením Rady (ES) č. 2698/2000 (27),

| — | tretia etapa transeurópskeho programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania (Tempus III) (2000 – 2006) schválená rozhodnutím Rady 1999/311/ES (28), |
| --- | --- |

—

tretia etapa transeurópskeho programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania (Tempus III) (2000 – 2006) schválená rozhodnutím Rady 1999/311/ES (28),

| — | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím Rady 2001/196/ES (29), |
| --- | --- |

—

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím Rady 2001/196/ES (29),

| — | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím Rady 2001/197/ES (30), |
| --- | --- |

—

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím Rady 2001/197/ES (30),

| — | program na podporu rozvoja európskych audiovizuálnych diel (MEDIA Plus – rozvoj, distribúcia a propagácia) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím Rady 2000/821/ES (31), |
| --- | --- |

—

program na podporu rozvoja európskych audiovizuálnych diel (MEDIA Plus – rozvoj, distribúcia a propagácia) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím Rady 2000/821/ES (31),

| — | program ďalšieho vzdelávania odborníkov Európskeho audiovizuálneho programového priemyslu (MEDIA – vzdelávanie) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 163/2001/ES (32), |
| --- | --- |

—

program ďalšieho vzdelávania odborníkov Európskeho audiovizuálneho programového priemyslu (MEDIA – vzdelávanie) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 163/2001/ES (32),

| — | viacročný program (2004 – 2006) na účinnú integráciu informačných a komunikačných technológií (IKT) do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (program eLearning) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2318/2003/ES (33), |
| --- | --- |

—

viacročný program (2004 – 2006) na účinnú integráciu informačných a komunikačných technológií (IKT) do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (program eLearning) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2318/2003/ES (33),

| — | akčný program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva (občianska účasť) (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Rady 2004/100/ES (34), |
| --- | --- |

—

akčný program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva (občianska účasť) (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Rady 2004/100/ES (34),

| — | akčný program Spoločenstva na podporu organizácií aktívnych na európskej úrovni v oblasti mládeže (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 790/2004/ES (35), |
| --- | --- |

—

akčný program Spoločenstva na podporu organizácií aktívnych na európskej úrovni v oblasti mládeže (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 790/2004/ES (35),

| — | akčný program Spoločenstva na podporu organizácií činných na európskej úrovni a špecifických činností v oblasti vzdelávania a školenia (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 791/2004/ES (36), |
| --- | --- |

—

akčný program Spoločenstva na podporu organizácií činných na európskej úrovni a špecifických činností v oblasti vzdelávania a školenia (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 791/2004/ES (36),

| — | akčný program Spoločenstva zameraný na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 792/2004/ES (37), |
| --- | --- |

—

akčný program Spoločenstva zameraný na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry (2004 – 2006) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 792/2004/ES (37),

| — | program na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2004 – 2008) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES (38), |
| --- | --- |

—

program na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2004 – 2008) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES (38),

| — | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými, ktorou sa obnovuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odborného vzdelávania a odbornej prípravy (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím Rady 2006/910/ES (39), |
| --- | --- |

—

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými, ktorou sa obnovuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odborného vzdelávania a odbornej prípravy (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím Rady 2006/910/ES (39),

| — | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady, ktorou sa vytvára rámec na spoluprácu v oblastiach vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím Rady 2006/964/ES (40), |
| --- | --- |

—

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady, ktorou sa vytvára rámec na spoluprácu v oblastiach vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím Rady 2006/964/ES (40),

| — | akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES (41), |
| --- | --- |

—

akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES (41),

| — | program Kultúra (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (42), |
| --- | --- |

—

program Kultúra (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES (42),

| — | program Európa pre občanov na podporu aktívneho európskeho občianstva (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (43), |
| --- | --- |

—

program Európa pre občanov na podporu aktívneho európskeho občianstva (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (43),

| — | program Mládež v akcii (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES (44), |
| --- | --- |

—

program Mládež v akcii (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES (44),

| — | program na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES (45), |
| --- | --- |

—

program na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) (2007 – 2013) schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES (45),

| — | akčný program Erasmus Mundus (II) na roky 2009 – 2013 na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES (46), |
| --- | --- |

—

akčný program Erasmus Mundus (II) na roky 2009 – 2013 na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami schválený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES (46),

| — | program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín (MEDIA Mundus) (2011 – 2013) zriadený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (47), |
| --- | --- |

—

program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín (MEDIA Mundus) (2011 – 2013) zriadený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1041/2009/ES (47),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci pomoci na hospodársku spoluprácu s rozvojovými krajinami Ázie schválenej nariadením Rady (EHS) č. 443/92 (48), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci pomoci na hospodársku spoluprácu s rozvojovými krajinami Ázie schválenej nariadením Rady (EHS) č. 443/92 (48),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) zriadeného nariadením Rady (ES) č. 1085/2006 (49), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) zriadeného nariadením Rady (ES) č. 1085/2006 (49),

| — | projekty v oblasti základného, stredoškolského a vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 (50), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti základného, stredoškolského a vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 (50),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (51), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (51),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami zriadeného nariadením Rady (ES) č. 1934/2006 (52), |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami zriadeného nariadením Rady (ES) č. 1934/2006 (52),

| — | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované z prostriedkov Európskeho rozvojového fondu v súlade s Dohodou o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanou v Cotonou 23. júna 2000 (rozhodnutie Rady 2003/159/ES) (53), ktorá bola zmenená dohodou podpísanou 25. júna 2005 v Luxemburgu [rozhodnutie Rady 2005/599/ES (54)]. |
| --- | --- |

—

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované z prostriedkov Európskeho rozvojového fondu v súlade s Dohodou o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanou v Cotonou 23. júna 2000 (rozhodnutie Rady 2003/159/ES) (53), ktorá bola zmenená dohodou podpísanou 25. júna 2005 v Luxemburgu [rozhodnutie Rady 2005/599/ES (54)].

| (12) | Riadenie jednotlivých častí týchto programov a aktivít zahŕňa vykonávanie technických projektov, ktoré so sebou neprinášajú žiadne politické rozhodnutia, a vyžaduje si vysokú technickú a finančnú odbornosť počas celého trvania projektu. |
| --- | --- |

(12)

Riadenie jednotlivých častí týchto programov a aktivít zahŕňa vykonávanie technických projektov, ktoré so sebou neprinášajú žiadne politické rozhodnutia, a vyžaduje si vysokú technickú a finančnú odbornosť počas celého trvania projektu.

| (13) | S cieľom zabezpečiť konzistentné a včasné vykonávanie tohto rozhodnutia a príslušných programov je potrebné zaistiť, aby agentúra plnila úlohy súvisiace s vykonávaním daných programov od dátumu, kedy tieto programy vstúpili do platnosti. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom zabezpečiť konzistentné a včasné vykonávanie tohto rozhodnutia a príslušných programov je potrebné zaistiť, aby agentúra plnila úlohy súvisiace s vykonávaním daných programov od dátumu, kedy tieto programy vstúpili do platnosti.

| (14) | Mala by sa zriadiť Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru. Mala by nahradiť Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru zriadenú rozhodnutím 2009/336/ES a stať sa jej právnym nástupcom. Mala by sa riadiť všeobecným štatútom stanoveným v nariadení (ES) č. 58/2003. |
| --- | --- |

(14)

Mala by sa zriadiť Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru. Mala by nahradiť Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru zriadenú rozhodnutím 2009/336/ES a stať sa jej právnym nástupcom. Mala by sa riadiť všeobecným štatútom stanoveným v nariadení (ES) č. 58/2003.

| (15) | Rozhodnutie 2009/336/ES, ktorým sa zriaďuje výkonná agentúra, by sa preto malo zrušiť a mali by sa stanoviť prechodné ustanovenia. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutie 2009/336/ES, ktorým sa zriaďuje výkonná agentúra, by sa preto malo zrušiť a mali by sa stanoviť prechodné ustanovenia.

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre výkonné agentúry, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre výkonné agentúry,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zriadenie a trvanie

Týmto sa na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2024 zriaďuje Výkonná agentúra pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (ďalej len „agentúra“). Štatút agentúry sa riadi nariadením (ES) č. 58/2003.

Článok 2

Sídlo

Agentúra sídli v Bruseli.

Článok 3

Ciele a úlohy

1.   Agentúre sa týmto zveruje vykonávanie určitých častí týchto programov Únie:

| a) | Erasmus+; |
| --- | --- |

a)

Erasmus+;

| b) | program Tvorivá Európa; |
| --- | --- |

b)

program Tvorivá Európa;

| c) | program Európa pre občanov; |
| --- | --- |

c)

program Európa pre občanov;

| d) | Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc – Dobrovoľníci pomoci EÚ; |
| --- | --- |

d)

Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc – Dobrovoľníci pomoci EÚ;

| e) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania spadajúce pod tieto nástroje pre vonkajšiu spoluprácu:






  — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II) (55), |
| --- | --- | --- |

e)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania spadajúce pod tieto nástroje pre vonkajšiu spoluprácu:

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II) (55),

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj európskeho susedstva (56), |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj európskeho susedstva (56),

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (57), |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (57),

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (58), |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (58),

| — | nariadenie Rady o vykonávaní 11. Európskeho rozvojového fondu (59). |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady o vykonávaní 11. Európskeho rozvojového fondu (59).

Prvý pododsek sa uplatňuje od dátumu nadobudnutia platnosti každého z týchto programov.

2.   Agentúre sa týmto zveruje vykonávanie niektorých zvyšných častí nasledujúcich programov Únie:

| a) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení týkajúcich sa hospodárskej pomoci pre určité krajiny strednej a východnej Európy (Phare) stanovenej v nariadení (EHS) č. 3906/89; |
| --- | --- |

a)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení týkajúcich sa hospodárskej pomoci pre určité krajiny strednej a východnej Európy (Phare) stanovenej v nariadení (EHS) č. 3906/89;

| b) | program na podporu rozvoja a distribúcie európskych audiovizuálnych diel (MEDIA II – rozvoj a distribúcia) (1996 – 2000) zriadený rozhodnutím 95/563/ES; |
| --- | --- |

b)

program na podporu rozvoja a distribúcie európskych audiovizuálnych diel (MEDIA II – rozvoj a distribúcia) (1996 – 2000) zriadený rozhodnutím 95/563/ES;

| c) | program ďalšieho vzdelávania odborníkov európskeho audiovizuálneho priemyslu (MEDIA II – vzdelávanie) (1996 – 2000) schválený rozhodnutím 95/564/ES; |
| --- | --- |

c)

program ďalšieho vzdelávania odborníkov európskeho audiovizuálneho priemyslu (MEDIA II – vzdelávanie) (1996 – 2000) schválený rozhodnutím 95/564/ES;

| d) | druhá fáza programu Spoločenstva v oblasti vzdelávania Socrates (2000 – 2006) schválená rozhodnutím č. 253/2000/ES; |
| --- | --- |

d)

druhá fáza programu Spoločenstva v oblasti vzdelávania Socrates (2000 – 2006) schválená rozhodnutím č. 253/2000/ES;

| e) | druhá etapa akčného programu Spoločenstva pre odborné vzdelávanie Leonardo da Vinci (2000 – 2006) schválená rozhodnutím 1999/382/ES; |
| --- | --- |

e)

druhá etapa akčného programu Spoločenstva pre odborné vzdelávanie Leonardo da Vinci (2000 – 2006) schválená rozhodnutím 1999/382/ES;

| f) | akčný program Spoločenstva Mládež (2000 – 2006) schválený rozhodnutím č. 1031/2000/ES; |
| --- | --- |

f)

akčný program Spoločenstva Mládež (2000 – 2006) schválený rozhodnutím č. 1031/2000/ES;

| g) | program Kultúra 2000 (2000 – 2006) schválený rozhodnutím č. 508/2000/ES; |
| --- | --- |

g)

program Kultúra 2000 (2000 – 2006) schválený rozhodnutím č. 508/2000/ES;

| h) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o poskytovaní pomoci partnerským štátom vo východnej Európe a strednej Ázii (2000 – 2006) stanovenej nariadením (ES, Euratom) č. 99/2000; |
| --- | --- |

h)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o poskytovaní pomoci partnerským štátom vo východnej Európe a strednej Ázii (2000 – 2006) stanovenej nariadením (ES, Euratom) č. 99/2000;

| i) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o pomoci Albánsku, Bosne a Hercegovine, Chorvátsku, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Čiernej Hore, Srbsku a Kosovu (rezolúcia BR OSN 1244) (2000 – 2006) schválenej v rámci nariadenia (ES) č. 2666/2000; |
| --- | --- |

i)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o pomoci Albánsku, Bosne a Hercegovine, Chorvátsku, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Čiernej Hore, Srbsku a Kosovu (rezolúcia BR OSN 1244) (2000 – 2006) schválenej v rámci nariadenia (ES) č. 2666/2000;

| j) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o finančných a technických opatreniach sprevádzajúcich (MEDA) reformu ekonomických a sociálnych štruktúr v rámci Európsko-stredomorského partnerstva schválených nariadením (ES) č. 2698/2000; |
| --- | --- |

j)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení o finančných a technických opatreniach sprevádzajúcich (MEDA) reformu ekonomických a sociálnych štruktúr v rámci Európsko-stredomorského partnerstva schválených nariadením (ES) č. 2698/2000;

| k) | tretia etapa transeurópskeho programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania (Tempus III) (2000 – 2006) schválená rozhodnutím 1999/311/ES; |
| --- | --- |

k)

tretia etapa transeurópskeho programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania (Tempus III) (2000 – 2006) schválená rozhodnutím 1999/311/ES;

| l) | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím 2001/196/ES; |
| --- | --- |

l)

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím 2001/196/ES;

| m) | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím 2001/197/ES; |
| --- | --- |

m)

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a prípravy (2001 – 2005) schválenej rozhodnutím 2001/197/ES;

| n) | program na podporu rozvoja európskych audiovizuálnych diel (MEDIA Plus – rozvoj, distribúcia a propagácia) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím 2000/821/ES; |
| --- | --- |

n)

program na podporu rozvoja európskych audiovizuálnych diel (MEDIA Plus – rozvoj, distribúcia a propagácia) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím 2000/821/ES;

| o) | program ďalšieho vzdelávania odborníkov Európskeho audiovizuálneho programového priemyslu (MEDIA – vzdelávanie) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím č. 163/2001/ES; |
| --- | --- |

o)

program ďalšieho vzdelávania odborníkov Európskeho audiovizuálneho programového priemyslu (MEDIA – vzdelávanie) (2001 – 2006) schválený rozhodnutím č. 163/2001/ES;

| p) | viacročný program (2004 – 2006) na účinnú integráciu informačných a komunikačných technológií (IKT) do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (program eLearning) schválený rozhodnutím č. 2318/2003/ES; |
| --- | --- |

p)

viacročný program (2004 – 2006) na účinnú integráciu informačných a komunikačných technológií (IKT) do systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (program eLearning) schválený rozhodnutím č. 2318/2003/ES;

| q) | akčný program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva (občianska účasť) (2004 – 2006) schválený rozhodnutím 2004/100/ES; |
| --- | --- |

q)

akčný program Spoločenstva na podporu aktívneho európskeho občianstva (občianska účasť) (2004 – 2006) schválený rozhodnutím 2004/100/ES;

| r) | akčný program Spoločenstva na podporu organizácií aktívnych na európskej úrovni v oblasti mládeže (2004 – 2006) schválený rozhodnutím č. 790/2004/ES; |
| --- | --- |

r)

akčný program Spoločenstva na podporu organizácií aktívnych na európskej úrovni v oblasti mládeže (2004 – 2006) schválený rozhodnutím č. 790/2004/ES;

| s) | akčný program Spoločenstva na podporu organizácií činných na európskej úrovni a špecifických činností v oblasti vzdelávania a školenia (2004 – 2006) schválený rozhodnutím č. 791/2004/ES; |
| --- | --- |

s)

akčný program Spoločenstva na podporu organizácií činných na európskej úrovni a špecifických činností v oblasti vzdelávania a školenia (2004 – 2006) schválený rozhodnutím č. 791/2004/ES;

| t) | akčný program Spoločenstva zameraný na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry (2004 – 2006) schválený rozhodnutím č. 792/2004/ES; |
| --- | --- |

t)

akčný program Spoločenstva zameraný na podporu organizácií pôsobiacich na európskej úrovni v oblasti kultúry (2004 – 2006) schválený rozhodnutím č. 792/2004/ES;

| u) | program na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2004 – 2008) schválený rozhodnutím č. 2317/2003/ES; |
| --- | --- |

u)

program na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2004 – 2008) schválený rozhodnutím č. 2317/2003/ES;

| v) | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými, ktorou sa obnovuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odborného vzdelávania a odbornej prípravy (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím 2006/910/ES; |
| --- | --- |

v)

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými, ktorou sa obnovuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odborného vzdelávania a odbornej prípravy (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím 2006/910/ES;

| w) | projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady, ktorou sa vytvára rámec na spoluprácu v oblastiach vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím 2006/964/ES; |
| --- | --- |

w)

projekty, ktoré by mohli byť financované v rámci ustanovení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady, ktorou sa vytvára rámec na spoluprácu v oblastiach vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže (2006 – 2013), schválenej rozhodnutím 2006/964/ES;

| x) | akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1720/2006/ES; |
| --- | --- |

x)

akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1720/2006/ES;

| y) | program Kultúra (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1855/2006/ES; |
| --- | --- |

y)

program Kultúra (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1855/2006/ES;

| z) | program Európa pre občanov na podporu aktívneho európskeho občianstva (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1904/2006/ES; |
| --- | --- |

z)

program Európa pre občanov na podporu aktívneho európskeho občianstva (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1904/2006/ES;

| aa) | program Mládež v akcii (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1719/2006/ES; |
| --- | --- |

aa)

program Mládež v akcii (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1719/2006/ES;

| bb) | program na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1718/2006/ES; |
| --- | --- |

bb)

program na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) (2007 – 2013) schválený rozhodnutím č. 1718/2006/ES;

| cc) | akčný program Erasmus Mundus (II) na roky 2009 – 2013 na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami schválený rozhodnutím č. 1298/2008/ES; |
| --- | --- |

cc)

akčný program Erasmus Mundus (II) na roky 2009 – 2013 na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami schválený rozhodnutím č. 1298/2008/ES;

| dd) | program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín (MEDIA Mundus) (2011 – 2013) zriadený rozhodnutím č. 1041/2009/ES; |
| --- | --- |

dd)

program spolupráce v audiovizuálnej oblasti s odborníkmi z tretích krajín (MEDIA Mundus) (2011 – 2013) zriadený rozhodnutím č. 1041/2009/ES;

| ee) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci pomoci na hospodársku spoluprácu s rozvojovými krajinami Ázie schválenej nariadením (EHS) č. 443/92; |
| --- | --- |

ee)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci pomoci na hospodársku spoluprácu s rozvojovými krajinami Ázie schválenej nariadením (EHS) č. 443/92;

| ff) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) zriadeného nariadením (ES) č. 1085/2006; |
| --- | --- |

ff)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) zriadeného nariadením (ES) č. 1085/2006;

| gg) | projekty v oblasti základného, stredoškolského a vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva zriadeného nariadením (ES) č. 1638/2006; |
| --- | --- |

gg)

projekty v oblasti základného, stredoškolského a vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva zriadeného nariadením (ES) č. 1638/2006;

| hh) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeného nariadením (ES) č. 1905/2006; |
| --- | --- |

hh)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeného nariadením (ES) č. 1905/2006;

| ii) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami zriadeného nariadením (ES) č. 1934/2006; |
| --- | --- |

ii)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania a mládeže, ktoré by mohli byť financované v rámci nástroja financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami zriadeného nariadením (ES) č. 1934/2006;

| jj) | projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované z prostriedkov Európskeho rozvojového fondu v súlade s Dohodou o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanou v Cotonou 23. júna 2000 (rozhodnutie 2003/159/ES), ktorá bola zmenená dohodou podpísanou 25. júna 2005 v Luxemburgu (rozhodnutie 2005/599/ES). |
| --- | --- |

jj)

projekty v oblasti vyššieho vzdelávania, ktoré by mohli byť financované z prostriedkov Európskeho rozvojového fondu v súlade s Dohodou o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanou v Cotonou 23. júna 2000 (rozhodnutie 2003/159/ES), ktorá bola zmenená dohodou podpísanou 25. júna 2005 v Luxemburgu (rozhodnutie 2005/599/ES).

3.   Agentúra je v súvislosti s vykonávaním častí programov Únie uvedených v odsekoch 1 a 2 poverená týmito úlohami:

| a) | riadením všetkých etáp vykonávania programov a všetkých etáp počas trvania osobitných projektov na základe príslušných pracovných programov prijatých Komisiou, ak na to Komisia agentúru splnomocnila na základe aktu o delegovaní; |
| --- | --- |

a)

riadením všetkých etáp vykonávania programov a všetkých etáp počas trvania osobitných projektov na základe príslušných pracovných programov prijatých Komisiou, ak na to Komisia agentúru splnomocnila na základe aktu o delegovaní;

| b) | prijímaním nástrojov na plnenie rozpočtu, pokiaľ ide o príjmy a výdavky, a vykonávaním všetkých činností potrebných na riadenie programu, ak na to Komisia agentúru splnomocnila na základe aktu o delegovaní; |
| --- | --- |

b)

prijímaním nástrojov na plnenie rozpočtu, pokiaľ ide o príjmy a výdavky, a vykonávaním všetkých činností potrebných na riadenie programu, ak na to Komisia agentúru splnomocnila na základe aktu o delegovaní;

| c) | poskytovaním podpory pri vykonávaní programu, ak na to Komisia agentúru splnomocnila na základe aktu o delegovaní, vrátane podpory pri aktivitách šírenia informácií v spolupráci (ak je to potrebné) s národnými agentúrami; |
| --- | --- |

c)

poskytovaním podpory pri vykonávaní programu, ak na to Komisia agentúru splnomocnila na základe aktu o delegovaní, vrátane podpory pri aktivitách šírenia informácií v spolupráci (ak je to potrebné) s národnými agentúrami;

| d) | prevádzkovaním informačnej siete o vzdelávaní v Európe (Eurydice) na úrovni Únie a vykonávaním činností zameraných na zlepšenie porozumenia a poznania v oblasti mládeže; |
| --- | --- |

d)

prevádzkovaním informačnej siete o vzdelávaní v Európe (Eurydice) na úrovni Únie a vykonávaním činností zameraných na zlepšenie porozumenia a poznania v oblasti mládeže;

| e) | vykonávaním činností na úrovni Únie zameraných na zlepšenie porozumenia a rozšírenie vedomostí v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. |
| --- | --- |

e)

vykonávaním činností na úrovni Únie zameraných na zlepšenie porozumenia a rozšírenie vedomostí v oblasti odborného vzdelávania a prípravy.

4.   Ak sa tak uvádza v akte o delegovaní, agentúra nesie zodpovednosť za zabezpečenie podporných administratívnych a logistických služieb pre subjekty vykonávajúce program, a to v rozsahu programov uvedených v tomto dokumente.

Článok 4

Funkčné obdobia

1.   Členovia riadiaceho výboru sú vymenúvaní na dva roky.

2.   Riaditeľ agentúry sa vymenúva na štyri roky.

Článok 5

Kontrola a podávanie správ

Agentúra podlieha dohľadu Komisie a podáva pravidelné správy o pokroku vo vykonávaní programov Únie alebo ich častí, ktoré jej boli zverené, podľa podmienok a v intervaloch, ktoré sú stanovené v akte o delegovaní.

Článok 6

Plnenie prevádzkového rozpočtu

Agentúra plní svoj prevádzkový rozpočet v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES) č. 1653/2004 (60).

Článok 7

Ustanovenia o zrušení a prechodné ustanovenia

1.   Rozhodnutie 2009/336/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014. Odkazy na zrušené rozhodnutie sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie.

2.   Agentúra sa považuje za právneho nástupcu výkonnej agentúry zriadenej rozhodnutím 2009/336/ES.

3.   Bez toho, aby bola dotknutá revízia zatriedenia dočasne preložených úradníkov uvedená v akte o delegovaní, toto rozhodnutie nemá vplyv na práva a povinnosti zamestnancov agentúry vrátane jej riaditeľa.

Článok 8

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

V Bruseli 18. decembra 2013

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2005, s. 35.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 101, 21.4.2009, s. 26.

3

(4)  KOM(2011) 500 v konečnom znení.

4

(5)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 788 z 23. novembra 2011, ktorým sa zriaďuje program Erasmus pre všetkých: program Únie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu (ďalej len „program Erasmus+“).

5

(6)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 45.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 30.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 83.

8

(9)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 785 z 23. novembra 2011, ktorým sa zriaďuje program Tvorivá Európa.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 12.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 1.

11

(12)  Návrh nariadenia Rady KOM(2011) 884 zo 14. decembra 2011, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 zriaďuje program Európa pre občanov.

12

(13)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 32.

13

(14)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady COM(2012) 514, ktorým sa zriaďuje Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc „Dobrovoľníci pomoci EÚ“.

14

(15)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 843, ktorým sa zriaďuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami; návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 840, ktorým sa zriaďuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce; návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 839, ktorým sa zriaďuje nástroj európskeho susedstva; návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 838 o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II).

15

(16)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 82; Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 1; Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41.

16

(17)  KOM(2011) 837 v konečnom znení.

17

(18)  Ú. v. ES L 375, 23.12.1989, s. 11.

18

(19)  Ú. v. ES L 321, 30.12.1995, s. 25.

19

(20)  Ú. v. ES L 321, 30.12.1995, s. 33.

20

(21)  Ú. v. ES L 28, 3.2.2000, s. 1.

21

(22)  Ú. v. ES L 146, 11.6.1999, s. 33.

22

(23)  Ú. v. ES L 117, 18.5.2000, s. 1.

23

(24)  Ú. v. ES L 63, 10.3.2000, s. 1.

24

(25)  Ú. v. ES L 12, 18.1.2000, s. 1.

25

(26)  Ú. v. ES L 306, 7.12.2000, s. 1.

26

(27)  Ú. v. ES L 311, 12.12.2000, s. 1.

27

(28)  Ú. v. ES L 120, 8.5.1999, s. 30.

28

(29)  Ú. v. ES L 71, 13.3.2001, s. 7.

29

(30)  Ú. v. ES L 71, 13.3.2001, s. 15.

30

(31)  Ú. v. ES L 336, 30.12.2000, s. 82.

31

(32)  Ú. v. ES L 26, 27.1.2001, s. 1.

32

(33)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 9.

33

(34)  Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2004, s. 6.

34

(35)  Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 24.

35

(36)  Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 31.

36

(37)  Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 40.

37

(38)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 1.

38

(39)  Ú. v. EÚ L 346, 9.12.2006, s. 33.

39

(40)  Ú. v. EÚ L 397, 30.12.2006, s. 14.

40

(41)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 45.

41

(42)  Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 1.

42

(43)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 32.

43

(44)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 30.

44

(45)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 12.

45

(46)  Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 83.

46

(47)  Ú. v. EÚ L 288, 4.11.2009, s. 10.

47

(48)  Ú. v. ES L 52, 27.2.1992, s. 1.

48

(49)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 82.

49

(50)  Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 1.

50

(51)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41.

51

(52)  Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006, s. 41.

52

(53)  Ú. v. EÚ L 65, 8.3.2003, s. 27.

53

(54)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 26.

54

(55)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 838 o nástroji predvstupovej pomoci (IPA II).

55

(56)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 839, ktorým sa zriaďuje nástroj európskeho susedstva.

56

(57)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 840, ktorým sa zriaďuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce.

57

(58)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady KOM(2011) 843, ktorým sa zriaďuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami.

58

(59)  Návrh nariadenia Rady COM(2013) 445 o vykonávaní 11. Európskeho rozvojového fondu.

59

(60)  Ú. v. EÚ L 297, 22.9.2004, s. 6.

60

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/54

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 28/13/COL

z 30. januára 2013,

ktorým sa osemdesiaty ôsmykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o krátkodobom poistení vývozných úverov

DOZORNÝ ÚRAD EZVO,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (2), a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a článok 24,

pripomínajúc procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijaté 19. januára 1994 dozorným úradom (3),

keďže:

Podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci.

Podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné.

Európska komisia prijala 6. decembra 2012 nové oznámenie o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov
   (4).

Uvedené oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor.

V rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP.

Podľa bodu II v oddiele „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou.

Konzultovalo sa s Európskou komisiou a členskými štátmi EZVO,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Usmernenia o štátnej pomoci sa menia zavedením novej kapitoly o krátkodobom poistení vývozných úverov. Nová kapitola sa nachádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 30. januára 2013

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

členka kolégia

---

(1)  „Dohoda o EHP“.

1

(2)  „Dohoda o dozore a súde“.

2

(3)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré prijal a vydal dozorný úrad 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (ďalej len „Ú. v. ES“, resp. „Ú. v. EÚ“) L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej stránke dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev

(4)  Oznámenie Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1).

4

---

PRÍLOHA

USMERNENIA TÝKAJÚCE SA KRÁTKODOBÉHO POISTENIA VÝVOZNÝCH ÚVEROV
   (1)

1   Úvod

| 1. | Vývozné dotácie môžu negatívne ovplyvňovať hospodársku súťaž na trhu medzi potenciálne súperiacimi dodávateľmi tovaru a služieb. Preto Európska komisia a Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“), ktorí podľa Zmluvy o ES a Dohody o EHP plnia funkciu ochrancov hospodárskej súťaže, vždy dôrazne odsudzovali pomoc na podporu vývozu v rámci obchodu vo vnútri EHP a vývozu mimo EHP. S cieľom zabrániť tomu, aby podpora štátov EHP na poistenie vývozných úverov narušila hospodársku súťaž, musí sa objasniť jej posudzovanie podľa pravidiel EHP o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.

Vývozné dotácie môžu negatívne ovplyvňovať hospodársku súťaž na trhu medzi potenciálne súperiacimi dodávateľmi tovaru a služieb. Preto Európska komisia a Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“), ktorí podľa Zmluvy o ES a Dohody o EHP plnia funkciu ochrancov hospodárskej súťaže, vždy dôrazne odsudzovali pomoc na podporu vývozu v rámci obchodu vo vnútri EHP a vývozu mimo EHP. S cieľom zabrániť tomu, aby podpora štátov EHP na poistenie vývozných úverov narušila hospodársku súťaž, musí sa objasniť jej posudzovanie podľa pravidiel EHP o štátnej pomoci.

| 2. | V roku 1998 stanovil dozorný úrad zásady zásahu štátu vo svojich usmerneniach týkajúcich sa krátkodobého poistenia vývozných úverov (2). Usmernenia z roku 1998 sa mali uplatňovať počas obdobia takmer piatich rokov počínajúc 1. júnom 1998. Následne boli zmenené a ich obdobie uplatňovania sa predĺžilo v roku 2001 (3). |
| --- | --- |

2.

V roku 1998 stanovil dozorný úrad zásady zásahu štátu vo svojich usmerneniach týkajúcich sa krátkodobého poistenia vývozných úverov (2). Usmernenia z roku 1998 sa mali uplatňovať počas obdobia takmer piatich rokov počínajúc 1. júnom 1998. Následne boli zmenené a ich obdobie uplatňovania sa predĺžilo v roku 2001 (3).

| 3. | Zo skúseností nadobudnutých v priebehu uplatňovania usmernení z roku 1998 (a najmä počas finančnej krízy v období rokov 2009 až 2011) vyplýva, že politika dozorného úradu v tejto oblasti by sa mala zrevidovať. |
| --- | --- |

3.

Zo skúseností nadobudnutých v priebehu uplatňovania usmernení z roku 1998 (a najmä počas finančnej krízy v období rokov 2009 až 2011) vyplýva, že politika dozorného úradu v tejto oblasti by sa mala zrevidovať.

| 4. | Pravidlá stanovené v týchto usmerneniach pomôžu zabezpečiť, aby štátna pomoc nenarúšala hospodársku súťaž medzi súkromnými a štátnymi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov, a vytvoriť rovnaké podmienky pre všetkých vývozcov. |
| --- | --- |

4.

Pravidlá stanovené v týchto usmerneniach pomôžu zabezpečiť, aby štátna pomoc nenarúšala hospodársku súťaž medzi súkromnými a štátnymi alebo štátom podporovanými poisťovateľmi vývozných úverov, a vytvoriť rovnaké podmienky pre všetkých vývozcov.

| 5. | Ich cieľom je poskytnúť členským štátom EZVO podrobnejšie usmernenia k zásadám, z ktorých chce dozorný úrad vychádzať pri výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP, a ich uplatňovanie na krátkodobé poistenie vývozných úverov. Politika dozorného úradu v tejto oblasti by sa tak mala prostredníctvom nich stať podľa možnosti čo najtransparentnejšou a mala by sa zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké zaobchádzanie. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v nich stanovuje súbor podmienok, ktoré musia byť splnené, keď štátni poisťovatelia chcú vstúpiť na trh s krátkodobým poistením vývozných úverov v prípade obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

5.

Ich cieľom je poskytnúť členským štátom EZVO podrobnejšie usmernenia k zásadám, z ktorých chce dozorný úrad vychádzať pri výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP, a ich uplatňovanie na krátkodobé poistenie vývozných úverov. Politika dozorného úradu v tejto oblasti by sa tak mala prostredníctvom nich stať podľa možnosti čo najtransparentnejšou a mala by sa zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké zaobchádzanie. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v nich stanovuje súbor podmienok, ktoré musia byť splnené, keď štátni poisťovatelia chcú vstúpiť na trh s krátkodobým poistením vývozných úverov v prípade obchodovateľných rizík.

| 6. | Riziká, ktoré sú v zásade neobchodovateľné, nespadajú do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení. |
| --- | --- |

6.

Riziká, ktoré sú v zásade neobchodovateľné, nespadajú do rozsahu pôsobnosti týchto usmernení.

| 7. | V oddiele 2 je opísaný rozsah pôsobnosti týchto usmernení a vymedzenie pojmov, ktoré sú v ňom použité. Oddiel 3 sa venuje uplatniteľnosti článku 61 od. 1 Dohody o EHP a všeobecnému zákazu štátnej pomoci pre poistenie vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách. Záverom sa v oddiele 4 stanovujú niektoré výnimky z vymedzenia obchodovateľných rizík a upresňujú podmienky pre zásah štátu do poistenia dočasne neobchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

7.

V oddiele 2 je opísaný rozsah pôsobnosti týchto usmernení a vymedzenie pojmov, ktoré sú v ňom použité. Oddiel 3 sa venuje uplatniteľnosti článku 61 od. 1 Dohody o EHP a všeobecnému zákazu štátnej pomoci pre poistenie vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách. Záverom sa v oddiele 4 stanovujú niektoré výnimky z vymedzenia obchodovateľných rizík a upresňujú podmienky pre zásah štátu do poistenia dočasne neobchodovateľných rizík.

2   Rozsah pôsobnosti týchto usmernení a vymedzenie pojmov

2.1   Rozsah pôsobnosti

| 8. | Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach iba na poistenie vývozných úverov s obdobím trvania rizika menej ako dva roky. Všetky ostatné nástroje financovania vývozu sú z rozsahu pôsobnosti týchto usmernení vylúčené. |
| --- | --- |

8.

Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach iba na poistenie vývozných úverov s obdobím trvania rizika menej ako dva roky. Všetky ostatné nástroje financovania vývozu sú z rozsahu pôsobnosti týchto usmernení vylúčené.

2.2   Vymedzenie pojmov

| 9. | Na účely týchto usmernení sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: | „spolupoistenie“ je percento každej poistnej udalosti, ktoré poisťovateľ nenahrádza, ale ktoré znáša iný poisťovateľ; |
| --- | --- | --- |

9.

Na účely týchto usmernení sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

„spolupoistenie“ je percento každej poistnej udalosti, ktoré poisťovateľ nenahrádza, ale ktoré znáša iný poisťovateľ;

| | „úverové obdobie“ je časové obdobie, ktoré má odberateľ na zaplatenie dodaného tovaru a služieb, stanovené v rámci vývoznej transakcie; |
| --- | --- |

„úverové obdobie“ je časové obdobie, ktoré má odberateľ na zaplatenie dodaného tovaru a služieb, stanovené v rámci vývoznej transakcie;

| | „obchodné riziká“ sú riziká, a to najmä:






  — | svojvoľné vypovedanie zmluvy odberateľom, t. j. akékoľvek svojvoľné rozhodnutie neštátneho odberateľa prerušiť alebo ukončiť platnosť zmluvy bez oprávneného dôvodu, |
| --- | --- | --- |

„obchodné riziká“ sú riziká, a to najmä:

—

svojvoľné vypovedanie zmluvy odberateľom, t. j. akékoľvek svojvoľné rozhodnutie neštátneho odberateľa prerušiť alebo ukončiť platnosť zmluvy bez oprávneného dôvodu,

| — | svojvoľné odmietnutie neštátneho odberateľa prijať tovar, ktorý je predmetom zmluvy, bez oprávneného dôvodu, |
| --- | --- |

—

svojvoľné odmietnutie neštátneho odberateľa prijať tovar, ktorý je predmetom zmluvy, bez oprávneného dôvodu,

| — | platobná neschopnosť neštátneho odberateľa alebo jeho ručiteľa, |
| --- | --- |

—

platobná neschopnosť neštátneho odberateľa alebo jeho ručiteľa,

| — | pretrvávajúce neplnenie, čiže neplatenie zmluvného dlhu zo strany neštátneho odberateľa a jeho ručiteľa. |
| --- | --- |

—

pretrvávajúce neplnenie, čiže neplatenie zmluvného dlhu zo strany neštátneho odberateľa a jeho ručiteľa.

| | „poistenie vývozných úverov“ je poisťovací produkt, v rámci ktorého poisťovateľ poskytuje poistenie proti obchodnému alebo politickému riziku, ktoré sa vyskytuje v súvislosti s platobnými záväzkami pri vývoznej transakcii; |
| --- | --- |

„poistenie vývozných úverov“ je poisťovací produkt, v rámci ktorého poisťovateľ poskytuje poistenie proti obchodnému alebo politickému riziku, ktoré sa vyskytuje v súvislosti s platobnými záväzkami pri vývoznej transakcii;

| | „obdobie zhotovenia“ je obdobie medzi dátumom objednávky a dodaním tovaru alebo služieb; |
| --- | --- |

„obdobie zhotovenia“ je obdobie medzi dátumom objednávky a dodaním tovaru alebo služieb;

| | „obchodovateľné riziká“ sú obchodné a politické riziká s maximálnym trvaním rizika menej ako dva roky súvisiace so štátnymi a neštátnymi odberateľmi so sídlom v krajinách, ktoré sú uvedené v zozname v dodatku. Všetky ostatné riziká sa na účely týchto usmernení považujú za neobchodovateľné; |
| --- | --- |

„obchodovateľné riziká“ sú obchodné a politické riziká s maximálnym trvaním rizika menej ako dva roky súvisiace so štátnymi a neštátnymi odberateľmi so sídlom v krajinách, ktoré sú uvedené v zozname v dodatku. Všetky ostatné riziká sa na účely týchto usmernení považujú za neobchodovateľné;

| | „politické riziká“ sú najmä tieto riziká:






  — | riziko, že štátny odberateľ alebo krajina zabráni uskutočneniu transakcie alebo včas nezaplatí, |
| --- | --- | --- |

„politické riziká“ sú najmä tieto riziká:

—

riziko, že štátny odberateľ alebo krajina zabráni uskutočneniu transakcie alebo včas nezaplatí,

| — | riziko, ktoré je mimo vplyvu jednotlivých odberateľov alebo mimo ich zodpovednosti, |
| --- | --- |

—

riziko, ktoré je mimo vplyvu jednotlivých odberateľov alebo mimo ich zodpovednosti,

| — | riziko, že daná krajina peniaze, ktoré odberatelia s bydliskom v tejto krajine zaplatili, neprevedie do krajiny poisteného, |
| --- | --- |

—

riziko, že daná krajina peniaze, ktoré odberatelia s bydliskom v tejto krajine zaplatili, neprevedie do krajiny poisteného,

| — | riziko, že mimo krajiny poisťovateľa sa vyskytne prípad zásahu vyššej moci (sem patria aj udalosti podobné vojnovému konfliktu), pokiaľ jeho následky nie sú inak poistené. |
| --- | --- |

—

riziko, že mimo krajiny poisťovateľa sa vyskytne prípad zásahu vyššej moci (sem patria aj udalosti podobné vojnovému konfliktu), pokiaľ jeho následky nie sú inak poistené.

| | „súkromný poisťovateľ vývozných úverov“ je iná spoločnosť alebo organizácia ako štátny poisťovateľ, ktorá poskytuje poistenie vývozných úverov; |
| --- | --- |

„súkromný poisťovateľ vývozných úverov“ je iná spoločnosť alebo organizácia ako štátny poisťovateľ, ktorá poskytuje poistenie vývozných úverov;

| | „kvótové zaistenie“ je zaistenie, v rámci ktorého musí poisťovateľ previesť a zaisťovateľ akceptovať určité percento všetkých rizík v rámci vymedzenej kategórie poistenia, ktoré poisťovateľ upísal; |
| --- | --- |

„kvótové zaistenie“ je zaistenie, v rámci ktorého musí poisťovateľ previesť a zaisťovateľ akceptovať určité percento všetkých rizík v rámci vymedzenej kategórie poistenia, ktoré poisťovateľ upísal;

| | „zaistenie“ je poistenie, ktoré si zakúpil poisťovateľ u iného poisťovateľa v záujme riadenia rizika znížením svojho vlastného rizika; |
| --- | --- |

„zaistenie“ je poistenie, ktoré si zakúpil poisťovateľ u iného poisťovateľa v záujme riadenia rizika znížením svojho vlastného rizika;

| | „obdobie rizika“ je obdobie zhotovenia a úverové obdobie spolu; |
| --- | --- |

„obdobie rizika“ je obdobie zhotovenia a úverové obdobie spolu;

| | „jednorazové poistenie rizika“ je poistenie všetkých predajov jednému odberateľovi alebo poistenie jednej zmluvy s jedným odberateľom; |
| --- | --- |

„jednorazové poistenie rizika“ je poistenie všetkých predajov jednému odberateľovi alebo poistenie jednej zmluvy s jedným odberateľom;

| | „štátny poisťovateľ“ je spoločnosť alebo iná organizácia poskytujúca poistenie vývozných úverov s podporou štátu EHP, alebo v jeho mene, alebo samotný štát EHP poskytujúci poistenie vývozných úverov; |
| --- | --- |

„štátny poisťovateľ“ je spoločnosť alebo iná organizácia poskytujúca poistenie vývozných úverov s podporou štátu EHP, alebo v jeho mene, alebo samotný štát EHP poskytujúci poistenie vývozných úverov;

| | „doplnkové poistenie“ je dodatočné poistenie nad výšku úveru poskytnuté iným poisťovateľom; |
| --- | --- |

„doplnkové poistenie“ je dodatočné poistenie nad výšku úveru poskytnuté iným poisťovateľom;

| | „poistná zmluva na celý obrat“ je iná zmluva o poistení úveru ako zmluva o jednorazovom poistení rizika, t. j. zmluva o poistení úveru, ktorá pokrýva celý predaj úveru poisteného, alebo jeho väčšinu, ako aj pohľadávky z predaja viacerým odberateľom. |
| --- | --- |

„poistná zmluva na celý obrat“ je iná zmluva o poistení úveru ako zmluva o jednorazovom poistení rizika, t. j. zmluva o poistení úveru, ktorá pokrýva celý predaj úveru poisteného, alebo jeho väčšinu, ako aj pohľadávky z predaja viacerým odberateľom.

3   Uplatniteľnosť článku 61 ods. 1 dohody o EHP

3.1   Všeobecné zásady

| 10. | V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza, že každá pomoc poskytnutá v akejkoľvek forme členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo zo štátnych zdrojov, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, ak ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

10.

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza, že každá pomoc poskytnutá v akejkoľvek forme členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo zo štátnych zdrojov, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, ak ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.

| 11. | Ak je poistenie vývozných úverov poskytované štátnymi poisťovateľmi, ide o štátne prostriedky. Takáto účasť štátu môže poisťovateľovi a/alebo vývozcom poskytnúť selektívnu výhodu, čím by sa mohla narušiť hospodárska súťaž, alebo to môže spôsobiť hrozbu jej narušenia a ovplyvniť obchod medzi štátmi EHP. Ďalej uvedené zásady sú koncipované ako usmernenia pre posudzovanie takýchto opatrení podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

11.

Ak je poistenie vývozných úverov poskytované štátnymi poisťovateľmi, ide o štátne prostriedky. Takáto účasť štátu môže poisťovateľovi a/alebo vývozcom poskytnúť selektívnu výhodu, čím by sa mohla narušiť hospodárska súťaž, alebo to môže spôsobiť hrozbu jej narušenia a ovplyvniť obchod medzi štátmi EHP. Ďalej uvedené zásady sú koncipované ako usmernenia pre posudzovanie takýchto opatrení podľa pravidiel štátnej pomoci.

3.2   Pomoc poisťovateľom

| 12. | Ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi úverov určité výhody, mohlo by ísť o štátnu pomoc. Takéto výhody môžu mať rôzne podoby a môžu medzi ne patriť napríklad:






  a) | štátne záruky na výpožičky alebo straty; |
| --- | --- | --- |

12.

Ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi úverov určité výhody, mohlo by ísť o štátnu pomoc. Takéto výhody môžu mať rôzne podoby a môžu medzi ne patriť napríklad:

a)

štátne záruky na výpožičky alebo straty;

| b) | oslobodenie od požiadavky vytvárať primerané rezervy a od ostatných požiadaviek následkom vyňatia operácií poistenia vývozných úverov na účet štátu alebo s jeho zárukou spod pôsobnosti prvej smernice Rady 73/239/EHS z 24. júla 1973 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na začatie a vykonávanie priameho poistenia s výnimkou životného poistenia (4); |
| --- | --- |

b)

oslobodenie od požiadavky vytvárať primerané rezervy a od ostatných požiadaviek následkom vyňatia operácií poistenia vývozných úverov na účet štátu alebo s jeho zárukou spod pôsobnosti prvej smernice Rady 73/239/EHS z 24. júla 1973 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení vzťahujúcich sa na začatie a vykonávanie priameho poistenia s výnimkou životného poistenia (4);

| c) | úľava alebo oslobodenie od obvykle splatných daní (ako napríklad daň z príjmov právnických osôb alebo daň vyberaná z poistiek); |
| --- | --- |

c)

úľava alebo oslobodenie od obvykle splatných daní (ako napríklad daň z príjmov právnických osôb alebo daň vyberaná z poistiek);

| d) | udelenie pomoci alebo poskytnutie kapitálu štátom alebo iné formy financovania, ktoré nie sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve; |
| --- | --- |

d)

udelenie pomoci alebo poskytnutie kapitálu štátom alebo iné formy financovania, ktoré nie sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve;

| e) | poskytovanie služieb štátom v naturáliách, ako je napríklad sprístupnenie a využívanie štátnej infraštruktúry, zariadení alebo privilegovaných informácií za podmienok, ktoré nezodpovedajú ich trhovej hodnote; |
| --- | --- |

e)

poskytovanie služieb štátom v naturáliách, ako je napríklad sprístupnenie a využívanie štátnej infraštruktúry, zariadení alebo privilegovaných informácií za podmienok, ktoré nezodpovedajú ich trhovej hodnote;

| f) | priame zaistenie poskytované štátom alebo záruka na priame zaistenie štátom za výhodnejších podmienok, ako sú podmienky dostupné na súkromnom trhu so zaistením, čo vedie k podhodnoteniu ceny zaistenia alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť. |
| --- | --- |

f)

priame zaistenie poskytované štátom alebo záruka na priame zaistenie štátom za výhodnejších podmienok, ako sú podmienky dostupné na súkromnom trhu so zaistením, čo vedie k podhodnoteniu ceny zaistenia alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť.

3.3   Zákaz štátnej pomoci pre vývozné úvery

| 13. | Výhody štátnych poisťovateľov v súvislosti s obchodovateľnými rizikami, ktoré sú uvedené v bode 12, ovplyvňujú obchod so službami v oblasti poistenia úverov v rámci EHP. Tieto výhody vedú k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych štátoch EHP k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík. Narúša to hospodársku súťaž medzi poisťovateľmi v rôznych štátoch EHP a má to sekundárne účinky na obchod v rámci EHP, a to bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci EHP alebo o vývoz mimo EHP (5). Treba vymedziť podmienky, za ktorých môžu pôsobiť štátni poisťovatelia, ak majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov ktorékoľvek z týchto výhod, s cieľom zabezpečiť, aby títo poisťovatelia nemali výhodu štátnej pomoci. To si vyžaduje, aby nemali mať možnosť poskytovať poistenie obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

13.

Výhody štátnych poisťovateľov v súvislosti s obchodovateľnými rizikami, ktoré sú uvedené v bode 12, ovplyvňujú obchod so službami v oblasti poistenia úverov v rámci EHP. Tieto výhody vedú k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych štátoch EHP k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík. Narúša to hospodársku súťaž medzi poisťovateľmi v rôznych štátoch EHP a má to sekundárne účinky na obchod v rámci EHP, a to bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci EHP alebo o vývoz mimo EHP (5). Treba vymedziť podmienky, za ktorých môžu pôsobiť štátni poisťovatelia, ak majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov ktorékoľvek z týchto výhod, s cieľom zabezpečiť, aby títo poisťovatelia nemali výhodu štátnej pomoci. To si vyžaduje, aby nemali mať možnosť poskytovať poistenie obchodovateľných rizík.

| 14. | Výhody štátnych poisťovateľov sa niekedy prenášajú aj na vývozcov, prinajmenšom čiastočne. Takéto výhody môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a obchodu a môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Ak sú však splnené podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri dočasne neobchodovateľných rizikách, ako sa uvádzajú v časti 4.3 týchto usmernení, dozorný úrad to nebude chápať ako neoprávnenú výhodu, ktorá bola prenesená na vývozcov. |
| --- | --- |

14.

Výhody štátnych poisťovateľov sa niekedy prenášajú aj na vývozcov, prinajmenšom čiastočne. Takéto výhody môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a obchodu a môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Ak sú však splnené podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri dočasne neobchodovateľných rizikách, ako sa uvádzajú v časti 4.3 týchto usmernení, dozorný úrad to nebude chápať ako neoprávnenú výhodu, ktorá bola prenesená na vývozcov.

4   Podmienky pre poskytovanie poistenia vývozných úverov pri dočasne neobchodovateľných rizikách

4.1   Všeobecné zásady

| 15. | Ako už bolo uvedené v bode 13, ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov akékoľvek zvýhodnenie (ako je opísané v bode 12), nesmú poskytovať poistenie obchodovateľných rizík. Ak by štátni poisťovatelia alebo ich dcérske spoločnosti chceli poskytnúť poistenie obchodovateľných rizík, treba zabezpečiť, že ak tak urobia, nebudú požívať, či už priamo alebo nepriamo, výhodu štátnej pomoci. Na tento účel musia mať určité množstvo vlastných finančných prostriedkov (miera platobnej schopnosti vrátane záručného fondu) a technické rezervy (vyrovnávajúca rezerva) a musia získať povolenie v súlade so smernicou 73/239/EHS. Takisto musia prinajmenšom viesť pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Účtovníctvo týkajúce sa poisťovacích činností vykonávaných na vlastný účet poisťovateľa by malo byť v súlade so smernicou Rady 91/674/ES (6). |
| --- | --- |

15.

Ako už bolo uvedené v bode 13, ak štátni poisťovatelia majú v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi vývozných úverov akékoľvek zvýhodnenie (ako je opísané v bode 12), nesmú poskytovať poistenie obchodovateľných rizík. Ak by štátni poisťovatelia alebo ich dcérske spoločnosti chceli poskytnúť poistenie obchodovateľných rizík, treba zabezpečiť, že ak tak urobia, nebudú požívať, či už priamo alebo nepriamo, výhodu štátnej pomoci. Na tento účel musia mať určité množstvo vlastných finančných prostriedkov (miera platobnej schopnosti vrátane záručného fondu) a technické rezervy (vyrovnávajúca rezerva) a musia získať povolenie v súlade so smernicou 73/239/EHS. Takisto musia prinajmenšom viesť pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Účtovníctvo týkajúce sa poisťovacích činností vykonávaných na vlastný účet poisťovateľa by malo byť v súlade so smernicou Rady 91/674/ES (6).

| 16. | Členské štáty EZVO, ktoré poskytujú zaisťovacie krytie pre poisťovateľa vývozných úverov prostredníctvom účasti alebo zapojenia sa do zaisťovateľských zmlúv súkromného sektora, ktoré kryjú obchodovateľné aj neobchodovateľné riziká, musia byť schopné preukázať, že tieto dojednania neobsahujú štátnu pomoc, ako je uvedená v bode 12 písm. f). |
| --- | --- |

16.

Členské štáty EZVO, ktoré poskytujú zaisťovacie krytie pre poisťovateľa vývozných úverov prostredníctvom účasti alebo zapojenia sa do zaisťovateľských zmlúv súkromného sektora, ktoré kryjú obchodovateľné aj neobchodovateľné riziká, musia byť schopné preukázať, že tieto dojednania neobsahujú štátnu pomoc, ako je uvedená v bode 12 písm. f).

| 17. | Štátni poisťovatelia môžu poskytovať poistenie vývozných úverov na dočasne neobchodovateľné riziká za podmienok stanovených v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

17.

Štátni poisťovatelia môžu poskytovať poistenie vývozných úverov na dočasne neobchodovateľné riziká za podmienok stanovených v týchto usmerneniach.

4.2   Výnimky z vymedzenia obchodovateľných rizík: dočasne neobchodovateľné riziká

| 18. | Bez ohľadu na vymedzenie pojmu „obchodovateľné riziká“ sa určité obchodné a politické riziká súvisiace s odberateľmi so sídlom v krajinách uvedených v dodatku považujú za dočasne neobchodovateľné v týchto prípadoch:






  a) | ak dozorný úrad rozhodne o dočasnom vypustení jednej alebo viacerých krajín zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom uvedeného v dodatku prostredníctvom postupu opísaného v časti 5.2 z dôvodu, že kapacita súkromného poisťovacieho trhu v ktorejkoľvek z príslušných krajín nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík; |
| --- | --- | --- |

18.

Bez ohľadu na vymedzenie pojmu „obchodovateľné riziká“ sa určité obchodné a politické riziká súvisiace s odberateľmi so sídlom v krajinách uvedených v dodatku považujú za dočasne neobchodovateľné v týchto prípadoch:

a)

ak dozorný úrad rozhodne o dočasnom vypustení jednej alebo viacerých krajín zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom uvedeného v dodatku prostredníctvom postupu opísaného v časti 5.2 z dôvodu, že kapacita súkromného poisťovacieho trhu v ktorejkoľvek z príslušných krajín nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík;

| b) | ak dozorný úrad na základe oznámenia od niektorého členského štátu EZVO rozhodne, že riziká vznikajúce v súvislosti s malými a strednými podnikmi v zmysle vymedzenia obsiahnutého v odporúčaní Komisie zo 6. mája 2003 týkajúcom sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov (7), ktorých celkový ročný obrat vývozu nepresahuje 2 milióny EUR, sú pre vývozcov v tomto oznamujúcom členskom štáte EZVO dočasne neobchodovateľné; |
| --- | --- |

b)

ak dozorný úrad na základe oznámenia od niektorého členského štátu EZVO rozhodne, že riziká vznikajúce v súvislosti s malými a strednými podnikmi v zmysle vymedzenia obsiahnutého v odporúčaní Komisie zo 6. mája 2003 týkajúcom sa vymedzenia mikropodnikov, malých a stredných podnikov (7), ktorých celkový ročný obrat vývozu nepresahuje 2 milióny EUR, sú pre vývozcov v tomto oznamujúcom členskom štáte EZVO dočasne neobchodovateľné;

| c) | ak dozorný úrad po doručení oznámenia niektorého členského štátu EZVO rozhodne, že jednorazové poistenie rizika s rizikovým obdobím v rozmedzí od minimálne 181 dní do menej ako 2 roky je pre vývozcov v oznamujúcom členskom štáte EZVO dočasne neobchodovateľné; |
| --- | --- |

c)

ak dozorný úrad po doručení oznámenia niektorého členského štátu EZVO rozhodne, že jednorazové poistenie rizika s rizikovým obdobím v rozmedzí od minimálne 181 dní do menej ako 2 roky je pre vývozcov v oznamujúcom členskom štáte EZVO dočasne neobchodovateľné;

| d) | ak dozorný úrad po doručení oznámenia niektorého členského štátu EZVO rozhodne, že z dôvodu nedostatku poistenia vývozných úverov sú niektoré riziká pre vývozcov v oznamujúcom členskom štáte EZVO dočasne neobchodovateľné. |
| --- | --- |

d)

ak dozorný úrad po doručení oznámenia niektorého členského štátu EZVO rozhodne, že z dôvodu nedostatku poistenia vývozných úverov sú niektoré riziká pre vývozcov v oznamujúcom členskom štáte EZVO dočasne neobchodovateľné.

| 19. | S cieľom minimalizovať narušenia hospodárskej súťaže na trhu EHP štátni poisťovatelia môžu poistiť riziká, ktoré sa v súlade s bodom 18 považujú za dočasne neobchodovateľné, ak spĺňajú podmienky uvedené v časti 4.3. |
| --- | --- |

19.

S cieľom minimalizovať narušenia hospodárskej súťaže na trhu EHP štátni poisťovatelia môžu poistiť riziká, ktoré sa v súlade s bodom 18 považujú za dočasne neobchodovateľné, ak spĺňajú podmienky uvedené v časti 4.3.

4.3   Podmienky pre poskytovanie poistenia pre dočasne neobchodovateľné riziká

4.3.1   Kvalita krytia

| 20. | Kvalita krytia ponúkaného štátnymi poisťovateľmi musí byť v súlade s trhovými normami. Predovšetkým môžu byť kryté iba ekonomicky odôvodnené riziká, to znamená riziká akceptovateľné na základe zásad riadneho poisťovania. Maximálne percento krytia musí byť 95 % pre obchodné a politické riziká a obdobie čakania na poistné plnenie musí mať dĺžku aspoň 90 dní. |
| --- | --- |

20.

Kvalita krytia ponúkaného štátnymi poisťovateľmi musí byť v súlade s trhovými normami. Predovšetkým môžu byť kryté iba ekonomicky odôvodnené riziká, to znamená riziká akceptovateľné na základe zásad riadneho poisťovania. Maximálne percento krytia musí byť 95 % pre obchodné a politické riziká a obdobie čakania na poistné plnenie musí mať dĺžku aspoň 90 dní.

4.3.2   Poisťovacie zásady

| 21. | Pri posudzovaní rizík sa vždy musia uplatňovať zásady riadneho poisťovania. Z tohto dôvodu riziko pri finančne nespoľahlivých transakciách nesmie byť oprávnené na krytie zo štátom podporovaných schém. Vzhľadom na tieto zásady musia byť kritériá akceptácie rizika presné. Ak už existuje obchodný vzťah, vývozcovia musia preukázať pozitívnu obchodnú a/alebo platobnú skúsenosť. Odberatelia musia mať čistý škodový priebeh; úroveň pravdepodobnosti neplnenia a takisto interné a/alebo externé finančné hodnotenia odberateľov musia byť prijateľné. |
| --- | --- |

21.

Pri posudzovaní rizík sa vždy musia uplatňovať zásady riadneho poisťovania. Z tohto dôvodu riziko pri finančne nespoľahlivých transakciách nesmie byť oprávnené na krytie zo štátom podporovaných schém. Vzhľadom na tieto zásady musia byť kritériá akceptácie rizika presné. Ak už existuje obchodný vzťah, vývozcovia musia preukázať pozitívnu obchodnú a/alebo platobnú skúsenosť. Odberatelia musia mať čistý škodový priebeh; úroveň pravdepodobnosti neplnenia a takisto interné a/alebo externé finančné hodnotenia odberateľov musia byť prijateľné.

4.3.3   Primerane stanovené ceny

| 22. | Za znášanie rizika pri zmluvách o poistení vývozných úverov sa musí platiť primerané poistné. S cieľom minimalizovať vytláčanie súkromných poisťovateľov úverov musí byť priemerné poistné v rámci štátom podporovaných schém vyššie ako je priemerné poistné účtované súkromnými poisťovateľmi úverov pri podobnom riziku. Táto požiadavka zabezpečí postupné upúšťanie od štátnych zásahov, pretože vyšším poistným sa zaistí, že vývozcovia sa znovu obrátia na súkromných poisťovateľov úverov hneď, ako im to trhové podmienky dovolia, a dané riziko sa znova stane obchodovateľným. |
| --- | --- |

22.

Za znášanie rizika pri zmluvách o poistení vývozných úverov sa musí platiť primerané poistné. S cieľom minimalizovať vytláčanie súkromných poisťovateľov úverov musí byť priemerné poistné v rámci štátom podporovaných schém vyššie ako je priemerné poistné účtované súkromnými poisťovateľmi úverov pri podobnom riziku. Táto požiadavka zabezpečí postupné upúšťanie od štátnych zásahov, pretože vyšším poistným sa zaistí, že vývozcovia sa znovu obrátia na súkromných poisťovateľov úverov hneď, ako im to trhové podmienky dovolia, a dané riziko sa znova stane obchodovateľným.

| 23. | Ceny sa považujú za primerané, ak sa v príslušnej kategórii rizika (8) odberateľa účtuje minimálne poistné (9) (po angl. „safe-harbour premium“) v takej výške, ako je stanovené v uvedenej tabuľke. Toto minimálne poistné sa uplatňuje, až kým členské štáty EZVO neposkytnú dôkaz o tom, že tieto sadzby sú neprimerané pre konkrétne riziko. V rámci poistnej zmluvy na celý obrat musí kategória rizika korešpondovať s priemerným rizikom odberateľov, ktoré je kryté danou poistnou zmluvou.






  Kategória rizika | Ročné rizikové poistné (10)

  (% poistenej sumy) |
| --- | --- | --- |
| Vynikajúce (11) | 0,2 – 0,4 |
| Dobré (12) | 0,41 – 0,9 |
| Uspokojivé (13) | 0,91 – 2,3 |
| Slabé (14) | 2,31 – 4,5 |

23.

Ceny sa považujú za primerané, ak sa v príslušnej kategórii rizika (8) odberateľa účtuje minimálne poistné (9) (po angl. „safe-harbour premium“) v takej výške, ako je stanovené v uvedenej tabuľke. Toto minimálne poistné sa uplatňuje, až kým členské štáty EZVO neposkytnú dôkaz o tom, že tieto sadzby sú neprimerané pre konkrétne riziko. V rámci poistnej zmluvy na celý obrat musí kategória rizika korešpondovať s priemerným rizikom odberateľov, ktoré je kryté danou poistnou zmluvou.

Kategória rizika

Ročné rizikové poistné (10)

(% poistenej sumy)

Vynikajúce (11)

0,2 – 0,4

Dobré (12)

0,41 – 0,9

Uspokojivé (13)

0,91 – 2,3

Slabé (14)

2,31 – 4,5

| 24. | Pri spolupoistení, kvótovom zaistení a doplnkovom poistení sa ceny považujú za primerané, iba ak účtované poistné je aspoň o 30 % vyššie ako poistné pri samotnom (pôvodnom) poistení poskytnutom súkromným poisťovateľom úverov. |
| --- | --- |

24.

Pri spolupoistení, kvótovom zaistení a doplnkovom poistení sa ceny považujú za primerané, iba ak účtované poistné je aspoň o 30 % vyššie ako poistné pri samotnom (pôvodnom) poistení poskytnutom súkromným poisťovateľom úverov.

| 25. | Aby sa ceny považovali za primerané, musí sa k rizikovému poistnému pripočítať administratívny poplatok bez ohľadu na trvanie zmluvy. |
| --- | --- |

25.

Aby sa ceny považovali za primerané, musí sa k rizikovému poistnému pripočítať administratívny poplatok bez ohľadu na trvanie zmluvy.

4.3.4.   Transparentnosť a predkladanie správ

| 26. | Členské štáty EZVO musia uverejniť zavedené schémy pomoci pre riziká, ktoré sa v súlade s bodom 18 považujú za dočasne neobchodovateľné, na webových stránkach štátnych poisťovateľov s presným udaním všetkých uplatniteľných podmienok. |
| --- | --- |

26.

Členské štáty EZVO musia uverejniť zavedené schémy pomoci pre riziká, ktoré sa v súlade s bodom 18 považujú za dočasne neobchodovateľné, na webových stránkach štátnych poisťovateľov s presným udaním všetkých uplatniteľných podmienok.

| 27. | Členské štáty EZVO musia dozornému úradu predkladať výročné správy o rizikách, ktoré sa v súlade s bodom 18 považujú za dočasne neobchodovateľné a ktoré sú kryté štátnymi poisťovateľmi. Musia tak spraviť najneskôr do 31. júla roku nasledujúceho po zásahu štátu. |
| --- | --- |

27.

Členské štáty EZVO musia dozornému úradu predkladať výročné správy o rizikách, ktoré sa v súlade s bodom 18 považujú za dočasne neobchodovateľné a ktoré sú kryté štátnymi poisťovateľmi. Musia tak spraviť najneskôr do 31. júla roku nasledujúceho po zásahu štátu.

| 28. | Správa musí obsahovať údaje o využití každej schémy pomoci, a to predovšetkým vrátane celkového objemu poskytnutých úverových limitov, poisteného obratu, účtovaného poistného, zaregistrovaných a zaplatených škôd, vymožených súm a administratívnych nákladov na schému. Dozorný úrad uverejní tieto správy na svojej webovej stránke. |
| --- | --- |

28.

Správa musí obsahovať údaje o využití každej schémy pomoci, a to predovšetkým vrátane celkového objemu poskytnutých úverových limitov, poisteného obratu, účtovaného poistného, zaregistrovaných a zaplatených škôd, vymožených súm a administratívnych nákladov na schému. Dozorný úrad uverejní tieto správy na svojej webovej stránke.

5   Procesné otázky

5.1   Všeobecné zásady

| 29. | Riziká uvedené v bode 18 písm. a) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v časti 4.3. V takom prípade to dozornému úradu netreba oznamovať. |
| --- | --- |

29.

Riziká uvedené v bode 18 písm. a) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v časti 4.3. V takom prípade to dozornému úradu netreba oznamovať.

| 30. | Riziká uvedené v bode 18 písm. b), c) a d) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v časti 4.3 a po oznámení dozornému úradu a získaní jeho súhlasu. |
| --- | --- |

30.

Riziká uvedené v bode 18 písm. b), c) a d) môžu byť kryté štátnymi poisťovateľmi za podmienok uvedených v časti 4.3 a po oznámení dozornému úradu a získaní jeho súhlasu.

| 31. | Nesplnenie niektorej z podmienok stanovených v časti 4.3 neznamená, že poisťovateľ vývozných úverov alebo schéma poistenia sú automaticky zakázané. Ak sa chce členský štát EZVO odchýliť od niektorej zo stanovených podmienok alebo ak dôjde k pochybnostiam o tom, či plánovaná schéma poistenia vývozných úverov spĺňa podmienky stanovené v týchto usmerneniach, musí schému oznámiť dozornému úradu. |
| --- | --- |

31.

Nesplnenie niektorej z podmienok stanovených v časti 4.3 neznamená, že poisťovateľ vývozných úverov alebo schéma poistenia sú automaticky zakázané. Ak sa chce členský štát EZVO odchýliť od niektorej zo stanovených podmienok alebo ak dôjde k pochybnostiam o tom, či plánovaná schéma poistenia vývozných úverov spĺňa podmienky stanovené v týchto usmerneniach, musí schému oznámiť dozornému úradu.

| 32. | Analýza na základe pravidiel štátnej pomoci neprejudikuje súlad príslušného opatrenia s ostatnými ustanoveniami Dohody o EHP. |
| --- | --- |

32.

Analýza na základe pravidiel štátnej pomoci neprejudikuje súlad príslušného opatrenia s ostatnými ustanoveniami Dohody o EHP.

5.2   Úpravy zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom

| 33. | Pri stanovovaní, či nedostatočné súkromné kapacity oprávňujú dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom, ako sa uvádza v bode 18 písm. a), dozorný úrad zohľadní tieto faktory podľa dôležitosti:






  a) | zníženie kapacity súkromného poistenia úverov: predovšetkým rozhodnutie veľkého poisťovateľa úverov nekryť riziká súvisiace s odberateľmi v príslušnej krajine, významný pokles celkových poistných súm, alebo významný pokles miery prijatia v príslušnej krajine počas šesťmesačného obdobia; |
| --- | --- | --- |

33.

Pri stanovovaní, či nedostatočné súkromné kapacity oprávňujú dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom, ako sa uvádza v bode 18 písm. a), dozorný úrad zohľadní tieto faktory podľa dôležitosti:

a)

zníženie kapacity súkromného poistenia úverov: predovšetkým rozhodnutie veľkého poisťovateľa úverov nekryť riziká súvisiace s odberateľmi v príslušnej krajine, významný pokles celkových poistných súm, alebo významný pokles miery prijatia v príslušnej krajine počas šesťmesačného obdobia;

| b) | zhoršenie ratingov v štátnom sektore: predovšetkým náhle zmeny v úverových ratingoch počas obdobia šiestich mesiacov, a to napríklad viacnásobné zníženie ratingu zo strany nezávislých ratingových agentúr alebo vysoký nárast v rozpätí swapov na kreditné zlyhanie (CDS); |
| --- | --- |

b)

zhoršenie ratingov v štátnom sektore: predovšetkým náhle zmeny v úverových ratingoch počas obdobia šiestich mesiacov, a to napríklad viacnásobné zníženie ratingu zo strany nezávislých ratingových agentúr alebo vysoký nárast v rozpätí swapov na kreditné zlyhanie (CDS);

| c) | zhoršenie výkonnosti v podnikovom sektore: najmä prudký nárast v platobnej neschopnosti v príslušnej krajine počas obdobia šiestich mesiacov. |
| --- | --- |

c)

zhoršenie výkonnosti v podnikovom sektore: najmä prudký nárast v platobnej neschopnosti v príslušnej krajine počas obdobia šiestich mesiacov.

| 34. | Dozorný úrad môže preskúmať zoznam krajín s obchodovateľným rizikom na základe písomnej žiadosti členského štátu EZVO alebo z vlastnej iniciatívy, keď trhová kapacita už nebude dostatočná na krytie ekonomicky odôvodnených rizík. |
| --- | --- |

34.

Dozorný úrad môže preskúmať zoznam krajín s obchodovateľným rizikom na základe písomnej žiadosti členského štátu EZVO alebo z vlastnej iniciatívy, keď trhová kapacita už nebude dostatočná na krytie ekonomicky odôvodnených rizík.

| 35. | Ak chce dozorný úrad upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom uvedený v dodatku, musí konzultovať členské štáty EZVO, súkromných poisťovateľov úverov a zainteresované strany a požiadať ich o potrebné údaje. Konzultácia a druh potrebných údajov sa oznamuje na webovej stránke dozorného úradu. Konzultačné obdobie zvyčajne nepresiahne 20 pracovných dní. Ak sa dozorný úrad na základe získaných údajov rozhodne upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom, informuje o tom písomne členské štáty EZVO a toto rozhodnutie oznámi na svojej webovej stránke. |
| --- | --- |

35.

Ak chce dozorný úrad upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom uvedený v dodatku, musí konzultovať členské štáty EZVO, súkromných poisťovateľov úverov a zainteresované strany a požiadať ich o potrebné údaje. Konzultácia a druh potrebných údajov sa oznamuje na webovej stránke dozorného úradu. Konzultačné obdobie zvyčajne nepresiahne 20 pracovných dní. Ak sa dozorný úrad na základe získaných údajov rozhodne upraviť zoznam krajín s obchodovateľným rizikom, informuje o tom písomne členské štáty EZVO a toto rozhodnutie oznámi na svojej webovej stránke.

| 36. | Dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom musí byť platné aspoň 12 mesiacov. Poistky týkajúce sa dočasne vypustenej krajiny, ktoré boli podpísané v tomto období, nesmú platiť viac ako 180 dní po dátume, keď vyprší platnosť tohto dočasného vypustenia. Po tomto dátume sa nové poistné zmluvy nesmú podpísať. Tri mesiace pred vypršaním platnosti dočasného vypustenia môže dozorný úrad zvážiť, či predĺži dočasné vypustenie príslušnej krajiny zo zoznamu. Ak dozorný úrad pri zohľadnení faktorov uvedených v bode 33 tohto oznámenia stanoví, že trhová kapacita stále nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík, môže predĺžiť dočasné vypustenie príslušnej krajiny zo zoznamu v súlade s bodom 35. |
| --- | --- |

36.

Dočasné vypustenie krajiny zo zoznamu krajín s obchodovateľným rizikom musí byť platné aspoň 12 mesiacov. Poistky týkajúce sa dočasne vypustenej krajiny, ktoré boli podpísané v tomto období, nesmú platiť viac ako 180 dní po dátume, keď vyprší platnosť tohto dočasného vypustenia. Po tomto dátume sa nové poistné zmluvy nesmú podpísať. Tri mesiace pred vypršaním platnosti dočasného vypustenia môže dozorný úrad zvážiť, či predĺži dočasné vypustenie príslušnej krajiny zo zoznamu. Ak dozorný úrad pri zohľadnení faktorov uvedených v bode 33 tohto oznámenia stanoví, že trhová kapacita stále nie je dostatočná na krytie všetkých ekonomicky odôvodnených rizík, môže predĺžiť dočasné vypustenie príslušnej krajiny zo zoznamu v súlade s bodom 35.

5.3   Oznamovacia povinnosť pri výnimkách uvedených v bode 18 písm. b) a c)

| 37. | Dôkazové materiály, ktoré má dozorný úrad v súčasnosti k dispozícii, naznačujú, že na trhu môže existovať istá medzera, pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 18 písm. b) a c) a že tieto riziká sú z tohto dôvodu neobchodovateľné (15). Treba však mať na zreteli, že situácia s nedostatočným krytím nepanuje vo všetkých členských štátoch EZVO a že táto situácia sa postupom času môže zmeniť a súkromný sektor môže znovu prejaviť svoj záujem o tento trhový segment. Štátny zásah by sa mal povoliť iba v prípade rizík, pre ktoré by inak na trhu nikto neponúkol krytie. |
| --- | --- |

37.

Dôkazové materiály, ktoré má dozorný úrad v súčasnosti k dispozícii, naznačujú, že na trhu môže existovať istá medzera, pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 18 písm. b) a c) a že tieto riziká sú z tohto dôvodu neobchodovateľné (15). Treba však mať na zreteli, že situácia s nedostatočným krytím nepanuje vo všetkých členských štátoch EZVO a že táto situácia sa postupom času môže zmeniť a súkromný sektor môže znovu prejaviť svoj záujem o tento trhový segment. Štátny zásah by sa mal povoliť iba v prípade rizík, pre ktoré by inak na trhu nikto neponúkol krytie.

| 38. | Preto, ak členský štát EZVO chce kryť riziká uvedené v bode 18 písm. b) alebo c), musí dozornému úradu predložiť oznámenie podľa protokolu 3 Dohody o dozore a súde a v tomto oznámení preukázať, že kontaktoval hlavných poisťovateľov úverov a úverových brokerov v tomto členskom štáte EZVO (16) a dal im možnosť predložiť dôkazy o tom, že tam je k dispozícii krytie pre príslušné riziká. Ak dotknutí poisťovatelia úverov do 30 dní po doručení žiadosti členského štátu EZVO neposkytnú členskému štátu EZVO alebo dozornému úradu údaje o podmienkach krytia a poistených objemoch pre tie druhy rizika, ktoré chce členský štát EZVO kryť, alebo ak poskytnuté údaje nepreukážu, že krytie príslušných rizík je dostupné v danom členskom štáte EZVO, dozorný úrad bude tieto riziká považovať za dočasne neobchodovateľné. |
| --- | --- |

38.

Preto, ak členský štát EZVO chce kryť riziká uvedené v bode 18 písm. b) alebo c), musí dozornému úradu predložiť oznámenie podľa protokolu 3 Dohody o dozore a súde a v tomto oznámení preukázať, že kontaktoval hlavných poisťovateľov úverov a úverových brokerov v tomto členskom štáte EZVO (16) a dal im možnosť predložiť dôkazy o tom, že tam je k dispozícii krytie pre príslušné riziká. Ak dotknutí poisťovatelia úverov do 30 dní po doručení žiadosti členského štátu EZVO neposkytnú členskému štátu EZVO alebo dozornému úradu údaje o podmienkach krytia a poistených objemoch pre tie druhy rizika, ktoré chce členský štát EZVO kryť, alebo ak poskytnuté údaje nepreukážu, že krytie príslušných rizík je dostupné v danom členskom štáte EZVO, dozorný úrad bude tieto riziká považovať za dočasne neobchodovateľné.

5.4   Oznamovacia povinnosť v ostatných prípadoch

| 39. | Pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 18 písm. d), príslušný členský štát EZVO musí vo svojom oznámení dozornému úradu podľa protokolu 3 k Dohode o dozore a súde preukázať, že krytie pre vývozcov v tomto konkrétnom členskom štáte EZVO je nedostupné z dôvodu šoku na strane ponuky na trhu so súkromným poistením, spôsobeným predovšetkým odstúpením veľkého poisťovateľa úverov z tohto členského štátu EZVO, zníženou kapacitou alebo obmedzenou škálou produktov v porovnaní s inými členskými štátmi EZVO. |
| --- | --- |

39.

Pokiaľ ide o riziká uvedené v bode 18 písm. d), príslušný členský štát EZVO musí vo svojom oznámení dozornému úradu podľa protokolu 3 k Dohode o dozore a súde preukázať, že krytie pre vývozcov v tomto konkrétnom členskom štáte EZVO je nedostupné z dôvodu šoku na strane ponuky na trhu so súkromným poistením, spôsobeným predovšetkým odstúpením veľkého poisťovateľa úverov z tohto členského štátu EZVO, zníženou kapacitou alebo obmedzenou škálou produktov v porovnaní s inými členskými štátmi EZVO.

6   Dátum uplatnenia a trvanie

| 40. | Dozorný úrad bude uplatňovať zásady uvedené v týchto usmerneniach odo dňa ich prijatia do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

40.

Dozorný úrad bude uplatňovať zásady uvedené v týchto usmerneniach odo dňa ich prijatia do 31. decembra 2018.

---

(1)  Usmernenia zodpovedajú Oznámeniu Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1).

(2)  Ú. v. ES L 120, 23.4.1998, s. 27 a dodatok EHP č. 16, 23.4.1998, s. 1.

(3)  Ú. v. ES L 30, 31.1.2002, s. 52 a dodatok EHP č. 7, 31.1.2002, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 228, 16.8.1973, s. 3, porovnaj s bodom 2 Prílohy IX k Dohode o EHP.

(5)  Vo svojom rozsudku vo veci C-142/87 Belgicko/Komisia Európskych spoločenstiev, Európsky súdny dvor konštatoval, že nielen pomoc pre vývoz uskutočňovaný v rámci Únie, ale aj pomoc pre vývoz do štátov mimo Únie môže ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod vo vnútri Únie. Oba typy operácií sú poisťované poisťovateľmi vývozných úverov a pomoc, ktorá je im poskytnutá, môže preto ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod vo vnútri Únie.

(6)  Smernica Rady 91/674/ES z 19.12.1991 o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. ES L 374, 31.12.1991, s. 7), upravená na účely Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 7/94 (Ú. v. ES L 160, 28.6.1994; Dodatok EHP č. 17, 28.6.1994).

(7)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

(8)  Kategórie rizika odberateľov vychádzajú z úverových ratingov. Ratingy sa nemusia získavať od konkrétnych ratingových agentúr. Vnútroštátne ratingové systémy alebo ratingové systémy používané bankami sú rovnako prijateľné. Pri spoločnostiach bez verejného ratingu by sa mohlo použiť hodnotenie založené na overiteľných údajoch.

(9)  Rozmedzie minimálneho poistného v každej kategórii rizika bolo stanovené na základe jednoročného rozpätia swapov na úverové zlyhanie („CDS“ z angl. Credit Default Swap), vychádzajúceho zo zloženého hodnotenia – a to vrátane ratingu všetkých troch hlavných ratingových agentúr (Standard & Poor, Moody’s a Fitch) – za obdobie posledných piatich rokov (2007 – 2011) za predpokladu, že priemerná miera uspokojenia pohľadávky pri krátkodobom poistení vývozných úverov je 40 %. Tieto rozmedzia boli následne upravené tak, aby predstavovali určité kontinuum s cieľom lepšie zohľadniť skutočnosť, že rizikové poistné sa časom mení.

(10)  Minimálne poistné na 30-dňovú poistnú zmluvu sa dá vypočítať vydelením ročného rizikového poistného číslom 12.

(11)  Riziková kategória „vynikajúce“ zahŕňa riziká rovnajúce sa úverovým ratingom AAA, AA+, AA, AA–, A+, A, A– agentúry Standard & Poor’s.

(12)  Riziková kategória „dobré“ zahŕňa riziká rovnajúce sa úverovým ratingom BBB+, BBB alebo BBB– agentúry Standard & Poor’s.

(13)  Riziková kategória „uspokojivé“ zahŕňa riziká rovnajúce sa úverovým ratingom BB+, BB alebo BB– agentúry Standard & Poor’s.

(14)  Riziková kategória „slabé“ zahŕňa riziká rovnajúce sa úverovým ratingom B+, B alebo B– agentúry Standard & Poor’s.

(15)  Pozri oznámenie Európskej komisie členským štátom EÚ o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1) ods. 37.

(16)  Kontaktovaní poisťovatelia úverov a úveroví brokeri by mali byť reprezentatívnymi zástupcami, pokiaľ ide o ponúkaný produkt (napr. špecializovaní poskytovatelia jednorazového poistenia rizika) a o veľkosť trhu, ktorú pokrývajú (napr. spoločne zastupujúci minimálne 50 -percentný podiel trhu).

Dodatok

Zoznam krajín s obchodovateľným rizikom

| | Všetky členské štáty EÚ a členské štáty EZVO |
| --- | --- |

Všetky členské štáty EÚ a členské štáty EZVO

| | Austrália |
| --- | --- |

Austrália

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

| | Japonsko |
| --- | --- |

Japonsko

| | Nový Zéland |
| --- | --- |

Nový Zéland

| | Švajčiarsko |
| --- | --- |

Švajčiarsko

| | Spojené štáty americké |
| --- | --- |

Spojené štáty americké

---

| 19.12.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 343/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 343/63

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 258/13/COL

z 19. júna 2013

o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa predaja nároku obce Narvik na koncesnú energiu spoločnosti Narvik Energi AS (ďalej len „NEAS“) (Nórsko)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho článok 7 ods. 2 a článok 13 ods. 1 časti II,

PO vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   Postup

| (1) | Listom zo 7. januára 2009 bola proti obci Narvik podaná sťažnosť v súvislosti s predajom nároku obce Narvik na koncesnú energiu spoločnosti Narvik Energi AS (ďalej len „NEAS“). Dozorný úrad dostal a zaregistroval tento list 14. januára 2009 (2). Listom zo 16. júla 2009 (3) požiadal nórske orgány o doplňujúce informácie. Nórske orgány odpovedali na žiadosť o informácie listom z 2. októbra 2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Listom zo 7. januára 2009 bola proti obci Narvik podaná sťažnosť v súvislosti s predajom nároku obce Narvik na koncesnú energiu spoločnosti Narvik Energi AS (ďalej len „NEAS“). Dozorný úrad dostal a zaregistroval tento list 14. januára 2009 (2). Listom zo 16. júla 2009 (3) požiadal nórske orgány o doplňujúce informácie. Nórske orgány odpovedali na žiadosť o informácie listom z 2. októbra 2009 (4).

| (2) | Dozorný úrad začal 14. decembra 2011 konanie podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde prijatím rozhodnutia č. 393/11/COL (ďalej len „rozhodnutie 393/11/COL“). Nórske orgány poskytli pripomienky k rozhodnutiu listom z 23. februára 2012 (5). |
| --- | --- |

(2)

Dozorný úrad začal 14. decembra 2011 konanie podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde prijatím rozhodnutia č. 393/11/COL (ďalej len „rozhodnutie 393/11/COL“). Nórske orgány poskytli pripomienky k rozhodnutiu listom z 23. februára 2012 (5).

| (3) | Rozhodnutie bolo 26. apríla 2012 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v jeho dodatku k EHP (6). Dozorný úrad dostal pripomienky od zainteresovanej strany e-mailom z 25. mája 2012 (7). E-mailom z 28. júna 2012 (8) preposlal dozorný úrad tieto pripomienky nórskym orgánom. Nórske orgány predložili ďalšie informácie listom z 30. novembra 2012 (9). |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie bolo 26. apríla 2012 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v jeho dodatku k EHP (6). Dozorný úrad dostal pripomienky od zainteresovanej strany e-mailom z 25. mája 2012 (7). E-mailom z 28. júna 2012 (8) preposlal dozorný úrad tieto pripomienky nórskym orgánom. Nórske orgány predložili ďalšie informácie listom z 30. novembra 2012 (9).

2.   Sťažnosť

| (4) | Sťažovateľ tvrdí, že uzatvorením zmluvy so spoločnosťou NEAS na predaj 128 GWh koncesnej energie ročne na obdobie 50,5 roka predala obec Narvik svoje práva na odkúpenie koncesnej energie výrazne pod trhovú cenu, čím spoločnosti NEAS poskytla neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(4)

Sťažovateľ tvrdí, že uzatvorením zmluvy so spoločnosťou NEAS na predaj 128 GWh koncesnej energie ročne na obdobie 50,5 roka predala obec Narvik svoje práva na odkúpenie koncesnej energie výrazne pod trhovú cenu, čím spoločnosti NEAS poskytla neoprávnenú štátnu pomoc.

| (5) | Sťažovateľ ďalej tvrdí, že rozhodnutie uzatvoriť zmluvu prijala mestská rada v Narviku na základe nesprávnych a/alebo neúplných informácií. Odborné posudky kritické voči trvaniu zmluvy a problému spojenému so stanovovaním trhovej ceny elektrickej energie neboli údajne pred prijatím rozhodnutia uzatvoriť zmluvu mestskej rade sprístupnené. |
| --- | --- |

(5)

Sťažovateľ ďalej tvrdí, že rozhodnutie uzatvoriť zmluvu prijala mestská rada v Narviku na základe nesprávnych a/alebo neúplných informácií. Odborné posudky kritické voči trvaniu zmluvy a problému spojenému so stanovovaním trhovej ceny elektrickej energie neboli údajne pred prijatím rozhodnutia uzatvoriť zmluvu mestskej rade sprístupnené.

3.   Nórsky režim koncesnej energie

| (6) | V Nórsku sa koncesia vo všeobecnosti vyžaduje na prevádzku väčších vodných elektrární. Elektrárne, ktoré majú koncesiu na využívanie vodopádov, musia predať určitý objem svojej ročnej produkcie obci, v ktorej sa nachádzajú. Množstvo elektrickej energie, ktorú je obec oprávnená odkúpiť, sa nazýva koncesná energia. Tento systém je stanovený v oddiele 2 ods. 12 zákona o priemyselných osvedčeniach (10) a v oddiele 12 ods. 15 zákona o regulácii vodopádov (11). |
| --- | --- |

(6)

V Nórsku sa koncesia vo všeobecnosti vyžaduje na prevádzku väčších vodných elektrární. Elektrárne, ktoré majú koncesiu na využívanie vodopádov, musia predať určitý objem svojej ročnej produkcie obci, v ktorej sa nachádzajú. Množstvo elektrickej energie, ktorú je obec oprávnená odkúpiť, sa nazýva koncesná energia. Tento systém je stanovený v oddiele 2 ods. 12 zákona o priemyselných osvedčeniach (10) a v oddiele 12 ods. 15 zákona o regulácii vodopádov (11).

| (7) | Z legislatívneho hľadiska je táto skutočnosť odôvodnená tým, že obce by mali mať zabezpečenú dostatočnú dodávku elektrickej energie za spravodlivú cenu, takže množstvo koncesnej energie sa určuje na základe všeobecných potrieb dodávky elektrickej energie každej jednotlivej obce (12) a môže predstavovať až 10 % ročnej produkcie elektrárne. Na využívanie koncesnej energie obcami však nie sú stanovené nijaké obmedzenia. Obce ju teda môžu použiť, predať alebo s ňou naložiť iným spôsobom, ktorý považujú za vhodný. |
| --- | --- |

(7)

Z legislatívneho hľadiska je táto skutočnosť odôvodnená tým, že obce by mali mať zabezpečenú dostatočnú dodávku elektrickej energie za spravodlivú cenu, takže množstvo koncesnej energie sa určuje na základe všeobecných potrieb dodávky elektrickej energie každej jednotlivej obce (12) a môže predstavovať až 10 % ročnej produkcie elektrárne. Na využívanie koncesnej energie obcami však nie sú stanovené nijaké obmedzenia. Obce ju teda môžu použiť, predať alebo s ňou naložiť iným spôsobom, ktorý považujú za vhodný.

| (8) | Z nároku nevyplýva, že obce majú povinnosť koncesnú energiu odkúpiť. Pokiaľ ide o koncesie s dátumom pred rokom 1983, vo všeobecnosti sa upozorňuje na to, že ak sa obec rozhodne nevyužiť svoje právo na koncesnú energiu, stráca toto právo na koncesnú energiu v budúcnosti. |
| --- | --- |

(8)

Z nároku nevyplýva, že obce majú povinnosť koncesnú energiu odkúpiť. Pokiaľ ide o koncesie s dátumom pred rokom 1983, vo všeobecnosti sa upozorňuje na to, že ak sa obec rozhodne nevyužiť svoje právo na koncesnú energiu, stráca toto právo na koncesnú energiu v budúcnosti.

| (9) | V zákonoch sa stanovujú dva režimy stanovovania ceny koncesnej energie; prvý sa týka koncesií, ktoré boli udelené pred 10. aprílom 1959, druhý koncesií, ktoré boli udelené 10. apríla 1959 alebo neskôr. |
| --- | --- |

(9)

V zákonoch sa stanovujú dva režimy stanovovania ceny koncesnej energie; prvý sa týka koncesií, ktoré boli udelené pred 10. aprílom 1959, druhý koncesií, ktoré boli udelené 10. apríla 1959 alebo neskôr.

| (10) | Pokiaľ ide o koncesie udelené pre 10. aprílom 1959, cena za koncesnú energiu sa počíta ako funkcia režijnej ceny individuálnej elektrárne plus prirážka 20 %. Tento model sa stále uplatňuje v prípade koncesií udelených pred 10. aprílom 1959 a v ďalšom texte sa naň odkazuje ako na model „režijnej ceny“. Koncesná energia predávaná podľa tohto modelu stanovenia ceny sa v ďalšom texte označuje ako „koncesná energia za režijnú cenu“. |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o koncesie udelené pre 10. aprílom 1959, cena za koncesnú energiu sa počíta ako funkcia režijnej ceny individuálnej elektrárne plus prirážka 20 %. Tento model sa stále uplatňuje v prípade koncesií udelených pred 10. aprílom 1959 a v ďalšom texte sa naň odkazuje ako na model „režijnej ceny“. Koncesná energia predávaná podľa tohto modelu stanovenia ceny sa v ďalšom texte označuje ako „koncesná energia za režijnú cenu“.

| (11) | Pokiaľ ide o koncesie, ktoré boli udelené po 10. apríli 1959, cenu koncesie stanovuje ministerstvo pre energetiku a ropu na základe priemerných nákladov reprezentatívnej vzorky vodných elektrární v celej krajine. Táto metóda stanovenia ceny sa v ďalšom texte označuje ako metóda „ministerskej ceny“. Koncesná energia, ktorá sa predá na základe tohto modelu stanovenia ceny, sa v ďalšom texte označuje ako „koncesná energia za ministerskú cenu“. |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o koncesie, ktoré boli udelené po 10. apríli 1959, cenu koncesie stanovuje ministerstvo pre energetiku a ropu na základe priemerných nákladov reprezentatívnej vzorky vodných elektrární v celej krajine. Táto metóda stanovenia ceny sa v ďalšom texte označuje ako metóda „ministerskej ceny“. Koncesná energia, ktorá sa predá na základe tohto modelu stanovenia ceny, sa v ďalšom texte označuje ako „koncesná energia za ministerskú cenu“.

| (12) | V zákone o priemyselných osvedčeniach sa stanovuje, že nárok obcí na koncesnú energiu môže preskúmať Nórske riaditeľstvo vodných zdrojov a energetiky (ďalej len „NVE“) 20 rokov po udelení koncesie (13). Nórske orgány objasnili, že zatiaľ čo proces preskúmania môže viesť k úprave množstva koncesnej energie zo strany NVE, nemôže viesť k podstatným zmenám v súvislosti s nárokom obce na koncesnú energiu. Väčšina oprávnení obce Narvik na koncesnú energiu má byť predmetom skúmania v roku 2019. |
| --- | --- |

(12)

V zákone o priemyselných osvedčeniach sa stanovuje, že nárok obcí na koncesnú energiu môže preskúmať Nórske riaditeľstvo vodných zdrojov a energetiky (ďalej len „NVE“) 20 rokov po udelení koncesie (13). Nórske orgány objasnili, že zatiaľ čo proces preskúmania môže viesť k úprave množstva koncesnej energie zo strany NVE, nemôže viesť k podstatným zmenám v súvislosti s nárokom obce na koncesnú energiu. Väčšina oprávnení obce Narvik na koncesnú energiu má byť predmetom skúmania v roku 2019.

| (13) | Obce znášajú náklady na dodávku koncesnej energie do siete. |
| --- | --- |

(13)

Obce znášajú náklady na dodávku koncesnej energie do siete.

4.   Koncesná energia obce Narvik

| (14) | Obec Narvik má ročne nárok na celkové množstvo približne 128 GWh koncesnej energie, z čoho približne 116,3 GWh sa oceňuje metódou ministerskej ceny a zvyšných približne 11,7 GWh sa oceňuje metódou režijnej ceny. Nórske orgány objasnili, že ministerská cena v roku 2000 bola približne 0,10 NOK a príslušná režijná cena elektrární Håkvik a Nygård v roku 2000 sa pohybovala v rozmedzí od 0,14 NOK do 0,178 NOK.








  Majiteľ elektrárne v čase transakcie | Elektráreň | Približne GWh/rok | Metóda stanovenia ceny |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEAS | Håkvik a Nygård | 11,7 | Režijná cena |
| NEAS | Taraldsvik | 1,0 | Ministerská cena |
| Nordkraft | Sildvik | 20,9 | Ministerská cena |
| Statkraft | Skjomen, Båtsvann a Norddalen | 94,4 | Ministerská cena |

(14)

Obec Narvik má ročne nárok na celkové množstvo približne 128 GWh koncesnej energie, z čoho približne 116,3 GWh sa oceňuje metódou ministerskej ceny a zvyšných približne 11,7 GWh sa oceňuje metódou režijnej ceny. Nórske orgány objasnili, že ministerská cena v roku 2000 bola približne 0,10 NOK a príslušná režijná cena elektrární Håkvik a Nygård v roku 2000 sa pohybovala v rozmedzí od 0,14 NOK do 0,178 NOK.

Majiteľ elektrárne v čase transakcie

Elektráreň

Približne GWh/rok

Metóda stanovenia ceny

NEAS

Håkvik a Nygård

11,7

Režijná cena

NEAS

Taraldsvik

1,0

Ministerská cena

Nordkraft

Sildvik

20,9

Ministerská cena

Statkraft

Skjomen, Båtsvann a Norddalen

94,4

Ministerská cena

5.   Narvik Energi AS („NEAS“)

| (15) | Spoločnosť NEAS sa nachádza v obci Narvik, v kraji Nordland. Vyrába a predáva elektrickú energiu. Do roku 2001 bola spoločnosť NEAS v 100-percentnom vlastníctve obce Narvik. V roku 2001 predala obec Narvik 49,99 % svojich akcií dvom energetickým spoločnostiam, Vesterålskraft AS a Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(15)

Spoločnosť NEAS sa nachádza v obci Narvik, v kraji Nordland. Vyrába a predáva elektrickú energiu. Do roku 2001 bola spoločnosť NEAS v 100-percentnom vlastníctve obce Narvik. V roku 2001 predala obec Narvik 49,99 % svojich akcií dvom energetickým spoločnostiam, Vesterålskraft AS a Hålogalandskraft AS.

| (16) | Po fúzii v roku 2006 a zmene názvu v roku 2009 patrí NEAS v súčasnosti pod spoločnosť Nordkraft AS (ďalej len „Nordkraft“). |
| --- | --- |

(16)

Po fúzii v roku 2006 a zmene názvu v roku 2009 patrí NEAS v súčasnosti pod spoločnosť Nordkraft AS (ďalej len „Nordkraft“).

6.   Udalosti vedúce k predaju koncesnej energie

| (17) | Do konca roka 1998 predávala obec Narvik svoj nárok na približne 128 GWh koncesnej energie ročne spoločnosti NEAS na základe krátkodobých alebo dlhodobejších zmlúv. Začiatkom roka 1999 po tom, ako sa obci nepodarilo dospieť k dohode so spoločnosťou NEAS, však obec Narvik predala svoju koncesnú energiu na energetickej burze za spotové ceny. |
| --- | --- |

(17)

Do konca roka 1998 predávala obec Narvik svoj nárok na približne 128 GWh koncesnej energie ročne spoločnosti NEAS na základe krátkodobých alebo dlhodobejších zmlúv. Začiatkom roka 1999 po tom, ako sa obci nepodarilo dospieť k dohode so spoločnosťou NEAS, však obec Narvik predala svoju koncesnú energiu na energetickej burze za spotové ceny.

| (18) | V marci 1999 začala obec postup verejného obstarávania na predaj svojej koncesnej energie na zostávajúcu časť roka 1999. Obec Narvik 30. marca 1999 uzatvorila zmluvu so spoločnosťou Kraftinor AS, ktorá predložila najvyššiu ponuku. Cena bola 109,50 NOK za MWh. Keďže obec Narvik zaplatila 111,10 NOK za MWh plus náklady na dodávku energie vo výške 20 NOK za MWh koncesnej energie, vznikla jej podľa tejto zmluvy strata vo výške približne 2,3 milióna NOK. Obec Narvik pôvodne očakávala prebytok vo výške 3,5 milióna NOK. |
| --- | --- |

(18)

V marci 1999 začala obec postup verejného obstarávania na predaj svojej koncesnej energie na zostávajúcu časť roka 1999. Obec Narvik 30. marca 1999 uzatvorila zmluvu so spoločnosťou Kraftinor AS, ktorá predložila najvyššiu ponuku. Cena bola 109,50 NOK za MWh. Keďže obec Narvik zaplatila 111,10 NOK za MWh plus náklady na dodávku energie vo výške 20 NOK za MWh koncesnej energie, vznikla jej podľa tejto zmluvy strata vo výške približne 2,3 milióna NOK. Obec Narvik pôvodne očakávala prebytok vo výške 3,5 milióna NOK.

| (19) | Výkonný výbor mestskej rady (ďalej len „výkonný výbor“) 19. októbra 1999 odporučil mestskej rade, aby sa ako všeobecný cieľ nakladania s koncesnou energiou obce stanovila maximalizácia výnosu z dlhodobého hľadiska v záujme zabezpečenia stabilného plánovacieho horizontu. Navrhovanú stratégiu na dosiahnutie tohto cieľa tvorili štyri prvky:






  1. | Koncesná energia sa predá záujemcovi s najvyššou ponukou na základe dlhodobých zmlúv s fixným výnosom, ale s doložkami o úprave ceny, ktoré zabezpečia dodatočné výnosy v prípade, že ceny budú podstatne vyššie ako predpokladané ceny v zmluvnom období. |
| --- | --- | --- |

(19)

Výkonný výbor mestskej rady (ďalej len „výkonný výbor“) 19. októbra 1999 odporučil mestskej rade, aby sa ako všeobecný cieľ nakladania s koncesnou energiou obce stanovila maximalizácia výnosu z dlhodobého hľadiska v záujme zabezpečenia stabilného plánovacieho horizontu. Navrhovanú stratégiu na dosiahnutie tohto cieľa tvorili štyri prvky:

1.

Koncesná energia sa predá záujemcovi s najvyššou ponukou na základe dlhodobých zmlúv s fixným výnosom, ale s doložkami o úprave ceny, ktoré zabezpečia dodatočné výnosy v prípade, že ceny budú podstatne vyššie ako predpokladané ceny v zmluvnom období.

| 2. | Koncesná energia sa predá na základe rôznych zmlúv s rôznou dĺžkou trvania v záujme diverzifikácie rizika. |
| --- | --- |

2.

Koncesná energia sa predá na základe rôznych zmlúv s rôznou dĺžkou trvania v záujme diverzifikácie rizika.

| 3. | Primátor je splnomocnený uzatvárať dohody v súlade so stratégiou, ktorú schválila mestská rada. |
| --- | --- |

3.

Primátor je splnomocnený uzatvárať dohody v súlade so stratégiou, ktorú schválila mestská rada.

| 4. | Zisk z predaja koncesnej energie sa vloží do fondu, ktorý sa rozdelí podľa rozhodnutia mestskej rady. |
| --- | --- |

4.

Zisk z predaja koncesnej energie sa vloží do fondu, ktorý sa rozdelí podľa rozhodnutia mestskej rady.

| (20) | Mestská rada potvrdila odporúčanie výkonného výboru s jednou úpravou, ktorú navrhol a formou pozmenenia stratégie potvrdil primátor: namiesto toho, aby bol primátor výslovne „splnomocnený uzatvárať dohody v súlade so stratégiou, ktorú schválila mestská rada“, sa v konečnom rozhodnutí uvádza, že „ako prvý krok v rámci vykonávania tejto stratégie môže spoločnosť NEAS prediskutovať svoj záujem vo veci, ako sa uvádza v jej liste obci z 9. novembra“. |
| --- | --- |

(20)

Mestská rada potvrdila odporúčanie výkonného výboru s jednou úpravou, ktorú navrhol a formou pozmenenia stratégie potvrdil primátor: namiesto toho, aby bol primátor výslovne „splnomocnený uzatvárať dohody v súlade so stratégiou, ktorú schválila mestská rada“, sa v konečnom rozhodnutí uvádza, že „ako prvý krok v rámci vykonávania tejto stratégie môže spoločnosť NEAS prediskutovať svoj záujem vo veci, ako sa uvádza v jej liste obci z 9. novembra“.

| (21) | List od spoločnosti NEAS z 9. novembra 1999 spochybňuje navrhovanú stratégiu predávania koncesnej energie podľa rôznych zmlúv s rôznou dĺžkou trvania v záujme diverzifikácie rizika. Spoločnosť NEAS namiesto toho navrhla jednu dlhodobú zmluvu („napríklad na 50 rokov“) a bola ochotná zahrnúť doložku o úprave ceny do zmluvy s obcou Narvik. |
| --- | --- |

(21)

List od spoločnosti NEAS z 9. novembra 1999 spochybňuje navrhovanú stratégiu predávania koncesnej energie podľa rôznych zmlúv s rôznou dĺžkou trvania v záujme diverzifikácie rizika. Spoločnosť NEAS namiesto toho navrhla jednu dlhodobú zmluvu („napríklad na 50 rokov“) a bola ochotná zahrnúť doložku o úprave ceny do zmluvy s obcou Narvik.

| (22) | Spoločnosť NEAS zároveň v liste z 15. apríla 1999 uviedla svoj záujem o uzatvorenie dlhodobej zmluvy v súvislosti s koncesnou energiou, primárne odkúpením za jednorazovú platbu vyplatenú vopred alebo prípadne formou dlhodobého prenájmu – pôvodne navrhovaného na obdobie 60 rokov – s ročnými splátkami obci Narvik. |
| --- | --- |

(22)

Spoločnosť NEAS zároveň v liste z 15. apríla 1999 uviedla svoj záujem o uzatvorenie dlhodobej zmluvy v súvislosti s koncesnou energiou, primárne odkúpením za jednorazovú platbu vyplatenú vopred alebo prípadne formou dlhodobého prenájmu – pôvodne navrhovaného na obdobie 60 rokov – s ročnými splátkami obci Narvik.

| (23) | Okrem otázky koncesnej energie sa diskutovalo aj o budúcej úlohe spoločnosti NEAS na trhu a o úlohe obce Narvik ako majiteľa spoločnosti NEAS. |
| --- | --- |

(23)

Okrem otázky koncesnej energie sa diskutovalo aj o budúcej úlohe spoločnosti NEAS na trhu a o úlohe obce Narvik ako majiteľa spoločnosti NEAS.

| (24) | Podľa nórskych orgánov bola spoločnosť NEAS v danom čase svedkom rozsiahlej regionálnej konsolidácie medzi energetickými spoločnosťami a vstupu vnútroštátnych/medzinárodných prevádzkovateľov na miestne trhy. Spoločnosť NEAS potrebovala posilniť svoju kapitálovú základňu s cieľom získať akcie v ostatných elektroenergetických spoločnostiach, najmä Nordkraft AS. Spoločnosť NEAS podpísala aj vyhlásenia o zámere so spoločnosťami Hålogaland Kraft AS a Vesterålskraft AS s cieľom vytvoriť regionálnu výrobnú spoločnosť a regionálnu spoločnosť na prepravu energie. Podľa plánu mali tieto zmeny nadobudnúť účinnosť 1. januára 2001. Na to, aby mohla spoločnosť NEAS dokončiť tieto transakcie s kombináciou vlastného a požičaného kapitálu, sa očakávalo, že obec Narvik – výlučný vlastník spoločnosti NEAS – vloží do spoločnosti NEAS dodatočný kapitál. |
| --- | --- |

(24)

Podľa nórskych orgánov bola spoločnosť NEAS v danom čase svedkom rozsiahlej regionálnej konsolidácie medzi energetickými spoločnosťami a vstupu vnútroštátnych/medzinárodných prevádzkovateľov na miestne trhy. Spoločnosť NEAS potrebovala posilniť svoju kapitálovú základňu s cieľom získať akcie v ostatných elektroenergetických spoločnostiach, najmä Nordkraft AS. Spoločnosť NEAS podpísala aj vyhlásenia o zámere so spoločnosťami Hålogaland Kraft AS a Vesterålskraft AS s cieľom vytvoriť regionálnu výrobnú spoločnosť a regionálnu spoločnosť na prepravu energie. Podľa plánu mali tieto zmeny nadobudnúť účinnosť 1. januára 2001. Na to, aby mohla spoločnosť NEAS dokončiť tieto transakcie s kombináciou vlastného a požičaného kapitálu, sa očakávalo, že obec Narvik – výlučný vlastník spoločnosti NEAS – vloží do spoločnosti NEAS dodatočný kapitál.

| (25) | Na stretnutí mestskej rady 16. decembra 1999 sa rozhodlo, že vlastnícky podiel obce v spoločnosti NEAS, kapitálové potreby spoločnosti a nakladanie s koncesnou energiou by mala spoločne posúdiť rokovacia skupina pozostávajúca z primátora, zástupcu primátora, vodcu opozície, ako aj riaditeľa, zástupcu riaditeľa a vedúceho pracovníka zodpovedného za verejné obstarávanie mestskej správy (ďalej len „rokovacia skupina“). |
| --- | --- |

(25)

Na stretnutí mestskej rady 16. decembra 1999 sa rozhodlo, že vlastnícky podiel obce v spoločnosti NEAS, kapitálové potreby spoločnosti a nakladanie s koncesnou energiou by mala spoločne posúdiť rokovacia skupina pozostávajúca z primátora, zástupcu primátora, vodcu opozície, ako aj riaditeľa, zástupcu riaditeľa a vedúceho pracovníka zodpovedného za verejné obstarávanie mestskej správy (ďalej len „rokovacia skupina“).

7.   Externé hodnotenia

| (26) | Spoločnosť NEAS zadala vypracovanie dvoch správ spoločnostiam Arthur Andersen (ďalej len „AA“) a Deloitte & Touche (ďalej len „DT“) s cieľom určiť hodnotu koncesnej energie za ministerskú cenu. V správe AA bola použitá metodika čistej aktuálnej hodnoty, základné predpoklady sa v nej však neuvádzajú veľmi podrobne. V správe DT je použitá aj metodika čistej aktuálnej hodnoty, ale pokiaľ ide o vysvetlenie relevantných predpokladov a výpočtov, je táto správa podrobnejšia ako správa AA. Správa DT napríklad podrobne vysvetľuje, ako sa určí požadovaný výnos na základe modelu oceňovania kapitálových aktív (ďalej len „model CAPM“, capital asset pricing model) a ako sa určia vážené priemerné kapitálové náklady (ďalej len „WACC“, weighted average cost of capital). Analýza obsahuje aj podrobný opis výpočtu ceny koncesie a zahŕňa analýzu citlivosti založenú na prírastkoch ceny elektrickej energie aj WACC. |
| --- | --- |

(26)

Spoločnosť NEAS zadala vypracovanie dvoch správ spoločnostiam Arthur Andersen (ďalej len „AA“) a Deloitte & Touche (ďalej len „DT“) s cieľom určiť hodnotu koncesnej energie za ministerskú cenu. V správe AA bola použitá metodika čistej aktuálnej hodnoty, základné predpoklady sa v nej však neuvádzajú veľmi podrobne. V správe DT je použitá aj metodika čistej aktuálnej hodnoty, ale pokiaľ ide o vysvetlenie relevantných predpokladov a výpočtov, je táto správa podrobnejšia ako správa AA. Správa DT napríklad podrobne vysvetľuje, ako sa určí požadovaný výnos na základe modelu oceňovania kapitálových aktív (ďalej len „model CAPM“, capital asset pricing model) a ako sa určia vážené priemerné kapitálové náklady (ďalej len „WACC“, weighted average cost of capital). Analýza obsahuje aj podrobný opis výpočtu ceny koncesie a zahŕňa analýzu citlivosti založenú na prírastkoch ceny elektrickej energie aj WACC.

| (27) | Obec Narvik zadala spoločnosti Danske Securities vypracovanie dvoch správ (ďalej len „DS1“ a „DS2“). Pokiaľ ide o prvú správu, DS1, spoločnosť Danske Securities bola poverená, aby posúdila, či by obec mala predať svoj nárok na koncesnú energiu na trhu alebo či by ho mala previesť na spoločnosť NEAS. V správe DS1 spoločnosť Danske Securities z vlastnej iniciatívy uviedla odhad hodnoty nároku na koncesnú energiu na obdobie 50 rokov. Spoločnosť Danske Securities okrem uvedenia svojich predpokladov v súvislosti s budúcim vývojom cien za elektrickú energiu poskytla aj obmedzené usmernenia pre spôsob výpočtu hodnoty nároku na koncesnú energiu. |
| --- | --- |

(27)

Obec Narvik zadala spoločnosti Danske Securities vypracovanie dvoch správ (ďalej len „DS1“ a „DS2“). Pokiaľ ide o prvú správu, DS1, spoločnosť Danske Securities bola poverená, aby posúdila, či by obec mala predať svoj nárok na koncesnú energiu na trhu alebo či by ho mala previesť na spoločnosť NEAS. V správe DS1 spoločnosť Danske Securities z vlastnej iniciatívy uviedla odhad hodnoty nároku na koncesnú energiu na obdobie 50 rokov. Spoločnosť Danske Securities okrem uvedenia svojich predpokladov v súvislosti s budúcim vývojom cien za elektrickú energiu poskytla aj obmedzené usmernenia pre spôsob výpočtu hodnoty nároku na koncesnú energiu.

| (28) | V správe DS2 požiadala spoločnosť Danske Securities tieto 3 trhové subjekty o očakávania týkajúce sa cien a nákladov: CBF Kraftmegling AS (ďalej len „CBF“), Norwegian Energy Brokers AS (ďalej len „NEB“) a Statkraft SF (ďalej len „Statskraft“). Na základe týchto očakávaní vypočítala spoločnosť Danske Securities odhadovanú trhovú hodnotu nároku na koncesnú energiu. Očakávania spoločnosti CBF viedli k východiskovému odhadu 127 miliónov NOK. Očakávania spoločnosti NEB viedli k východiskovému odhadu 75 miliónov NOK. Keďže spoločnosť NEB neupravila svoje očakávania týkajúce sa cien a nákladov o infláciu, spoločnosť Danske Securities zdôraznila, že nepovažuje očakávania spoločnosti NEB za vierohodné. Očakávania spoločnosti Statkraft viedli k odhadu v rozmedzí 115 – 140 miliónov NOK. Na základe týchto troch hodnotení dospela spoločnosť Danske Securities k záveru, že odhadovaná čistá aktuálna hodnota nároku na koncesnú energiu bude v rozmedzí 100 – 140 miliónov NOK. |
| --- | --- |

(28)

V správe DS2 požiadala spoločnosť Danske Securities tieto 3 trhové subjekty o očakávania týkajúce sa cien a nákladov: CBF Kraftmegling AS (ďalej len „CBF“), Norwegian Energy Brokers AS (ďalej len „NEB“) a Statkraft SF (ďalej len „Statskraft“). Na základe týchto očakávaní vypočítala spoločnosť Danske Securities odhadovanú trhovú hodnotu nároku na koncesnú energiu. Očakávania spoločnosti CBF viedli k východiskovému odhadu 127 miliónov NOK. Očakávania spoločnosti NEB viedli k východiskovému odhadu 75 miliónov NOK. Keďže spoločnosť NEB neupravila svoje očakávania týkajúce sa cien a nákladov o infláciu, spoločnosť Danske Securities zdôraznila, že nepovažuje očakávania spoločnosti NEB za vierohodné. Očakávania spoločnosti Statkraft viedli k odhadu v rozmedzí 115 – 140 miliónov NOK. Na základe týchto troch hodnotení dospela spoločnosť Danske Securities k záveru, že odhadovaná čistá aktuálna hodnota nároku na koncesnú energiu bude v rozmedzí 100 – 140 miliónov NOK.

| (29) | Tieto štyri správy sú zhrnuté v nasledujúcej tabuľke. V ďalšom texte sa tieto správy súhrnne označujú ako „štyri správy“.











  Správa | Autor správy | Dátum správy | Zadávateľ správy | Hodnotené množstvo koncesnej energie (v GWh) (14) | Obdobie (v rokoch) | Odhadovaná čistá aktuálna hodnota (v miliónoch NOK) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AA | Arthur Andersen | 20.5.1999 | NEAS | 115,3 | 50 | 71,4 – 117,4 (15) |
| DS1 | Danske Securities | 14.2.2000 | Narvik | 116,3 | 50 | 80 – 145 |
| DS2 | Danske Securities | 23.2.2000 | Narvik | 116,3 | 50 | 100 – 140 |
| DT | Deloitte & Touche | 3.5.2000 | NEAS | 116,3 | 50,5 | 110 – 130 |

(29)

Tieto štyri správy sú zhrnuté v nasledujúcej tabuľke. V ďalšom texte sa tieto správy súhrnne označujú ako „štyri správy“.

Správa

Autor správy

Dátum správy

Zadávateľ správy

Hodnotené množstvo koncesnej energie (v GWh) (14)

Obdobie (v rokoch)

Odhadovaná čistá aktuálna hodnota (v miliónoch NOK)

AA

Arthur Andersen

20.5.1999

NEAS

115,3

50

71,4 – 117,4 (15)

DS1

Danske Securities

14.2.2000

Narvik

116,3

50

80 – 145

DS2

Danske Securities

23.2.2000

Narvik

116,3

50

100 – 140

DT

Deloitte & Touche

3.5.2000

NEAS

116,3

50,5

110 – 130

8.   Interné hodnotenia

| (30) | Okrem externého poradenstva vypracoval vedúci pracovník zodpovedný za obstarávanie obce Narvik svoje vlastné hodnotenia. |
| --- | --- |

(30)

Okrem externého poradenstva vypracoval vedúci pracovník zodpovedný za obstarávanie obce Narvik svoje vlastné hodnotenia.

| (31) | V prvom hodnotení predloženom výkonnému výboru v októbri 1999 dospel k záveru, že celkové riziko pre obec je vysoké v prípade dlhodobých zmlúv, ktoré sú vymedzené ako zmluvy na obdobie od 10 do 40 rokov. |
| --- | --- |

(31)

V prvom hodnotení predloženom výkonnému výboru v októbri 1999 dospel k záveru, že celkové riziko pre obec je vysoké v prípade dlhodobých zmlúv, ktoré sú vymedzené ako zmluvy na obdobie od 10 do 40 rokov.

| (32) | V druhom hodnotení, ktoré bolo predložené rokovacej skupine 16. marca 2000, sa rozoberali jednotlivé možnosti nakladania s koncesnou energiou. Rokovacia skupina však už zúžila rozsah jeho mandátu iba na hodnotenie rizika, času na zúčtovanie, daňový vplyv a maximalizáciu zisku v prípade troch scenárov (všetky počítajú s tým, že obec Narvik prevedie právo na koncesnú energiu na spoločnosť NEAS na obdobie 50 rokov a zníži svoj vlastnícky podiel v spoločnosti NEAS). Napriek tomu sa vedúci pracovník zodpovedný za obstarávanie vo svojom druhom hodnotení naďalej sústredil na význam dĺžky trvania zmluvy. Jeho hodnotenie hraničnej hodnoty nároku na koncesnú energiu za určité časové obdobie bolo, že „...uzatvoriť zmluvu na veľmi dlhé obdobie, napríklad na 50 rokov, znamená pre nás ako predajcov veľmi nízku pridanú hodnotu v porovnaní so zmluvou na kratšie obdobie (napríklad na 20 rokov vo výške 83 miliónov NOK)“. |
| --- | --- |

(32)

V druhom hodnotení, ktoré bolo predložené rokovacej skupine 16. marca 2000, sa rozoberali jednotlivé možnosti nakladania s koncesnou energiou. Rokovacia skupina však už zúžila rozsah jeho mandátu iba na hodnotenie rizika, času na zúčtovanie, daňový vplyv a maximalizáciu zisku v prípade troch scenárov (všetky počítajú s tým, že obec Narvik prevedie právo na koncesnú energiu na spoločnosť NEAS na obdobie 50 rokov a zníži svoj vlastnícky podiel v spoločnosti NEAS). Napriek tomu sa vedúci pracovník zodpovedný za obstarávanie vo svojom druhom hodnotení naďalej sústredil na význam dĺžky trvania zmluvy. Jeho hodnotenie hraničnej hodnoty nároku na koncesnú energiu za určité časové obdobie bolo, že „...uzatvoriť zmluvu na veľmi dlhé obdobie, napríklad na 50 rokov, znamená pre nás ako predajcov veľmi nízku pridanú hodnotu v porovnaní so zmluvou na kratšie obdobie (napríklad na 20 rokov vo výške 83 miliónov NOK)“.

| (33) | Po interných diskusiách o výhodách a nevýhodách dlhodobej zmluvy predložila rokovacia skupina svoje odporúčanie mestskej rade, v ktorom zmluvu na obdobie 50,5 roka odporúča ako primeranú na zníženie rizika pre obec a na zabezpečenie dlhodobého plánovacieho horizontu. |
| --- | --- |

(33)

Po interných diskusiách o výhodách a nevýhodách dlhodobej zmluvy predložila rokovacia skupina svoje odporúčanie mestskej rade, v ktorom zmluvu na obdobie 50,5 roka odporúča ako primeranú na zníženie rizika pre obec a na zabezpečenie dlhodobého plánovacieho horizontu.

9.   Predaj koncesnej energie

| (34) | Spoločnosť NEAS sa usilovala odkúpiť iba 116,3 GWh koncesnej energie za ministerskú cenu. V rokovaniach so spoločnosťou však obec Narvik trvala na tom, aby jej nárok na koncesnú energiu odkúpila celý, a teda aby 11,7 GWh koncesnej energie za režijnú cenu bolo v jednom balíku s koncesnou energiou za ministerskú cenu. |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť NEAS sa usilovala odkúpiť iba 116,3 GWh koncesnej energie za ministerskú cenu. V rokovaniach so spoločnosťou však obec Narvik trvala na tom, aby jej nárok na koncesnú energiu odkúpila celý, a teda aby 11,7 GWh koncesnej energie za režijnú cenu bolo v jednom balíku s koncesnou energiou za ministerskú cenu.

| (35) | V máji 2000 sa strany konečne dohodli, že dohoda sa bude vzťahovať na celý objem 128 GWh koncesnej energie a že spoločnosť NEAS vyplatí 120 miliónov NOK za koncesnú energiu za ministerskú cenu a 6 miliónov NOK za koncesnú energiu za režijnú cenu. |
| --- | --- |

(35)

V máji 2000 sa strany konečne dohodli, že dohoda sa bude vzťahovať na celý objem 128 GWh koncesnej energie a že spoločnosť NEAS vyplatí 120 miliónov NOK za koncesnú energiu za ministerskú cenu a 6 miliónov NOK za koncesnú energiu za režijnú cenu.

| (36) | Mestská rada 25. mája 2000 formálne rozhodla, že obec by mala predať svoj nárok na 128 GWh koncesnej energie ročne spoločnosti NEAS na obdobie 50,5 roka za 126 miliónov NOK. |
| --- | --- |

(36)

Mestská rada 25. mája 2000 formálne rozhodla, že obec by mala predať svoj nárok na 128 GWh koncesnej energie ročne spoločnosti NEAS na obdobie 50,5 roka za 126 miliónov NOK.

| (37) | Obec Narvik a spoločnosť NEAS 16. októbra 2000 formalizovali dohodu podpisom zmluvy, podľa ktorej obec Narvik predala nárok na koncesnú energiu za uvedených podmienok. Zmluva neobsahovala mechanizmus úpravy ceny a finančné prostriedky mali byť vyplatené ako jednorazová platba vopred. |
| --- | --- |

(37)

Obec Narvik a spoločnosť NEAS 16. októbra 2000 formalizovali dohodu podpisom zmluvy, podľa ktorej obec Narvik predala nárok na koncesnú energiu za uvedených podmienok. Zmluva neobsahovala mechanizmus úpravy ceny a finančné prostriedky mali byť vyplatené ako jednorazová platba vopred.

| (38) | Obec Narvik a spoločnosť NEAS podpísali 29. novembra 2000 dodatkovú dohodu, podľa ktorej sa spoločnosť NEAS za odkúpenie nároku na koncesnú energiu zaviazala zaplatiť obci Narvik 60 miliónov NOK v hotovostných finančných prostriedkoch a zvyšných 66 miliónov NOK formou nepeňažného vkladu vlastného kapitálu do spoločnosti NEAS (v čase, keď bola v 100- percentnom vlastníctve obce). |
| --- | --- |

(38)

Obec Narvik a spoločnosť NEAS podpísali 29. novembra 2000 dodatkovú dohodu, podľa ktorej sa spoločnosť NEAS za odkúpenie nároku na koncesnú energiu zaviazala zaplatiť obci Narvik 60 miliónov NOK v hotovostných finančných prostriedkoch a zvyšných 66 miliónov NOK formou nepeňažného vkladu vlastného kapitálu do spoločnosti NEAS (v čase, keď bola v 100- percentnom vlastníctve obce).

10.   Predaj akcií v spoločnosti NEAS

| (39) | Obec Narvik v roku 2001 odpredala 49,99 % svojich akcií v spoločnosti NEAS spoločnostiam Vesterålskraft AS a Hålogalandskraft AS. |
| --- | --- |

(39)

Obec Narvik v roku 2001 odpredala 49,99 % svojich akcií v spoločnosti NEAS spoločnostiam Vesterålskraft AS a Hålogalandskraft AS.

11.   Pripomienky nórskych orgánov

| (40) | Nórske orgány sa domnievajú, že zmluva so spoločnosťou NEAS bola uzatvorená za trhových podmienok. V prvom rade zdôrazňujú, že dohoda bola uzatvorená preto, lebo finančné prostriedky obce Narvik boli obmedzené a obec potrebovala likvidný kapitál. Po druhé NEAS musela vykonať rekapitalizáciu s cieľom reštrukturalizovať spoločnosť, a vytvoriť tak väčšiu regionálnu spoločnosť. A po tretie v čase uzatvorenia zmluvy predávala obec koncesnú energiu so stratou, pretože cena koncesnej energie bola vyššia ako cena dosiahnutá na trhu. Napríklad v období od apríla 1999 do decembra 1999 stratila obec Narvik na predaji koncesnej energie 2,3 milióna NOK. |
| --- | --- |

(40)

Nórske orgány sa domnievajú, že zmluva so spoločnosťou NEAS bola uzatvorená za trhových podmienok. V prvom rade zdôrazňujú, že dohoda bola uzatvorená preto, lebo finančné prostriedky obce Narvik boli obmedzené a obec potrebovala likvidný kapitál. Po druhé NEAS musela vykonať rekapitalizáciu s cieľom reštrukturalizovať spoločnosť, a vytvoriť tak väčšiu regionálnu spoločnosť. A po tretie v čase uzatvorenia zmluvy predávala obec koncesnú energiu so stratou, pretože cena koncesnej energie bola vyššia ako cena dosiahnutá na trhu. Napríklad v období od apríla 1999 do decembra 1999 stratila obec Narvik na predaji koncesnej energie 2,3 milióna NOK.

| (41) | Pokiaľ ide o otázku regulačného rizika, nórske orgány objasnili, že všetky riziká nesie spoločnosť NEAS. Tvrdia, že riziko sa môže pravdepodobnejšie týkať zníženého než zvýšeného množstva koncesnej energie, ktoré by viedlo k zníženiu pravdepodobnosti poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(41)

Pokiaľ ide o otázku regulačného rizika, nórske orgány objasnili, že všetky riziká nesie spoločnosť NEAS. Tvrdia, že riziko sa môže pravdepodobnejšie týkať zníženého než zvýšeného množstva koncesnej energie, ktoré by viedlo k zníženiu pravdepodobnosti poskytnutia pomoci.

| (42) | Nórske orgány tvrdia, že primeranou trhovou referenčnou hodnotou pre dohodu na obdobie 50,5 roka je trvalý predaj elektrárne a že pri úprave s cieľom zohľadnenia relevantných rozdielov boli ceny, ktoré získala spoločnosť NEAS, v súlade s cenovými úrovňami predaja elektrární v rovnakom období. |
| --- | --- |

(42)

Nórske orgány tvrdia, že primeranou trhovou referenčnou hodnotou pre dohodu na obdobie 50,5 roka je trvalý predaj elektrárne a že pri úprave s cieľom zohľadnenia relevantných rozdielov boli ceny, ktoré získala spoločnosť NEAS, v súlade s cenovými úrovňami predaja elektrární v rovnakom období.

| (43) | Pokiaľ ide o cenové údaje týkajúce sa predaja elektrární v roku 2000, nórske orgány odkazujú na tzv. prieskum trhu s elektrickou energiou v reálnom čase za rok 2000, ktorý vykonala spoločnosť Pareto (ďalej len „prieskum spoločnosti Pareto“). Podľa tohto prieskumu sa zdá, že trhové ceny elektrární predaných v roku 2000 sa pohybovali medzi 1,64 a 1,77 NOK za KWh ročnej výrobnej kapacity. Predaj nároku obce Narvik na koncesnú energiu zodpovedá približne sume 1,00 NOK za KWh ročnej výrobnej kapacity. Podľa nórskych orgánov možno rozdiel medzi týmito číslami vysvetliť týmito faktormi. |
| --- | --- |

(43)

Pokiaľ ide o cenové údaje týkajúce sa predaja elektrární v roku 2000, nórske orgány odkazujú na tzv. prieskum trhu s elektrickou energiou v reálnom čase za rok 2000, ktorý vykonala spoločnosť Pareto (ďalej len „prieskum spoločnosti Pareto“). Podľa tohto prieskumu sa zdá, že trhové ceny elektrární predaných v roku 2000 sa pohybovali medzi 1,64 a 1,77 NOK za KWh ročnej výrobnej kapacity. Predaj nároku obce Narvik na koncesnú energiu zodpovedá približne sume 1,00 NOK za KWh ročnej výrobnej kapacity. Podľa nórskych orgánov možno rozdiel medzi týmito číslami vysvetliť týmito faktormi.

| (44) | Po prvé, v roku 2000 predstavovali bežné prevádzkové náklady vrátane prebiehajúcich reinvestícií (bez odpisov) na novšiu elektráreň približne 0,05 NOK za KWh ročne (plus náklady na dodávku). Očakávané prebiehajúce platby spoločnosti NEAS boli dvojaké; približne 0,10 NOK za KWh ročne (plus náklady na dodávku) za koncesnú energiu za ministerskú cenu a medzi 0,14 a 0,178 NOK za KWh (plus náklady na dodávku) ročne za koncesnú energiu spred 10. apríla 1959. V roku 2000 predstavovala očakávaná trhová cena približne 0,12 NOK za KWh. Podľa scenára v roku 2000 teda čistý zisk majiteľa elektrárne predstavoval sumu 0,07 NOK za KWh v porovnaní so sumou 0,02 NOK za KWh koncesnej energie. V čase uzatvorenia zmluvy bola cena v roku 2010 odhadnutá na 0,20 NOK. Na základe tohto odhadu by podľa scenára v roku 2010 čistý zisk majiteľa elektrárne predstavoval sumu 0,15 NOK za KWh v porovnaní so sumou 0,10 NOK za KWh koncesnej energie. |
| --- | --- |

(44)

Po prvé, v roku 2000 predstavovali bežné prevádzkové náklady vrátane prebiehajúcich reinvestícií (bez odpisov) na novšiu elektráreň približne 0,05 NOK za KWh ročne (plus náklady na dodávku). Očakávané prebiehajúce platby spoločnosti NEAS boli dvojaké; približne 0,10 NOK za KWh ročne (plus náklady na dodávku) za koncesnú energiu za ministerskú cenu a medzi 0,14 a 0,178 NOK za KWh (plus náklady na dodávku) ročne za koncesnú energiu spred 10. apríla 1959. V roku 2000 predstavovala očakávaná trhová cena približne 0,12 NOK za KWh. Podľa scenára v roku 2000 teda čistý zisk majiteľa elektrárne predstavoval sumu 0,07 NOK za KWh v porovnaní so sumou 0,02 NOK za KWh koncesnej energie. V čase uzatvorenia zmluvy bola cena v roku 2010 odhadnutá na 0,20 NOK. Na základe tohto odhadu by podľa scenára v roku 2010 čistý zisk majiteľa elektrárne predstavoval sumu 0,15 NOK za KWh v porovnaní so sumou 0,10 NOK za KWh koncesnej energie.

| (45) | Po druhé, nórske orgány tvrdia, že ceny za predaj piatich elektrární z prieskumu spoločnosti Pareto je potrebné znížiť približne o 10 – 15 % pri uplatnení miery kapitalizácie na úrovni 4 % s cieľom zohľadniť rozdiel medzi kapitalizáciou v neobmedzenom časovom horizonte (kapitalizačný faktor 25) a kapitalizáciou v období 50 rokov (kapitalizačný faktor 21,48). |
| --- | --- |

(45)

Po druhé, nórske orgány tvrdia, že ceny za predaj piatich elektrární z prieskumu spoločnosti Pareto je potrebné znížiť približne o 10 – 15 % pri uplatnení miery kapitalizácie na úrovni 4 % s cieľom zohľadniť rozdiel medzi kapitalizáciou v neobmedzenom časovom horizonte (kapitalizačný faktor 25) a kapitalizáciou v období 50 rokov (kapitalizačný faktor 21,48).

| (46) | Nórske orgány ďalej dodávajú, že počiatočné roky majú na výpočet čistej aktuálnej hodnoty najväčší vplyv a že značné náklady na reinvestície vyplývajúce z vlastníctva sa zvyčajne objavujú v neskoršej fáze, a teda pri výpočte čistej aktuálnej hodnoty znižujú túto hodnotu len v malej miere. |
| --- | --- |

(46)

Nórske orgány ďalej dodávajú, že počiatočné roky majú na výpočet čistej aktuálnej hodnoty najväčší vplyv a že značné náklady na reinvestície vyplývajúce z vlastníctva sa zvyčajne objavujú v neskoršej fáze, a teda pri výpočte čistej aktuálnej hodnoty znižujú túto hodnotu len v malej miere.

| (47) | Pri zohľadnení tejto skutočnosti nórske orgány tvrdia, že existuje úzka súvislosť medzi predajmi elektrární približne za 1,64 – 1,77 NOK za KWh ročnej výrobnej kapacity na jednej strane a prenájmami (platby za prístup k elektrickej energii na obdobie 50,5 roka) približne za 1,00 NOK za KWh koncesnej energie na druhej strane. |
| --- | --- |

(47)

Pri zohľadnení tejto skutočnosti nórske orgány tvrdia, že existuje úzka súvislosť medzi predajmi elektrární približne za 1,64 – 1,77 NOK za KWh ročnej výrobnej kapacity na jednej strane a prenájmami (platby za prístup k elektrickej energii na obdobie 50,5 roka) približne za 1,00 NOK za KWh koncesnej energie na druhej strane.

| (48) | Nórske orgány teda tvrdia, že porovnanie, ktoré zohľadňuje tieto faktory, preukazuje, že cena, ktorú spoločnosť NEAS zaplatila za koncesnú energiu, je porovnateľná s cenou za elektrárne predané v rovnakom období, a dodávajú, že závery o cenovej úrovni podkladá správa DT a dve správy DS vypracované pred uzatvorením dohody o koncesnej energii na obdobie 50,5 roka. |
| --- | --- |

(48)

Nórske orgány teda tvrdia, že porovnanie, ktoré zohľadňuje tieto faktory, preukazuje, že cena, ktorú spoločnosť NEAS zaplatila za koncesnú energiu, je porovnateľná s cenou za elektrárne predané v rovnakom období, a dodávajú, že závery o cenovej úrovni podkladá správa DT a dve správy DS vypracované pred uzatvorením dohody o koncesnej energii na obdobie 50,5 roka.

| (49) | Pokiaľ ide o usmernenia dozorného úradu k prvkom štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (ďalej len „usmernenia SOL“) (16), nórske orgány tvrdia, že konkurenčný a nepodmienený postup verejného obstarávania je iba jednou z metód určovania trhových cien pri predaji verejných aktív, ktoré dozorný úrad uznáva. Nórske orgány zdôrazňujú, že v usmerneniach SOL dozorný úrad zároveň uznáva, že trhovú cenu, ktorá neobsahuje prvky pomoci, možno určiť na základe nezávislého odborného hodnotenia. Nórske orgány poznamenávajú, že správa DT a dve správy DS boli predložené, prv než bola uzatvorená zmluva na obdobie 50,5 roka. V druhej správe DS bola hodnota stanovená na základe „priameho výskumu trhu“, ktorého výsledkom podľa nórskych orgánov bolo testovanie trhu podobné testovaniu postupu verejného obstarávania. Nórske orgány zároveň poznamenávajú, že konečná cena sa pohybovala v rozmedzí hornej úrovne troch hodnotení. |
| --- | --- |

(49)

Pokiaľ ide o usmernenia dozorného úradu k prvkom štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi (ďalej len „usmernenia SOL“) (16), nórske orgány tvrdia, že konkurenčný a nepodmienený postup verejného obstarávania je iba jednou z metód určovania trhových cien pri predaji verejných aktív, ktoré dozorný úrad uznáva. Nórske orgány zdôrazňujú, že v usmerneniach SOL dozorný úrad zároveň uznáva, že trhovú cenu, ktorá neobsahuje prvky pomoci, možno určiť na základe nezávislého odborného hodnotenia. Nórske orgány poznamenávajú, že správa DT a dve správy DS boli predložené, prv než bola uzatvorená zmluva na obdobie 50,5 roka. V druhej správe DS bola hodnota stanovená na základe „priameho výskumu trhu“, ktorého výsledkom podľa nórskych orgánov bolo testovanie trhu podobné testovaniu postupu verejného obstarávania. Nórske orgány zároveň poznamenávajú, že konečná cena sa pohybovala v rozmedzí hornej úrovne troch hodnotení.

| (50) | Nórske orgány ďalej tvrdia, že nezahrnutie doložky o úprave ceny bolo primerané, keďže kúpna cena sa vyplatila jednorazovou platbou a nie niekoľkými priebežnými platbami. Nórske orgány tvrdia, že vzhľadom na skutočnosť, že predaj bol dohodnutý vopred – čiastočne formou hotovostných finančných prostriedkov a čiastočne ako nepeňažný vklad – podobne ako pri trvalom predaji elektrárne, je „neprirodzené a veľmi nezvyčajné“ zahrnúť mechanizmus úpravy ceny. Nórske orgány ďalej uvádzajú, že na základe modelu nepeňažného vkladu by ďalšia úprava bola navyše pravdepodobne neoprávnená vzhľadom na ustanovenia zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným (17). |
| --- | --- |

(50)

Nórske orgány ďalej tvrdia, že nezahrnutie doložky o úprave ceny bolo primerané, keďže kúpna cena sa vyplatila jednorazovou platbou a nie niekoľkými priebežnými platbami. Nórske orgány tvrdia, že vzhľadom na skutočnosť, že predaj bol dohodnutý vopred – čiastočne formou hotovostných finančných prostriedkov a čiastočne ako nepeňažný vklad – podobne ako pri trvalom predaji elektrárne, je „neprirodzené a veľmi nezvyčajné“ zahrnúť mechanizmus úpravy ceny. Nórske orgány ďalej uvádzajú, že na základe modelu nepeňažného vkladu by ďalšia úprava bola navyše pravdepodobne neoprávnená vzhľadom na ustanovenia zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným (17).

12.   Pripomienky tretích strán

| (51) | Jedna tretia strana, spoločnosť NEAS (v súčasnosti Nordkraft), predložila pripomienky k rozhodnutiu 393/11/COL. Spoločnosť NEAS v zásade súhlasí s názormi nórskych orgánov. |
| --- | --- |

(51)

Jedna tretia strana, spoločnosť NEAS (v súčasnosti Nordkraft), predložila pripomienky k rozhodnutiu 393/11/COL. Spoločnosť NEAS v zásade súhlasí s názormi nórskych orgánov.

II.   POSÚDENIE

1.   Existencia štátnej pomoci

| (52) | V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:

  „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“ |
| --- | --- |

(52)

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

| (53) | Z tohto ustanovenia vyplýva, že ak má ísť o štátnu pomoc, musí opatrenie poskytovať príjemcovi hospodársku výhodu. V ďalšom texte dozorný úrad posudzuje otázku existencie hospodárskej výhody v danom prípade. |
| --- | --- |

(53)

Z tohto ustanovenia vyplýva, že ak má ísť o štátnu pomoc, musí opatrenie poskytovať príjemcovi hospodársku výhodu. V ďalšom texte dozorný úrad posudzuje otázku existencie hospodárskej výhody v danom prípade.

2.   Hospodárska výhoda

| (54) | Súdny dvor Európskej únie uviedol, že na to, aby sa potvrdilo, či štátne opatrenie predstavuje pomoc, treba zistiť, či podnik, ktorý je jej príjemcom, tým získava hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal (18). Na účely posúdenia existencie hospodárskej výhody uplatňuje dozorný úrad zásadu (hypotetického) investora v trhovom hospodárstve (19). |
| --- | --- |

(54)

Súdny dvor Európskej únie uviedol, že na to, aby sa potvrdilo, či štátne opatrenie predstavuje pomoc, treba zistiť, či podnik, ktorý je jej príjemcom, tým získava hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal (18). Na účely posúdenia existencie hospodárskej výhody uplatňuje dozorný úrad zásadu (hypotetického) investora v trhovom hospodárstve (19).

| (55) | Ak bola príslušná transakcia uskutočnená v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, t. j. ak obec predala nárok na koncesnú energiu za jeho trhovú hodnotu a cena aj podmienky transakcie by pre obozretného súkromného investora v trhovom hospodárstve boli prijateľné, transakcia by nepriniesla spoločnosti NEAS hospodársku výhodu, a teda by nepredstavovala poskytnutie štátnej pomoci. Naopak štátna pomoc by mohla existovať, keby sa transakcia neuskutočnila za trhovú cenu. |
| --- | --- |

(55)

Ak bola príslušná transakcia uskutočnená v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, t. j. ak obec predala nárok na koncesnú energiu za jeho trhovú hodnotu a cena aj podmienky transakcie by pre obozretného súkromného investora v trhovom hospodárstve boli prijateľné, transakcia by nepriniesla spoločnosti NEAS hospodársku výhodu, a teda by nepredstavovala poskytnutie štátnej pomoci. Naopak štátna pomoc by mohla existovať, keby sa transakcia neuskutočnila za trhovú cenu.

| (56) | Pri tomto posúdení nemôže dozorný úrad nahradiť obchodný úsudok obce Narvik svojím vlastným, čo znamená, že obec má ako vlastník nároku na koncesnú energiu priestor pre voľnú úvahu, aby rozhodla o tom, ako bude za bežných konkurenčných podmienok konať. |
| --- | --- |

(56)

Pri tomto posúdení nemôže dozorný úrad nahradiť obchodný úsudok obce Narvik svojím vlastným, čo znamená, že obec má ako vlastník nároku na koncesnú energiu priestor pre voľnú úvahu, aby rozhodla o tom, ako bude za bežných konkurenčných podmienok konať.

| (57) | Hodnotenie ceny a podmienok zmluvy medzi obcou a spoločnosťou NEAS by sa malo zakladať na informáciách, ktoré mala obec Narvik k dispozícii v čase uzatvorenia zmluvy. Vo všeobecnosti by informované posúdenie ex ante stačilo na to, aby sa vylúčila existencia štátnej pomoci, a to aj v prípade, že by sa s odstupom času ukázalo, že predpoklady použité v posúdení boli nesprávne. |
| --- | --- |

(57)

Hodnotenie ceny a podmienok zmluvy medzi obcou a spoločnosťou NEAS by sa malo zakladať na informáciách, ktoré mala obec Narvik k dispozícii v čase uzatvorenia zmluvy. Vo všeobecnosti by informované posúdenie ex ante stačilo na to, aby sa vylúčila existencia štátnej pomoci, a to aj v prípade, že by sa s odstupom času ukázalo, že predpoklady použité v posúdení boli nesprávne.

| (58) | Dozorný úrad preto v ďalšom texte posudzuje, či obec Narvik konala ako súkromný trhový investor, keď uzatvorila zmluvu o predaji svojho nároku na koncesnú energiu. |
| --- | --- |

(58)

Dozorný úrad preto v ďalšom texte posudzuje, či obec Narvik konala ako súkromný trhový investor, keď uzatvorila zmluvu o predaji svojho nároku na koncesnú energiu.

| (59) | Dozorný úrad si je vedomý okolností, za akých sa transakcia uskutočnila. Na základe informácií, ktoré poskytli nórske orgány, dozorný úrad usudzuje, že v čase uzatvorenia zmluvy bola obec v situácii, keď potrebovala jednak prístup k likvidných prostriedkom (aby mohla dodržať svoje záväzky z úverov), ako aj kapitál, ktorý by vložila do spoločnosti NEAS. Okrem toho treba poznamenať, že zákonom o spoločnostiach s ručením obmedzeným sa obmedzila možnosť začleniť do zmluvy mechanizmus úpravy ceny v prípade nepeňažného vkladu. V roku 1999 pred uzatvorením dohody o predaji v roku 2000 navyše obci Narvik vznikli pri predaji jej koncesnej energie straty. Obec sa preto rozhodla predať svoj nárok na koncesnú energiu na dlhšie obdobie pri súčasnom rešpektovaní jej deklarovanej stratégie maximalizácie výnosu z koncesnej energie. |
| --- | --- |

(59)

Dozorný úrad si je vedomý okolností, za akých sa transakcia uskutočnila. Na základe informácií, ktoré poskytli nórske orgány, dozorný úrad usudzuje, že v čase uzatvorenia zmluvy bola obec v situácii, keď potrebovala jednak prístup k likvidných prostriedkom (aby mohla dodržať svoje záväzky z úverov), ako aj kapitál, ktorý by vložila do spoločnosti NEAS. Okrem toho treba poznamenať, že zákonom o spoločnostiach s ručením obmedzeným sa obmedzila možnosť začleniť do zmluvy mechanizmus úpravy ceny v prípade nepeňažného vkladu. V roku 1999 pred uzatvorením dohody o predaji v roku 2000 navyše obci Narvik vznikli pri predaji jej koncesnej energie straty. Obec sa preto rozhodla predať svoj nárok na koncesnú energiu na dlhšie obdobie pri súčasnom rešpektovaní jej deklarovanej stratégie maximalizácie výnosu z koncesnej energie.

| (60) | Nórske orgány tvrdia, že dozorný úrad by mal vedieť vylúčiť existenciu výhody tak, že na daný prípad uplatní zásady usmernení SOL. Dozorný úrad poznamenáva, že hoci sa usmernenia SOL nevzťahujú na predaj nárokov na odkúpenie koncesnej energie, usmernenia naozaj predpisujú dve metódy, pomocou ktorých môžu verejnoprávne orgány zvyčajne zistiť trhovú cenu pri predaji pozemkov a budov vo verejnom vlastníctve a následne sa uistiť, že predaj nepredstavoval štátnu pomoc. Prvou metódou na vylúčenie prvku pomoci je predaj prostredníctvom nepodmieneného ponukového konania. Druhou metódou je predaj za cenu určenú na základe nezávislého odborného hodnotenia vykonaného v súlade so všeobecne uznávanými hodnotiacimi štandardmi. |
| --- | --- |

(60)

Nórske orgány tvrdia, že dozorný úrad by mal vedieť vylúčiť existenciu výhody tak, že na daný prípad uplatní zásady usmernení SOL. Dozorný úrad poznamenáva, že hoci sa usmernenia SOL nevzťahujú na predaj nárokov na odkúpenie koncesnej energie, usmernenia naozaj predpisujú dve metódy, pomocou ktorých môžu verejnoprávne orgány zvyčajne zistiť trhovú cenu pri predaji pozemkov a budov vo verejnom vlastníctve a následne sa uistiť, že predaj nepredstavoval štátnu pomoc. Prvou metódou na vylúčenie prvku pomoci je predaj prostredníctvom nepodmieneného ponukového konania. Druhou metódou je predaj za cenu určenú na základe nezávislého odborného hodnotenia vykonaného v súlade so všeobecne uznávanými hodnotiacimi štandardmi.

| (61) | Dozorný úrad uvádza, že pri predaji majetku prostredníctvom nepodmieneného ponukového konania sa zvyčajne vylúči existencia výhody. Platí to aspoň v skutočne otvorených ponukových konaniach, v ktorých je viac ako jeden uchádzač (20). Nárok obce Narvik na koncesnú energiu však nebol predaný prostredníctvom nepodmieneného ponukového konania. |
| --- | --- |

(61)

Dozorný úrad uvádza, že pri predaji majetku prostredníctvom nepodmieneného ponukového konania sa zvyčajne vylúči existencia výhody. Platí to aspoň v skutočne otvorených ponukových konaniach, v ktorých je viac ako jeden uchádzač (20). Nárok obce Narvik na koncesnú energiu však nebol predaný prostredníctvom nepodmieneného ponukového konania.

| (62) | Na druhej strane obec Narvik aj spoločnosť NEAS poverili externých poradcov vypracovaním dvoch hodnotení, ako sa uvádza v odôvodneniach 26 až 29. V správe DS1 a DS2, a ani v správe AA nie je dôkladne vysvetlené, aká metóda sa v hodnoteniach použila. Keďže dozorný úrad nemá k dispozícii ďalšie objasnenia, nemôže posúdil, či sa hodnotenia trhovej hodnoty vykonali v súlade so všeobecne uznávanými trhovými ukazovateľmi a hodnotiacimi štandardmi. Dozorný úrad sa preto nazdáva, že prínos správ DS1, DS2 a AA pre posudzovanie hodnoty nároku na koncesnú energiu je obmedzený. Na druhej strane sa v správe DT uvádza podrobné vysvetlenie hodnotení spoločnosti. Vďaka tomu možno jej výsledky testovať a overiť. Dozorný úrad preto považuje správu DT za najhodnovernejšiu. Podľa dozorného úradu skutočnosť, že všetky štyri správy priniesli podobné výsledky (21), však zvyšuje váhu výsledkov správy DT a, možno povedať, že aj váhu ostatných troch správ. |
| --- | --- |

(62)

Na druhej strane obec Narvik aj spoločnosť NEAS poverili externých poradcov vypracovaním dvoch hodnotení, ako sa uvádza v odôvodneniach 26 až 29. V správe DS1 a DS2, a ani v správe AA nie je dôkladne vysvetlené, aká metóda sa v hodnoteniach použila. Keďže dozorný úrad nemá k dispozícii ďalšie objasnenia, nemôže posúdil, či sa hodnotenia trhovej hodnoty vykonali v súlade so všeobecne uznávanými trhovými ukazovateľmi a hodnotiacimi štandardmi. Dozorný úrad sa preto nazdáva, že prínos správ DS1, DS2 a AA pre posudzovanie hodnoty nároku na koncesnú energiu je obmedzený. Na druhej strane sa v správe DT uvádza podrobné vysvetlenie hodnotení spoločnosti. Vďaka tomu možno jej výsledky testovať a overiť. Dozorný úrad preto považuje správu DT za najhodnovernejšiu. Podľa dozorného úradu skutočnosť, že všetky štyri správy priniesli podobné výsledky (21), však zvyšuje váhu výsledkov správy DT a, možno povedať, že aj váhu ostatných troch správ.

| (63) | Dozorný úrad poznamenáva, že hoci cenu, ktorú určil nezávislý posudzovateľ hodnoty, možno zvyčajne stanoviť s cieľom vylúčiť existenciu výhody pri predaji ľahko oceniteľných pozemkov alebo budov, ktoré boli predmetom niekoľkých transakcií, nemusí tomu tak nutne byť v prípade pozemkov a budov s jedinečnejšími vlastnosťami alebo v prípade, že okolnosti predaja môžu vyvolať pochybnosti o tom, či odborné hodnotenie zohľadňuje skutočnú trhovú hodnotu nehnuteľnosti (22). |
| --- | --- |

(63)

Dozorný úrad poznamenáva, že hoci cenu, ktorú určil nezávislý posudzovateľ hodnoty, možno zvyčajne stanoviť s cieľom vylúčiť existenciu výhody pri predaji ľahko oceniteľných pozemkov alebo budov, ktoré boli predmetom niekoľkých transakcií, nemusí tomu tak nutne byť v prípade pozemkov a budov s jedinečnejšími vlastnosťami alebo v prípade, že okolnosti predaja môžu vyvolať pochybnosti o tom, či odborné hodnotenie zohľadňuje skutočnú trhovú hodnotu nehnuteľnosti (22).

| (64) | Ako je ďalej vysvetlené, zmluvy o dodávke energie za fixné ceny s dĺžkou trvania viac ako 6 rokov sú nezvyklé a neuzatvárajú sa bežne. Vzhľadom na chýbajúci trh, na ktorom by bolo možné pozorovať porovnateľné ceny, a vzhľadom na nestabilnosť cien za elektrickú energiu je odborné hodnotenie menej vhodným nástrojom určovania trhovej ceny v prípade zmluvy na obdobie 50,5 roka za fixnú cenu (23). |
| --- | --- |

(64)

Ako je ďalej vysvetlené, zmluvy o dodávke energie za fixné ceny s dĺžkou trvania viac ako 6 rokov sú nezvyklé a neuzatvárajú sa bežne. Vzhľadom na chýbajúci trh, na ktorom by bolo možné pozorovať porovnateľné ceny, a vzhľadom na nestabilnosť cien za elektrickú energiu je odborné hodnotenie menej vhodným nástrojom určovania trhovej ceny v prípade zmluvy na obdobie 50,5 roka za fixnú cenu (23).

| (65) | V každom prípade dozorný úrad pripomína, že test investora v trhovom hospodárstve, a nie usmernenia SOL, ktoré sa týkajú predaja verejných pozemkov a budov, je testom, ktorý sa uplatňuje pri posudzovaní toho, či zmluva o energii uzatvorená verejnoprávnym orgánom predstavuje zvýhodnenie podniku. Skutočnosť, že všeobecná zásada investora v trhovom hospodárstve sa vzťahuje na dlhodobé zmluvy o energii, potvrdil Všeobecný súd vo veci Budapesti Erőmű Zrt/Komisia, keď Všeobecný súd schválil prístup, ktorý zaujala Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vo veci týkajúcej sa dlhodobých zmlúv o energii uzatváraných maďarskými orgánmi (24). |
| --- | --- |

(65)

V každom prípade dozorný úrad pripomína, že test investora v trhovom hospodárstve, a nie usmernenia SOL, ktoré sa týkajú predaja verejných pozemkov a budov, je testom, ktorý sa uplatňuje pri posudzovaní toho, či zmluva o energii uzatvorená verejnoprávnym orgánom predstavuje zvýhodnenie podniku. Skutočnosť, že všeobecná zásada investora v trhovom hospodárstve sa vzťahuje na dlhodobé zmluvy o energii, potvrdil Všeobecný súd vo veci Budapesti Erőmű Zrt/Komisia, keď Všeobecný súd schválil prístup, ktorý zaujala Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vo veci týkajúcej sa dlhodobých zmlúv o energii uzatváraných maďarskými orgánmi (24).

| (66) | V danom prípade Komisia identifikovala hlavné metódy obchodných subjektov na európskych trhoch s elektrickou energiou, ktoré boli na účely jej analýzy relevantné, a posudzovala, či v tomto prípade boli dohody v súlade s uvedenými metódami alebo či boli zmluvy uzatvorené za podmienok, ktoré by neboli prijateľné pre subjekt konajúci výlučne na základe obchodných úvah (25). |
| --- | --- |

(66)

V danom prípade Komisia identifikovala hlavné metódy obchodných subjektov na európskych trhoch s elektrickou energiou, ktoré boli na účely jej analýzy relevantné, a posudzovala, či v tomto prípade boli dohody v súlade s uvedenými metódami alebo či boli zmluvy uzatvorené za podmienok, ktoré by neboli prijateľné pre subjekt konajúci výlučne na základe obchodných úvah (25).

| (67) | Komisia zistila, že dlhodobé zmluvy o energii s dĺžkou trvania viac ako 6 rokov sa na európskom trhu uzatvárajú zriedka (26). Informácie, ktoré má k dispozícii dozorný úrad, toto zistenie potvrdzujú. Existuje preto len veľmi málo alebo nijaké dlhodobé zmluvy o energii, na základe ktorých by sa do budúcnosti mohla stanoviť referenčná cena za energiu predávanú na obdobie 50,5 roka. |
| --- | --- |

(67)

Komisia zistila, že dlhodobé zmluvy o energii s dĺžkou trvania viac ako 6 rokov sa na európskom trhu uzatvárajú zriedka (26). Informácie, ktoré má k dispozícii dozorný úrad, toto zistenie potvrdzujú. Existuje preto len veľmi málo alebo nijaké dlhodobé zmluvy o energii, na základe ktorých by sa do budúcnosti mohla stanoviť referenčná cena za energiu predávanú na obdobie 50,5 roka.

| (68) | Potenciálni kupujúci a predajcovia elektrární však musia urobiť dlhodobé odhady budúcich cien energie. Na základe tejto skutočnosti nórske orgány tvrdia, že predaj nároku obce Narvik na koncesnú energiu by sa mal prirovnať predaju vodnej elektrárne. Na podporu tohto tvrdenia poskytli nórske orgány dozornému úradu prieskum spoločnosti Pareto, ktorý ponúka prehľad o piatich vodných elektrárňach predaných v Nórsku v roku 2000. |
| --- | --- |

(68)

Potenciálni kupujúci a predajcovia elektrární však musia urobiť dlhodobé odhady budúcich cien energie. Na základe tejto skutočnosti nórske orgány tvrdia, že predaj nároku obce Narvik na koncesnú energiu by sa mal prirovnať predaju vodnej elektrárne. Na podporu tohto tvrdenia poskytli nórske orgány dozornému úradu prieskum spoločnosti Pareto, ktorý ponúka prehľad o piatich vodných elektrárňach predaných v Nórsku v roku 2000.

| (69) | Nórske orgány tvrdia, že tak v prípade predaja vodnej elektrárne, ako aj v prípade predaja nároku obce Narvik na koncesnú energiu predstavujú predajné ceny čistú aktuálnu hodnotu očakávaných peňažných tokov objemu výroby. Podobne ako obec Narvik a spoločnosť NEAS v tomto prípade bude teda akýkoľvek kupujúci alebo predajca vodnej elektrárne musieť posudzovať hodnotu elektrárne na základe očakávaných príjmov z výroby po odpočítaní očakávaných nákladov diskontovaných podľa príslušnej diskontnej sadzby na obdobie, počas ktorého danú vodnú elektráreň môže využívať nový vlastník. |
| --- | --- |

(69)

Nórske orgány tvrdia, že tak v prípade predaja vodnej elektrárne, ako aj v prípade predaja nároku obce Narvik na koncesnú energiu predstavujú predajné ceny čistú aktuálnu hodnotu očakávaných peňažných tokov objemu výroby. Podobne ako obec Narvik a spoločnosť NEAS v tomto prípade bude teda akýkoľvek kupujúci alebo predajca vodnej elektrárne musieť posudzovať hodnotu elektrárne na základe očakávaných príjmov z výroby po odpočítaní očakávaných nákladov diskontovaných podľa príslušnej diskontnej sadzby na obdobie, počas ktorého danú vodnú elektráreň môže využívať nový vlastník.

| (70) | Nórske orgány tvrdia, že po úprave zohľadňujúcej určité relevantné faktory sú ceny piatich vodných elektrární uvedených v správe spoločnosti Pareto porovnateľné s cenou dosiahnutou pri predaji nároku obce Narvik na koncesnú energiu. V tejto súvislosti dozorný úrad uvádza korekčné faktory, na ktoré odkazujú nórske orgány, ako je vysvetlené v kapitole I.11. |
| --- | --- |

(70)

Nórske orgány tvrdia, že po úprave zohľadňujúcej určité relevantné faktory sú ceny piatich vodných elektrární uvedených v správe spoločnosti Pareto porovnateľné s cenou dosiahnutou pri predaji nároku obce Narvik na koncesnú energiu. V tejto súvislosti dozorný úrad uvádza korekčné faktory, na ktoré odkazujú nórske orgány, ako je vysvetlené v kapitole I.11.

| (71) | V prípade piatich vodných elektrární sa predajné ceny za KWh výrobnej kapacity pohybovali v rozmedzí od 1,66 do 1,74 NOK. Trvalým predajom majetku sa zvýši čistá aktuálna hodnota majetku v porovnaní s predajom nároku na odkúpenie koncesnej energie na obdobie 50,5 roka, keďže sa predpokladá, že po 50,5 roku bude mať majetok pozitívny peňažný tok. Nórske orgány predpokladajú mieru kapitalizácie na úrovni 4 %, čo povedie k úprave predajnej ceny smerom nadol približne o 10 – 15 % s cieľom porovnať trvalý predaj s časovo obmedzeným predajom koncesnej energie (27). |
| --- | --- |

(71)

V prípade piatich vodných elektrární sa predajné ceny za KWh výrobnej kapacity pohybovali v rozmedzí od 1,66 do 1,74 NOK. Trvalým predajom majetku sa zvýši čistá aktuálna hodnota majetku v porovnaní s predajom nároku na odkúpenie koncesnej energie na obdobie 50,5 roka, keďže sa predpokladá, že po 50,5 roku bude mať majetok pozitívny peňažný tok. Nórske orgány predpokladajú mieru kapitalizácie na úrovni 4 %, čo povedie k úprave predajnej ceny smerom nadol približne o 10 – 15 % s cieľom porovnať trvalý predaj s časovo obmedzeným predajom koncesnej energie (27).

| (72) | Druhý rozdiel medzi trvalým predajom a predajom nároku na odkúpenie koncesnej energie na obdobie 50,5 roka sa týka nákladovej základne, ktorá by sa mala v modeli čistej aktuálnej hodnoty použiť – celkové výrobné náklady oproti cene za koncesiu. Nórske orgány tvrdia, že bežné prevádzkové náklady vrátane reinvestícií predstavovali v prípade novšej elektrárne približne 0,05 NOK za KWh, zatiaľ čo ministerská cena v danom čase predstavovala približne 0,10 NOK za KWh. |
| --- | --- |

(72)

Druhý rozdiel medzi trvalým predajom a predajom nároku na odkúpenie koncesnej energie na obdobie 50,5 roka sa týka nákladovej základne, ktorá by sa mala v modeli čistej aktuálnej hodnoty použiť – celkové výrobné náklady oproti cene za koncesiu. Nórske orgány tvrdia, že bežné prevádzkové náklady vrátane reinvestícií predstavovali v prípade novšej elektrárne približne 0,05 NOK za KWh, zatiaľ čo ministerská cena v danom čase predstavovala približne 0,10 NOK za KWh.

| (73) | Na to, aby bolo možné posúdiť, či ceny za elektrárne primerane reprezentujú trhovú cenu za hodnotenú koncesnú energiu, je potrebné podrobnejšie preskúmať každý prvok tohto tvrdenia. Posúdenie dozorného úradu sa zakladá na informáciách, ktoré poskytli nórske orgány, a na iných verejne dostupných informáciách. |
| --- | --- |

(73)

Na to, aby bolo možné posúdiť, či ceny za elektrárne primerane reprezentujú trhovú cenu za hodnotenú koncesnú energiu, je potrebné podrobnejšie preskúmať každý prvok tohto tvrdenia. Posúdenie dozorného úradu sa zakladá na informáciách, ktoré poskytli nórske orgány, a na iných verejne dostupných informáciách.

| (74) | V nasledujúcej analýze sú vo všetkých výpočtoch použité nominálne hodnoty (28). |
| --- | --- |

(74)

V nasledujúcej analýze sú vo všetkých výpočtoch použité nominálne hodnoty (28).

| (75) | V prípade piatich vodných elektrární uvedených v prieskume spoločnosti Pareto sa predajné ceny za KWh výrobnej kapacity pohybovali v rozmedzí od 1,66 do 1,74 NOK. V správe, ktorú vydala ekonomická poradenská firma Econ Pöyry analyzujúca predaje elektrární medzi rokmi 1996 a 2005, je priemerná transakčná hodnota v roku 2000 podľa všetkého o niečo vyššia, pričom sa odhaduje približne na úrovni 1,85 NOK. Podľa tej istej správy sa v roku 1999 dosiahla približne rovnaká cena. Zdá sa teda, že porovnávané cenové rozmedzie je o niečo vyššie ako cenové rozmedzie uvedené v prieskume spoločnosti Pareto. Keďže v správe ECON sa uvádza vyššia priemerná transakčná hodnota ako v prieskume spoločnosti Pareto, dozorný úrad v ďalšej analýze použije rozmedzie od 1,70 do 1,80 NOK. |
| --- | --- |

(75)

V prípade piatich vodných elektrární uvedených v prieskume spoločnosti Pareto sa predajné ceny za KWh výrobnej kapacity pohybovali v rozmedzí od 1,66 do 1,74 NOK. V správe, ktorú vydala ekonomická poradenská firma Econ Pöyry analyzujúca predaje elektrární medzi rokmi 1996 a 2005, je priemerná transakčná hodnota v roku 2000 podľa všetkého o niečo vyššia, pričom sa odhaduje približne na úrovni 1,85 NOK. Podľa tej istej správy sa v roku 1999 dosiahla približne rovnaká cena. Zdá sa teda, že porovnávané cenové rozmedzie je o niečo vyššie ako cenové rozmedzie uvedené v prieskume spoločnosti Pareto. Keďže v správe ECON sa uvádza vyššia priemerná transakčná hodnota ako v prieskume spoločnosti Pareto, dozorný úrad v ďalšej analýze použije rozmedzie od 1,70 do 1,80 NOK.

| (76) | Druhým faktorom, ktorý treba zvážiť, je otázka, ako prispôsobiť cenové úrovne pri trvalom predaji cenovým úrovniam predaja s časovým obmedzením 50,5 roka. Nórske orgány tvrdia, že pri miere kapitalizácie na úrovni 4 % je primeraný korekčný faktor na úrovni 10 – 15 %. Dozorný úrad sa domnieva, že výber miery kapitalizácie úzko súvisí s výberom diskontnej sadzby v modeli čistej aktuálnej hodnoty. Nominálna diskontná sadzba po zdanení, ktorá sa použila v správe DT, bola 6,8 %, zatiaľ čo v správe AA sa použila diskontná sadzba po zdanení na úrovni 7 %. Treba tiež poznamenať, že riaditeľstvo NVE použilo pri hodnotení projektov nových vodných elektrární sadzbu 6,5 % (29). V modeli výpočtu režijnej ceny sa používa sadzba 6 % (30). Dozorný úrad sa na základe uvedených skutočností domnieva, že primeraná diskontná sadzba, a teda primeraná miera kapitalizácie, ktoré by sa mali použiť pri porovnávaní trvalého predaja s časovo obmedzeným predajom, sa v nominálnom vyjadrení po zdanení pohybuje v rozmedzí 6 – 7 %. Na tomto základe primeraná úprava hodnoty z trvalého predaja na predaj na obdobie 50,5 roka nie je v rozmedzí 10 – 15 %, ako tvrdia nórske orgány, ale v rozmedzí 4 – 5 %. |
| --- | --- |

(76)

Druhým faktorom, ktorý treba zvážiť, je otázka, ako prispôsobiť cenové úrovne pri trvalom predaji cenovým úrovniam predaja s časovým obmedzením 50,5 roka. Nórske orgány tvrdia, že pri miere kapitalizácie na úrovni 4 % je primeraný korekčný faktor na úrovni 10 – 15 %. Dozorný úrad sa domnieva, že výber miery kapitalizácie úzko súvisí s výberom diskontnej sadzby v modeli čistej aktuálnej hodnoty. Nominálna diskontná sadzba po zdanení, ktorá sa použila v správe DT, bola 6,8 %, zatiaľ čo v správe AA sa použila diskontná sadzba po zdanení na úrovni 7 %. Treba tiež poznamenať, že riaditeľstvo NVE použilo pri hodnotení projektov nových vodných elektrární sadzbu 6,5 % (29). V modeli výpočtu režijnej ceny sa používa sadzba 6 % (30). Dozorný úrad sa na základe uvedených skutočností domnieva, že primeraná diskontná sadzba, a teda primeraná miera kapitalizácie, ktoré by sa mali použiť pri porovnávaní trvalého predaja s časovo obmedzeným predajom, sa v nominálnom vyjadrení po zdanení pohybuje v rozmedzí 6 – 7 %. Na tomto základe primeraná úprava hodnoty z trvalého predaja na predaj na obdobie 50,5 roka nie je v rozmedzí 10 – 15 %, ako tvrdia nórske orgány, ale v rozmedzí 4 – 5 %.

| (77) | Tretím faktorom, ktorý treba zvážiť, je očakávaná budúca trhová cena elektrickej energie. Ako už bolo vysvetlené, predpovedanie budúcich cien energie na obdobie 50 alebo viac rokov je problematické. V uvedených hodnotiacich správach, najmä v správach AA a DT sa počíta s tým, že trhová cena energie sa bude stabilne zvyšovať počas obdobia 10 – 20 rokov, pričom po tomto období sa očakáva, že ceny zostanú v reálnom vyjadrení konštantné (t. j. vzrastú iba o očakávanú infláciu) (31). Z toho vyplýva, že v danom čase existoval na trhu konsenzus, že budúce ceny energie v dlhodobom horizonte zostanú v reálnom vyjadrení konštantné a nebudú rásť (32). Dozorný úrad sa domnieva, že rovnaká neistota v súvislosti s budúcimi cenami energie existovala u všetkých účastníkov trhu, aj u tých, ktorí nakupovali a predávali elektrárne v tom istom období, v ktorom došlo k predaju nároku na koncesnú energiu. Neexistuje preto dôvod domnievať sa, že jednotliví účastníci trhu majú prístup k podstatne odlišným informáciám o očakávaniach trhovej ceny. |
| --- | --- |

(77)

Tretím faktorom, ktorý treba zvážiť, je očakávaná budúca trhová cena elektrickej energie. Ako už bolo vysvetlené, predpovedanie budúcich cien energie na obdobie 50 alebo viac rokov je problematické. V uvedených hodnotiacich správach, najmä v správach AA a DT sa počíta s tým, že trhová cena energie sa bude stabilne zvyšovať počas obdobia 10 – 20 rokov, pričom po tomto období sa očakáva, že ceny zostanú v reálnom vyjadrení konštantné (t. j. vzrastú iba o očakávanú infláciu) (31). Z toho vyplýva, že v danom čase existoval na trhu konsenzus, že budúce ceny energie v dlhodobom horizonte zostanú v reálnom vyjadrení konštantné a nebudú rásť (32). Dozorný úrad sa domnieva, že rovnaká neistota v súvislosti s budúcimi cenami energie existovala u všetkých účastníkov trhu, aj u tých, ktorí nakupovali a predávali elektrárne v tom istom období, v ktorom došlo k predaju nároku na koncesnú energiu. Neexistuje preto dôvod domnievať sa, že jednotliví účastníci trhu majú prístup k podstatne odlišným informáciám o očakávaniach trhovej ceny.

| (78) | Ak sa z oblasti príjmov presunieme do oblasti nákladov, porovnanie predložené nórskymi orgánmi odkazuje na scenár, v ktorom medzi peňažnými výdavkami za KWh existuje medzi trvalým predajom a predajom koncesnej energie za 0,05 NOK rozdiel, a to v dôsledku očakávanej ceny koncesie na úrovni približne 0,10 NOK a prevádzkových nákladov vrátane reinvestícií na úrovni približne 0,05 NOK. |
| --- | --- |

(78)

Ak sa z oblasti príjmov presunieme do oblasti nákladov, porovnanie predložené nórskymi orgánmi odkazuje na scenár, v ktorom medzi peňažnými výdavkami za KWh existuje medzi trvalým predajom a predajom koncesnej energie za 0,05 NOK rozdiel, a to v dôsledku očakávanej ceny koncesie na úrovni približne 0,10 NOK a prevádzkových nákladov vrátane reinvestícií na úrovni približne 0,05 NOK.

| (79) | Pokiaľ ide o ministerskú cenu koncesnej energie, poradcovia, ktorí poskytovali poradenstvo obci Narvik a spoločnosti NEAS, očakávali, že ceny zostanú v reálnom vyjadrení relatívne konštantné, čo znamená, že sa neočakávali výrazné výnosy ani veľká nestabilita nákladovej základne. V zásade sa očakával rast ministerskej ceny koncesnej energie spolu s infláciou (33). Na základe dostupných informácií dospel dozorný úrad k názoru, že k rovnakým predpokladom by dospel aj obozretný investor, a preto sa domnieva, že v ďalšej cenovo-nákladovej analýze by v súvislosti s cenou koncesnej energie nedošlo k väčším zmenám. Tieto náklady tvoria relevantné peňažné výdavky pri výpočte hodnoty koncesnej energie (34). |
| --- | --- |

(79)

Pokiaľ ide o ministerskú cenu koncesnej energie, poradcovia, ktorí poskytovali poradenstvo obci Narvik a spoločnosti NEAS, očakávali, že ceny zostanú v reálnom vyjadrení relatívne konštantné, čo znamená, že sa neočakávali výrazné výnosy ani veľká nestabilita nákladovej základne. V zásade sa očakával rast ministerskej ceny koncesnej energie spolu s infláciou (33). Na základe dostupných informácií dospel dozorný úrad k názoru, že k rovnakým predpokladom by dospel aj obozretný investor, a preto sa domnieva, že v ďalšej cenovo-nákladovej analýze by v súvislosti s cenou koncesnej energie nedošlo k väčším zmenám. Tieto náklady tvoria relevantné peňažné výdavky pri výpočte hodnoty koncesnej energie (34).

| (80) | Keďže existuje niekoľko premenných, ktoré môžu ovplyvniť úroveň peňažných výdavkov v čase, je potrebné posúdiť údaj 0,05 NOK kombinujúci prevádzkové náklady a náklady na reinvestície, a to na základe viacerých jeho zložiek. |
| --- | --- |

(80)

Keďže existuje niekoľko premenných, ktoré môžu ovplyvniť úroveň peňažných výdavkov v čase, je potrebné posúdiť údaj 0,05 NOK kombinujúci prevádzkové náklady a náklady na reinvestície, a to na základe viacerých jeho zložiek.

| (81) | Po prvé je zrejmé, že elektráreň bude mať určitú úroveň všeobecných nákladov na prevádzku a údržbu. Predpokladá sa, že náklady na prevádzku a údržbu vodnej elektrárne sú vo všeobecnosti relatívne nízke a konštantné a pohybujú sa v rozmedzí 0,02 – 0,05 NOK za KWh (35). Svedčia o tom aj údaje o nákladoch použité na stanovenie ministerskej ceny. V roku 2000 predstavovali náhrady za náklady na prevádzku a údržbu podľa tohto modelu sumu 0,267 NOK za KWh. |
| --- | --- |

(81)

Po prvé je zrejmé, že elektráreň bude mať určitú úroveň všeobecných nákladov na prevádzku a údržbu. Predpokladá sa, že náklady na prevádzku a údržbu vodnej elektrárne sú vo všeobecnosti relatívne nízke a konštantné a pohybujú sa v rozmedzí 0,02 – 0,05 NOK za KWh (35). Svedčia o tom aj údaje o nákladoch použité na stanovenie ministerskej ceny. V roku 2000 predstavovali náhrady za náklady na prevádzku a údržbu podľa tohto modelu sumu 0,267 NOK za KWh.

| (82) | Pre výpočet čistej aktuálnej hodnoty majú význam aj iné peňažné výdavky. Pri výpočte ministerskej ceny z roku 2000 sa dane kompenzovali sumou 0,021 NOK. Skutočná výška dane uloženej danej elektrárni by samozrejme závisela od zisku, ale vzhľadom na to, že ministerská cena má reprezentovať priemerné náklady bežných elektrární v Nórsku, je vhodné predpokladať daňové náklady vo výške približne 0,02 NOK za KWh. |
| --- | --- |

(82)

Pre výpočet čistej aktuálnej hodnoty majú význam aj iné peňažné výdavky. Pri výpočte ministerskej ceny z roku 2000 sa dane kompenzovali sumou 0,021 NOK. Skutočná výška dane uloženej danej elektrárni by samozrejme závisela od zisku, ale vzhľadom na to, že ministerská cena má reprezentovať priemerné náklady bežných elektrární v Nórsku, je vhodné predpokladať daňové náklady vo výške približne 0,02 NOK za KWh.

| (83) | Konečnú časť peňažných výdavkov v čistej aktuálnej hodnote tvoria náklady na reinvestície, ktoré v rozhodujúcej miere závisia od načasovania a od úrovne reinvestičných potrieb elektrárne. Dozorný úrad usudzuje, že na účely účtovníctva je hospodárska životnosť vodnej elektrárne 40 rokov (36), skutočná životnosť však môže byť dlhšia. Úroveň reinvestícií je v mnohých prípadoch vysoká, preto má načasovanie peňažných výdavkov, ako tvrdia aj nórske orgány, veľký význam pre výpočet čistej aktuálnej hodnoty. Ak k reinvestícii dôjde na začiatku výpočtového obdobia, zníženie čistej aktuálnej hodnoty je podstatne väčšie ako v prípade, keď k reinvestícii dôjde v neskoršej fáze výpočtového obdobia. Nórske orgány však dozornému úradu neposkytli informácie o potrebách reinvestícií vodných elektrární predaných v rokoch 1999 a 2000, ktoré používajú ako základ pre svoje porovnanie. Dozorný úrad poznamenáva, že tieto informácie pravdepodobne nie sú ľahko dostupné alebo nie je jednoduché ich získať vzhľadom na ich vek a predpokladanú citlivosť z obchodného hľadiska. |
| --- | --- |

(83)

Konečnú časť peňažných výdavkov v čistej aktuálnej hodnote tvoria náklady na reinvestície, ktoré v rozhodujúcej miere závisia od načasovania a od úrovne reinvestičných potrieb elektrárne. Dozorný úrad usudzuje, že na účely účtovníctva je hospodárska životnosť vodnej elektrárne 40 rokov (36), skutočná životnosť však môže byť dlhšia. Úroveň reinvestícií je v mnohých prípadoch vysoká, preto má načasovanie peňažných výdavkov, ako tvrdia aj nórske orgány, veľký význam pre výpočet čistej aktuálnej hodnoty. Ak k reinvestícii dôjde na začiatku výpočtového obdobia, zníženie čistej aktuálnej hodnoty je podstatne väčšie ako v prípade, keď k reinvestícii dôjde v neskoršej fáze výpočtového obdobia. Nórske orgány však dozornému úradu neposkytli informácie o potrebách reinvestícií vodných elektrární predaných v rokoch 1999 a 2000, ktoré používajú ako základ pre svoje porovnanie. Dozorný úrad poznamenáva, že tieto informácie pravdepodobne nie sú ľahko dostupné alebo nie je jednoduché ich získať vzhľadom na ich vek a predpokladanú citlivosť z obchodného hľadiska.

| (84) | Pokiaľ ide o úpravu cien v prípade vodných elektrární s cieľom zohľadniť dva spomenuté rozdiely, časové trvanie a nákladovú základňu, nórske orgány tvrdia, že cenové rozmedzie od 1,66 do 1,74 NOK za KWh je porovnateľné s výslednou cenou za koncesnú energiu na úrovni približne 1,00 NOK za KWh (37). Ako už bolo vysvetlené, z informácií, ktoré má dozorný úrad k dispozícii, vyplýva, že priemerná transakčná hodnota v rokoch 1999 a 2000 bola o niečo vyššia ako toto rozmedzie (približne 1,85 NOK). Dozorný úrad preto nebude porovnávať cenové rozmedzie od 1,70 do 1,80 NOK za KWh s cenou 1,00 NOK, ku ktorej dospela obec Narvik. |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o úpravu cien v prípade vodných elektrární s cieľom zohľadniť dva spomenuté rozdiely, časové trvanie a nákladovú základňu, nórske orgány tvrdia, že cenové rozmedzie od 1,66 do 1,74 NOK za KWh je porovnateľné s výslednou cenou za koncesnú energiu na úrovni približne 1,00 NOK za KWh (37). Ako už bolo vysvetlené, z informácií, ktoré má dozorný úrad k dispozícii, vyplýva, že priemerná transakčná hodnota v rokoch 1999 a 2000 bola o niečo vyššia ako toto rozmedzie (približne 1,85 NOK). Dozorný úrad preto nebude porovnávať cenové rozmedzie od 1,70 do 1,80 NOK za KWh s cenou 1,00 NOK, ku ktorej dospela obec Narvik.

| (85) | Prvá úprava by sa vykonala s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť cien pri trvalom predaji a v prípade zmluvy na 50,5 roka. Dozorný úrad použil mieru kapitalizácie 6 %, ktorá znižuje hodnoty trvalého predaja približne o 5,5 %. Porovnateľné rozmedzie cien získaných pri predaji elektrární je preto 1,61 – 1,70 NOK. Na to, aby bol test trhového investora úspešný a aby sa vylúčila pomoc, by rozdiel v čistých peňažných tokoch na úrovni 0,61 – 0,70 NOK za KWh medzi cenami za koncesnú energiu a prevádzkovými nákladmi elektrárne musel tento rozdiel vysvetľovať. |
| --- | --- |

(85)

Prvá úprava by sa vykonala s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť cien pri trvalom predaji a v prípade zmluvy na 50,5 roka. Dozorný úrad použil mieru kapitalizácie 6 %, ktorá znižuje hodnoty trvalého predaja približne o 5,5 %. Porovnateľné rozmedzie cien získaných pri predaji elektrární je preto 1,61 – 1,70 NOK. Na to, aby bol test trhového investora úspešný a aby sa vylúčila pomoc, by rozdiel v čistých peňažných tokoch na úrovni 0,61 – 0,70 NOK za KWh medzi cenami za koncesnú energiu a prevádzkovými nákladmi elektrárne musel tento rozdiel vysvetľovať.

| (86) | Celkové prevádzkové náklady, ako bolo uvedené, sa podľa odhadov pohybujú v rozmedzí od 0,02 do 0,05 NOK za KWh plus odhadovaná suma 0,02 NOK za KWh na dane, čo zodpovedá sume 0,04 – 0,07 NOK za KWh. Okrem toho je potrebné zohľadniť reinvestície, ktorých finančný účinok závisí od načasovania a výšky, a je preto problematické ho kvantifikovať. |
| --- | --- |

(86)

Celkové prevádzkové náklady, ako bolo uvedené, sa podľa odhadov pohybujú v rozmedzí od 0,02 do 0,05 NOK za KWh plus odhadovaná suma 0,02 NOK za KWh na dane, čo zodpovedá sume 0,04 – 0,07 NOK za KWh. Okrem toho je potrebné zohľadniť reinvestície, ktorých finančný účinok závisí od načasovania a výšky, a je preto problematické ho kvantifikovať.

| (87) | Dozorný úrad pri zohľadnení uvedených skutočností uskutočnil analýzu citlivosti pre predaj 128 GWh (38) koncesnej energie na obdobie 50,5 roka. Dozorný úrad testoval rôzne kombinácie nákladov a diskontných sadzieb, pričom nominálne diskontné sadzby po zdanení sa pohybovali v rozmedzí od 5,5 % do 7,5 % a celkové prevádzkové náklady sa pohybovali medzi 0,05 a 0,09 NOK za KWh, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke.











  Analýza
  citlivosti | Diskontná sadzba |
| --- | --- | --- |
| 5,5 % | 6 % | 6,5 % | 7 % | 7,5 % |
| Prevádzkové náklady | 0,05 | 1,60 | 1,46 | 1,34 | 1,23 | 1,14 |
| 0,06 | 1,34 | 1,23 | 1,12 | 1,04 | 0,96 |
| 0,07 | 1,09 | 0,99 | 0,91 | 0,84 | 0,78 |
| 0,08 | 0,83 | 0,76 | 0,70 | 0,64 | 0,59 |
| 0,09 | 0,58 | 0,53 | 0,48 | 0,45 | 0,41 |

(87)

Dozorný úrad pri zohľadnení uvedených skutočností uskutočnil analýzu citlivosti pre predaj 128 GWh (38) koncesnej energie na obdobie 50,5 roka. Dozorný úrad testoval rôzne kombinácie nákladov a diskontných sadzieb, pričom nominálne diskontné sadzby po zdanení sa pohybovali v rozmedzí od 5,5 % do 7,5 % a celkové prevádzkové náklady sa pohybovali medzi 0,05 a 0,09 NOK za KWh, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke.

Analýza

citlivosti

Diskontná sadzba

5,5 %

6 %

6,5 %

7 %

7,5 %

Prevádzkové náklady

0,05

1,60

1,46

1,34

1,23

1,14

0,06

1,34

1,23

1,12

1,04

0,96

0,07

1,09

0,99

0,91

0,84

0,78

0,08

0,83

0,76

0,70

0,64

0,59

0,09

0,58

0,53

0,48

0,45

0,41

| (88) | Výsledky sú pod rozmedzím 0,61 až 0,70 NOK v prípade, keď sú prevádzkové náklady na úrovni 0,09 NOK, a to pri akejkoľvek diskontnej sadzbe v rozmedzí 5,5 % – 7,5 %, alebo v prípade, keď sú prevádzkové náklady na úrovni 0,08 NOK a diskontná sadzba je zároveň na úrovni 7,5 % alebo vyššia. V týchto scenároch je rozdiel medzi cenou za koncesnú energiu a prevádzkovými nákladmi taký malý, že pri výpočte čistej aktuálnej hodnoty rozdielu nevysvetľuje rozdiel pri vyšších cenách dosiahnutých pri trvalých predajoch vodných elektrární. Týka sa to však iba situácií, v ktorých sú prevádzkové náklady pri zahrnutí nákladov na reinvestície o 60 až 80 % vyššie ako odhadované náklady podľa nórskych orgánov. |
| --- | --- |

(88)

Výsledky sú pod rozmedzím 0,61 až 0,70 NOK v prípade, keď sú prevádzkové náklady na úrovni 0,09 NOK, a to pri akejkoľvek diskontnej sadzbe v rozmedzí 5,5 % – 7,5 %, alebo v prípade, keď sú prevádzkové náklady na úrovni 0,08 NOK a diskontná sadzba je zároveň na úrovni 7,5 % alebo vyššia. V týchto scenároch je rozdiel medzi cenou za koncesnú energiu a prevádzkovými nákladmi taký malý, že pri výpočte čistej aktuálnej hodnoty rozdielu nevysvetľuje rozdiel pri vyšších cenách dosiahnutých pri trvalých predajoch vodných elektrární. Týka sa to však iba situácií, v ktorých sú prevádzkové náklady pri zahrnutí nákladov na reinvestície o 60 až 80 % vyššie ako odhadované náklady podľa nórskych orgánov.

3.   Záver a zhrnutie

| (89) | Dozorný úrad posúdil otázku, či dohoda obce Narvik so spoločnosťou NEAS znamenala výhodu pre spoločnosť, a to na základe informácií, ktoré mu poskytli nórske orgány. Dozorný úrad zistil, že hodnota štyroch odborných hodnotení je obmedzená. V spojitosti s vývojom budúcich cien elektrickej energie v priebehu dlhších období existujú početné nezrovnalosti. Dlhodobé zmluvy v oblasti energetiky bez doložiek o úprave ceny nie sú bežné. |
| --- | --- |

(89)

Dozorný úrad posúdil otázku, či dohoda obce Narvik so spoločnosťou NEAS znamenala výhodu pre spoločnosť, a to na základe informácií, ktoré mu poskytli nórske orgány. Dozorný úrad zistil, že hodnota štyroch odborných hodnotení je obmedzená. V spojitosti s vývojom budúcich cien elektrickej energie v priebehu dlhších období existujú početné nezrovnalosti. Dlhodobé zmluvy v oblasti energetiky bez doložiek o úprave ceny nie sú bežné.

| (90) | Okrem toho nie je zrejmé, či predaj elektrární ako taký možno porovnávať s predajom koncesnej energie, keďže trvalý predaj je konečné rozhodnutie, pri ktorom je potrebné posúdiť riziko týkajúce sa časovo neobmedzenej alebo budúcej hodnoty. To neplatí pre predaj koncesnej energie, pri ktorom môže byť optimálna dĺžka zmluvy v súvislosti s rizikom a hodnotou odlišná. |
| --- | --- |

(90)

Okrem toho nie je zrejmé, či predaj elektrární ako taký možno porovnávať s predajom koncesnej energie, keďže trvalý predaj je konečné rozhodnutie, pri ktorom je potrebné posúdiť riziko týkajúce sa časovo neobmedzenej alebo budúcej hodnoty. To neplatí pre predaj koncesnej energie, pri ktorom môže byť optimálna dĺžka zmluvy v súvislosti s rizikom a hodnotou odlišná.

| (91) | Dozorný úrad však zobral na vedomie osobitné okolnosti prípadu vrátane skutočnosti, že obec Narvik zaznamenala pri predaji koncesnej energie straty tesne predtým, ako bola so spoločnosťou NEAS uzatvorená zmluva na 50,5 roka, v spojení so skutočnosťou, že obec potrebovala prístup k likvidným prostriedkom, aby mohla splatiť svoje dlhy a zároveň uskutočniť plánovanú investíciu do spoločnosti NEAS. |
| --- | --- |

(91)

Dozorný úrad však zobral na vedomie osobitné okolnosti prípadu vrátane skutočnosti, že obec Narvik zaznamenala pri predaji koncesnej energie straty tesne predtým, ako bola so spoločnosťou NEAS uzatvorená zmluva na 50,5 roka, v spojení so skutočnosťou, že obec potrebovala prístup k likvidným prostriedkom, aby mohla splatiť svoje dlhy a zároveň uskutočniť plánovanú investíciu do spoločnosti NEAS.

| (92) | Práve vzhľadom na uvedené osobitné okolnosti akceptuje dozorný úrad argument, že predmetnú transakciu možno napriek jej veľmi dlhému trvaniu a neistote v súvislosti s budúcimi cenami za energiu porovnať s predajmi vodných elektrární, ktoré sa uskutočnili v rokoch 1999 a 2000. Dozorný úrad preto v tomto konkrétnom prípade akceptuje, že ceny za predané vodné elektrárne predstavujú vhodný ukazovateľ trhovej ceny pre dlhodobý predaj predmetných nárokov na koncesnú energiu. Na základe dôkazov, ktoré dozornému úradu poskytli nórske orgány, a na základe vysvetlení príslušných rozdielov sa zdá, že obec Narvik dospela k cene porovnateľnej s cenou v prípade predajov elektrární v rokoch 1999 a 2000. |
| --- | --- |

(92)

Práve vzhľadom na uvedené osobitné okolnosti akceptuje dozorný úrad argument, že predmetnú transakciu možno napriek jej veľmi dlhému trvaniu a neistote v súvislosti s budúcimi cenami za energiu porovnať s predajmi vodných elektrární, ktoré sa uskutočnili v rokoch 1999 a 2000. Dozorný úrad preto v tomto konkrétnom prípade akceptuje, že ceny za predané vodné elektrárne predstavujú vhodný ukazovateľ trhovej ceny pre dlhodobý predaj predmetných nárokov na koncesnú energiu. Na základe dôkazov, ktoré dozornému úradu poskytli nórske orgány, a na základe vysvetlení príslušných rozdielov sa zdá, že obec Narvik dospela k cene porovnateľnej s cenou v prípade predajov elektrární v rokoch 1999 a 2000.

| (93) | Na základe týchto skutočností dospel dozorný úrad v konečnom dôsledku k záveru, že obec Narvik pri uzatváraní zmluvy so spoločnosťou NEAS o predaji svojho nároku na koncesnú energiu postupovala pri svojom rozhodovaní ako investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(93)

Na základe týchto skutočností dospel dozorný úrad v konečnom dôsledku k záveru, že obec Narvik pri uzatváraní zmluvy so spoločnosťou NEAS o predaji svojho nároku na koncesnú energiu postupovala pri svojom rozhodovaní ako investor v trhovom hospodárstve.

| (94) | Nemožno preto tvrdiť, že zmluva poskytuje spoločnosti NEAS výhodu a nepredstavuje teda štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP, |
| --- | --- |

(94)

Nemožno preto tvrdiť, že zmluva poskytuje spoločnosti NEAS výhodu a nepredstavuje teda štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Predaj nároku obce Narvik na koncesnú energiu spoločnosti Narvik Energi AS nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 3

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 19. júna 2013

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

členka kolégia

---

(1)  Uverejnené v Ú. v. EÚ C 121, 26.4.2012, s. 25, a dodatku EHP č. 23, 26.4.2012, s. 1.

1

(2)  Dokument č. 504391.

2

(3)  Dokument č. 519710.

3

(4)  Dokumenty č. 532247 – 532256.

4

(5)  Dokument č. 626050.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

6

(7)  Dokument č. 635920.

7

(8)  Dokument č. 639486.

8

(9)  Dokumenty č. 655297 – 655305.

9

(10)  1917.12.14 nr 16 Lov om erverv av vannfall mv. (industrikonsesjonsloven) („zákon o priemyselných osvedčeniach“).

10

(11)  1917.12.14 nr 17 Lov om vassdragsreguleringer (vassdragsreguleringsloven) („zákon o regulácii vodopádov“).

11

(12)  Oddiel 2 ods. 12 bod 1 zákona o priemyselných osvedčeniach.

12

(13)  Oddiel 2 ods. 12 bod 7 zákona o priemyselných osvedčeniach.

13

(14)  Podľa všetkého sa správy DS1, DS2 a DT vzťahujú na koncesnú energiu za ministerskú cenu, ktorú vyrába Taraldsvik, Sildvik, Skjomen, Båtsvann a Norddalen. Hoci v správe DS2 sa výslovne neuvádza množstvo hodnotenej koncesnej energie, nič nenaznačuje tomu, že by sa správa nevzťahovala na to isté množstvo ako správa DS1. Správa AA sa vzťahuje na výrobu v tých istých elektrárňach s výnimkou elektrárne Taraldsvik.

14

(15)  S východiskovou hodnotou 87,7 milióna NOK.

15

(16)  Ú. v. ES L 137, 8.6.2000, s. 28.

16

(17)  1997.6.13 nr 44 Lov om aksjeselskaper (aksjeloven) („zákon o spoločnostiach s ručením obmedzeným“).

17

(18)  Vec C-39/94 SFEI/La Poste, Zb. 1996, s. I-3547, bod 60.

18

SFEI

La Poste

(19)  Zásada investora v trhovom hospodárstve je podrobnejšie opísaná v usmerneniach dozorného úradu k uplatňovaniu ustanovení o štátnej pomoci na verejné podniky vo výrobnom sektore (Ú. v. ES L 274, 26.10.2000, s. 29).

19

(20)  Porovnaj usmernenia dozorného úradu k uplatňovaniu pravidiel štátnej pomoci na náhrady udeľované za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku, dostupné na webovej stránke dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/), bod 68.

20

(21)  Kúpna cena 120 miliónov NOK schválená za 116,3 GWh koncesnej energie za ministerskú cenu sa zhoduje so strednou hodnotou odhadovaných rozmedzí čistej aktuálnej hodnoty uvedených v správe DT (110 – 130 miliónov NOK), ako aj v správe DS2 (100 – 140 miliónov NOK). Okrem toho je cena nad strednou hodnotou rozmedzia uvedeného v správe DS1 (80 – 145 miliónov NOK) a presahuje rozmedzie uvedené v správe AA (71,4 – 117,4 miliónov NOK za 115,3 GWh koncesnej energie za ministerskú cenu).

21

(22)  Nezávislé odborné hodnotenie, ktoré spĺňa príslušné kritériá usmernení SOL, nemožno vždy považovať za skutočné vyjadrenie trhovej ceny nehnuteľnosti alebo budovy, pozri rozhodnutie dozorného úradu č. 157/12/COL o predaji pozemku č. 271/8 obecným zastupiteľstvom obce Oppdal (Ú. v. EÚ L 350, 9.5.2012, s. 109), oddiel II.6.2.

22

predaji pozemku č. 271/8 obecným zastupiteľstvom obce Oppdal

(23)  Okrem toho dozorný úrad poznamenáva, že štyri správy neposudzujú hodnotu 11,3 GWh koncesnej energie za režijnú cenu. Dozornému úradu nebolo poskytnuté ani nezávislé odborné hodnotenie, v ktorom by sa posudzovala hodnota tejto koncesnej energie. Nórske orgány iba vysvetlili, že na cene 6 miliónov NOK za túto koncesnú energiu sa dohodlo na rokovaniach medzi obcou Narvik a spoločnosťou NEAS. Za týchto okolností nemôže dozorný úrad posúdiť predaj 11,3 GWh koncesnej energie za režijnú cenu podľa zásad usmernení SOL. Navyše spoločnosť AA neberie do úvahy hodnotu energetickej produkcie časti Taraldsvik (1 GWh).

23

(24)  Spojené veci T-80/06 a T-182/09 Budapesti Erőmű Zrt/Komisia [zatiaľ neuverejnené], body 65 – 69.

24

Budapesti Erőmű Zrt

Komisia

(25)  Spojené veci T-80/06 a T-182/09 Budapesti Erőmű Zrt/Komisia [zatiaľ neuverejnené], body 68 – 69.

25

Budapesti Erőmű Zrt

Komisia

(26)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci C 41/05 o štátnej pomoci poskytnutej Maďarskom v rámci dlhodobých zmlúv o nákupe elektrickej energie (Ú. v. EÚ L 225, 27.8.2009, s. 53), odôvodnenie 200.

26

štátnej pomoci poskytnutej Maďarskom v rámci dlhodobých zmlúv o nákupe elektrickej energie

(27)  Pri miere kapitalizácie na úrovni 4 % by skutočné zníženie hodnoty predstavovalo približne 14 %.

27

(28)  Nominálna hodnota označuje ekonomickú hodnotu vyjadrenú v menových jednotkách v danom roku. Naproti tomu reálna hodnota prispôsobuje nominálnu hodnotu s cieľom očistiť ju od účinkov zmien všeobecnej cenovej úrovne (inflácie) v čase.

28

(29)  Príručka NVE č. 1 z roku 2007 Kostnader ved produksjon av kraft og varme, dostupná na: http://www.nve.no/Global/Konsesjoner/Fjernvarme/handbok1-07.pdf

29

Kostnader ved produksjon av kraft og varme

(30)  Údaj je prevzatý z knihy: Thor Falkanger a Kjell Haagensen, Vassdrags- og energirett, 2002, s. 349.

30

Vassdrags- og energirett

(31)  Pozri správu AA a početné správy, na ktoré odkazuje.

31

(32)  Pozri napríklad: Frode Kjærland, Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”? 2009, dostupné na: http://www.magma.no/norsk-vannkraft-arvesoelv-solgt-paa-billigsalg

32

Norsk vannkraft – “arvesølv solgt på billigsalg”?

(33)  Pozri správu DT, oddiel 4.3.1.

33

(34)  Okrem nákladov na dodávku, ale tie budú v prípade predaja elektrárne rovnaké, a preto ich možno pri analýze ignorovať.

34

(35)  Príručka NVE č. 1 z roku 2007 oddiel 4.2.3 a správa Sweco Grøner č. 154650-2007.1 citovaná v Ot.prp. nr. 107 (2008-2009) oddiel 4.4 tabuľka 4.2, dostupné na: http://www.regjeringen.no/nn/dep/oed/dokument/proposisjonar-ogmeldingar/odelstingsproposisjonar/-2008-2009/otprp-nr-107-2008-2009-/4/4.html?id=569864

35

(36)  Príručka NVE č. 1 z roku 2007 oddiel 4.2.2, ref. 2.2.

36

(37)  T. j. 126 miliónov NOK predajnej ceny deleno 128 GWh ročnej koncesnej energie.

37

(38)  Dozorný úrad použil údaj 0,10 NOK ako ministerskú cenu a pre jednoduchosť údaj 0,15 NOK ako režijnú cenu, pozri oddiel 14.

38

---