# Úradný vestník L 218/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.218.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 218 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5614. augusta 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.218.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 218

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5614. augusta 2013

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/38/EÚ z 12. augusta 2013, ktorou sa mení smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole (
  1
  ) | 1 |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/40/EÚ z 12. augusta 2013 o útokoch na informačné systémy, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV | 8 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 778/2013/EÚ z 12. augusta 2013 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku | 15 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

SMERNICE

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/38/EÚ z 12. augusta 2013, ktorou sa mení smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole (
  1
  )

1

1

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/40/EÚ z 12. augusta 2013 o útokoch na informačné systémy, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV

8

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 778/2013/EÚ z 12. augusta 2013 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku

15

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 779/2013 z 13. augusta 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 24 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2013/430/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 12. augusta 2013 o sumách prenášaných z vnútroštátnych podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva do režimu jednotnej platby na rozpočtový rok 2014, ako sa stanovuje v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007
  [oznámené pod číslom C(2013) 5180] | 26 |
| | | 2013/431/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 12. augusta 2013, ktorým sa členským štátom umožňuje predĺženie dočasných povolení udelených v prípade účinných látok benalaxyl-M a valifenalát
  [oznámené pod číslom C(2013) 5184]

   (
  1
  ) | 28 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 779/2013 z 13. augusta 2013, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

24

ROZHODNUTIA

2013/430/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 12. augusta 2013 o sumách prenášaných z vnútroštátnych podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva do režimu jednotnej platby na rozpočtový rok 2014, ako sa stanovuje v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007
  [oznámené pod číslom C(2013) 5180]

[oznámené pod číslom C(2013) 5180]

26

2013/431/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 12. augusta 2013, ktorým sa členským štátom umožňuje predĺženie dočasných povolení udelených v prípade účinných látok benalaxyl-M a valifenalát
  [oznámené pod číslom C(2013) 5184]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 5184]

1

28

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Oznam pre čitateľov – Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie
  (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |
| | * | Poznámka pre čitateľov – Spôsob odkazovania na akty(pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Oznam pre čitateľov – Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie
  (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Oznam pre čitateľov – Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie

s3

*

Poznámka pre čitateľov – Spôsob odkazovania na akty(pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľov – Spôsob odkazovania na akty

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

SMERNICE

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/1

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2013/38/EÚ

z 12. augusta 2013,

ktorou sa mení smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Medzinárodná organizácia práce (ILO) prijala 23. februára 2006 Dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (MLC 2006) v snahe vytvoriť jednotný a súdržný nástroj spájajúci podľa možnosti všetky aktualizované normy existujúcich medzinárodných dohovorov a odporúčaní v oblasti pracovných noriem v námornej doprave, ako aj základné zásady nachádzajúce sa v iných medzinárodných dohovoroch o pracovných normách. |
| --- | --- |

(1)

Medzinárodná organizácia práce (ILO) prijala 23. februára 2006 Dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (MLC 2006) v snahe vytvoriť jednotný a súdržný nástroj spájajúci podľa možnosti všetky aktualizované normy existujúcich medzinárodných dohovorov a odporúčaní v oblasti pracovných noriem v námornej doprave, ako aj základné zásady nachádzajúce sa v iných medzinárodných dohovoroch o pracovných normách.

| (2) | Rozhodnutím Rady 2007/431/ES (3) boli členské štáty v záujme Európskeho spoločenstva splnomocnené ratifikovať dohovor MLC 2006. Členské štáty by ho preto mali ratifikovať čo najskôr. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Rady 2007/431/ES (3) boli členské štáty v záujme Európskeho spoločenstva splnomocnené ratifikovať dohovor MLC 2006. Členské štáty by ho preto mali ratifikovať čo najskôr.

| (3) | Členské štáty by pri vykonávaní inšpekcií štátnej prístavnej kontroly podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES z 23. apríla 2009 o štátnej prístavnej kontrole (4) v súvislosti so záležitosťami upravenými v dohovoroch, ktoré zatiaľ neratifikovali a v ktorých sa stanovuje, že každá loď podlieha kontrole náležite splnomocnenými úradníkmi, keď sa nachádza v prístave iného zmluvného štátu, alebo inej zmluvnej strany, mali vynaložiť všetko úsilie potrebné na dosiahnutie súladu s postupmi a praxou zavedenými v uvedených dohovoroch a mali by sa tak zdržať podávania správ relevantných pre štátnu prístavnú kontrolu Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) a/alebo ILO. Členské štáty, ktoré zatiaľ neratifikovali medzinárodný dohovor, na ktorý sa vzťahuje smernica 2009/16/ES, v čase, keď nadobudol platnosť, by mali vynaložiť všetko úsilie na vytvorenie podobných podmienok na palube svojich lodí v súlade s požiadavkami tohto dohovoru. |
| --- | --- |

(3)

Členské štáty by pri vykonávaní inšpekcií štátnej prístavnej kontroly podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES z 23. apríla 2009 o štátnej prístavnej kontrole (4) v súvislosti so záležitosťami upravenými v dohovoroch, ktoré zatiaľ neratifikovali a v ktorých sa stanovuje, že každá loď podlieha kontrole náležite splnomocnenými úradníkmi, keď sa nachádza v prístave iného zmluvného štátu, alebo inej zmluvnej strany, mali vynaložiť všetko úsilie potrebné na dosiahnutie súladu s postupmi a praxou zavedenými v uvedených dohovoroch a mali by sa tak zdržať podávania správ relevantných pre štátnu prístavnú kontrolu Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) a/alebo ILO. Členské štáty, ktoré zatiaľ neratifikovali medzinárodný dohovor, na ktorý sa vzťahuje smernica 2009/16/ES, v čase, keď nadobudol platnosť, by mali vynaložiť všetko úsilie na vytvorenie podobných podmienok na palube svojich lodí v súlade s požiadavkami tohto dohovoru.

| (4) | Na zaistenie harmonizovaného prístupu k účinnému presadzovaniu medzinárodných noriem členskými štátmi počas vykonávania inšpekcií v rámci kontroly vlajkovými a prístavnými štátmi a na zabránenie vzniku nesúladu medzi medzinárodnými a právnymi predpismi Únie, by sa mali členské štáty usilovať ratifikovať uvedené dohovory k dátumu, kedy nadobudnú platnosť, a to aspoň tie ich časti, ktoré patria do právomoci Únie. |
| --- | --- |

(4)

Na zaistenie harmonizovaného prístupu k účinnému presadzovaniu medzinárodných noriem členskými štátmi počas vykonávania inšpekcií v rámci kontroly vlajkovými a prístavnými štátmi a na zabránenie vzniku nesúladu medzi medzinárodnými a právnymi predpismi Únie, by sa mali členské štáty usilovať ratifikovať uvedené dohovory k dátumu, kedy nadobudnú platnosť, a to aspoň tie ich časti, ktoré patria do právomoci Únie.

| (5) | V MLC 2006 sú stanovené pracovné normy v námornej doprave pre všetkých námorníkov bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť a vlajku lode, na ktorej slúžia. |
| --- | --- |

(5)

V MLC 2006 sú stanovené pracovné normy v námornej doprave pre všetkých námorníkov bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť a vlajku lode, na ktorej slúžia.

| (6) | Je vhodnejšie, aby sa v smernici 2009/16/ES pojmy „námorník“ a „posádka“ nevymedzovali, ale aby sa skôr chápali v každej situácii tak, ako sú vymedzené alebo ako sa chápu v príslušných medzinárodných dohovoroch. Najmä vo všetkých záležitostiach, ktoré sa týkajú presadzovania MLC 2006, by sa mal pojem „posádka“ chápať v zmysle pojmu „námorník“ tak, ako je vymedzený v MLC 2006. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodnejšie, aby sa v smernici 2009/16/ES pojmy „námorník“ a „posádka“ nevymedzovali, ale aby sa skôr chápali v každej situácii tak, ako sú vymedzené alebo ako sa chápu v príslušných medzinárodných dohovoroch. Najmä vo všetkých záležitostiach, ktoré sa týkajú presadzovania MLC 2006, by sa mal pojem „posádka“ chápať v zmysle pojmu „námorník“ tak, ako je vymedzený v MLC 2006.

| (7) | Vo všetkých záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje táto smernica a ktoré sa týkajú presadzovania MLC 2006 vrátane záležitostí lodí, na ktoré sa nevzťahuje Medzinárodný kódex bezpečného riadenia lodí, by sa odkazy na „spoločnosť“ v smernici 2009/16/ES mali chápať v zmysle pojmu „vlastník lode“ tak, ako je vymedzený v príslušných ustanoveniach MLC 2006, nakoľko toto druhé vymedzenie pojmu lepšie zodpovedá osobitným potrebám MLC 2006. |
| --- | --- |

(7)

Vo všetkých záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje táto smernica a ktoré sa týkajú presadzovania MLC 2006 vrátane záležitostí lodí, na ktoré sa nevzťahuje Medzinárodný kódex bezpečného riadenia lodí, by sa odkazy na „spoločnosť“ v smernici 2009/16/ES mali chápať v zmysle pojmu „vlastník lode“ tak, ako je vymedzený v príslušných ustanoveniach MLC 2006, nakoľko toto druhé vymedzenie pojmu lepšie zodpovedá osobitným potrebám MLC 2006.

| (8) | Významná časť noriem MLC 2006 sa do právnych predpisov Únie zaviedla prostredníctvom smernice Rady 2009/13/ES zo 16. februára 2009, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (5) a smernice Rady 1999/63/ES z 21. júna 1999, ktorá sa týka Dohody o organizácii pracovného času námorníkov, uzavretej Združením majiteľov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Odborovou federáciou pracovníkov dopravy v Európskej únii (FST) (6). Uvedené normy MLC 2006, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/13/ES alebo smernice 1999/63/ES, majú členské štáty uplatňovať v súlade s uvedenými smernicami. |
| --- | --- |

(8)

Významná časť noriem MLC 2006 sa do právnych predpisov Únie zaviedla prostredníctvom smernice Rady 2009/13/ES zo 16. februára 2009, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (5) a smernice Rady 1999/63/ES z 21. júna 1999, ktorá sa týka Dohody o organizácii pracovného času námorníkov, uzavretej Združením majiteľov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Odborovou federáciou pracovníkov dopravy v Európskej únii (FST) (6). Uvedené normy MLC 2006, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2009/13/ES alebo smernice 1999/63/ES, majú členské štáty uplatňovať v súlade s uvedenými smernicami.

| (9) | V rámci všeobecnej zásady platí, že opatrenia prijaté na uvedenie tejto smernice do účinnosti by za žiadnych okolností nemali byť pre členské štáty dôvodom na zníženie všeobecnej úrovne ochrany námorníkov na palubách lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu v súlade s platným právom Únie v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

(9)

V rámci všeobecnej zásady platí, že opatrenia prijaté na uvedenie tejto smernice do účinnosti by za žiadnych okolností nemali byť pre členské štáty dôvodom na zníženie všeobecnej úrovne ochrany námorníkov na palubách lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu v súlade s platným právom Únie v sociálnej oblasti.

| (10) | MLC 2006 obsahuje ustanovenia o presadzovaní, ktorými sa vymedzujú záväzky štátov vykonávajúcich povinnosti štátnej prístavnej kontroly. S cieľom chrániť bezpečnosť a zabrániť narušovaniu hospodárskej súťaže by sa členským štátom malo umožniť overovať u všetkých lodí zastavujúcich v ich prístavoch a kotviskách bez ohľadu na štát, pod vlajkou ktorého sa plaví, súlad s ustanoveniami MLC 2006. |
| --- | --- |

(10)

MLC 2006 obsahuje ustanovenia o presadzovaní, ktorými sa vymedzujú záväzky štátov vykonávajúcich povinnosti štátnej prístavnej kontroly. S cieľom chrániť bezpečnosť a zabrániť narušovaniu hospodárskej súťaže by sa členským štátom malo umožniť overovať u všetkých lodí zastavujúcich v ich prístavoch a kotviskách bez ohľadu na štát, pod vlajkou ktorého sa plaví, súlad s ustanoveniami MLC 2006.

| (11) | Štátna prístavná kontrola sa riadi smernicou 2009/16/ES, v ktorej by mal byť medzi dohovormi, ktorých uplatňovanie overujú orgány členských štátov v ich prístavoch, uvedený aj MLC 2006. |
| --- | --- |

(11)

Štátna prístavná kontrola sa riadi smernicou 2009/16/ES, v ktorej by mal byť medzi dohovormi, ktorých uplatňovanie overujú orgány členských štátov v ich prístavoch, uvedený aj MLC 2006.

| (12) | Členské štáty by pri vykonávaní inšpekcií štátnej prístavnej kontroly podľa smernice 2009/16/ES mali zohľadniť ustanovenia MLC 2006, v ktorých sa ustanovuje, že námorné pracovné osvedčenie a vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu sa majú akceptovať ako dôkaz prima facie o dodržaní požiadaviek MLC 2006. |
| --- | --- |

(12)

Členské štáty by pri vykonávaní inšpekcií štátnej prístavnej kontroly podľa smernice 2009/16/ES mali zohľadniť ustanovenia MLC 2006, v ktorých sa ustanovuje, že námorné pracovné osvedčenie a vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu sa majú akceptovať ako dôkaz prima facie o dodržaní požiadaviek MLC 2006.

| (13) | Právo Únie by malo tiež zohľadňovať postupy stanovené v MLC 2006 týkajúce sa vybavovania sťažností podaných na pevnine v súvislosti so záležitosťami, na ktoré sa vzťahuje MLC 2006. |
| --- | --- |

(13)

Právo Únie by malo tiež zohľadňovať postupy stanovené v MLC 2006 týkajúce sa vybavovania sťažností podaných na pevnine v súvislosti so záležitosťami, na ktoré sa vzťahuje MLC 2006.

| (14) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania smernice 2009/16/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Komisia by mala byť oprávnená prijímať vykonávacie akty, pokiaľ ide o: implementáciu metodológie hodnotenia generických rizikových parametrov týkajúcich sa najmä kritérií na stanovenie vlajkového štátu a kritérií na stanovenie výkonnosti spoločnosti; zabezpečenie jednotných podmienok rozsahu rozšírených inšpekcií, vrátane rizikových oblastí, na ktoré sa majú vzťahovať; zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov kontroly a bezpečnostných kontrol lodí; stanovenie harmonizovaného elektronického formátu pre podávanie správ o sťažnostiach týkajúcich sa MLC 2006; stanovenie harmonizovaných postupov na podávanie správ o zjavných anomáliách lodivodmi a prístavnými orgánmi alebo subjektmi a o následných opatreniach prijatých členskými štátmi; a stanovenie podrobného spôsobu uverejňovania informácií o spoločnostiach s nízkou alebo veľmi nízkou úrovňou výkonnosti, kritérií na zhromažďovanie príslušných údajov a frekvencie aktualizácií. Ide o vysoko odbornú činnosť, ktorú treba vykonať v rámci zásad a kritérií stanovených v uvedenej smernici. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (7). |
| --- | --- |

(14)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania smernice 2009/16/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Komisia by mala byť oprávnená prijímať vykonávacie akty, pokiaľ ide o: implementáciu metodológie hodnotenia generických rizikových parametrov týkajúcich sa najmä kritérií na stanovenie vlajkového štátu a kritérií na stanovenie výkonnosti spoločnosti; zabezpečenie jednotných podmienok rozsahu rozšírených inšpekcií, vrátane rizikových oblastí, na ktoré sa majú vzťahovať; zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov kontroly a bezpečnostných kontrol lodí; stanovenie harmonizovaného elektronického formátu pre podávanie správ o sťažnostiach týkajúcich sa MLC 2006; stanovenie harmonizovaných postupov na podávanie správ o zjavných anomáliách lodivodmi a prístavnými orgánmi alebo subjektmi a o následných opatreniach prijatých členskými štátmi; a stanovenie podrobného spôsobu uverejňovania informácií o spoločnostiach s nízkou alebo veľmi nízkou úrovňou výkonnosti, kritérií na zhromažďovanie príslušných údajov a frekvencie aktualizácií. Ide o vysoko odbornú činnosť, ktorú treba vykonať v rámci zásad a kritérií stanovených v uvedenej smernici. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (7).

| (15) | Ak výbor uvedený v tejto smernici nevydá žiadne stanovisko k návrhu vykonávacieho aktu predloženého Komisiou, Komisia by nemala prijať vykonávacie akty súvisiace s metodológiou hodnotenia generických rizikových parametrov týkajúce sa najmä kritérií na stanovenie vlajkového štátu a kritérií na stanovenie výkonnosti spoločnosti, ani akty súvisiace so správami od lodivodov a prístavných orgánov alebo subjektov správy vrátane harmonizovaných postupov na podávanie správ o zjavných anomáliách lodivodmi a prístavnými orgánmi alebo subjektmi správy a o následných opatreniach prijatých členskými štátmi, ani s podrobným spôsobom uverejňovania informácií o spoločnostiach s nízkou alebo veľmi nízkou úrovňou výkonnosti. |
| --- | --- |

(15)

Ak výbor uvedený v tejto smernici nevydá žiadne stanovisko k návrhu vykonávacieho aktu predloženého Komisiou, Komisia by nemala prijať vykonávacie akty súvisiace s metodológiou hodnotenia generických rizikových parametrov týkajúce sa najmä kritérií na stanovenie vlajkového štátu a kritérií na stanovenie výkonnosti spoločnosti, ani akty súvisiace so správami od lodivodov a prístavných orgánov alebo subjektov správy vrátane harmonizovaných postupov na podávanie správ o zjavných anomáliách lodivodmi a prístavnými orgánmi alebo subjektmi správy a o následných opatreniach prijatých členskými štátmi, ani s podrobným spôsobom uverejňovania informácií o spoločnostiach s nízkou alebo veľmi nízkou úrovňou výkonnosti.

| (16) | Pri stanovovaní vykonávacích pravidiel by mala Komisia osobitne zohľadniť odborné znalosti a skúsenosti získané pri uplatňovaní inšpekčného systému v Únii a vychádzať z odborných znalostí v rámci Memoranda o porozumení týkajúceho sa štátnej prístavnej kontroly podpísaného 26. januára 1982 v Paríži v jeho aktuálnom znení („Parížske MoP“). |
| --- | --- |

(16)

Pri stanovovaní vykonávacích pravidiel by mala Komisia osobitne zohľadniť odborné znalosti a skúsenosti získané pri uplatňovaní inšpekčného systému v Únii a vychádzať z odborných znalostí v rámci Memoranda o porozumení týkajúceho sa štátnej prístavnej kontroly podpísaného 26. januára 1982 v Paríži v jeho aktuálnom znení („Parížske MoP“).

| (17) | Vykonávacie pravidlá vrátane odkazov na pokyny a usmernenia Parížskeho MoP by nemali mať negatívny vplyv na vykonávanie odborného posúdenia inšpektorov alebo príslušného orgánu ani na pružnosť ustanovenú v smernici 2009/16/ES. |
| --- | --- |

(17)

Vykonávacie pravidlá vrátane odkazov na pokyny a usmernenia Parížskeho MoP by nemali mať negatívny vplyv na vykonávanie odborného posúdenia inšpektorov alebo príslušného orgánu ani na pružnosť ustanovenú v smernici 2009/16/ES.

| (18) | Inšpekčná databáza uvedená v smernici 2009/16/ES by sa mala prispôsobiť a zdokonaliť v súlade so zmenami tejto smernice, alebo v zmysle zmien prijatých v kontexte Parížskeho MoP. |
| --- | --- |

(18)

Inšpekčná databáza uvedená v smernici 2009/16/ES by sa mala prispôsobiť a zdokonaliť v súlade so zmenami tejto smernice, alebo v zmysle zmien prijatých v kontexte Parížskeho MoP.

| (19) | Zámerom Parížskeho MoP je vyradiť z prevádzky lode nespĺňajúce normy, a to prostredníctvom harmonizovaného systému štátnej prístavnej kontroly zahŕňajúceho koordinované inšpekcie lodí zastavujúcich v prístavoch v regióne Parížskeho MoP vrátane prístavov členských štátov. Cieľom uvedených inšpekcií je skontrolovať, či lode spĺňajú medzinárodné normy v oblasti bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany a životného prostredia a to, či námorníci majú zodpovedajúce životné a pracovné podmienky v súlade s platnými medzinárodnými dohovormi. Pri vykonávaní inšpekcií a odkazovaní na pokyny a usmernenia Parížskeho MoP je potrebné vziať do úvahy fakt, že uvedené pokyny a usmernenia sa vytvárajú a prijímajú na účely zabezpečenia konzistentnosti a usmernenia inšpekcií s cieľom uľahčiť maximálnu možnú mieru konvergencie. |
| --- | --- |

(19)

Zámerom Parížskeho MoP je vyradiť z prevádzky lode nespĺňajúce normy, a to prostredníctvom harmonizovaného systému štátnej prístavnej kontroly zahŕňajúceho koordinované inšpekcie lodí zastavujúcich v prístavoch v regióne Parížskeho MoP vrátane prístavov členských štátov. Cieľom uvedených inšpekcií je skontrolovať, či lode spĺňajú medzinárodné normy v oblasti bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany a životného prostredia a to, či námorníci majú zodpovedajúce životné a pracovné podmienky v súlade s platnými medzinárodnými dohovormi. Pri vykonávaní inšpekcií a odkazovaní na pokyny a usmernenia Parížskeho MoP je potrebné vziať do úvahy fakt, že uvedené pokyny a usmernenia sa vytvárajú a prijímajú na účely zabezpečenia konzistentnosti a usmernenia inšpekcií s cieľom uľahčiť maximálnu možnú mieru konvergencie.

| (20) | Na vykonávanie inšpekcií životných a pracovných podmienok námorníkov na lodiach a ich výcviku a kvalifikácie zameraných na kontrolu súladu s požiadavkami MLC 2006 je potrebné, aby boli inšpektori zodpovedajúcim spôsobom vyškolení. Európska námorná bezpečnostná agentúra a členské štáty by mali podporovať školenie pre inšpektorov na účely skúmania súladu s MLC 2006. |
| --- | --- |

(20)

Na vykonávanie inšpekcií životných a pracovných podmienok námorníkov na lodiach a ich výcviku a kvalifikácie zameraných na kontrolu súladu s požiadavkami MLC 2006 je potrebné, aby boli inšpektori zodpovedajúcim spôsobom vyškolení. Európska námorná bezpečnostná agentúra a členské štáty by mali podporovať školenie pre inšpektorov na účely skúmania súladu s MLC 2006.

| (21) | S cieľom umožniť Komisii rýchlo aktualizovať príslušné postupy, a tak prispievať k vytváraniu rovnakých celosvetových podmienok v lodnej doprave, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny týkajúce sa prílohy VI k smernici 2009/16/ES, ktorá obsahuje zoznam „pokynov“ prijatých Parížskym MoP s cieľom zachovať platnosť a presadzovateľnosť postupov na území členských štátov a ich súlad s postupmi dohodnutými na medzinárodnej úrovni a v súlade s príslušnými dohovormi. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom umožniť Komisii rýchlo aktualizovať príslušné postupy, a tak prispievať k vytváraniu rovnakých celosvetových podmienok v lodnej doprave, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny týkajúce sa prílohy VI k smernici 2009/16/ES, ktorá obsahuje zoznam „pokynov“ prijatých Parížskym MoP s cieľom zachovať platnosť a presadzovateľnosť postupov na území členských štátov a ich súlad s postupmi dohodnutými na medzinárodnej úrovni a v súlade s príslušnými dohovormi. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

| (22) | Keďže ciele tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a z dôvodu rozsahu alebo účinkov tejto činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(22)

Keďže ciele tejto smernice nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a z dôvodu rozsahu alebo účinkov tejto činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (23) | Smernica 2009/16/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(23)

Smernica 2009/16/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (24) | Podľa článku VIII dohovoru MLC 2006 má dohovor MLC 2006 nadobudnúť platnosť 12 mesiacov odo dňa, kedy boli zaregistrované ratifikácie najmenej 30 členov ILO s celkovým podielom na svetovej hrubej priestornosti lodí vo výške 33 percent. Táto podmienka bola splnená 20. augusta 2012 a dohovor MLC 2006 nadobúda platnosť 20. augusta 2013. |
| --- | --- |

(24)

Podľa článku VIII dohovoru MLC 2006 má dohovor MLC 2006 nadobudnúť platnosť 12 mesiacov odo dňa, kedy boli zaregistrované ratifikácie najmenej 30 členov ILO s celkovým podielom na svetovej hrubej priestornosti lodí vo výške 33 percent. Táto podmienka bola splnená 20. augusta 2012 a dohovor MLC 2006 nadobúda platnosť 20. augusta 2013.

| (25) | Táto smernica by mala nadobudnúť účinnosť dňom nadobudnutia platnosti MLC 2006, |
| --- | --- |

(25)

Táto smernica by mala nadobudnúť účinnosť dňom nadobudnutia platnosti MLC 2006,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice 2009/16/ES

Smernica 2009/16/ES sa týmto mení takto:

| 1. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | bod 1 sa mení takto:






  i) | písmeno g) sa vypúšťa; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 2 sa mení takto:

a)

bod 1 sa mení takto:

i)

písmeno g) sa vypúšťa;

| ii) | dopĺňajú sa tieto písmená:






  „i) | Dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (MLC 2006); |
| --- | --- | --- |

ii)

dopĺňajú sa tieto písmená:

„i)

Dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (MLC 2006);

| j) | Medzinárodný dohovor o kontrole škodlivých antivegetatívnych systémov na lodiach z roku 2001 (AFS 2001); |
| --- | --- |

j)

Medzinárodný dohovor o kontrole škodlivých antivegetatívnych systémov na lodiach z roku 2001 (AFS 2001);

| k) | Medzinárodný dohovor o občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené v dôsledku znečistenia ropnými látkami zo zásobníkov z roku 2001 (dohovor o ropných látkach zo zásobníkov z roku 2001).“; |
| --- | --- |

k)

Medzinárodný dohovor o občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené v dôsledku znečistenia ropnými látkami zo zásobníkov z roku 2001 (dohovor o ropných látkach zo zásobníkov z roku 2001).“;

| b) | dopĺňajú sa tieto body:






  „23. | „Námorné pracovné osvedčenie“ je osvedčenie uvedené v predpise 5.1.3 MLC 2006. |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto body:

„23.

„Námorné pracovné osvedčenie“ je osvedčenie uvedené v predpise 5.1.3 MLC 2006.

| 24. | „Vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu“ je vyhlásenie uvedené v predpise 5.1.3 MLC 2006.“; |
| --- | --- |

24.

„Vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu“ je vyhlásenie uvedené v predpise 5.1.3 MLC 2006.“;

| c) | dopĺňa sa tento odsek:
  „Všetky odkazy v tejto smernici na dohovory, medzinárodné kódexy a rezolúcie vrátane odkazov na osvedčenia a iné dokumenty sa považujú za odkazy na tieto dohovory, medzinárodné kódexy a rezolúcie v ich aktualizovanom znení.“ |
| --- | --- |

c)

dopĺňa sa tento odsek:

„Všetky odkazy v tejto smernici na dohovory, medzinárodné kódexy a rezolúcie vrátane odkazov na osvedčenia a iné dokumenty sa považujú za odkazy na tieto dohovory, medzinárodné kódexy a rezolúcie v ich aktualizovanom znení.“

| 2. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Ak sa vykonáva inšpekcia lode, ktorá sa plaví pod vlajkou štátu, ktorý nie je zmluvnou stranou dohovoru, členské štáty zabezpečia, aby zaobchádzanie s takouto loďou a jej posádkou nebolo priaznivejšie ako zaobchádzanie s loďou, ktorá sa plaví pod vlajkou štátu, ktorý je zmluvnou stranou daného dohovoru. Takáto loď podlieha podrobnejšej inšpekcii v súlade s postupmi ustanovenými podľa Parížskeho MoP.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 3 sa mení takto:

a)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Ak sa vykonáva inšpekcia lode, ktorá sa plaví pod vlajkou štátu, ktorý nie je zmluvnou stranou dohovoru, členské štáty zabezpečia, aby zaobchádzanie s takouto loďou a jej posádkou nebolo priaznivejšie ako zaobchádzanie s loďou, ktorá sa plaví pod vlajkou štátu, ktorý je zmluvnou stranou daného dohovoru. Takáto loď podlieha podrobnejšej inšpekcii v súlade s postupmi ustanovenými podľa Parížskeho MoP.“;

| b) | dopĺňa sa tento odsek:
  „5.   Opatrenia na uvedenie tejto smernice do účinnosti nesmú v oblastiach, na ktoré sa uplatňuje táto smernica, viesť k zníženiu všeobecnej úrovne ochrany námorníkov v súlade s právom Únie v sociálnej oblasti v porovnaní so stavom, ktorý aktuálne existuje v každom členskom štáte. Ak sa pri vykonávaní uvedených opatrení príslušný orgán prístavného štátu dozvie o jasnom porušení práva Únie na palubách lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu, v súlade s vnútroštátnym právom a praxou bezodkladne informuje ostatné príslušné orgány s cieľom zabezpečiť prijatie ďalších vhodných krokov.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento odsek:

„5.   Opatrenia na uvedenie tejto smernice do účinnosti nesmú v oblastiach, na ktoré sa uplatňuje táto smernica, viesť k zníženiu všeobecnej úrovne ochrany námorníkov v súlade s právom Únie v sociálnej oblasti v porovnaní so stavom, ktorý aktuálne existuje v každom členskom štáte. Ak sa pri vykonávaní uvedených opatrení príslušný orgán prístavného štátu dozvie o jasnom porušení práva Únie na palubách lodí plaviacich sa pod vlajkou členského štátu, v súlade s vnútroštátnym právom a praxou bezodkladne informuje ostatné príslušné orgány s cieľom zabezpečiť prijatie ďalších vhodných krokov.“

| 3. | V článku 8 sa vypúšťa odsek 4. |
| --- | --- |

3.

V článku 8 sa vypúšťa odsek 4.

| 4. | V článku 10 sa odsek 3 nahrádza takto:
  „3.   Komisii sa udeľujú vykonávacie právomoci na zavedenie metodológie na hodnotenie generických rizikových parametrov týkajúcich sa najmä kritérií súvisiacich s vlajkovým štátom a kritérií súvisiacich s výkonnosťou spoločnosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 10 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Komisii sa udeľujú vykonávacie právomoci na zavedenie metodológie na hodnotenie generických rizikových parametrov týkajúcich sa najmä kritérií súvisiacich s vlajkovým štátom a kritérií súvisiacich s výkonnosťou spoločnosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“

| 5. | V článku 14 sa odsek 4 nahrádza takto:
  „4.   Rozsah rozšírenej inšpekcie vrátane rizikových oblastí, na ktoré sa má vzťahovať, je uvedený v prílohe VII. Komisia môže prijať podrobné opatrenia na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania prílohy VII. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“ |
| --- | --- |

5.

V článku 14 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Rozsah rozšírenej inšpekcie vrátane rizikových oblastí, na ktoré sa má vzťahovať, je uvedený v prílohe VII. Komisia môže prijať podrobné opatrenia na zabezpečenie jednotných podmienok uplatňovania prílohy VII. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“

| 6. | V článku 15 sa odsek 4 nahrádza takto:
  „4.   Komisia môže prijať podrobné opatrenia na zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov uvedených v odseku 1 a bezpečnostných kontrol uvedených v odseku 2 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 15 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Komisia môže prijať podrobné opatrenia na zabezpečenie jednotného uplatňovania postupov uvedených v odseku 1 a bezpečnostných kontrol uvedených v odseku 2 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“

| 7. | Do článku 17 sa vkladajú tieto odseky:
  „Ak sa na základe podrobnejšej inšpekcie zistí, že životné a pracovné podmienky na lodi nie sú v súlade s požiadavkami MLC 2006, inšpektor nedostatky, spolu s príslušnými lehotami na ich nápravu okamžite oznámi kapitánovi lode.
  Ak sa inšpektor domnieva, že tieto nedostatky sú závažné, alebo ak súvisia s možnou sťažnosťou na základe prílohy V časti A bodu 19, oznámi ich aj príslušným organizáciám námorníkov a organizáciám vlastníkov lodí v členskom štáte, v ktorom sa inšpekcia uskutočnila, a môže:






  a) | upozorniť zástupcu vlajkového štátu; |
| --- | --- | --- |

7.

Do článku 17 sa vkladajú tieto odseky:

„Ak sa na základe podrobnejšej inšpekcie zistí, že životné a pracovné podmienky na lodi nie sú v súlade s požiadavkami MLC 2006, inšpektor nedostatky, spolu s príslušnými lehotami na ich nápravu okamžite oznámi kapitánovi lode.

Ak sa inšpektor domnieva, že tieto nedostatky sú závažné, alebo ak súvisia s možnou sťažnosťou na základe prílohy V časti A bodu 19, oznámi ich aj príslušným organizáciám námorníkov a organizáciám vlastníkov lodí v členskom štáte, v ktorom sa inšpekcia uskutočnila, a môže:

a)

upozorniť zástupcu vlajkového štátu;

| b) | poskytnúť príslušné informácie príslušným orgánom najbližšieho prístavu zastavenia. |
| --- | --- |

b)

poskytnúť príslušné informácie príslušným orgánom najbližšieho prístavu zastavenia.

Pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa MLC 2006, členský štát, v ktorom sa vykonáva inšpekcia, má právo zaslať generálnemu riaditeľovi ILO kópiu inšpektorovej správy spolu so všetkými odpoveďami príslušných orgánov vlajkového štátu zaslanými v priebehu stanovenej lehoty, aby sa mohli vykonať kroky považované za primerané a účelné, ktorými sa zaručí, že sa tieto informácie zaznamenajú a že sa oznámia stranám, ktoré by mohli mať záujem o uplatnenie príslušných opravných prostriedkov.“

| 8. | V článku 18 sa štvrtý odsek nahrádza takto:
  „Identita sťažovateľa sa nesmie oznámiť kapitánovi ani vlastníkovi príslušnej lode. Inšpektor prijme náležité kroky na ochranu dôverného charakteru sťažností podaných námorníkmi vrátane zaručenia dôvernosti počas všetkých rozhovorov s námorníkmi.“ |
| --- | --- |

8.

V článku 18 sa štvrtý odsek nahrádza takto:

„Identita sťažovateľa sa nesmie oznámiť kapitánovi ani vlastníkovi príslušnej lode. Inšpektor prijme náležité kroky na ochranu dôverného charakteru sťažností podaných námorníkmi vrátane zaručenia dôvernosti počas všetkých rozhovorov s námorníkmi.“

| 9. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 18a
  Postupy vybavovania sťažností v súvislosti s MLC 2006 podaných na pevnine
  1.   Sťažnosť námorníka na údajné porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) sa môže nahlásiť inšpektorovi v prístave, v ktorom zastavila námorníkova loď. V takýchto prípadoch inšpektor vykoná počiatočné vyšetrovanie.
  2.   Vzhľadom na povahu sťažnosti sa v príslušných prípadoch v počiatočnom vyšetrovaní posúdi, či sa postupovalo podľa postupov vybavovania sťažností podaných na palube podľa predpisu 5.1.5 MLC 2006. Inšpektor môže vykonať aj podrobnejšiu inšpekciu v súlade s článkom 13 tejto smernice.
  3.   Inšpektor sa podľa možností snaží o dosiahnutie vyriešenia sťažnosti na palube lode.
  4.   V prípade, že sa vyšetrovaním alebo inšpekciou odhalia nedostatky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 19, uplatňuje sa uvedený článok.
  5.   Ak sa neuplatňuje odsek 4 a sťažnosť námorníka súvisiaca so záležitosťami, na ktoré sa vzťahuje MLC 2006, sa nevyriešila na palube lode, inšpektor bezodkladne informuje vlajkový štát, pričom v predpísanej lehote požiada vlajkový štát o konzultácie a predloženie nápravného akčného plánu. Správa o každej vykonanej inšpekcii sa musí elektronickým spôsobom zaslať do inšpekčnej databázy uvedenej v článku 24.
  6.   Ak sa sťažnosť nevyriešila opatreniami prijatými v súlade s odsekom 5, prístavný štát zašle kópiu inšpektorovej správy generálnemu riaditeľovi Medzinárodného úradu práce spolu so všetkými odpoveďami príslušných orgánov vlajkového štátu doručenými v predpísanej lehote. Obdobne sa informujú aj príslušné organizácie námorníkov a organizácie vlastníkov lodí v prístavnom štáte. Prístavný štát okrem toho pravidelne zasiela generálnemu riaditeľovi Medzinárodného úradu práce štatistiky a informácie o vyriešených sťažnostiach.
  Takéto zasielanie sa stanovuje preto, aby sa na základe krokov považovaných za primerané a účelné takéto informácie zaznamenali a oznámili stranám, vrátane organizácií námorníkov a organizácií vlastníkov lodí, ktoré by mohli mať záujem o uplatnenie príslušných opravných prostriedkov.
  7.   V záujme zabezpečenia jednotných podmienok vykonávania tohto článku sa na Komisiu prenesú vykonávacie právomoci na účely určenia harmonizovaného elektronického formátu a postupu podávania správ o následných opatreniach prijatých členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.
  8.   Týmto článkom nie je dotknutý článok 18. Štvrtý odsek článku 18 sa uplatňuje aj na sťažnosti týkajúce sa záležitostí, na ktoré sa vzťahuje MLC 2006.“ |
| --- | --- |

9.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 18a

Postupy vybavovania sťažností v súvislosti s MLC 2006 podaných na pevnine

1.   Sťažnosť námorníka na údajné porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) sa môže nahlásiť inšpektorovi v prístave, v ktorom zastavila námorníkova loď. V takýchto prípadoch inšpektor vykoná počiatočné vyšetrovanie.

2.   Vzhľadom na povahu sťažnosti sa v príslušných prípadoch v počiatočnom vyšetrovaní posúdi, či sa postupovalo podľa postupov vybavovania sťažností podaných na palube podľa predpisu 5.1.5 MLC 2006. Inšpektor môže vykonať aj podrobnejšiu inšpekciu v súlade s článkom 13 tejto smernice.

3.   Inšpektor sa podľa možností snaží o dosiahnutie vyriešenia sťažnosti na palube lode.

4.   V prípade, že sa vyšetrovaním alebo inšpekciou odhalia nedostatky, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 19, uplatňuje sa uvedený článok.

5.   Ak sa neuplatňuje odsek 4 a sťažnosť námorníka súvisiaca so záležitosťami, na ktoré sa vzťahuje MLC 2006, sa nevyriešila na palube lode, inšpektor bezodkladne informuje vlajkový štát, pričom v predpísanej lehote požiada vlajkový štát o konzultácie a predloženie nápravného akčného plánu. Správa o každej vykonanej inšpekcii sa musí elektronickým spôsobom zaslať do inšpekčnej databázy uvedenej v článku 24.

6.   Ak sa sťažnosť nevyriešila opatreniami prijatými v súlade s odsekom 5, prístavný štát zašle kópiu inšpektorovej správy generálnemu riaditeľovi Medzinárodného úradu práce spolu so všetkými odpoveďami príslušných orgánov vlajkového štátu doručenými v predpísanej lehote. Obdobne sa informujú aj príslušné organizácie námorníkov a organizácie vlastníkov lodí v prístavnom štáte. Prístavný štát okrem toho pravidelne zasiela generálnemu riaditeľovi Medzinárodného úradu práce štatistiky a informácie o vyriešených sťažnostiach.

Takéto zasielanie sa stanovuje preto, aby sa na základe krokov považovaných za primerané a účelné takéto informácie zaznamenali a oznámili stranám, vrátane organizácií námorníkov a organizácií vlastníkov lodí, ktoré by mohli mať záujem o uplatnenie príslušných opravných prostriedkov.

7.   V záujme zabezpečenia jednotných podmienok vykonávania tohto článku sa na Komisiu prenesú vykonávacie právomoci na účely určenia harmonizovaného elektronického formátu a postupu podávania správ o následných opatreniach prijatých členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.

8.   Týmto článkom nie je dotknutý článok 18. Štvrtý odsek článku 18 sa uplatňuje aj na sťažnosti týkajúce sa záležitostí, na ktoré sa vzťahuje MLC 2006.“

| 10. | Článok 19 sa mení takto:






  a) | Vkladá sa tento odsek:
  „2a.   V prípade životných a pracovných podmienok na palube, ktoré predstavujú jasné riziko pre bezpečnosť, zdravie alebo bezpečnostnú ochranu námorníkov alebo v prípade nedostatkov, ktoré predstavujú vážne alebo opakované porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) príslušný orgán prístavného štátu, v ktorom sa vykonáva inšpekcia lode, zabezpečí zadržanie lode alebo pozastavenie činnosti, v priebehu ktorej sa objavili nedostatky.
  Príkaz na zadržanie alebo pozastavenie činnosti sa nezruší, pokiaľ sa nedostatky nenapravia alebo pokiaľ príslušný orgán neakceptuje akčný plán na nápravu týchto nedostatkov a nie je presvedčený, že sa rýchlo vykoná. Pred akceptovaním akčného plánu sa inšpektor môže poradiť s vlajkovým štátom.“; |
| --- | --- | --- |

10.

Článok 19 sa mení takto:

a)

Vkladá sa tento odsek:

„2a.   V prípade životných a pracovných podmienok na palube, ktoré predstavujú jasné riziko pre bezpečnosť, zdravie alebo bezpečnostnú ochranu námorníkov alebo v prípade nedostatkov, ktoré predstavujú vážne alebo opakované porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) príslušný orgán prístavného štátu, v ktorom sa vykonáva inšpekcia lode, zabezpečí zadržanie lode alebo pozastavenie činnosti, v priebehu ktorej sa objavili nedostatky.

Príkaz na zadržanie alebo pozastavenie činnosti sa nezruší, pokiaľ sa nedostatky nenapravia alebo pokiaľ príslušný orgán neakceptuje akčný plán na nápravu týchto nedostatkov a nie je presvedčený, že sa rýchlo vykoná. Pred akceptovaním akčného plánu sa inšpektor môže poradiť s vlajkovým štátom.“;

| b) | odsek 6 sa nahrádza takto:
  „6.   V prípade zadržania príslušný orgán bezodkladne informuje správny orgán vlajkového štátu alebo, ak to nie je možné, konzula, alebo v čase jeho neprítomnosti najbližšieho diplomatického zástupcu tohto štátu, o všetkých okolnostiach, za ktorých sa zásah považoval za nevyhnutný, a to písomne s pripojením inšpekčnej správy. V relevantných prípadoch budú tiež upovedomení vymenovaní znalci alebo uznané organizácie zodpovedajúce za vydanie klasifikačných osvedčení alebo štatutárnych osvedčení v súlade s dohovormi. Okrem toho, ak sa loď nemôže plaviť pre závažné alebo opakované porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) alebo z dôvodu, že životné a pracovné podmienky na palube jednoznačne ohrozujú bezpečnosť, zdravie alebo bezpečnostnú ochranu námorníkov, príslušný orgán túto skutočnosť bezodkladne oznámi vlajkovému štátu a vyzve na účasť zástupcu vlajkového štátu, ak je to možné, pričom požiada, aby vlajkový štát odpoveď doručil v predpísanej lehote. Príslušný orgán bezodkladne informuje aj príslušné organizácie námorníkov a organizácie vlastníkov lodí v prístavnom štáte, v ktorom bola vykonaná inšpekcia.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   V prípade zadržania príslušný orgán bezodkladne informuje správny orgán vlajkového štátu alebo, ak to nie je možné, konzula, alebo v čase jeho neprítomnosti najbližšieho diplomatického zástupcu tohto štátu, o všetkých okolnostiach, za ktorých sa zásah považoval za nevyhnutný, a to písomne s pripojením inšpekčnej správy. V relevantných prípadoch budú tiež upovedomení vymenovaní znalci alebo uznané organizácie zodpovedajúce za vydanie klasifikačných osvedčení alebo štatutárnych osvedčení v súlade s dohovormi. Okrem toho, ak sa loď nemôže plaviť pre závažné alebo opakované porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) alebo z dôvodu, že životné a pracovné podmienky na palube jednoznačne ohrozujú bezpečnosť, zdravie alebo bezpečnostnú ochranu námorníkov, príslušný orgán túto skutočnosť bezodkladne oznámi vlajkovému štátu a vyzve na účasť zástupcu vlajkového štátu, ak je to možné, pričom požiada, aby vlajkový štát odpoveď doručil v predpísanej lehote. Príslušný orgán bezodkladne informuje aj príslušné organizácie námorníkov a organizácie vlastníkov lodí v prístavnom štáte, v ktorom bola vykonaná inšpekcia.“

| 11. | V článku 23 sa odsek 5 nahrádza takto:
  „5.   Komisii sa udeľujú vykonávacie právomoci s cieľom prijímať opatrenia na vykonávanie tohto článku vrátane harmonizovaných postupov na podávanie správ o zjavných anomáliách lodivodmi a prístavnými orgánmi alebo subjektmi a o následných opatreniach prijatých členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 23 sa odsek 5 nahrádza takto:

„5.   Komisii sa udeľujú vykonávacie právomoci s cieľom prijímať opatrenia na vykonávanie tohto článku vrátane harmonizovaných postupov na podávanie správ o zjavných anomáliách lodivodmi a prístavnými orgánmi alebo subjektmi a o následných opatreniach prijatých členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“

| 12. | V článku 27 sa druhý odsek nahrádza takto:
  „Komisii sa udeľujú vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobný spôsob uverejňovania informácií uvedených v prvom odseku, kritériá na zhromažďovanie príslušných údajov a frekvenciu aktualizácií. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“ |
| --- | --- |

12.

V článku 27 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Komisii sa udeľujú vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobný spôsob uverejňovania informácií uvedených v prvom odseku, kritériá na zhromažďovanie príslušných údajov a frekvenciu aktualizácií. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 3.“

| 13. | Vkladajú sa tieto články:
  „Článok 30a
  Delegované akty
  Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 30b prijímať delegované akty týkajúce sa zmien prílohy VI s cieľom doplniť do zoznamu v uvedenej prílohe ďalšie pokyny súvisiace so štátnou prístavnou kontrolou, ktoré prijala organizácia Parížskeho MoP.
  Článok 30b
  Vykonávanie delegovania právomoci
  1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
  2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 30a sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 20. augusta 2013. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
  3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 30a môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
  4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
  5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 30a nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“ |
| --- | --- |

13.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 30a

Delegované akty

Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 30b prijímať delegované akty týkajúce sa zmien prílohy VI s cieľom doplniť do zoznamu v uvedenej prílohe ďalšie pokyny súvisiace so štátnou prístavnou kontrolou, ktoré prijala organizácia Parížskeho MoP.

Článok 30b

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 30a sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 20. augusta 2013. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 30a môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 30a nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

| 14. | Článok 31 sa nahrádza takto:
  „Článok 31
  Výbor
  1.   Komisii pomáha Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovania z lodí (COSS) zriadený článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (8). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
  Ak výbor nevydá žiadne stanovisko k návrhu vykonávacieho aktu, ktorý sa má prijať podľa článku 10 ods. 3, článku 23 ods. 5 a článku 27 druhého odseku, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

14.

Článok 31 sa nahrádza takto:

„Článok 31

Výbor

1.   Komisii pomáha Výbor pre bezpečnosť na mori a pre zabránenie znečisťovania z lodí (COSS) zriadený článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 (8). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Ak výbor nevydá žiadne stanovisko k návrhu vykonávacieho aktu, ktorý sa má prijať podľa článku 10 ods. 3, článku 23 ods. 5 a článku 27 druhého odseku, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

| 15. | Článok 32 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

15.

Článok 32 sa vypúšťa.

| 16. | Článok 33 sa nahrádza takto:
  „Článok 33
  Vykonávacie pravidlá
  Pri zavádzaní vykonávacích pravidiel uvedených v článku 10 ods. 3, článku 14 ods. 4, článku 15 ods. 4, článku 18a ods. 7, článku 23 ods. 5 a článku 27 v súlade s postupmi uvedenými v článku 31 ods. 3 Komisia osobitne dbá o to, aby sa v týchto pravidlách zohľadnili odborné znalosti a skúsenosti získané pri uplatňovaní inšpekčného systému v Únii a nadviazalo sa na odborné znalosti Parížskeho MoP.“ |
| --- | --- |

16.

Článok 33 sa nahrádza takto:

„Článok 33

Vykonávacie pravidlá

Pri zavádzaní vykonávacích pravidiel uvedených v článku 10 ods. 3, článku 14 ods. 4, článku 15 ods. 4, článku 18a ods. 7, článku 23 ods. 5 a článku 27 v súlade s postupmi uvedenými v článku 31 ods. 3 Komisia osobitne dbá o to, aby sa v týchto pravidlách zohľadnili odborné znalosti a skúsenosti získané pri uplatňovaní inšpekčného systému v Únii a nadviazalo sa na odborné znalosti Parížskeho MoP.“

| 17. | V prílohe I časti II sa bod 2B mení takto:






  a) | piata zarážka sa nahrádza takto:






  „— | lode, ktoré boli predmetom správy alebo sťažnosti, a to vrátane sťažnosti podanej na pevnine, zo strany kapitána, člena posádky alebo inej osoby alebo organizácie s oprávneným záujmom o bezpečnú prevádzku lode, životné a pracovné podmienky na palube alebo o prevenciu znečisťovania, pokiaľ príslušný členský štát nepovažuje správu alebo sťažnosť za zjavne neodôvodnenú,“; |
| --- | --- | --- | --- |

17.

V prílohe I časti II sa bod 2B mení takto:

a)

piata zarážka sa nahrádza takto:

„—

lode, ktoré boli predmetom správy alebo sťažnosti, a to vrátane sťažnosti podanej na pevnine, zo strany kapitána, člena posádky alebo inej osoby alebo organizácie s oprávneným záujmom o bezpečnú prevádzku lode, životné a pracovné podmienky na palube alebo o prevenciu znečisťovania, pokiaľ príslušný členský štát nepovažuje správu alebo sťažnosť za zjavne neodôvodnenú,“;

| b) | dopĺňa sa táto zarážka:






  „— | lode, pre ktoré sa schválil akčný plán na nápravu nedostatkov uvedený v článku 19 ods. 2a, v súvislosti s ktorými vykonanie uvedeného plánu však inšpektor nekontroloval.“ |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňa sa táto zarážka:

„—

lode, pre ktoré sa schválil akčný plán na nápravu nedostatkov uvedený v článku 19 ods. 2a, v súvislosti s ktorými vykonanie uvedeného plánu však inšpektor nekontroloval.“

| 18. | Príloha IV sa mení takto:






  a) | body 14, 15 a 16 sa nahrádzajú takto:






  „14. | Lekárske osvedčenia (pozri MLC 2006). |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Príloha IV sa mení takto:

a)

body 14, 15 a 16 sa nahrádzajú takto:

„14.

Lekárske osvedčenia (pozri MLC 2006).

| 15. | Tabuľka práce na palube lode (pozri MLC 2006 a dohovor STCW 78/95). |
| --- | --- |

15.

Tabuľka práce na palube lode (pozri MLC 2006 a dohovor STCW 78/95).

| 16. | Záznamy o pracovnom čase a čase odpočinku námorníkov (pozri MLC 2006).“; |
| --- | --- |

16.

Záznamy o pracovnom čase a čase odpočinku námorníkov (pozri MLC 2006).“;

| b) | dopĺňajú sa tieto body:






  „45. | Námorné pracovné osvedčenie. |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto body:

„45.

Námorné pracovné osvedčenie.

| 46. | Vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu, časti I a II. |
| --- | --- |

46.

Vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu, časti I a II.

| 47. | Medzinárodné osvedčenie pre antivegetatívne systémy. |
| --- | --- |

47.

Medzinárodné osvedčenie pre antivegetatívne systémy.

| 48. | Osvedčenie o poistení alebo akákoľvek iná finančná záruka týkajúca sa občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené v dôsledku znečistenia ropnými látkami zo zásobníkov.“ |
| --- | --- |

48.

Osvedčenie o poistení alebo akákoľvek iná finančná záruka týkajúca sa občianskoprávnej zodpovednosti za škody spôsobené v dôsledku znečistenia ropnými látkami zo zásobníkov.“

| 19. | V prílohe V časti A sa dopĺňajú tieto body:






  „16. | Dokumenty požadované podľa MLC 2006 nie sú vypracované alebo vedené alebo sú vedené nesprávne alebo vypracované dokumenty neobsahujú informácie požadované v MLC 2006 alebo sú inak neplatné. |
| --- | --- | --- |

19.

V prílohe V časti A sa dopĺňajú tieto body:

„16.

Dokumenty požadované podľa MLC 2006 nie sú vypracované alebo vedené alebo sú vedené nesprávne alebo vypracované dokumenty neobsahujú informácie požadované v MLC 2006 alebo sú inak neplatné.

| 17. | Životné a pracovné podmienky na lodi nevyhovujú požiadavkám MLC 2006. |
| --- | --- |

17.

Životné a pracovné podmienky na lodi nevyhovujú požiadavkám MLC 2006.

| 18. | Existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že vlajka lode sa zmenila s cieľom vyhnúť sa plneniu MLC 2006. |
| --- | --- |

18.

Existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že vlajka lode sa zmenila s cieľom vyhnúť sa plneniu MLC 2006.

| 19. | Bola podaná sťažnosť, podľa ktorej konkrétne životné a pracovné podmienky na lodi údajne nevyhovujú požiadavkám MLC 2006.“ |
| --- | --- |

19.

Bola podaná sťažnosť, podľa ktorej konkrétne životné a pracovné podmienky na lodi údajne nevyhovujú požiadavkám MLC 2006.“

| 20. | V prílohe X sa bod 3.10 mení takto:






  a) | názov sa nahrádza takto:
  „Oblasti podľa dohovoru MLC 2006“; |
| --- | --- | --- |

20.

V prílohe X sa bod 3.10 mení takto:

a)

názov sa nahrádza takto:

„Oblasti podľa dohovoru MLC 2006“;

| b) | dopĺňajú sa tieto body:






  „8. | podmienky na palube jednoznačne ohrozujú bezpečnosť, zdravie alebo bezpečnostnú ochranu námorníkov; |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto body:

„8.

podmienky na palube jednoznačne ohrozujú bezpečnosť, zdravie alebo bezpečnostnú ochranu námorníkov;

| 9. | nesúlad predstavuje vážne porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) alebo ich opakované porušenie súvisiace so životnými a pracovnými podmienkami námorníkov na lodi ustanovenými v námornom pracovnom osvedčení lode a vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu.“ |
| --- | --- |

9.

nesúlad predstavuje vážne porušenie požiadaviek MLC 2006 (vrátane práv námorníkov) alebo ich opakované porušenie súvisiace so životnými a pracovnými podmienkami námorníkov na lodi ustanovenými v námornom pracovnom osvedčení lode a vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu.“

Článok 2

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 21. novembra 2014. Znenie týchto ustanovení bezodkladne oznámia Komisii. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných opatrení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť 20. augusta 2013, kedy nadobúda platnosť MLC 2006.

Článok 4

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Bruseli 12. augusta 2013

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 153.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 2. júla 2013 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 22. júla 2013.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 161, 22.6.2007, s. 63.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 131, 28.5.2009, s. 57.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2009, s. 30.

5

(6)  Ú. v. ES L 167, 2.7.1999, s. 33.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  Ú. v. ES L 324, 29.11.2002, s. 1.“

8

---

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/8

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2013/40/EÚ

z 12. augusta 2013

o útokoch na informačné systémy, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Ciele tejto smernice sú aproximácia trestného práva členských štátov v oblasti útokov na informačné systémy ustanovením minimálnych pravidiel týkajúcich sa vymedzenia trestných činov a príslušných sankcií, ako aj zlepšenie spolupráce medzi príslušnými orgánmi vrátane policajných a iných špecializovaných orgánov presadzovania práva v členských štátoch a príslušných špecializovaných agentúr a orgánov Únie, akými sú Eurojust, Europol a jeho Európske centrum pre počítačovú kriminalitu, či Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA). |
| --- | --- |

(1)

Ciele tejto smernice sú aproximácia trestného práva členských štátov v oblasti útokov na informačné systémy ustanovením minimálnych pravidiel týkajúcich sa vymedzenia trestných činov a príslušných sankcií, ako aj zlepšenie spolupráce medzi príslušnými orgánmi vrátane policajných a iných špecializovaných orgánov presadzovania práva v členských štátoch a príslušných špecializovaných agentúr a orgánov Únie, akými sú Eurojust, Europol a jeho Európske centrum pre počítačovú kriminalitu, či Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA).

| (2) | Informačné systémy sú kľúčovým prvkom politickej, sociálnej a hospodárskej interakcie v Únii. Spoločnosť je od takýchto systémov veľmi závislá a táto závislosť je čoraz väčšia. Bezproblémová prevádzka a bezpečnosť týchto systémov v Únii je rozhodujúca pre rozvoj vnútorného trhu a konkurencieschopného a inovačného hospodárstva. Zabezpečenie primeranej úrovne ochrany informačných systémov by malo byť súčasťou účinného komplexného rámca preventívnych opatrení, ktoré sprevádzajú trestnoprávnu reakciu na počítačovú kriminalitu. |
| --- | --- |

(2)

Informačné systémy sú kľúčovým prvkom politickej, sociálnej a hospodárskej interakcie v Únii. Spoločnosť je od takýchto systémov veľmi závislá a táto závislosť je čoraz väčšia. Bezproblémová prevádzka a bezpečnosť týchto systémov v Únii je rozhodujúca pre rozvoj vnútorného trhu a konkurencieschopného a inovačného hospodárstva. Zabezpečenie primeranej úrovne ochrany informačných systémov by malo byť súčasťou účinného komplexného rámca preventívnych opatrení, ktoré sprevádzajú trestnoprávnu reakciu na počítačovú kriminalitu.

| (3) | Útoky na informačné systémy, a najmä útoky prepojené na organizovanú trestnú činnosť, predstavujú rastúce ohrozenie na úrovni Únie a na celosvetovej úrovni, pričom sa zvyšujú obavy z potenciálnych teroristických alebo politicky motivovaných útokov na informačné systémy, ktoré sú súčasťou kritickej infraštruktúry členských štátov a Únie. Tým je ohrozené dosiahnutie bezpečnejšej informačnej spoločnosti a priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a preto je potrebné na úrovni Únie prijať opatrenia a na medzinárodnej úrovni zabezpečiť lepšiu spoluprácu a koordináciu. |
| --- | --- |

(3)

Útoky na informačné systémy, a najmä útoky prepojené na organizovanú trestnú činnosť, predstavujú rastúce ohrozenie na úrovni Únie a na celosvetovej úrovni, pričom sa zvyšujú obavy z potenciálnych teroristických alebo politicky motivovaných útokov na informačné systémy, ktoré sú súčasťou kritickej infraštruktúry členských štátov a Únie. Tým je ohrozené dosiahnutie bezpečnejšej informačnej spoločnosti a priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, a preto je potrebné na úrovni Únie prijať opatrenia a na medzinárodnej úrovni zabezpečiť lepšiu spoluprácu a koordináciu.

| (4) | V Únii existuje množstvo kritických infraštruktúr, ktorých narušenie alebo zničenie by malo závažné cezhraničné dôsledky. Z potreby zlepšiť schopnosť ochrany kritickej infraštruktúry v Únii vyplýva, že opatrenia proti počítačovým útokom by mali dopĺňať prísne trestné sankcie odrážajúce závažnosť týchto útokov. Kritická infraštruktúra by sa mohla chápať ako zložka, systém alebo ich časť nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorá je nevyhnutná pre zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, bezpečnosti, ochrany, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska, ako napríklad elektrárne, dopravné siete alebo vládne siete, a ktorých narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky v členskom štáte z dôvodu nemožnosti zachovať tieto funkcie. |
| --- | --- |

(4)

V Únii existuje množstvo kritických infraštruktúr, ktorých narušenie alebo zničenie by malo závažné cezhraničné dôsledky. Z potreby zlepšiť schopnosť ochrany kritickej infraštruktúry v Únii vyplýva, že opatrenia proti počítačovým útokom by mali dopĺňať prísne trestné sankcie odrážajúce závažnosť týchto útokov. Kritická infraštruktúra by sa mohla chápať ako zložka, systém alebo ich časť nachádzajúca sa v členských štátoch, ktorá je nevyhnutná pre zachovanie základných funkcií spoločnosti, zdravia, bezpečnosti, ochrany, kvality života obyvateľov z ekonomického a sociálneho hľadiska, ako napríklad elektrárne, dopravné siete alebo vládne siete, a ktorých narušenie alebo zničenie by malo závažné dôsledky v členskom štáte z dôvodu nemožnosti zachovať tieto funkcie.

| (5) | Existujú dôkazy o tendencii smerom k čoraz nebezpečnejším a opakujúcim sa rozsiahlym útokom na informačné systémy, ktoré môžu byť často pre členské štáty alebo určité funkcie verejného alebo súkromného sektora kritické. Spolu s touto tendenciou prichádza rozvoj čoraz sofistikovanejších metód, akými sú napríklad vytváranie a používanie tzv. botnetov, ktoré zahŕňa niekoľko štádií trestného činu, pričom každé takéto štádium by mohlo samo o sebe predstavovať závažné riziko pre verejné záujmy. Cieľom tejto smernice je okrem iného zaviesť trestné sankcie pre vytvorenie botnetov, konkrétne akt vytvorenia diaľkovej kontroly nad významným počtom počítačov prostredníctvom ich napadnutia škodlivým softvérom formou cielených počítačových útokov. Po svojom vytvorení sa napadnutá sieť počítačov, ktoré vytvárajú botnet, môže aktivovať bez vedomia používateľov počítača na účely spustenia rozsiahleho počítačového útoku, ktorý je zvyčajne schopný spôsobiť závažné škody, ako sa uvádza v tejto smernici. Členské štáty môžu určiť, čo podľa ich vnútroštátneho práva a praxe predstavuje závažnú škodu, ako napríklad narušenie systémových služieb zásadného spoločenského významu alebo spôsobenie veľkých finančných nákladov či strata osobných údajov alebo citlivých informácií. |
| --- | --- |

(5)

Existujú dôkazy o tendencii smerom k čoraz nebezpečnejším a opakujúcim sa rozsiahlym útokom na informačné systémy, ktoré môžu byť často pre členské štáty alebo určité funkcie verejného alebo súkromného sektora kritické. Spolu s touto tendenciou prichádza rozvoj čoraz sofistikovanejších metód, akými sú napríklad vytváranie a používanie tzv. botnetov, ktoré zahŕňa niekoľko štádií trestného činu, pričom každé takéto štádium by mohlo samo o sebe predstavovať závažné riziko pre verejné záujmy. Cieľom tejto smernice je okrem iného zaviesť trestné sankcie pre vytvorenie botnetov, konkrétne akt vytvorenia diaľkovej kontroly nad významným počtom počítačov prostredníctvom ich napadnutia škodlivým softvérom formou cielených počítačových útokov. Po svojom vytvorení sa napadnutá sieť počítačov, ktoré vytvárajú botnet, môže aktivovať bez vedomia používateľov počítača na účely spustenia rozsiahleho počítačového útoku, ktorý je zvyčajne schopný spôsobiť závažné škody, ako sa uvádza v tejto smernici. Členské štáty môžu určiť, čo podľa ich vnútroštátneho práva a praxe predstavuje závažnú škodu, ako napríklad narušenie systémových služieb zásadného spoločenského významu alebo spôsobenie veľkých finančných nákladov či strata osobných údajov alebo citlivých informácií.

| (6) | Rozsiahle počítačové útoky môžu spôsobiť značné hospodárske škody v dôsledku prerušenia prevádzky informačných systémov a komunikácie a v dôsledku straty alebo pozmenenia dôverných informácií alebo iných údajov, ktoré sú dôležité z obchodného hľadiska. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zvyšovaniu povedomia inovačných malých a stredných podnikov o hrozbách súvisiacich s takýmito útokmi a ich napadnuteľnosti takýmito útokmi, a to z hľadiska ich rastúcej závislosti od riadneho fungovania a dostupnosti informačných systémov, a aj často obmedzených zdrojov pre bezpečnosť informácií. |
| --- | --- |

(6)

Rozsiahle počítačové útoky môžu spôsobiť značné hospodárske škody v dôsledku prerušenia prevádzky informačných systémov a komunikácie a v dôsledku straty alebo pozmenenia dôverných informácií alebo iných údajov, ktoré sú dôležité z obchodného hľadiska. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zvyšovaniu povedomia inovačných malých a stredných podnikov o hrozbách súvisiacich s takýmito útokmi a ich napadnuteľnosti takýmito útokmi, a to z hľadiska ich rastúcej závislosti od riadneho fungovania a dostupnosti informačných systémov, a aj často obmedzených zdrojov pre bezpečnosť informácií.

| (7) | Na zabezpečenie konzistentného prístupu v členských štátoch pri uplatňovaní tejto smernice je dôležité spoločné vymedzenie pojmov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

(7)

Na zabezpečenie konzistentného prístupu v členských štátoch pri uplatňovaní tejto smernice je dôležité spoločné vymedzenie pojmov v tejto oblasti.

| (8) | Je potrebné dosiahnuť spoločný prístup k znakom skutkových podstát trestných činov zavedením spoločných trestných činov protiprávneho prístupu k informačným systémom, protiprávneho zásahu do systému, protiprávneho zásahu do údajov a protiprávneho zachytávania údajov. |
| --- | --- |

(8)

Je potrebné dosiahnuť spoločný prístup k znakom skutkových podstát trestných činov zavedením spoločných trestných činov protiprávneho prístupu k informačným systémom, protiprávneho zásahu do systému, protiprávneho zásahu do údajov a protiprávneho zachytávania údajov.

| (9) | Zachytávanie zahŕňa, ale nemusí sa nevyhnutne obmedzovať len na odpočúvanie a monitorovanie obsahu komunikácie či jej sledovanie, získavanie obsahu údajov buď priamo, prostredníctvom prístupu a využívania informačného systému, alebo nepriamo, prostredníctvom využívania elektronického odpočúvania alebo odpočúvacieho zariadenia technickými prostriedkami. |
| --- | --- |

(9)

Zachytávanie zahŕňa, ale nemusí sa nevyhnutne obmedzovať len na odpočúvanie a monitorovanie obsahu komunikácie či jej sledovanie, získavanie obsahu údajov buď priamo, prostredníctvom prístupu a využívania informačného systému, alebo nepriamo, prostredníctvom využívania elektronického odpočúvania alebo odpočúvacieho zariadenia technickými prostriedkami.

| (10) | Členské štáty by mali stanoviť sankcie za útoky na informačné systémy. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce a mali by zahŕňať trest odňatia slobody a/alebo pokuty. |
| --- | --- |

(10)

Členské štáty by mali stanoviť sankcie za útoky na informačné systémy. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce a mali by zahŕňať trest odňatia slobody a/alebo pokuty.

| (11) | Touto smernicou sa ustanovujú trestné sankcie prinajmenšom pre tie prípady, ktoré nie sú menej závažné. Členské štáty môžu určiť, čo predstavuje menej závažný prípad podľa ich vnútroštátneho práva a praxe. Za menej závažný sa môže považovať napríklad prípad, keď škoda spôsobená protiprávnym činom a/alebo riziko pre verejné alebo súkromné záujmy, akými sú napríklad integrita počítačového systému alebo počítačových údajov, alebo bezúhonnosť, práva či iné záujmy osoby, sú nepatrné alebo takej povahy, že uloženie trestnej sankcie v rámci zákonom ustanovenej sadzby alebo určenie trestnoprávnej zodpovednosti nie je potrebné. |
| --- | --- |

(11)

Touto smernicou sa ustanovujú trestné sankcie prinajmenšom pre tie prípady, ktoré nie sú menej závažné. Členské štáty môžu určiť, čo predstavuje menej závažný prípad podľa ich vnútroštátneho práva a praxe. Za menej závažný sa môže považovať napríklad prípad, keď škoda spôsobená protiprávnym činom a/alebo riziko pre verejné alebo súkromné záujmy, akými sú napríklad integrita počítačového systému alebo počítačových údajov, alebo bezúhonnosť, práva či iné záujmy osoby, sú nepatrné alebo takej povahy, že uloženie trestnej sankcie v rámci zákonom ustanovenej sadzby alebo určenie trestnoprávnej zodpovednosti nie je potrebné.

| (12) | Identifikácia a oznamovanie hrozby počítačových útokov a súvisiacej napadnuteľnosti informačných systémov sú dôležité pre účinnú ochranu pred počítačovými útokmi, reakcie na ne a zvyšovanie bezpečnosti informačných systémov. Posilniť by ju mohlo aj poskytovanie stimulov na oznamovanie nedostatkov v bezpečnosti. Členské štáty by sa mali snažiť o umožnenie zákonného odhaľovania a oznamovania bezpečnostných nedostatkov. |
| --- | --- |

(12)

Identifikácia a oznamovanie hrozby počítačových útokov a súvisiacej napadnuteľnosti informačných systémov sú dôležité pre účinnú ochranu pred počítačovými útokmi, reakcie na ne a zvyšovanie bezpečnosti informačných systémov. Posilniť by ju mohlo aj poskytovanie stimulov na oznamovanie nedostatkov v bezpečnosti. Členské štáty by sa mali snažiť o umožnenie zákonného odhaľovania a oznamovania bezpečnostných nedostatkov.

| (13) | Je vhodné zaviesť prísnejšie sankcie, ak útok na informačný systém spácha zločinecká organizácia, ako sa vymedzuje v rámcovom rozhodnutí Rady 2008/841/SVV z 24. októbra 2008 o boji proti organizovanému zločinu (3), ak je útok rozsiahlej povahy a postihuje veľký počet informačných systémov vrátane prípadu, ak je jeho zámerom vytvoriť botnet, alebo ak počítačový útok spôsobuje závažnú škodu, a to aj vtedy, ak sa realizuje prostredníctvom botnetu. Je tiež vhodné ustanoviť prísnejšie sankcie, ak sa útok spácha na kritickej infraštruktúre členského štátu alebo Únie. |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné zaviesť prísnejšie sankcie, ak útok na informačný systém spácha zločinecká organizácia, ako sa vymedzuje v rámcovom rozhodnutí Rady 2008/841/SVV z 24. októbra 2008 o boji proti organizovanému zločinu (3), ak je útok rozsiahlej povahy a postihuje veľký počet informačných systémov vrátane prípadu, ak je jeho zámerom vytvoriť botnet, alebo ak počítačový útok spôsobuje závažnú škodu, a to aj vtedy, ak sa realizuje prostredníctvom botnetu. Je tiež vhodné ustanoviť prísnejšie sankcie, ak sa útok spácha na kritickej infraštruktúre členského štátu alebo Únie.

| (14) | Ďalší dôležitý prvok integrovaného prístupu proti počítačovej kriminalite predstavuje stanovenie účinných opatrení proti krádeži identity a iným trestným činom súvisiacim s identitou. Akákoľvek potreba konania zo strany Únie proti takémuto typu trestnej činnosti by sa mohla zvážiť aj v kontexte hodnotenia potreby komplexného horizontálneho nástroja Únie. |
| --- | --- |

(14)

Ďalší dôležitý prvok integrovaného prístupu proti počítačovej kriminalite predstavuje stanovenie účinných opatrení proti krádeži identity a iným trestným činom súvisiacim s identitou. Akákoľvek potreba konania zo strany Únie proti takémuto typu trestnej činnosti by sa mohla zvážiť aj v kontexte hodnotenia potreby komplexného horizontálneho nástroja Únie.

| (15) | V záveroch Rady z 27. až 28. novembra 2008 sa uvádza, že by sa mala v spolupráci s členskými štátmi a Komisiou vytvoriť nová stratégia, v ktorej by sa zohľadňoval obsah Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite z roku 2001. Tento dohovor je právnym referenčným rámcom pre boj proti počítačovej kriminalite vrátane útokov na informačné systémy. Zakladá sa na ňom aj táto smernica. Čo najrýchlejšie dokončenie procesu ratifikácie tohto dohovoru všetkými členskými štátmi by sa malo považovať za prioritu. |
| --- | --- |

(15)

V záveroch Rady z 27. až 28. novembra 2008 sa uvádza, že by sa mala v spolupráci s členskými štátmi a Komisiou vytvoriť nová stratégia, v ktorej by sa zohľadňoval obsah Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite z roku 2001. Tento dohovor je právnym referenčným rámcom pre boj proti počítačovej kriminalite vrátane útokov na informačné systémy. Zakladá sa na ňom aj táto smernica. Čo najrýchlejšie dokončenie procesu ratifikácie tohto dohovoru všetkými členskými štátmi by sa malo považovať za prioritu.

| (16) | Vzhľadom na rôzne spôsoby realizovania útokov a vzhľadom na rýchly rozvoj v oblasti hardvéru a softvéru, táto smernica odkazuje na nástroje, ktoré môžu byť použité na spáchanie trestných činov uvedených v tejto smernice. Tieto nástroje by mohli zahŕňať škodlivý softvér, ktorý sa používa na spáchanie počítačových útokov, vrátane nástrojov schopných vytvárať botnety. Dokonca aj v prípade, ak je takýto nástroj vhodný, či obzvlášť vhodný na páchanie niektorého z trestných činov uvedených v tejto smernici, je možné, že sa vytvoril na legitímny účel. So zámerom trestnoprávne nepostihovať tie prípady, v ktorých sú takéto nástroje vytvorené a uvedené na trh na legitímne účely, ako napríklad na testovanie spoľahlivosti produktov informačných technológií alebo bezpečnosti informačných systémov, okrem požiadavky všeobecného úmyslu musí byť splnená aj požiadavka priameho úmyslu, že tieto nástroje sa použijú na spáchanie jedného alebo viacerých trestných činov stanovených v tejto smernici. |
| --- | --- |

(16)

Vzhľadom na rôzne spôsoby realizovania útokov a vzhľadom na rýchly rozvoj v oblasti hardvéru a softvéru, táto smernica odkazuje na nástroje, ktoré môžu byť použité na spáchanie trestných činov uvedených v tejto smernice. Tieto nástroje by mohli zahŕňať škodlivý softvér, ktorý sa používa na spáchanie počítačových útokov, vrátane nástrojov schopných vytvárať botnety. Dokonca aj v prípade, ak je takýto nástroj vhodný, či obzvlášť vhodný na páchanie niektorého z trestných činov uvedených v tejto smernici, je možné, že sa vytvoril na legitímny účel. So zámerom trestnoprávne nepostihovať tie prípady, v ktorých sú takéto nástroje vytvorené a uvedené na trh na legitímne účely, ako napríklad na testovanie spoľahlivosti produktov informačných technológií alebo bezpečnosti informačných systémov, okrem požiadavky všeobecného úmyslu musí byť splnená aj požiadavka priameho úmyslu, že tieto nástroje sa použijú na spáchanie jedného alebo viacerých trestných činov stanovených v tejto smernici.

| (17) | Táto smernica neukladá trestnoprávnu zodpovednosť v prípadoch, keď sú síce splnené objektívne znaky pre trestné činy uvedené v tejto smernici, ale dané činy sa spáchali bez úmyslu spáchať trestný čin, napríklad ak osoba nevie o neoprávnenosti prístupu alebo v prípade povereného testovania alebo ochrany informačných systémov, ako napríklad ak danú osobu poverí spoločnosť alebo predajca, aby otestovala silu jej bezpečnostného systému. V kontexte tejto smernice by zmluvné povinnosti alebo dohody, v ktorých sa prostredníctvom pravidiel pre používateľov alebo podmienok poskytovania služby obmedzuje prístup k informačným systémom, ako aj pracovnoprávne spory v súvislosti s prístupom do informačných systémov zamestnávateľa a ich používaním na súkromné účely, nemali viesť k trestnoprávnej zodpovednosti, ak by sa daný prístup za takýchto podmienok považoval za neoprávnený, a tak by predstavoval výlučný základ pre začatie trestného konania. Touto smernicou nie je dotknuté právo na prístup k informáciám, ktoré sa ustanovuje vo vnútroštátnom práve a práve Únie, pričom však zároveň nesmie slúžiť ako odôvodnenie nezákonného či svojvoľného prístupu k informáciám. |
| --- | --- |

(17)

Táto smernica neukladá trestnoprávnu zodpovednosť v prípadoch, keď sú síce splnené objektívne znaky pre trestné činy uvedené v tejto smernici, ale dané činy sa spáchali bez úmyslu spáchať trestný čin, napríklad ak osoba nevie o neoprávnenosti prístupu alebo v prípade povereného testovania alebo ochrany informačných systémov, ako napríklad ak danú osobu poverí spoločnosť alebo predajca, aby otestovala silu jej bezpečnostného systému. V kontexte tejto smernice by zmluvné povinnosti alebo dohody, v ktorých sa prostredníctvom pravidiel pre používateľov alebo podmienok poskytovania služby obmedzuje prístup k informačným systémom, ako aj pracovnoprávne spory v súvislosti s prístupom do informačných systémov zamestnávateľa a ich používaním na súkromné účely, nemali viesť k trestnoprávnej zodpovednosti, ak by sa daný prístup za takýchto podmienok považoval za neoprávnený, a tak by predstavoval výlučný základ pre začatie trestného konania. Touto smernicou nie je dotknuté právo na prístup k informáciám, ktoré sa ustanovuje vo vnútroštátnom práve a práve Únie, pričom však zároveň nesmie slúžiť ako odôvodnenie nezákonného či svojvoľného prístupu k informáciám.

| (18) | Počítačové útoky by mohli uľahčovať rôzne okolnosti, napríklad ak má páchateľ v rámci svojho zamestnania prístup k bezpečnostným systémom v rámci napadnutých informačných systémov. V kontexte vnútroštátneho práva by sa takéto okolnosti mali primerane zohľadniť v rámci trestného konania. |
| --- | --- |

(18)

Počítačové útoky by mohli uľahčovať rôzne okolnosti, napríklad ak má páchateľ v rámci svojho zamestnania prístup k bezpečnostným systémom v rámci napadnutých informačných systémov. V kontexte vnútroštátneho práva by sa takéto okolnosti mali primerane zohľadniť v rámci trestného konania.

| (19) | Členské štáty by mali vo svojom vnútroštátnom práve stanoviť priťažujúce okolnosti v súlade s platnými pravidlami svojich právnych systémov, ktoré sa týkajú priťažujúcich okolností. Mali by zabezpečiť, aby boli takéto priťažujúce okolnosti k dispozícii sudcom pri súdení páchateľov, aby ich mohli zohľadniť. Posúdenie týchto okolností spolu s inými skutočnosťami konkrétneho prípadu ostáva na sudcovi. |
| --- | --- |

(19)

Členské štáty by mali vo svojom vnútroštátnom práve stanoviť priťažujúce okolnosti v súlade s platnými pravidlami svojich právnych systémov, ktoré sa týkajú priťažujúcich okolností. Mali by zabezpečiť, aby boli takéto priťažujúce okolnosti k dispozícii sudcom pri súdení páchateľov, aby ich mohli zohľadniť. Posúdenie týchto okolností spolu s inými skutočnosťami konkrétneho prípadu ostáva na sudcovi.

| (20) | Touto smernicou sa neupravujú podmienky vykonávania súdnej právomoci nad ktorýmkoľvek z trestných činov v nej uvedených, ako napríklad oznámenie obete v mieste, kde bol trestný čin spáchaný, alebo oznámenie zo štátu, na území ktorého sa nachádza miesto, kde bol trestný čin spáchaný, alebo nestíhanie páchateľa v mieste, kde bol trestný čin spáchaný. |
| --- | --- |

(20)

Touto smernicou sa neupravujú podmienky vykonávania súdnej právomoci nad ktorýmkoľvek z trestných činov v nej uvedených, ako napríklad oznámenie obete v mieste, kde bol trestný čin spáchaný, alebo oznámenie zo štátu, na území ktorého sa nachádza miesto, kde bol trestný čin spáchaný, alebo nestíhanie páchateľa v mieste, kde bol trestný čin spáchaný.

| (21) | V kontexte tejto smernice sú štáty a verejnoprávne subjekty naďalej v plnom rozsahu a v súlade s platnými medzinárodnými záväzkami povinné zaručiť dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd. |
| --- | --- |

(21)

V kontexte tejto smernice sú štáty a verejnoprávne subjekty naďalej v plnom rozsahu a v súlade s platnými medzinárodnými záväzkami povinné zaručiť dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd.

| (22) | Touto smernicou sa posilňuje význam sietí, ako je G8 alebo sieť kontaktných miest na výmenu informácií Rady Európy, ktoré sú k dispozícii dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni. Tieto kontaktné miesta by mali byť schopné poskytovať účinnú pomoc, čím by sa napríklad uľahčovala výmena dostupných príslušných informácií a poskytovanie technického poradenstva alebo právnych informácií na účely vyšetrovaní alebo konaní týkajúcich sa trestných činov v oblasti informačných systémov a súvisiacich údajov, ktoré sa týkajú žiadajúceho členského štátu. Na zabezpečenie bezproblémového fungovania sietí by malo mať každé kontaktné miesto kapacitu na urýchlenú komunikáciu s kontaktným miestom iného členského štátu, ktorú by okrem iného podporoval vyškolený a dobre vybavený personál. Vzhľadom na rýchlosť, akou môžu byť rozsiahle počítačové útoky páchané, by členské štáty mali byť schopné rýchlo reagovať na naliehavé žiadosti o pomoc zo siete kontaktných miest. V takých prípadoch môže byť vhodné, aby žiadosť o informácie dopĺňal telefonický kontakt s cieľom zaistiť, aby danú žiadosť dožiadaný členský štát spracoval rýchlo a aby sa spätná väzba poskytla do ôsmich hodín. |
| --- | --- |

(22)

Touto smernicou sa posilňuje význam sietí, ako je G8 alebo sieť kontaktných miest na výmenu informácií Rady Európy, ktoré sú k dispozícii dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni. Tieto kontaktné miesta by mali byť schopné poskytovať účinnú pomoc, čím by sa napríklad uľahčovala výmena dostupných príslušných informácií a poskytovanie technického poradenstva alebo právnych informácií na účely vyšetrovaní alebo konaní týkajúcich sa trestných činov v oblasti informačných systémov a súvisiacich údajov, ktoré sa týkajú žiadajúceho členského štátu. Na zabezpečenie bezproblémového fungovania sietí by malo mať každé kontaktné miesto kapacitu na urýchlenú komunikáciu s kontaktným miestom iného členského štátu, ktorú by okrem iného podporoval vyškolený a dobre vybavený personál. Vzhľadom na rýchlosť, akou môžu byť rozsiahle počítačové útoky páchané, by členské štáty mali byť schopné rýchlo reagovať na naliehavé žiadosti o pomoc zo siete kontaktných miest. V takých prípadoch môže byť vhodné, aby žiadosť o informácie dopĺňal telefonický kontakt s cieľom zaistiť, aby danú žiadosť dožiadaný členský štát spracoval rýchlo a aby sa spätná väzba poskytla do ôsmich hodín.

| (23) | Pre predchádzanie útokom na informačné systémy a boj proti nim má veľký význam na jednej strane spolupráca medzi verejnými orgánmi a na druhej strane medzi súkromným sektorom a občianskou spoločnosťou. Je potrebné podporiť a zlepšiť spoluprácu medzi poskytovateľmi služieb, výrobcami, orgánmi presadzovania práva a justičnými orgánmi, a to pri plnom rešpektovaní zásad právneho štátu. Táto spolupráca by mohla zahŕňať podporu zo strany poskytovateľov služieb pri snahe o zachovanie potenciálnych dôkazov, pri poskytovaní prvkov pomáhajúcich odhaľovať páchateľov a ako posledná možnosť pri úplnom alebo čiastočnom vypínaní informačných systémov alebo funkcií, ktoré boli narušené alebo používané na protiprávne účely, a to v súlade s vnútroštátnym právom a praxou. Členské štáty by mali tiež zvážiť nadviazanie spolupráce a zriadenie partnerských sietí s poskytovateľmi služieb a výrobcami na výmenu informácií v súvislosti s trestnými činmi patriacimi do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. |
| --- | --- |

(23)

Pre predchádzanie útokom na informačné systémy a boj proti nim má veľký význam na jednej strane spolupráca medzi verejnými orgánmi a na druhej strane medzi súkromným sektorom a občianskou spoločnosťou. Je potrebné podporiť a zlepšiť spoluprácu medzi poskytovateľmi služieb, výrobcami, orgánmi presadzovania práva a justičnými orgánmi, a to pri plnom rešpektovaní zásad právneho štátu. Táto spolupráca by mohla zahŕňať podporu zo strany poskytovateľov služieb pri snahe o zachovanie potenciálnych dôkazov, pri poskytovaní prvkov pomáhajúcich odhaľovať páchateľov a ako posledná možnosť pri úplnom alebo čiastočnom vypínaní informačných systémov alebo funkcií, ktoré boli narušené alebo používané na protiprávne účely, a to v súlade s vnútroštátnym právom a praxou. Členské štáty by mali tiež zvážiť nadviazanie spolupráce a zriadenie partnerských sietí s poskytovateľmi služieb a výrobcami na výmenu informácií v súvislosti s trestnými činmi patriacimi do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

| (24) | Existuje potreba zhromažďovať porovnateľné údaje o trestných činoch uvedených v tejto smernici. Príslušné údaje by sa mali sprístupniť príslušným špecializovaným agentúram a orgánom Únie, ako napríklad Europolu a ENISA, v súlade s ich úlohami a informačnými potrebami, aby sa získal úplnejší obraz o probléme počítačovej kriminality a bezpečnosti sietí a informácií na úrovni Únie, a tým sa prispelo k vypracovaniu účinnejšieho riešenia. Členské štáty by mali predložiť Europolu a jeho Európskemu centru pre počítačovú kriminalitu informácie o spôsobe páchania trestnej činnosti na vykonanie posúdení hrozieb a strategických analýz počítačovej kriminality v súlade s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (4). Poskytovaním informácií možno umožniť lepšie chápanie súčasných a budúcich hrozieb a tak prispieť k primeranejšiemu a adresnejšiemu rozhodovaniu o boji proti útokom na informačné systémy a predchádzaniu takýmto útokom. |
| --- | --- |

(24)

Existuje potreba zhromažďovať porovnateľné údaje o trestných činoch uvedených v tejto smernici. Príslušné údaje by sa mali sprístupniť príslušným špecializovaným agentúram a orgánom Únie, ako napríklad Europolu a ENISA, v súlade s ich úlohami a informačnými potrebami, aby sa získal úplnejší obraz o probléme počítačovej kriminality a bezpečnosti sietí a informácií na úrovni Únie, a tým sa prispelo k vypracovaniu účinnejšieho riešenia. Členské štáty by mali predložiť Europolu a jeho Európskemu centru pre počítačovú kriminalitu informácie o spôsobe páchania trestnej činnosti na vykonanie posúdení hrozieb a strategických analýz počítačovej kriminality v súlade s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (4). Poskytovaním informácií možno umožniť lepšie chápanie súčasných a budúcich hrozieb a tak prispieť k primeranejšiemu a adresnejšiemu rozhodovaniu o boji proti útokom na informačné systémy a predchádzaniu takýmto útokom.

| (25) | Komisia by mala predložiť správu o uplatňovaní tejto smernice a potrebné legislatívne návrhy, ktoré by mohli viesť k rozšíreniu rozsahu jej rozsahu pôsobnosti vzhľadom na vývoj v oblasti počítačovej kriminality. Tento vývoj by mohol zahŕňať technologický vývoj, ktorý napríklad umožní účinnejšie presadzovanie práva v oblasti útokov na informačné systémy alebo uľahčí predchádzanie takýmto útokom, či minimalizuje účinky týchto útokov. Na tento účel by mala Komisia zohľadniť dostupné analýzy a správy pripravené príslušnými aktérmi a predovšetkým Europolom a ENISA. |
| --- | --- |

(25)

Komisia by mala predložiť správu o uplatňovaní tejto smernice a potrebné legislatívne návrhy, ktoré by mohli viesť k rozšíreniu rozsahu jej rozsahu pôsobnosti vzhľadom na vývoj v oblasti počítačovej kriminality. Tento vývoj by mohol zahŕňať technologický vývoj, ktorý napríklad umožní účinnejšie presadzovanie práva v oblasti útokov na informačné systémy alebo uľahčí predchádzanie takýmto útokom, či minimalizuje účinky týchto útokov. Na tento účel by mala Komisia zohľadniť dostupné analýzy a správy pripravené príslušnými aktérmi a predovšetkým Europolom a ENISA.

| (26) | Na účinný boj proti počítačovej kriminalite je potrebné zvýšiť odolnosť informačných systémov prijatím primeraných opatrení na ich účinnejšiu ochranu proti počítačovým útokom. Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na ochranu svojej kritickej infraštruktúry pred počítačovými útokmi, v rámci čoho by mali zvážiť ochranu svojich informačných systémov a súvisiacich údajov. Zásadnou súčasťou komplexného prístupu k účinnému boju proti počítačovej kriminalite je zabezpečenie adekvátnej úrovne ochrany a bezpečnosti informačných systémov zo strany právnických osôb, napríklad v súvislosti s poskytovaním verejne prístupných služieb elektronických komunikácií v súlade s platnými právnymi predpismi Únie v oblasti ochrany súkromia, elektronickej komunikácie a údajov. Mala by sa poskytovať primeraná úroveň ochrany v súvislosti s logicky rozpoznateľnými hrozbami a napadnuteľnými miestami v súlade s aktuálnym stavom v jednotlivých odvetviach a s konkrétnymi situáciami v oblasti spracúvania údajov. Náklady a záťaž takejto ochrany by mali byť primerané pravdepodobnej škode, ktorú by počítačový útok spôsobil dotknutým osobám. Členské štáty sa nabádajú, aby ustanovili príslušné opatrenia, na základe ktorých by v kontexte ich vnútroštátneho práva vznikala zodpovednosť v prípade, ak právnická osoba zjavne neposkytla primeranú úroveň ochrany proti počítačovým útokom. |
| --- | --- |

(26)

Na účinný boj proti počítačovej kriminalite je potrebné zvýšiť odolnosť informačných systémov prijatím primeraných opatrení na ich účinnejšiu ochranu proti počítačovým útokom. Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na ochranu svojej kritickej infraštruktúry pred počítačovými útokmi, v rámci čoho by mali zvážiť ochranu svojich informačných systémov a súvisiacich údajov. Zásadnou súčasťou komplexného prístupu k účinnému boju proti počítačovej kriminalite je zabezpečenie adekvátnej úrovne ochrany a bezpečnosti informačných systémov zo strany právnických osôb, napríklad v súvislosti s poskytovaním verejne prístupných služieb elektronických komunikácií v súlade s platnými právnymi predpismi Únie v oblasti ochrany súkromia, elektronickej komunikácie a údajov. Mala by sa poskytovať primeraná úroveň ochrany v súvislosti s logicky rozpoznateľnými hrozbami a napadnuteľnými miestami v súlade s aktuálnym stavom v jednotlivých odvetviach a s konkrétnymi situáciami v oblasti spracúvania údajov. Náklady a záťaž takejto ochrany by mali byť primerané pravdepodobnej škode, ktorú by počítačový útok spôsobil dotknutým osobám. Členské štáty sa nabádajú, aby ustanovili príslušné opatrenia, na základe ktorých by v kontexte ich vnútroštátneho práva vznikala zodpovednosť v prípade, ak právnická osoba zjavne neposkytla primeranú úroveň ochrany proti počítačovým útokom.

| (27) | Významné medzery a rozdiely v zákonoch a trestnom konaní členských štátov v oblasti útokov na informačné systémy môžu brániť boju proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu a môžu skomplikovať účinnú policajnú a justičnú spoluprácu v tejto oblasti. Nadnárodný a bezhraničný charakter moderných informačných systémov znamená, že útoky na tieto systémy majú cezhraničný charakter, a tak zvýrazňujú naliehavú potrebu ďalšej aproximácie trestného práva v tejto oblasti. Koordinácia stíhania prípadov útokov na informačné systémy by mala byť okrem toho uľahčená náležitým vykonávaním a uplatňovaním rámcového rozhodnutia Rady 2009/948/SVV z 30. novembra 2009 o predchádzaní kolíziám pri výkone právomoci v trestných veciach a ich urovnávaní (5). Členské štáty by sa v spolupráci s Úniou mali usilovať o zlepšenie medzinárodnej spolupráce v oblasti bezpečnosti informačných systémov, počítačových sietí a počítačových údajov. V akejkoľvek medzinárodnej dohode, ktorá sa týka výmeny údajov, by sa mala riadne zohľadňovať bezpečnosť prenosu údajov a ich ukladania. |
| --- | --- |

(27)

Významné medzery a rozdiely v zákonoch a trestnom konaní členských štátov v oblasti útokov na informačné systémy môžu brániť boju proti organizovanej trestnej činnosti a terorizmu a môžu skomplikovať účinnú policajnú a justičnú spoluprácu v tejto oblasti. Nadnárodný a bezhraničný charakter moderných informačných systémov znamená, že útoky na tieto systémy majú cezhraničný charakter, a tak zvýrazňujú naliehavú potrebu ďalšej aproximácie trestného práva v tejto oblasti. Koordinácia stíhania prípadov útokov na informačné systémy by mala byť okrem toho uľahčená náležitým vykonávaním a uplatňovaním rámcového rozhodnutia Rady 2009/948/SVV z 30. novembra 2009 o predchádzaní kolíziám pri výkone právomoci v trestných veciach a ich urovnávaní (5). Členské štáty by sa v spolupráci s Úniou mali usilovať o zlepšenie medzinárodnej spolupráce v oblasti bezpečnosti informačných systémov, počítačových sietí a počítačových údajov. V akejkoľvek medzinárodnej dohode, ktorá sa týka výmeny údajov, by sa mala riadne zohľadňovať bezpečnosť prenosu údajov a ich ukladania.

| (28) | V účinnom boji proti počítačovej kriminalite je nevyhnutná lepšia spolupráca medzi príslušnými orgánmi presadzovania práva a justičnými orgánmi v celej Únii. V tomto kontexte by sa malo podporovať zvýšenie úsilia pri poskytovaní primeranej odbornej prípravy príslušných orgánov s cieľom zvýšiť povedomie o počítačovej kriminalite a jej vplyve a podnietiť spoluprácu a výmenu najlepších postupov, napríklad prostredníctvom príslušných špecializovaných agentúr a orgánov Únie. Zámerom takejto odbornej prípravy by malo byť okrem iného zvyšovanie povedomia o rôznych vnútroštátnych právnych systémoch, možných právnych a technických výzvach v rámci vyšetrovania trestnej činnosti a o rozdelení právomocí medzi príslušné vnútroštátne orgány. |
| --- | --- |

(28)

V účinnom boji proti počítačovej kriminalite je nevyhnutná lepšia spolupráca medzi príslušnými orgánmi presadzovania práva a justičnými orgánmi v celej Únii. V tomto kontexte by sa malo podporovať zvýšenie úsilia pri poskytovaní primeranej odbornej prípravy príslušných orgánov s cieľom zvýšiť povedomie o počítačovej kriminalite a jej vplyve a podnietiť spoluprácu a výmenu najlepších postupov, napríklad prostredníctvom príslušných špecializovaných agentúr a orgánov Únie. Zámerom takejto odbornej prípravy by malo byť okrem iného zvyšovanie povedomia o rôznych vnútroštátnych právnych systémoch, možných právnych a technických výzvach v rámci vyšetrovania trestnej činnosti a o rozdelení právomocí medzi príslušné vnútroštátne orgány.

| (29) | V tejto smernici sa rešpektujú ľudské práva a základné slobody a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie a Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd vrátane ochrany osobných údajov, práva na súkromie, slobody prejavu a práva na informácie, práva na spravodlivý proces, prezumpcie neviny a práva na obhajobu, ako aj zásad zákonnosti a primeranosti trestných činov a trestov. Zámerom tejto smernice je predovšetkým zabezpečiť úplné dodržiavanie týchto práv a zásad a je potrebné ju primerane vykonať. |
| --- | --- |

(29)

V tejto smernici sa rešpektujú ľudské práva a základné slobody a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie a Európskom dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd vrátane ochrany osobných údajov, práva na súkromie, slobody prejavu a práva na informácie, práva na spravodlivý proces, prezumpcie neviny a práva na obhajobu, ako aj zásad zákonnosti a primeranosti trestných činov a trestov. Zámerom tejto smernice je predovšetkým zabezpečiť úplné dodržiavanie týchto práv a zásad a je potrebné ju primerane vykonať.

| (30) | Ochrana osobných údajov je základným právom v súlade s článkom 16 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článkom 8 Charty základných práv Európskej únie. Preto by malo byť každé spracovanie osobných údajov v kontexte vykonávania tejto smernice v plnom súlade s príslušným právom Únie v oblasti ochrany údajov. |
| --- | --- |

(30)

Ochrana osobných údajov je základným právom v súlade s článkom 16 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článkom 8 Charty základných práv Európskej únie. Preto by malo byť každé spracovanie osobných údajov v kontexte vykonávania tejto smernice v plnom súlade s príslušným právom Únie v oblasti ochrany údajov.

| (31) | V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, tieto členské štáty oznámili svoje želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tejto smernice. |
| --- | --- |

(31)

V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, tieto členské štáty oznámili svoje želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tejto smernice.

| (32) | V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tejto smernice, nie je ňou viazané ani nepodlieha jej uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(32)

V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tejto smernice, nie je ňou viazané ani nepodlieha jej uplatňovaniu.

| (33) | Keďže ciele tejto smernice, a to, aby útoky na informačné systémy podliehali vo všetkých členských štátoch účinným, primeraným a odrádzajúcim trestným sankciám, a zdokonaliť a podporiť spoluprácu medzi justičnými a inými príslušnými orgánmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(33)

Keďže ciele tejto smernice, a to, aby útoky na informačné systémy podliehali vo všetkých členských štátoch účinným, primeraným a odrádzajúcim trestným sankciám, a zdokonaliť a podporiť spoluprácu medzi justičnými a inými príslušnými orgánmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (34) | Cieľom tejto smernice je zmeniť a rozšíriť ustanovenia rámcového rozhodnutia Rady 2005/222/SVV z 24. februára 2005 o útokoch na informačné systémy (6). Keďže zmeny, ktoré sa majú vykonať, sú početné a ich povaha je závažná, rámcové rozhodnutie 2005/222/SVV by sa v záujme jasnosti malo nahradiť vo svojej celistvosti vo vzťahu k členským štátom, ktoré sa zúčastňujú na prijatí tejto smernice, |
| --- | --- |

(34)

Cieľom tejto smernice je zmeniť a rozšíriť ustanovenia rámcového rozhodnutia Rady 2005/222/SVV z 24. februára 2005 o útokoch na informačné systémy (6). Keďže zmeny, ktoré sa majú vykonať, sú početné a ich povaha je závažná, rámcové rozhodnutie 2005/222/SVV by sa v záujme jasnosti malo nahradiť vo svojej celistvosti vo vzťahu k členským štátom, ktoré sa zúčastňujú na prijatí tejto smernice,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Predmet úpravy

Touto smernicou sa ustanovujú minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti útokov na informačné systémy. Jej cieľom je tiež uľahčiť predchádzanie takýmto trestným činom a zlepšiť spoluprácu medzi justičnými a inými príslušnými orgánmi.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| a) | „informačný systém“ je zariadenie alebo skupina navzájom prepojených alebo súvisiacich zariadení, z ktorých jedno alebo viaceré automaticky spracúvajú počítačové údaje podľa programu, ako aj počítačové údaje, ktoré toto zariadenie alebo skupina zariadení ukladá, spracúva, opätovne získava alebo prenáša na účely svojho fungovania, používania, ochrany a údržby; |
| --- | --- |

a)

„informačný systém“ je zariadenie alebo skupina navzájom prepojených alebo súvisiacich zariadení, z ktorých jedno alebo viaceré automaticky spracúvajú počítačové údaje podľa programu, ako aj počítačové údaje, ktoré toto zariadenie alebo skupina zariadení ukladá, spracúva, opätovne získava alebo prenáša na účely svojho fungovania, používania, ochrany a údržby;

| b) | „počítačové údaje“ sú zastúpenia skutočností, informácií alebo pojmov vo forme vhodnej na spracovanie v informačnom systéme vrátane programu, ktorý zabezpečí, aby informačný systém vykonal funkciu; |
| --- | --- |

b)

„počítačové údaje“ sú zastúpenia skutočností, informácií alebo pojmov vo forme vhodnej na spracovanie v informačnom systéme vrátane programu, ktorý zabezpečí, aby informačný systém vykonal funkciu;

| c) | „právnická osoba“ je subjekt, ktorý má postavenie právnickej osoby podľa uplatniteľného práva, ale nejde o štáty alebo verejnoprávne subjekty pri výkone štátnej moci ani o verejnoprávne medzinárodné organizácie; |
| --- | --- |

c)

„právnická osoba“ je subjekt, ktorý má postavenie právnickej osoby podľa uplatniteľného práva, ale nejde o štáty alebo verejnoprávne subjekty pri výkone štátnej moci ani o verejnoprávne medzinárodné organizácie;

| d) | „bez oprávnenia“ je konanie uvedené v tejto smernici vrátane prístupu, zásahu alebo zachytávania údajov, ktoré nie je povolené zo strany vlastníka či iného držiteľa práv systému alebo jeho časti, alebo ktoré nie je povolené vnútroštátnym právom. |
| --- | --- |

d)

„bez oprávnenia“ je konanie uvedené v tejto smernici vrátane prístupu, zásahu alebo zachytávania údajov, ktoré nie je povolené zo strany vlastníka či iného držiteľa práv systému alebo jeho časti, alebo ktoré nie je povolené vnútroštátnym právom.

Článok 3

Protiprávny prístup do informačných systémov

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby ako trestný čin bolo sankcionované úmyselné získanie prístupu do celého informačného systému alebo akejkoľvek jeho časti bez oprávnenia, ak bolo spáchané porušením bezpečnostného opatrenia, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné.

Článok 4

Protiprávny zásah do systému

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby ako trestný čin bolo sankcionované úmyselné závažné bránenie fungovaniu informačného systému alebo prerušenie jeho fungovania vložením počítačových údajov, prenosom, poškodením, vymazaním, zhoršením, pozmenením alebo potlačením takýchto údajov alebo ich zneprístupnením bez oprávnenia, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné.

Článok 5

Protiprávny zásah do údajov

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby ako trestný čin bolo sankcionované úmyselné vymazanie, poškodenie, zhoršenie, pozmenenie, potlačenie počítačových údajov v informačnom systéme alebo zneprístupnenie takýchto údajov bez oprávnenia, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné.

Článok 6

Protiprávne zachytávanie údajov

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby bolo ako trestný čin sankcionované úmyselné zachytávanie údajov prostredníctvom technických prostriedkov, neverejného prenosu počítačových údajov do informačného systému, z informačného systému alebo v rámci neho vrátane elektromagnetického vysielania z informačného systému nesúceho takéto počítačové údaje, ak je spáchané bez oprávnenia, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné.

Článok 7

Nástroje na spáchanie trestných činov

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby bola ako trestný čin sankcionovaná úmyselná výroba, predaj, obstarávanie na použitie, dovoz, distribúcia alebo akékoľvek sprístupnenie nasledujúcich nástrojov, ak je spáchaná bez oprávnenia a so zámerom, že sa uvedené nástroje použijú na spáchanie akéhokoľvek z trestných činov uvedených v článkoch 3 až 6, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné:

| a) | počítačový program určený alebo primárne prispôsobený na spáchanie akýchkoľvek trestných činov uvedených v článkoch 3 až 6; |
| --- | --- |

a)

počítačový program určený alebo primárne prispôsobený na spáchanie akýchkoľvek trestných činov uvedených v článkoch 3 až 6;

| b) | počítačové heslo, prístupový kód alebo podobné údaje, ktorými je možné získať prístup k celému informačnému systému alebo akejkoľvek jeho časti. |
| --- | --- |

b)

počítačové heslo, prístupový kód alebo podobné údaje, ktorými je možné získať prístup k celému informačnému systému alebo akejkoľvek jeho časti.

Článok 8

Navádzanie, pomoc a podnecovanie a pokus

1.   Členské štáty zabezpečia, aby bolo ako trestný čin sankcionované navádzanie alebo pomoc a podnecovanie na spáchanie trestného činu uvedeného v článkoch 3 až 7.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby bol ako trestný čin sankcionovaný pokus o spáchanie trestného činu uvedeného v článkoch 4 a 5.

Článok 9

Sankcie

1.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že za trestné činy uvedené v článkoch 3 až 8 sa uložia účinné, primerané a odrádzajúce trestné sankcie.

2.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby za trestné činy uvedené v článkoch 3 až 7 bola horná hranica sadzby trestu odňatia slobody stanovená najmenej na dva roky, a to aspoň v prípadoch, ktoré nie sú menej závažné.

3.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby za trestné činy uvedené v článkoch 4 a 5, pokiaľ boli spáchané úmyselne, bola horná hranica sadzby trestu odňatia slobody stanovená najmenej na tri roky v prípade, ak bolo postihnuté veľké množstvo informačných systémov použitím nástroja uvedeného v článku 7, ktorý bol primárne určený alebo prispôsobený na tento účel.

4.   Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby za trestné činy uvedené v článkoch 4 a 5 bola horná hranica sadzby trestu odňatia slobody stanovená najmenej na päť rokov, ak:

| a) | boli spáchané v rámci zločineckej organizácie, ako je vymedzená v rámcovom rozhodnutí 2008/841/SVV, bez ohľadu na trest v ňom uvedený; |
| --- | --- |

a)

boli spáchané v rámci zločineckej organizácie, ako je vymedzená v rámcovom rozhodnutí 2008/841/SVV, bez ohľadu na trest v ňom uvedený;

| b) | spôsobili závažnú škodu alebo |
| --- | --- |

b)

spôsobili závažnú škodu alebo

| c) | boli spáchané na informačnom systému kritickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

c)

boli spáchané na informačnom systému kritickej infraštruktúry.

5.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa prípad, keď sú trestné činy uvedené v článkoch 4 a 5 spáchané prostredníctvom zneužitia osobných údajov inej osoby s cieľom získať dôveru tretej strany a tým spôsobiť škodu právoplatnému nositeľovi identity, mohol v súlade s príslušným vnútroštátnym právom považovať za priťažujúce okolnosti, pokiaľ tieto okolnosti už nepatria pod iný trestný čin sankcionovaný podľa vnútroštátneho práva.

Článok 10

Zodpovednosť právnických osôb

1.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby mohli byť právnické osoby zodpovedné za trestné činy uvedené v článkoch 3 až 8, spáchané v ich prospech akoukoľvek osobou, ktorá koná buď samostatne, alebo ako súčasť orgánu právnickej osoby, a ktorá má v rámci tejto právnickej osoby vedúce postavenie, a to na základe:

| a) | právomoci zastupovať právnickú osobu; |
| --- | --- |

a)

právomoci zastupovať právnickú osobu;

| b) | oprávnenia prijímať rozhodnutia v mene právnickej osoby; |
| --- | --- |

b)

oprávnenia prijímať rozhodnutia v mene právnickej osoby;

| c) | oprávnenia vykonávať kontrolu v rámci právnickej osoby. |
| --- | --- |

c)

oprávnenia vykonávať kontrolu v rámci právnickej osoby.

2.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby mohli byť právnické osoby zodpovedné, ak nedostatočný dozor alebo kontrola vykonávaná osobou uvedenou v odseku 1 umožnili spáchanie niektorého z trestných činov uvedených v článkoch 3 až 8 v prospech tejto právnickej osoby osobou, ktorá podlieha jej právomoci.

3.   Zodpovednosť právnickej osoby podľa odsekov 1 a 2 nevylučuje trestné konanie proti fyzickým osobám, ktoré sú páchateľmi niektorého z trestných činov uvedených v článkoch 3 až 8, navádzajú naň alebo sú pomocníkmi pri jeho spáchaní.

Článok 11

Sankcie voči právnickým osobám

1.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa právnickej osobe zodpovednej podľa článku 10 ods. 1 uložili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie, ktoré zahŕňajú trestnoprávne alebo iné ako trestnoprávne pokuty a ktoré môžu zahŕňať iné sankcie, ako napríklad:

| a) | vylúčenie z nároku na štátne dávky alebo pomoc; |
| --- | --- |

a)

vylúčenie z nároku na štátne dávky alebo pomoc;

| b) | dočasný alebo trvalý zákaz výkonu obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

b)

dočasný alebo trvalý zákaz výkonu obchodnej činnosti;

| c) | nariadenie súdneho dohľadu; |
| --- | --- |

c)

nariadenie súdneho dohľadu;

| d) | súdne rozhodnutie o zrušení; |
| --- | --- |

d)

súdne rozhodnutie o zrušení;

| e) | dočasné alebo trvalé zatvorenie prevádzok, ktoré sa použili na spáchanie trestného činu. |
| --- | --- |

e)

dočasné alebo trvalé zatvorenie prevádzok, ktoré sa použili na spáchanie trestného činu.

2.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa právnickej osobe zodpovednej podľa článku 10 ods. 2 uložili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie alebo iné opatrenia.

Článok 12

Súdna právomoc

1.   Členské štáty stanovia svoju súdnu právomoc pre trestné činy uvedené v článkoch 3 až 8, ak boli trestné činy spáchané:

| a) | úplne alebo čiastočne na ich území, alebo |
| --- | --- |

a)

úplne alebo čiastočne na ich území, alebo

| b) | ich štátnym príslušníkom prinajmenšom v prípadoch, keď sa skutok považuje za trestný čin v mieste, kde bol spáchaný. |
| --- | --- |

b)

ich štátnym príslušníkom prinajmenšom v prípadoch, keď sa skutok považuje za trestný čin v mieste, kde bol spáchaný.

2.   Pri stanovení súdnej právomoci podľa odseku 1 písm. a) členský štát zabezpečí, aby mal súdnu právomoc, keď:

| a) | páchateľ spácha trestný čin, keď je fyzicky prítomný na jeho území, bez ohľadu na to, či bol trestný čin spáchaný na informačnom systéme na jeho území, alebo |
| --- | --- |

a)

páchateľ spácha trestný čin, keď je fyzicky prítomný na jeho území, bez ohľadu na to, či bol trestný čin spáchaný na informačnom systéme na jeho území, alebo

| b) | bol trestný čin spáchaný na informačnom systéme na jeho území bez ohľadu na to, či páchateľ spáchal trestný čin, keď bol fyzicky prítomný na jeho území. |
| --- | --- |

b)

bol trestný čin spáchaný na informačnom systéme na jeho území bez ohľadu na to, či páchateľ spáchal trestný čin, keď bol fyzicky prítomný na jeho území.

3.   Členský štát informuje Komisiu, ak sa rozhodne rozšíriť súdnu právomoc aj na trestný čin uvedený v článkoch 3 až 8 spáchaný mimo jeho územia vrátane prípadu, ak:

| a) | má páchateľ obvyklý pobyt na jeho území alebo |
| --- | --- |

a)

má páchateľ obvyklý pobyt na jeho území alebo

| b) | bol trestný čin spáchaný v prospech právnickej osoby so sídlom na jeho území. |
| --- | --- |

b)

bol trestný čin spáchaný v prospech právnickej osoby so sídlom na jeho území.

Článok 13

Výmena informácií

1.   Na účely výmeny informácií, ktoré sa týkajú trestných činov uvedených v článkoch 3 až 8, členské štáty zabezpečia, aby mali k dispozícii funkčné vnútroštátne kontaktné miesto a využívali existujúcu sieť funkčných kontaktných miest, ktoré sú k dispozícii 24 hodín denne a sedem dní v týždni. Členské štáty takisto zabezpečia, aby mali k dispozícii postupy, ktorými v prípade naliehavých žiadostí o pomoc príslušné orgány môžu uviesť do 8 hodín od ich prijatia aspoň to, či na žiadosť odpovedia, a formu odpovede a približne za aký čas.

2.   Členské štáty oznámia Komisii svoje určené kontaktné miesto uvedené v odseku 1. Komisia postúpi túto informáciu ostatným členským štátom a príslušným špecializovaným agentúram a orgánom Únie.

3.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa sprístupnili primerané oznamovacie kanály s cieľom uľahčiť bezodkladné ohlasovanie trestných činov uvedených v článkoch 3 až 6 príslušným vnútroštátnym orgánom.

Článok 14

Monitorovanie a štatistika

1.   Členské štáty zabezpečia, aby bol zavedený systém na zaznamenávanie, vytváranie a poskytovanie štatistických údajov o trestných činoch uvedených v článkoch 3 až 7.

2.   Štatistické údaje uvedené v odseku 1 zahŕňajú minimálne existujúce údaje o počte trestných činov uvedených v článkoch 3 až 7, ktoré boli zaevidované členskými štátmi, a počte osôb, ktoré sú stíhané a odsúdené za trestné činy uvedené v článkoch 3 až 7.

3.   Členské štáty zašlú Komisii údaje zozbierané podľa tohto článku. Komisia zabezpečí, aby sa uverejnil konsolidovaný prehľad štatistických hlásení a aby sa predložil príslušným špecializovaným agentúram a orgánom Únie.

Článok 15

Nahradenie rámcového rozhodnutia 2005/222/SVV

Rámcové rozhodnutie 2005/222/SVV sa týmto nahrádza vo vzťahu k členským štátom, ktoré sa zúčastňujú na prijatí tejto smernice, a to bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehoty na transpozíciu rámcového rozhodnutia do vnútroštátneho práva.

Vo vzťahu k členským štátom, ktoré sa zúčastňujú na prijatí tejto smernice, sa odkazy na rámcové rozhodnutie 2005/222/SVV považujú za odkazy na túto smernicu.

Článok 16

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 4. septembra 2015.

2.   Členské štáty zašlú Komisii znenie opatrení, ktorými sa do ich vnútroštátneho práva transponujú povinnosti, ktoré sa im ukladajú touto smernicou.

3.   Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

Článok 17

Predkladanie správ

Komisia predloží do 4. septembra 2017 Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi rozsah, v akom členské štáty prijali opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie súladu s touto smernicou, a podľa potreby k nej pripojí legislatívne návrhy. Komisia zohľadní aj technický a právny vývoj v oblasti počítačovej kriminality, a to najmä s ohľadom na rozsah pôsobnosti tejto smernice.

Článok 18

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 19

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom v súlade so zmluvami.

V Bruseli 12. augusta 2013

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 130.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 4. júla 2013 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 22. júla 2013.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 300, 11.11.2008, s. 42.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 328, 15.12.2009, s. 42.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 69, 16.3.2005, s. 67.

6

---

ROZHODNUTIA

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/15

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 778/2013/EÚ

z 12. augusta 2013

o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom so zreteľom na spoločný návrh schválený Zmierovacím výborom 26. júna 2013 (1),

keďže:

| (1) | Vzťahy medzi Gruzínskom a Európskou úniou sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky. V roku 2006 sa Spoločenstvo a Gruzínsko dohodli na akčnom pláne európskej susedskej politiky, v ktorom identifikovali strednodobé priority v rámci vzťahov medzi Úniou a Gruzínskom. Únia a Gruzínsko v roku 2010 začali rokovania o dohode o pridružení, ktorá má podľa očakávaní nahradiť existujúcu dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Úniou a Gruzínskom (2). Rámec vzťahov medzi Úniou a Gruzínskom sa ďalej posilňuje nedávno začatým Východným partnerstvom. |
| --- | --- |

(1)

Vzťahy medzi Gruzínskom a Európskou úniou sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky. V roku 2006 sa Spoločenstvo a Gruzínsko dohodli na akčnom pláne európskej susedskej politiky, v ktorom identifikovali strednodobé priority v rámci vzťahov medzi Úniou a Gruzínskom. Únia a Gruzínsko v roku 2010 začali rokovania o dohode o pridružení, ktorá má podľa očakávaní nahradiť existujúcu dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Úniou a Gruzínskom (2). Rámec vzťahov medzi Úniou a Gruzínskom sa ďalej posilňuje nedávno začatým Východným partnerstvom.

| (2) | Na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konalo 1. septembra 2008, sa potvrdila ochota Únie posilniť vzťahy Únie a Gruzínska po skončení ozbrojeného konfliktu z augusta 2008 medzi Gruzínskom a Ruskou federáciou. |
| --- | --- |

(2)

Na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konalo 1. septembra 2008, sa potvrdila ochota Únie posilniť vzťahy Únie a Gruzínska po skončení ozbrojeného konfliktu z augusta 2008 medzi Gruzínskom a Ruskou federáciou.

| (3) | Gruzínske hospodárstvo je postihnuté medzinárodnou finančnou krízou od tretieho štvrťroka 2008, čo sa prejavilo poklesom produkcie, klesajúcimi fiškálnymi príjmami a rastúcimi potrebami vonkajšieho financovania. |
| --- | --- |

(3)

Gruzínske hospodárstvo je postihnuté medzinárodnou finančnou krízou od tretieho štvrťroka 2008, čo sa prejavilo poklesom produkcie, klesajúcimi fiškálnymi príjmami a rastúcimi potrebami vonkajšieho financovania.

| (4) | Na medzinárodnej konferencii darcov, ktorá sa konala 22. októbra 2008, medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo podporu na oživenie gruzínskeho hospodárstva v súlade so spoločným posúdením potrieb, ktoré vykonali Organizácia Spojených národov a Svetová banka. |
| --- | --- |

(4)

Na medzinárodnej konferencii darcov, ktorá sa konala 22. októbra 2008, medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo podporu na oživenie gruzínskeho hospodárstva v súlade so spoločným posúdením potrieb, ktoré vykonali Organizácia Spojených národov a Svetová banka.

| (5) | Únia oznámila, že by Gruzínsku poskytla finančnú pomoc až do výšky 500 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(5)

Únia oznámila, že by Gruzínsku poskytla finančnú pomoc až do výšky 500 miliónov EUR.

| (6) | Úprava a oživenie gruzínskeho hospodárstva sú podporované prostredníctvom finančnej pomoci Medzinárodného menového fondu (MMF). V septembri 2008 uzavreli gruzínske orgány s MMF Dohodu o pohotovostnom úvere vo výške 750 miliónov USD na podporu gruzínskeho hospodárstva pri vykonávaní potrebných úprav z dôvodu finančnej krízy. |
| --- | --- |

(6)

Úprava a oživenie gruzínskeho hospodárstva sú podporované prostredníctvom finančnej pomoci Medzinárodného menového fondu (MMF). V septembri 2008 uzavreli gruzínske orgány s MMF Dohodu o pohotovostnom úvere vo výške 750 miliónov USD na podporu gruzínskeho hospodárstva pri vykonávaní potrebných úprav z dôvodu finančnej krízy.

| (7) | Vzhľadom na ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie v Gruzínsku a potrebnú revíziu hospodárskych predpokladov, z ktorých vychádza program MMF, ako aj vzhľadom na vyššie potreby vonkajšieho financovania Gruzínska sa medzi Gruzínskom a MMF dosiahla dohoda o zvýšení úveru poskytovaného v rámci Dohody o pohotovostnom úvere o 424 miliónov USD, ktoré rada MMF schválila v auguste 2009. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie v Gruzínsku a potrebnú revíziu hospodárskych predpokladov, z ktorých vychádza program MMF, ako aj vzhľadom na vyššie potreby vonkajšieho financovania Gruzínska sa medzi Gruzínskom a MMF dosiahla dohoda o zvýšení úveru poskytovaného v rámci Dohody o pohotovostnom úvere o 424 miliónov USD, ktoré rada MMF schválila v auguste 2009.

| (8) | Únia vyčlenila na roky 2010 – 2012 v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) granty na rozpočtovú podporu Gruzínsku v priemere 24 miliónov EUR ročne. |
| --- | --- |

(8)

Únia vyčlenila na roky 2010 – 2012 v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) granty na rozpočtovú podporu Gruzínsku v priemere 24 miliónov EUR ročne.

| (9) | Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu v Gruzínku a výhľad požiadalo Gruzínsko o makrofinančnú pomoc Únie. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu v Gruzínku a výhľad požiadalo Gruzínsko o makrofinančnú pomoc Únie.

| (10) | Keďže v platobnej bilancii Gruzínska stále pretrváva zostatková finančná medzera, poskytnutie makrofinančnej pomoci sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za vhodnú reakciu na žiadosť Gruzínska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s prebiehajúcim programom MMF. |
| --- | --- |

(10)

Keďže v platobnej bilancii Gruzínska stále pretrváva zostatková finančná medzera, poskytnutie makrofinančnej pomoci sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za vhodnú reakciu na žiadosť Gruzínska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s prebiehajúcim programom MMF.

| (11) | Makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Gruzínsku (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“), by nemala iba dopĺňať programy a zdroje z MMF a Svetovej banky, ale mala by sa ňou aj zaistiť pridaná hodnota vyplývajúca zo zapojenia Únie. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Gruzínsku (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“), by nemala iba dopĺňať programy a zdroje z MMF a Svetovej banky, ale mala by sa ňou aj zaistiť pridaná hodnota vyplývajúca zo zapojenia Únie.

| (12) | Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými súvisiacimi politikami Únie. |
| --- | --- |

(12)

Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými súvisiacimi politikami Únie.

| (13) | Osobitné ciele makrofinančnej pomoci Únie by mali posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Komisia by mala tieto ciele pravidelne monitorovať. |
| --- | --- |

(13)

Osobitné ciele makrofinančnej pomoci Únie by mali posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Komisia by mala tieto ciele pravidelne monitorovať.

| (14) | Do podmienok, ktoré sú základom poskytovania makrofinančnej pomoci Únie, by sa mali premietať kľúčové zásady a ciele politiky Únie voči Gruzínsku. |
| --- | --- |

(14)

Do podmienok, ktoré sú základom poskytovania makrofinančnej pomoci Únie, by sa mali premietať kľúčové zásady a ciele politiky Únie voči Gruzínsku.

| (15) | S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s makrofinančnou pomocou Únie je potrebné, aby Gruzínsko prijalo vhodné opatrenia v oblasti predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a boja proti nim. Je tiež nevyhnutné, aby Komisia zabezpečila vhodné kontroly a aby Dvor audítorov zabezpečil príslušné audity. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s makrofinančnou pomocou Únie je potrebné, aby Gruzínsko prijalo vhodné opatrenia v oblasti predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a boja proti nim. Je tiež nevyhnutné, aby Komisia zabezpečila vhodné kontroly a aby Dvor audítorov zabezpečil príslušné audity.

| (16) | Uvoľnením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci rozpočtového orgánu. |
| --- | --- |

(16)

Uvoľnením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci rozpočtového orgánu.

| (17) | Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zaručiť, aby Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o napredovaní poskytovania makrofinančnej pomoci Únie a predkladať im príslušné dokumenty. |
| --- | --- |

(17)

Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zaručiť, aby Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o napredovaní poskytovania makrofinančnej pomoci Únie a predkladať im príslušné dokumenty.

| (18) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3). |
| --- | --- |

(18)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3).

| (19) | V tejto súvislosti sa pripomína, že podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú uvedené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potencionálne významný vplyv operácií presahujúcich prahovú hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na tieto operácie uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie Gruzínsku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení alebo na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť konzultačný postup, |
| --- | --- |

(19)

V tejto súvislosti sa pripomína, že podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú uvedené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potencionálne významný vplyv operácií presahujúcich prahovú hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na tieto operácie uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie Gruzínsku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení alebo na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť konzultačný postup,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Únia poskytne Gruzínsku makrofinančnú pomoc v maximálnej výške 46 miliónov EUR s cieľom podporiť stabilizáciu gruzínskeho hospodárstva a uspokojiť jeho potreby spojené s platobnou bilanciou, identifikované v súčasnom programe MMF. Z tejto maximálnej sumy sa do výšky 23 miliónov EUR poskytne vo forme grantov a do výšky 23 miliónov EUR vo forme úverov. Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie podlieha schváleniu rozpočtu Únie na rok 2013 rozpočtovým orgánom.

2.   Na financovanie časti makrofinančnej pomoci Únie poskytovanej vo forme úveru je Komisia splnomocnená požičať si potrebné zdroje v mene Únie. Úver má maximálnu splatnosť 15 rokov.

3.   Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dojednaniami dosiahnutými medzi MMF a Gruzínskom a kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskej reformy stanovenými v dohode o partnerstve a spolupráci medzi Úniou a Gruzínskom. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor o vývoji riadenia makrofinančnej pomoci Únie a poskytuje im príslušné dokumenty.

4.   Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dvoch rokov a šiestich mesiacov, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 2 ods. 1.

Článok 2

1.   Komisia prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 6 ods. 2 memorandum o porozumení obsahujúce podmienky hospodárskej politiky a finančné podmienky, ktorým podlieha makrofinančná pomoc Únie, vrátane časového rámca plnenia týchto podmienok. Podmienky hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dojednaniami uvedenými v článku 1 ods. 3. Tieto podmienky sa zamerajú predovšetkým na posilnenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti makrofinančnej pomoci Únie vrátane systémov hospodárenia s verejnými financiami v Gruzínsku. Komisia pravidelne monitoruje pokrok pri dosahovaní týchto cieľov. Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovia v dohode o grante a dohode o úvere, na ktorých sa Komisia dohodne s gruzínskymi orgánmi.

2.   Počas vykonávania makrofinančnej pomoci Únie Komisia monitoruje spoľahlivosť gruzínskych finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov, ktoré sa týkajú tejto pomoci, ako aj dodržiavanie dohodnutého časového rámca zo strany Gruzínska.

3.   Komisia pravidelne overuje, či je hospodárska politika Gruzínska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie a či sa dohodnuté podmienky hospodárskej politiky uspokojivo plnia. Na tento účel pracuje Komisia v úzkej koordinácii s MMF a Svetovou bankou, a v prípade potreby s Hospodárskym a finančným výborom.

Článok 3

1.   Za podmienok uvedených v odseku 2 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie v dvoch splátkach, z ktorých každá pozostáva z grantovej a úverovej časti. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení.

2.   Komisia rozhodne o uvoľnení splátok na základe uspokojivého plnenia podmienok hospodárskej politiky a finančných podmienok dohodnutých v memorande o porozumení. Vyplatenie druhej splátky sa uskutoční najskôr tri mesiace po uvoľnení prvej splátky.

3.   Finančné prostriedky Únie sa vyplatia Národnej banke Gruzínska. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia, ktoré sa dohodnú v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu vyplatiť Ministerstvu financií Gruzínska ako konečnému príjemcovi.

Článok 4

1.   Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s časťou makrofinančnej pomoci Únie poskytovanej vo forme úveru sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať akúkoľvek zmenu splatnosti alebo ju vystaviť akémukoľvek riziku spojenému so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby ani akémukoľvek inému komerčnému riziku.

2.   Ak o to Gruzínsko požiada, Komisia vykoná nevyhnutné kroky s cieľom zaistiť, aby sa do podmienok úveru zahrnula doložka o predčasnom splatení úveru, ktorej bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach pre operácie Komisie prijímania úverov.

3.   Pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Gruzínsko požiada, Komisia môže úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonajú v súlade s podmienkami ustanovenými v odseku 1 a nesmú viesť k predĺženiu priemernej lehoty splatnosti príslušného úveru ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie.

4.   Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii a ktoré súvisia s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Gruzínsko.

5.   Komisia informuje Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3.

Článok 5

Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (4), a v súlade s jeho vykonávacími pravidlami (5). Konkrétne opatrenia v súvislosti s predchádzaním podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam majúcim dosah na makrofinančnú pomoc Únie a s bojom proti nim sa ustanovia najmä v memorande o porozumení, dohode o úvere a dohode o grante, ktoré sa uzavrú s gruzínskymi orgánmi. S cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť riadenia a vyplatenia finančných prostriedkov sa v memorande o porozumení, dohode o úvere a dohode o grante stanovia aj kontroly vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ktoré bude vykonávať Komisia, ako aj Európsky úrad pre boj proti podvodom. Okrem toho sa v týchto dokumentoch stanovia aj audity a v prípade potreby aj audity na mieste, ktoré bude vykonávať Dvor audítorov.

Článok 6

1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 7

1.   Každoročne do 30. júna predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane jeho hodnotenia. V tejto správe sa uvedú väzby medzi podmienkami hospodárskej politiky a finančnými podmienkami stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Gruzínska a rozhodnutiami Komisie uvoľniť splátky makrofinančnej pomoci Únie.

2.   Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení.

Článok 8

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 12. augusta 2013

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

L. LINKEVIČIUS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 (Ú. v. EÚ C 377 E, 7.12.2012, s. 211) a pozícia Rady v prvom čítaní z 10. mája 2012 (Ú. v. EÚ C 291 E, 27.9.2012, s. 1). Pozícia Európskeho parlamentu z 11. decembra 2012 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. júla 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 9. júla 2013.

1

(2)  Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (Ú. v. ES L 205, 4.8.1999, s. 3).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

4

(5)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).

5

---

Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady prijaté spoločne s rozhodnutím o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku

Európsky parlament a Rada:

| — | súhlasia s tým, že prijatie rozhodnutia o poskytnutí ďalšej makrofinannčnej pomoci Gruzínsku by sa malo posudzovať v širšom kontexte potreby rámca, ktorý by zabezpečil vhodné a účinné rozhodnutia o poskytovaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám, |
| --- | --- |

—

súhlasia s tým, že prijatie rozhodnutia o poskytnutí ďalšej makrofinannčnej pomoci Gruzínsku by sa malo posudzovať v širšom kontexte potreby rámca, ktorý by zabezpečil vhodné a účinné rozhodnutia o poskytovaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám,

| — | súhlasia s tým, že prijatie rozhodnutí o operáciách makrofinančnej pomoci by malo vychádzať z nižšie uvedených úvah a zásad udeľovania makrofinančnej pomoci Únie oprávneným tretím krajinám a územiam, a to bez ohľadu na právo legislatívnej iniciatívy a na právnu formu, ktorú môže nadobudnúť budúci nástroj formalizujúci tieto úvahy a zásady, |
| --- | --- |

—

súhlasia s tým, že prijatie rozhodnutí o operáciách makrofinančnej pomoci by malo vychádzať z nižšie uvedených úvah a zásad udeľovania makrofinančnej pomoci Únie oprávneným tretím krajinám a územiam, a to bez ohľadu na právo legislatívnej iniciatívy a na právnu formu, ktorú môže nadobudnúť budúci nástroj formalizujúci tieto úvahy a zásady,

| — | sa zaväzujú v plnej miere zohľadniť tieto úvahy a zásady v budúcich jednotlivých rozhodnutiach o udelení makrofinančnej pomoci Únie. |
| --- | --- |

—

sa zaväzujú v plnej miere zohľadniť tieto úvahy a zásady v budúcich jednotlivých rozhodnutiach o udelení makrofinančnej pomoci Únie.

ČASŤ A –   ÚVAHY

| 1. | Únia je hlavným poskytovateľom hospodárskej, finančnej a technickej pomoci tretím krajinám. Makrofinančná pomoc Únie (ďalej len „makrofinančná pomoc“) sa osvedčila ako účinný nástroj hospodárskej stabilizácie a hnacia sila štrukturálnych reforiem v krajinách a na územiach, ktoré ju využívajú (ďalej len „príjemcovia pomoci“). Únia by mala môcť v súlade so svojou celkovou politikou voči kandidátskym, potenciálnym kandidátskym a susedným krajinám poskytovať makrofinančnú pomoc týmto krajinám s cieľom rozvíjať zónu spoločnej stability, bezpečnosti a prosperity. |
| --- | --- |

1.

Únia je hlavným poskytovateľom hospodárskej, finančnej a technickej pomoci tretím krajinám. Makrofinančná pomoc Únie (ďalej len „makrofinančná pomoc“) sa osvedčila ako účinný nástroj hospodárskej stabilizácie a hnacia sila štrukturálnych reforiem v krajinách a na územiach, ktoré ju využívajú (ďalej len „príjemcovia pomoci“). Únia by mala môcť v súlade so svojou celkovou politikou voči kandidátskym, potenciálnym kandidátskym a susedným krajinám poskytovať makrofinančnú pomoc týmto krajinám s cieľom rozvíjať zónu spoločnej stability, bezpečnosti a prosperity.

| 2. | Makrofinančná pomoc by mala vychádzať z rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa prijímajú ad hoc pre konkrétnu krajinu. Cieľom týchto zásad je zlepšiť účinnosť a efektívnosť rozhodovacieho procesu vedúceho k týmto rozhodnutiam a ich vykonávaniu, a tiež posilniť plnenie politických podmienok udelenia makrofinančnej pomoci zo strany príjemcov pomoci a zvýšiť transparentnosť a demokratickú kontrolu tejto pomoci. |
| --- | --- |

2.

Makrofinančná pomoc by mala vychádzať z rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa prijímajú ad hoc pre konkrétnu krajinu. Cieľom týchto zásad je zlepšiť účinnosť a efektívnosť rozhodovacieho procesu vedúceho k týmto rozhodnutiam a ich vykonávaniu, a tiež posilniť plnenie politických podmienok udelenia makrofinančnej pomoci zo strany príjemcov pomoci a zvýšiť transparentnosť a demokratickú kontrolu tejto pomoci.

| 3. | Európsky parlament vo svojom uznesení o realizácii makrofinančnej pomoci tretím krajinám z 3. júna 2003 vyzval na prijatie rámcového nariadenia o makrofinančnej pomoci, aby sa urýchlil rozhodovací proces a tomuto finančnému nástroju poskytol formálny a transparentný základ. |
| --- | --- |

3.

Európsky parlament vo svojom uznesení o realizácii makrofinančnej pomoci tretím krajinám z 3. júna 2003 vyzval na prijatie rámcového nariadenia o makrofinančnej pomoci, aby sa urýchlil rozhodovací proces a tomuto finančnému nástroju poskytol formálny a transparentný základ.

| 4. | Rada vo svojich záveroch z 8. októbra 2002 určila kritériá (takzvané genvalské kritériá) s cieľom usmerňovať operácie makrofinančnej pomoci. Bolo by vhodné, aby sa tieto kritériá aktualizovali a ujasnili, okrem iného kritériá na určenie vhodnej formy pomoci (pôžička, grant, alebo kombinácia oboch). |
| --- | --- |

4.

Rada vo svojich záveroch z 8. októbra 2002 určila kritériá (takzvané genvalské kritériá) s cieľom usmerňovať operácie makrofinančnej pomoci. Bolo by vhodné, aby sa tieto kritériá aktualizovali a ujasnili, okrem iného kritériá na určenie vhodnej formy pomoci (pôžička, grant, alebo kombinácia oboch).

| 5. | Tieto zásady by mali Únii umožniť pohotové sprístupnenie makrofinančnej pomoci, najmä vtedy, keď si okolnosti vyžadujú neodkladnú akciu, a tým zvýšiť jasnosť a transparentnosť kritérií, ktoré sa uplatňujú pri vykonávaní makrofinančnej pomoci. |
| --- | --- |

5.

Tieto zásady by mali Únii umožniť pohotové sprístupnenie makrofinančnej pomoci, najmä vtedy, keď si okolnosti vyžadujú neodkladnú akciu, a tým zvýšiť jasnosť a transparentnosť kritérií, ktoré sa uplatňujú pri vykonávaní makrofinančnej pomoci.

| 6. | Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc zosúladená s hlavnými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej pomoci a ostatnými súvisiacimi politikami Únie. |
| --- | --- |

6.

Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc zosúladená s hlavnými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej pomoci a ostatnými súvisiacimi politikami Únie.

| 7. | Makrofinančná pomoc by mala podporovať vonkajšiu politiku Únie. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) by mali úzko spolupracovať pri operáciách makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali a zabezpečili jednotnosť vonkajšej politiky Únie. |
| --- | --- |

7.

Makrofinančná pomoc by mala podporovať vonkajšiu politiku Únie. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) by mali úzko spolupracovať pri operáciách makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali a zabezpečili jednotnosť vonkajšej politiky Únie.

| 8. | Makrofinančnou pomocou by sa mali podporiť záväzky príjemcov pomoci voči spoločným hodnotám, ktoré zdieľajú s Úniou, vrátane demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, dodržiavania ľudských práv, udržateľného rozvoja a znižovania chudoby, a zásadám otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. |
| --- | --- |

8.

Makrofinančnou pomocou by sa mali podporiť záväzky príjemcov pomoci voči spoločným hodnotám, ktoré zdieľajú s Úniou, vrátane demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, dodržiavania ľudských práv, udržateľného rozvoja a znižovania chudoby, a zásadám otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách.

| 9. | Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitných parlamentných systémov a právneho štátu a dodržiava ľudské práva. Komisia by mala tieto podmienky pravidelne monitorovať. |
| --- | --- |

9.

Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitných parlamentných systémov a právneho štátu a dodržiava ľudské práva. Komisia by mala tieto podmienky pravidelne monitorovať.

| 10. | Konkrétne ciele jednotlivých rozhodnutí o makrofinančnej pomoci by mali zahŕňať posilnenie účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti riadenia verejných financií u príjemcoch pomoci. Dosahovanie týchto cieľov by Komisia mala pravidelne monitorovať. |
| --- | --- |

10.

Konkrétne ciele jednotlivých rozhodnutí o makrofinančnej pomoci by mali zahŕňať posilnenie účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti riadenia verejných financií u príjemcoch pomoci. Dosahovanie týchto cieľov by Komisia mala pravidelne monitorovať.

| 11. | Makrofinančná pomoc by sa mala zameriavať na obnovu udržateľného stavu vonkajších financií tretích krajín a území, ktoré majú nedostatok cudzej meny a s tým súvisiace problémy vonkajšieho financovania. Makrofinančná pomoc by nemala poskytovať pravidelnú finančnú podporu a jej prvoradým cieľom by tiež nemala byť podpora hospodárskeho a spoločenského rozvoja príjemcov pomoci. |
| --- | --- |

11.

Makrofinančná pomoc by sa mala zameriavať na obnovu udržateľného stavu vonkajších financií tretích krajín a území, ktoré majú nedostatok cudzej meny a s tým súvisiace problémy vonkajšieho financovania. Makrofinančná pomoc by nemala poskytovať pravidelnú finančnú podporu a jej prvoradým cieľom by tiež nemala byť podpora hospodárskeho a spoločenského rozvoja príjemcov pomoci.

| 12. | Makrofinančná pomoc by mala byť doplnková k zdrojom, ktoré poskytuje Medzinárodný menový fond (MMF) a ostatné mnohostranné finančné inštitúcie, a malo by sa uplatňovať spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Makrofinančnou pomocou by sa mala zaistiť pridaná hodnota angažovanosti Únie. |
| --- | --- |

12.

Makrofinančná pomoc by mala byť doplnková k zdrojom, ktoré poskytuje Medzinárodný menový fond (MMF) a ostatné mnohostranné finančné inštitúcie, a malo by sa uplatňovať spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Makrofinančnou pomocou by sa mala zaistiť pridaná hodnota angažovanosti Únie.

| 13. | S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s makrofinančnou pomocou by príjemcovia pomoci mali prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a bojom proti nim a mali by sa prijať ustanovenia týkajúce sa kontroly Komisie a auditov Dvora audítorov. |
| --- | --- |

13.

S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s makrofinančnou pomocou by príjemcovia pomoci mali prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a bojom proti nim a mali by sa prijať ustanovenia týkajúce sa kontroly Komisie a auditov Dvora audítorov.

| 14. | O výbere postupu pre prijatie memoranda o porozumení by sa malo rozhodnúť v súlade s kritériami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 182/2011. V tejto súvislosti by sa mal ako všeobecné pravidlo uplatňovať konzultačný postup, no vzhľadom na potenciálne významný vplyv operácií presahujúcich prahovú hodnotu stanovenú v časti B je vhodné, aby sa na tieto operácie použil postup preskúmania. |
| --- | --- |

14.

O výbere postupu pre prijatie memoranda o porozumení by sa malo rozhodnúť v súlade s kritériami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 182/2011. V tejto súvislosti by sa mal ako všeobecné pravidlo uplatňovať konzultačný postup, no vzhľadom na potenciálne významný vplyv operácií presahujúcich prahovú hodnotu stanovenú v časti B je vhodné, aby sa na tieto operácie použil postup preskúmania.

ČASŤ B –   ZÁSADY

1.   Účel pomoci

| a) | Makrofinančná pomoc by mala byť výnimočným finančným nástrojom na neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie oprávnených tretích krajín a území. Jej cieľom by mala byť obnova udržateľného stavu vonkajších financií oprávnených krajín a území, ktoré majú ťažkosti s vonkajším financovaním. Mala by byť oporou plnenia politického programu obsahujúceho rázne opatrenia na prispôsobenie a opatrenia štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia, a tiež posilniť vykonávanie príslušných dohôd s Úniou a spoločných programov. |
| --- | --- |

a)

Makrofinančná pomoc by mala byť výnimočným finančným nástrojom na neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie oprávnených tretích krajín a území. Jej cieľom by mala byť obnova udržateľného stavu vonkajších financií oprávnených krajín a území, ktoré majú ťažkosti s vonkajším financovaním. Mala by byť oporou plnenia politického programu obsahujúceho rázne opatrenia na prispôsobenie a opatrenia štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia, a tiež posilniť vykonávanie príslušných dohôd s Úniou a spoločných programov.

| b) | Poskytnutie makrofinančnej pomoci by malo byť podmienené existenciou značnej a zostatkovej medzery vo vonkajšom financovaní, ktorú určila Komisia v spolupráci s mnohostrannými finančnými inštitúciami a ktorá presahuje rámec zdrojov poskytnutých MMF a ďalšími mnohostrannými inštitúciami, a to aj napriek realizácii ráznych programov hospodárskej stabilizácie a reforiem zo strany príslušnej krajiny alebo územia. |
| --- | --- |

b)

Poskytnutie makrofinančnej pomoci by malo byť podmienené existenciou značnej a zostatkovej medzery vo vonkajšom financovaní, ktorú určila Komisia v spolupráci s mnohostrannými finančnými inštitúciami a ktorá presahuje rámec zdrojov poskytnutých MMF a ďalšími mnohostrannými inštitúciami, a to aj napriek realizácii ráznych programov hospodárskej stabilizácie a reforiem zo strany príslušnej krajiny alebo územia.

| c) | Makrofinančná pomoc by mala mať krátkodobú povahu a mala by sa skončiť hneď, ako sa situácia v oblasti vonkajších financií znovu navráti na udržateľnú úroveň. |
| --- | --- |

c)

Makrofinančná pomoc by mala mať krátkodobú povahu a mala by sa skončiť hneď, ako sa situácia v oblasti vonkajších financií znovu navráti na udržateľnú úroveň.

2.   Oprávnené krajiny a územia

Tretími krajinami a územiami oprávnenými stať sa príjemcami makrofinančnej pomoci by mali byť:

| — | kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny, |
| --- | --- |

—

kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny,

| — | krajiny a územia, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, |
| --- | --- |

—

krajiny a územia, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika,

| — | vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch iné tretie krajiny, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pre regionálnu stabilitu, majú pre Úniu strategický význam a sú s Úniou politicky, hospodársky a geograficky úzko spojené. |
| --- | --- |

—

vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch iné tretie krajiny, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pre regionálnu stabilitu, majú pre Úniu strategický význam a sú s Úniou politicky, hospodársky a geograficky úzko spojené.

3.   Forma pomoci

| a) | Makrofinančná pomoc by mala mať vo všeobecnosti formu úveru. Vo výnimočných prípadoch sa však pomoc môže poskytnúť aj vo forme grantu, alebo kombináciou úveru a grantu. Pri určovaní vhodného podielu možnej grantovej časti by Komisia mala pri príprave svojho návrhu vziať do úvahy úroveň hospodárskeho rozvoja príjemcu pomoci, hodnotenú podľa príjmu na obyvateľa a miery chudoby, ako aj jeho schopnosť splácať, pričom sa bude opierať o analýzu udržateľnosti dlhu a zároveň zabezpečí dodržanie zásady spravodlivého rozdelenia zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Komisia by mala na tento účel vziať do úvahy aj to, do akej miery uplatňujú medzinárodné finančné inštitúcie a ostatní darcovia na príslušnú krajinu zvýhodnené podmienky. |
| --- | --- |

a)

Makrofinančná pomoc by mala mať vo všeobecnosti formu úveru. Vo výnimočných prípadoch sa však pomoc môže poskytnúť aj vo forme grantu, alebo kombináciou úveru a grantu. Pri určovaní vhodného podielu možnej grantovej časti by Komisia mala pri príprave svojho návrhu vziať do úvahy úroveň hospodárskeho rozvoja príjemcu pomoci, hodnotenú podľa príjmu na obyvateľa a miery chudoby, ako aj jeho schopnosť splácať, pričom sa bude opierať o analýzu udržateľnosti dlhu a zároveň zabezpečí dodržanie zásady spravodlivého rozdelenia zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Komisia by mala na tento účel vziať do úvahy aj to, do akej miery uplatňujú medzinárodné finančné inštitúcie a ostatní darcovia na príslušnú krajinu zvýhodnené podmienky.

| b) | Ak makrofinančná pomoc nadobudne formu úveru, Komisia by mala byť oprávnená vypožičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať príjemcovi pomoci. |
| --- | --- |

b)

Ak makrofinančná pomoc nadobudne formu úveru, Komisia by mala byť oprávnená vypožičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať príjemcovi pomoci.

| c) | Operácie prijímania a poskytovania úverov by sa mali vykonávať v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nemali by pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti ani iné riziko spojené so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby. |
| --- | --- |

c)

Operácie prijímania a poskytovania úverov by sa mali vykonávať v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nemali by pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti ani iné riziko spojené so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby.

| d) | Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania alebo poskytovania úverov, by mal znášať príjemca pomoci. |
| --- | --- |

d)

Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania alebo poskytovania úverov, by mal znášať príjemca pomoci.

| e) | Na požiadanie príjemcu pomoci, a keď okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru, Komisia môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie by sa mali vykonať v súlade s podmienkami ustanovenými v bode 3 písm. d) a nemali by viesť k predĺženiu priemernej lehoty splatnosti príslušného úveru ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

e)

Na požiadanie príjemcu pomoci, a keď okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru, Komisia môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie by sa mali vykonať v súlade s podmienkami ustanovenými v bode 3 písm. d) a nemali by viesť k predĺženiu priemernej lehoty splatnosti príslušného úveru ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie.

4.   Finančné ustanovenia

| a) | Sumy makrofinančnej pomoci poskytovanej vo forme grantov by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

a)

Sumy makrofinančnej pomoci poskytovanej vo forme grantov by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci.

| b) | Sumy makrofinančnej pomoci poskytnutej vo forme úverov by sa mali poskytovať v súlade s nariadením o Garančnom fonde pre vonkajšie opatrenia. Poskytnuté sumy by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

b)

Sumy makrofinančnej pomoci poskytnutej vo forme úverov by sa mali poskytovať v súlade s nariadením o Garančnom fonde pre vonkajšie opatrenia. Poskytnuté sumy by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci.

| c) | Ročné rozpočtové prostriedky by mal schváliť rozpočtový orgán v rámci obmedzení stanovených vo viacročnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

c)

Ročné rozpočtové prostriedky by mal schváliť rozpočtový orgán v rámci obmedzení stanovených vo viacročnom finančnom rámci.

5.   Výška pomoci

| a) | Určenie výšky pomoci by malo vychádzať zo zostatkových potrieb vonkajšieho financovania oprávnenej krajiny alebo územia a mala by sa brať do úvahy jej či jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Tieto finančné potreby by mala určiť Komisia v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami na základe celkového kvantitatívneho posúdenia a transparentných podporných dokladov. Komisia by mala predovšetkým vychádzať z najnovších prognóz platobnej bilancie príslušnej krajiny alebo územia vypracovaných MMF a vziať do úvahy očakávané finančné príspevky od mnohostranných darcov, ako aj predchádzajúce využitie ostatných vonkajších finančných nástrojov Únie v tejto oprávnenej krajine alebo území. |
| --- | --- |

a)

Určenie výšky pomoci by malo vychádzať zo zostatkových potrieb vonkajšieho financovania oprávnenej krajiny alebo územia a mala by sa brať do úvahy jej či jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Tieto finančné potreby by mala určiť Komisia v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami na základe celkového kvantitatívneho posúdenia a transparentných podporných dokladov. Komisia by mala predovšetkým vychádzať z najnovších prognóz platobnej bilancie príslušnej krajiny alebo územia vypracovaných MMF a vziať do úvahy očakávané finančné príspevky od mnohostranných darcov, ako aj predchádzajúce využitie ostatných vonkajších finančných nástrojov Únie v tejto oprávnenej krajine alebo území.

| b) | Dokumentácia Komisie by mala obsahovať informácie o navrhovaných zásobách devízových rezerv bez makrofinančnej pomoci v porovnaní s úrovňami, ktoré sa považujú za primerané podľa meraní príslušnými ukazovateľmi, ako sú podiel rezerv na krátkodobom vonkajšom dlhu a podiel rezerv na dovoze prijímajúcej krajiny. |
| --- | --- |

b)

Dokumentácia Komisie by mala obsahovať informácie o navrhovaných zásobách devízových rezerv bez makrofinančnej pomoci v porovnaní s úrovňami, ktoré sa považujú za primerané podľa meraní príslušnými ukazovateľmi, ako sú podiel rezerv na krátkodobom vonkajšom dlhu a podiel rezerv na dovoze prijímajúcej krajiny.

| c) | Pri stanovovaní sumy poskytnutej makrofinančnej pomoci by sa mala brať do úvahy aj potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj pridaná hodnota celkovej angažovanosti Únie. |
| --- | --- |

c)

Pri stanovovaní sumy poskytnutej makrofinančnej pomoci by sa mala brať do úvahy aj potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj pridaná hodnota celkovej angažovanosti Únie.

| d) | Ak sa finančné potreby príjemcu pomoci počas vyplácania makrofinančnej pomoci v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia by mala v súlade s konzultačným postupom v prípade, že výška pomoci sa rovná alebo je nižšia ako 90 miliónov EUR, a v súlade s postupom preskúmania v prípade, že výška pomoci presahuje 90 miliónov EUR, znížiť sumu tejto pomoci, alebo ju pozastaviť či zrušiť. |
| --- | --- |

d)

Ak sa finančné potreby príjemcu pomoci počas vyplácania makrofinančnej pomoci v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia by mala v súlade s konzultačným postupom v prípade, že výška pomoci sa rovná alebo je nižšia ako 90 miliónov EUR, a v súlade s postupom preskúmania v prípade, že výška pomoci presahuje 90 miliónov EUR, znížiť sumu tejto pomoci, alebo ju pozastaviť či zrušiť.

6.   Podmienenosť

| a) | Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina alebo územie rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a právneho štátu a zaručuje dodržiavanie ľudských práv. Komisia by mala poskytnúť verejne dostupné zhodnotenie (1) plnenia tejto podmienky a mala by ho sledovať počas celého cyklu poskytovania makrofinančnej pomoci. Tento bod by sa mal uplatňovať v súlade s rozhodnutím o organizácii a fungovaní ESVČ. |
| --- | --- |

a)

Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina alebo územie rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a právneho štátu a zaručuje dodržiavanie ľudských práv. Komisia by mala poskytnúť verejne dostupné zhodnotenie (1) plnenia tejto podmienky a mala by ho sledovať počas celého cyklu poskytovania makrofinančnej pomoci. Tento bod by sa mal uplatňovať v súlade s rozhodnutím o organizácii a fungovaní ESVČ.

| b) | Makrofinančná pomoc by mala byť podmienená existenciou nepreventívneho úverového dojednania medzi oprávnenou krajinou alebo územím a MMF, ktoré spĺňa tieto podmienky:






  — | cieľ dojednania je v súlade s účelom makrofinančnej pomoci, a to zmierniť krátkodobé problémy platobnej bilancie, |
| --- | --- | --- |

b)

Makrofinančná pomoc by mala byť podmienená existenciou nepreventívneho úverového dojednania medzi oprávnenou krajinou alebo územím a MMF, ktoré spĺňa tieto podmienky:

—

cieľ dojednania je v súlade s účelom makrofinančnej pomoci, a to zmierniť krátkodobé problémy platobnej bilancie,

| — | plnenie ráznych opatrení na prispôsobenie v súlade s cieľom makrofinančnej pomoci uvedeným v bode 1 písm. a). |
| --- | --- |

—

plnenie ráznych opatrení na prispôsobenie v súlade s cieľom makrofinančnej pomoci uvedeným v bode 1 písm. a).

| c) | Vyplatenie pomoci by malo byť podmienené trvalo uspokojivými výsledkami politického programu podporovaného MMF a splnením podmienky uvedenej v písmene a) tohto bodu. Malo by byť podmienené aj tým, že sa v konkrétnom časovom rámci vykoná súbor jasne vymedzených opatrení v oblasti hospodárskej politiky zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, na ktorých sa dohodne Komisia s príjemcom pomoci a ktoré sa ustanovia v memorande o porozumení. |
| --- | --- |

c)

Vyplatenie pomoci by malo byť podmienené trvalo uspokojivými výsledkami politického programu podporovaného MMF a splnením podmienky uvedenej v písmene a) tohto bodu. Malo by byť podmienené aj tým, že sa v konkrétnom časovom rámci vykoná súbor jasne vymedzených opatrení v oblasti hospodárskej politiky zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, na ktorých sa dohodne Komisia s príjemcom pomoci a ktoré sa ustanovia v memorande o porozumení.

| d) | V záujme ochrany finančných záujmov Únie a posilnenia správy vecí verejných príjemcu pomoci by memorandum o porozumení malo zahŕňať opatrenia zamerané na zlepšenie účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov správy verejných financií. |
| --- | --- |

d)

V záujme ochrany finančných záujmov Únie a posilnenia správy vecí verejných príjemcu pomoci by memorandum o porozumení malo zahŕňať opatrenia zamerané na zlepšenie účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov správy verejných financií.

| e) | Pri navrhovaní týchto politických opatrení by sa mal riadne zohľadniť aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. |
| --- | --- |

e)

Pri navrhovaní týchto politických opatrení by sa mal riadne zohľadniť aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie.

| f) | Politické opatrenia by mali byť v súlade s existujúcimi dohodami o partnerstve, spolupráci alebo o pridružení uzatvorenými medzi Úniou a príjemcom pomoci a s programami makroekonomického prispôsobenia a štrukturálnych reforiem, ktoré príjemca pomoci vykonáva s podporou MMF. |
| --- | --- |

f)

Politické opatrenia by mali byť v súlade s existujúcimi dohodami o partnerstve, spolupráci alebo o pridružení uzatvorenými medzi Úniou a príjemcom pomoci a s programami makroekonomického prispôsobenia a štrukturálnych reforiem, ktoré príjemca pomoci vykonáva s podporou MMF.

7.   Postup

| a) | Krajina alebo územie usilujúce sa o získanie makrofinančnej pomoci by mali Komisii predložiť písomnú žiadosť. Komisia by mala overiť, či sú splnené podmienky uvedené v bodoch 1, 2, 4 a 6, a v prípade potreby by mohla predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrh rozhodnutia. |
| --- | --- |

a)

Krajina alebo územie usilujúce sa o získanie makrofinančnej pomoci by mali Komisii predložiť písomnú žiadosť. Komisia by mala overiť, či sú splnené podmienky uvedené v bodoch 1, 2, 4 a 6, a v prípade potreby by mohla predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrh rozhodnutia.

| b) | V rozhodnutí o poskytnutí úveru by sa mala stanoviť suma, maximálna priemerná splatnosť a maximálny počet splátok makrofinančnej pomoci. Ak rozhodnutie zahŕňa aj grantovú časť, mala by sa v nej uviesť tiež výška a maximálny počet splátok. Rozhodnutie o poskytnutí grantu by malo byť doplnené odôvodnením pre poskytnutie pomoci (alebo jej časti vo forme grantu). V oboch prípadoch by sa malo vymedziť obdobie dostupnosti makrofinančnej pomoci. V zásade by nemalo toto obdobie dostupnosti presiahnuť tri roky. Pri predkladaní návrhu na nové rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci by Komisia mala poskytnúť informácie podľa bodu 12 písm. c). |
| --- | --- |

b)

V rozhodnutí o poskytnutí úveru by sa mala stanoviť suma, maximálna priemerná splatnosť a maximálny počet splátok makrofinančnej pomoci. Ak rozhodnutie zahŕňa aj grantovú časť, mala by sa v nej uviesť tiež výška a maximálny počet splátok. Rozhodnutie o poskytnutí grantu by malo byť doplnené odôvodnením pre poskytnutie pomoci (alebo jej časti vo forme grantu). V oboch prípadoch by sa malo vymedziť obdobie dostupnosti makrofinančnej pomoci. V zásade by nemalo toto obdobie dostupnosti presiahnuť tri roky. Pri predkladaní návrhu na nové rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci by Komisia mala poskytnúť informácie podľa bodu 12 písm. c).

| c) | Po prijatí rozhodnutia o udelení makrofinančnej pomoci by sa Komisia mala, konajúc v súlade s konzultačným postupom v prípade, že výška pomoci sa rovná alebo je nižšia ako 90 miliónov EUR, a v súlade s postupom preskúmania v prípade, že výška pomoci presahuje 90 miliónov EUR, dohodnúť s príjemcom pomoci v memorande o porozumení na politických opatreniach uvedených v bode 6 písm. c), d), e) a f). |
| --- | --- |

c)

Po prijatí rozhodnutia o udelení makrofinančnej pomoci by sa Komisia mala, konajúc v súlade s konzultačným postupom v prípade, že výška pomoci sa rovná alebo je nižšia ako 90 miliónov EUR, a v súlade s postupom preskúmania v prípade, že výška pomoci presahuje 90 miliónov EUR, dohodnúť s príjemcom pomoci v memorande o porozumení na politických opatreniach uvedených v bode 6 písm. c), d), e) a f).

| d) | Po prijatí rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci by sa Komisia mala s príjemcom pomoci dohodnúť na podrobných finančných podmienkach pomoci. Tieto podrobné finančné podmienky by sa mali stanoviť v dohode o grante alebo o úvere. |
| --- | --- |

d)

Po prijatí rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci by sa Komisia mala s príjemcom pomoci dohodnúť na podrobných finančných podmienkach pomoci. Tieto podrobné finančné podmienky by sa mali stanoviť v dohode o grante alebo o úvere.

| e) | Komisia by mala Európsky parlament a Radu informovať o vývoji pomoci pre jednotlivú krajinu vrátane jej vyplatenia a včas týmto inštitúciám poskytnúť príslušné dokumenty. |
| --- | --- |

e)

Komisia by mala Európsky parlament a Radu informovať o vývoji pomoci pre jednotlivú krajinu vrátane jej vyplatenia a včas týmto inštitúciám poskytnúť príslušné dokumenty.

8.   Vykonávanie a finančné riadenie

| a) | Komisia by mala makrofinančnú pomoc vykonávať v súlade s finančnými predpismi Únie. |
| --- | --- |

a)

Komisia by mala makrofinančnú pomoc vykonávať v súlade s finančnými predpismi Únie.

| b) | Makrofinančná pomoc by sa mala vykonávať na základe priameho centralizovaného riadenia. |
| --- | --- |

b)

Makrofinančná pomoc by sa mala vykonávať na základe priameho centralizovaného riadenia.

| c) | Rozpočtové záväzky by sa mali vykonávať na základe rozhodnutí prijatých Komisiou v súlade s týmto bodom. Ak sa makrofinančná pomoc vzťahuje na viac rozpočtových rokov, môžu sa rozpočtové záväzky týkajúce sa tejto pomoci rozdeliť na ročné splátky. |
| --- | --- |

c)

Rozpočtové záväzky by sa mali vykonávať na základe rozhodnutí prijatých Komisiou v súlade s týmto bodom. Ak sa makrofinančná pomoc vzťahuje na viac rozpočtových rokov, môžu sa rozpočtové záväzky týkajúce sa tejto pomoci rozdeliť na ročné splátky.

9.   Vyplácanie pomoci

| a) | Makrofinančná pomoc by sa mala vyplácať centrálnej banke príjemcu pomoci. |
| --- | --- |

a)

Makrofinančná pomoc by sa mala vyplácať centrálnej banke príjemcu pomoci.

| b) | Makrofinančná pomoc by sa mala vyplácať v postupných splátkach na základe splnenia základnej podmienky uvedenej v bode 6 písm. a) a podmienok uvedených v bode 6 písm. b) a c). |
| --- | --- |

b)

Makrofinančná pomoc by sa mala vyplácať v postupných splátkach na základe splnenia základnej podmienky uvedenej v bode 6 písm. a) a podmienok uvedených v bode 6 písm. b) a c).

| c) | Komisia by mala pravidelne overovať, či sa aj naďalej plnia podmienky uvedené v bode 6 písm. b) a c). |
| --- | --- |

c)

Komisia by mala pravidelne overovať, či sa aj naďalej plnia podmienky uvedené v bode 6 písm. b) a c).

| d) | Ak nie je splnená základná podmienka uvedená v bode 6 písm. a) ani podmienky uvedené v bode 6 písm. b) a c), Komisia by mala dočasne pozastaviť alebo zrušiť vyplácanie makrofinančnej pomoci. V týchto prípadoch by mala Európsky parlament a Radu informovať o dôvodoch tohto pozastavenia či zrušenia. |
| --- | --- |

d)

Ak nie je splnená základná podmienka uvedená v bode 6 písm. a) ani podmienky uvedené v bode 6 písm. b) a c), Komisia by mala dočasne pozastaviť alebo zrušiť vyplácanie makrofinančnej pomoci. V týchto prípadoch by mala Európsky parlament a Radu informovať o dôvodoch tohto pozastavenia či zrušenia.

10.   Podporné opatrenia

Rozpočtové prostriedky Únie možno použiť na úhradu výdavkov potrebných na vykonávanie makrofinančnej pomoci.

11.   Ochrana finančných záujmov Únie

| a) | Akékoľvek dohody vychádzajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia zaručujúce, že príjemcovia pomoci budú pravidelne kontrolovať, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie správne využívajú, prijmú vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podniknú právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa rozhodnutia pre konkrétnu krajinu, ktoré boli spreneverené. |
| --- | --- |

a)

Akékoľvek dohody vychádzajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia zaručujúce, že príjemcovia pomoci budú pravidelne kontrolovať, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie správne využívajú, prijmú vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podniknú právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa rozhodnutia pre konkrétnu krajinu, ktoré boli spreneverené.

| b) | Akékoľvek dohody vyplývajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie zaistí ochrana finančných záujmov Únie, najmä pokiaľ ide o podvody, korupciu a iné nezrovnalosti. |
| --- | --- |

b)

Akékoľvek dohody vyplývajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie zaistí ochrana finančných záujmov Únie, najmä pokiaľ ide o podvody, korupciu a iné nezrovnalosti.

| c) | Memorandum o porozumení uvedené v bode 6 písm. c) by malo výslovne oprávňovať Komisiu a Dvor audítorov vykonávať audity počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci a po tomto období vrátane auditov dokumentov alebo auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia. Memorandum by malo takisto výslovne oprávňovať Komisiu alebo jej zástupcov vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste. |
| --- | --- |

c)

Memorandum o porozumení uvedené v bode 6 písm. c) by malo výslovne oprávňovať Komisiu a Dvor audítorov vykonávať audity počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci a po tomto období vrátane auditov dokumentov alebo auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia. Memorandum by malo takisto výslovne oprávňovať Komisiu alebo jej zástupcov vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste.

| d) | Počas vykonávania makrofinančnej pomoci by Komisia mala prostredníctvom operatívnych posúdení monitorovať spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov príjemcu pomoci, ktoré sa týkajú tejto pomoci. |
| --- | --- |

d)

Počas vykonávania makrofinančnej pomoci by Komisia mala prostredníctvom operatívnych posúdení monitorovať spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov príjemcu pomoci, ktoré sa týkajú tejto pomoci.

| e) | Akékoľvek dohody vyplývajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa zaručí, že Únia má nárok na splatenie grantu v plnej výške a/alebo predčasné splatenie úveru, keď sa zistí, že v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci sa príjemca pomoci zapojil do aktu podvodu alebo korupcie alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie. |
| --- | --- |

e)

Akékoľvek dohody vyplývajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa zaručí, že Únia má nárok na splatenie grantu v plnej výške a/alebo predčasné splatenie úveru, keď sa zistí, že v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci sa príjemca pomoci zapojil do aktu podvodu alebo korupcie alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie.

12.   Výročná správa

| a) | Komisia by mala preskúmať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní makrofinančnej pomoci a do 30. júna každého roka by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu. |
| --- | --- |

a)

Komisia by mala preskúmať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní makrofinančnej pomoci a do 30. júna každého roka by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu.

| b) | Vo výročnej správe by sa mala posúdiť hospodárska situácia a vyhliadky príjemcov pomoci, ako aj pokrok dosiahnutý pri vykonávaní politických opatrení uvedených v bode 6 písm. c). |
| --- | --- |

b)

Vo výročnej správe by sa mala posúdiť hospodárska situácia a vyhliadky príjemcov pomoci, ako aj pokrok dosiahnutý pri vykonávaní politických opatrení uvedených v bode 6 písm. c).

| c) | Mala by tiež poskytnúť aktuálne informácie o dostupných rozpočtových zdrojoch vo forme úverov a grantov a zohľadniť pritom plánované operácie. |
| --- | --- |

c)

Mala by tiež poskytnúť aktuálne informácie o dostupných rozpočtových zdrojoch vo forme úverov a grantov a zohľadniť pritom plánované operácie.

13.   Hodnotenie

| a) | Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade zaslať následné hodnotiace správy, v ktorých posúdi výsledky a účinnosť nedávno ukončených operácií makrofinančnej pomoci a rozsah, v akom prispeli k cieľom pomoci. |
| --- | --- |

a)

Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade zaslať následné hodnotiace správy, v ktorých posúdi výsledky a účinnosť nedávno ukončených operácií makrofinančnej pomoci a rozsah, v akom prispeli k cieľom pomoci.

| b) | Komisia by mala pravidelne a prinajmenšom raz za štyri roky vyhodnocovať poskytovanie makrofinančnej pomoci a poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade podrobný prehľad makrofinančnej pomoci. Účelom takéhoto hodnotenia by malo byť zistenie, či sa plnia ciele makrofinančnej pomoci a či sú aj naďalej splnené podmienky makrofinančnej pomoci vrátane prahovej hodnoty stanovenej v bode 7 písm. c), a tiež Komisii umožniť prijatie odporúčaní na zlepšenie budúcich operácií. Komisia by vo svojom hodnotení mala tiež posúdiť spolupráci s európskymi alebo mnohostrannými finančnými inštitúciami pri poskytovaní makrofinančnej pomoci. |
| --- | --- |

b)

Komisia by mala pravidelne a prinajmenšom raz za štyri roky vyhodnocovať poskytovanie makrofinančnej pomoci a poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade podrobný prehľad makrofinančnej pomoci. Účelom takéhoto hodnotenia by malo byť zistenie, či sa plnia ciele makrofinančnej pomoci a či sú aj naďalej splnené podmienky makrofinančnej pomoci vrátane prahovej hodnoty stanovenej v bode 7 písm. c), a tiež Komisii umožniť prijatie odporúčaní na zlepšenie budúcich operácií. Komisia by vo svojom hodnotení mala tiež posúdiť spolupráci s európskymi alebo mnohostrannými finančnými inštitúciami pri poskytovaní makrofinančnej pomoci.

---

(1)  Toto hodnotenie bude vychádzať z výročnej správy o ľudských právach a demokracii vo svete, ktorú stanovuje strategický rámec EÚ a akčný plán pre ľudské práva a demokraciu (závery Rady o ľudských právach a demokracii z 25. júna 2012).

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/24

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 779/2013

z 13. augusta 2013,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. augusta 2013

Za Komisiu v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0709 93 10 | TR | 138,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0805 50 10 | AR | 89,8 |
| CL | 100,4 |
| TR | 70,0 |
| UY | 107,6 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 94,0 |
| 0806 10 10 | EG | 185,9 |
| MA | 161,8 |
| MX | 263,5 |
| TR | 156,3 |
| ZZ | 191,9 |
| 0808 10 80 | AR | 188,5 |
| BR | 106,6 |
| CL | 134,6 |
| CN | 74,0 |
| NZ | 136,5 |
| US | 164,7 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 130,8 |
| 0808 30 90 | AR | 177,3 |
| CL | 146,4 |
| NZ | 194,4 |
| TR | 153,8 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 156,5 |
| 0809 30 | TR | 146,5 |
| ZZ | 146,5 |
| 0809 40 05 | BA | 47,7 |
| MK | 61,9 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 64,4 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0709 93 10

TR

138,1

ZZ

138,1

0805 50 10

AR

89,8

CL

100,4

TR

70,0

UY

107,6

ZA

102,4

ZZ

94,0

0806 10 10

EG

185,9

MA

161,8

MX

263,5

TR

156,3

ZZ

191,9

0808 10 80

AR

188,5

BR

106,6

CL

134,6

CN

74,0

NZ

136,5

US

164,7

ZA

110,9

ZZ

130,8

0808 30 90

AR

177,3

CL

146,4

NZ

194,4

TR

153,8

ZA

110,4

ZZ

156,5

0809 30

TR

146,5

ZZ

146,5

0809 40 05

BA

47,7

MK

61,9

TR

83,7

ZZ

64,4

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/26

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 12. augusta 2013

o sumách prenášaných z vnútroštátnych podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva do režimu jednotnej platby na rozpočtový rok 2014, ako sa stanovuje v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007

[oznámené pod číslom C(2013) 5180]

(Iba anglické, francúzske, grécke, maltské a španielske znenie je autentické)

(2013/430/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 103za v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Článkom 103n nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že rozdelenie dostupných finančných prostriedkov Únie, ako aj rozpočtové stropy vnútroštátnych podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva sa ustanovujú v prílohe Xb k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Článkom 103n nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa stanovuje, že rozdelenie dostupných finančných prostriedkov Únie, ako aj rozpočtové stropy vnútroštátnych podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva sa ustanovujú v prílohe Xb k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Podľa článku 103o nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty mohli do 1. decembra 2012 rozhodnúť o poskytnutí podpory vinohradníkom na rozpočtový rok 2014, a to uznaním platobných nárokov v zmysle hlavy III kapitoly 1 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (2). |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 103o nariadenia (ES) č. 1234/2007 členské štáty mohli do 1. decembra 2012 rozhodnúť o poskytnutí podpory vinohradníkom na rozpočtový rok 2014, a to uznaním platobných nárokov v zmysle hlavy III kapitoly 1 nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (2).

| (3) | Členské štáty, ktoré zamýšľali poskytnúť podporu v súlade s článkom 103o nariadenia (ES) č. 1234/2007, oznámili príslušné sumy. V záujme jasnosti by Komisia mala tieto sumy zverejniť. |
| --- | --- |

(3)

Členské štáty, ktoré zamýšľali poskytnúť podporu v súlade s článkom 103o nariadenia (ES) č. 1234/2007, oznámili príslušné sumy. V záujme jasnosti by Komisia mala tieto sumy zverejniť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Sumy presunuté z vnútroštátnych podporných programov stanovených v nariadení (ES) č. 1234/2007 do režimu jednotnej platby stanoveného v nariadení (ES) č. 73/2009 na rozpočtový rok 2014 sa stanovujú v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike, Španielskemu kráľovstvu, Luxemburskému veľkovojvodstvu, Maltskej republike a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.

V Bruseli 12. augusta 2013

Za Komisiu

Dacian CIOLOȘ

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16.

2

---

PRÍLOHA

Sumy presunuté z vnútroštátnych podporných programov v sektore vinohradníctva a vinárstva do režimu jednotnej platby (rozpočtový rok 2014)

| (v 1000 EUR) |
| --- |
| Rozpočtový rok | 2014 |
| Grécko | 16 000 |
| Španielsko | 142 749 |
| Luxembursko | 588 |
| Malta | 402 |
| Spojené kráľovstvo | 120 |

(v 1000 EUR)

Rozpočtový rok

2014

Grécko

16 000

Španielsko

142 749

Luxembursko

588

Malta

402

Spojené kráľovstvo

120

---

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/28

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 12. augusta 2013,

ktorým sa členským štátom umožňuje predĺženie dočasných povolení udelených v prípade účinných látok benalaxyl-M a valifenalát

[oznámené pod číslom C(2013) 5184]

(Text s významom pre EHP)

(2013/431/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (1), a najmä na jej článok 8 ods. 1 štvrtý pododsek,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (2), a najmä na jeho článok 80 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 80 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa smernica 91/414/EHS naďalej uplatňuje v prípade účinných látok, v súvislosti s ktorými sa pred 14. júnom 2011 prijalo rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 80 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa smernica 91/414/EHS naďalej uplatňuje v prípade účinných látok, v súvislosti s ktorými sa pred 14. júnom 2011 prijalo rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 91/414/EHS.

| (2) | V súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS bola vo februári 2002 Portugalsku doručená žiadosť od spoločnosti ISAGRO IT o zaradenie účinnej látky benalaxyl-M do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Rozhodnutím Komisie 2003/35/ES (3) sa potvrdilo, že dokumentácia je úplná a možno ju v zásade považovať za vyhovujúcu požiadavkám týkajúcim sa údajov a informácií podľa príloh II a III k danej smernici. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS bola vo februári 2002 Portugalsku doručená žiadosť od spoločnosti ISAGRO IT o zaradenie účinnej látky benalaxyl-M do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Rozhodnutím Komisie 2003/35/ES (3) sa potvrdilo, že dokumentácia je úplná a možno ju v zásade považovať za vyhovujúcu požiadavkám týkajúcim sa údajov a informácií podľa príloh II a III k danej smernici.

| (3) | V súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS bola v septembri 2005 Maďarsku doručená žiadosť od spoločnosti ISAGRO SpA o zaradenie účinnej látky valifenalát do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Rozhodnutím Komisie 2006/586/ES (4) sa potvrdilo, že dokumentácia je úplná a možno ju v zásade považovať za vyhovujúcu požiadavkám týkajúcim sa údajov a informácií podľa príloh II a III k danej smernici. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS bola v septembri 2005 Maďarsku doručená žiadosť od spoločnosti ISAGRO SpA o zaradenie účinnej látky valifenalát do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Rozhodnutím Komisie 2006/586/ES (4) sa potvrdilo, že dokumentácia je úplná a možno ju v zásade považovať za vyhovujúcu požiadavkám týkajúcim sa údajov a informácií podľa príloh II a III k danej smernici.

| (4) | Potvrdenie o úplnosti dokumentačných spisov bolo potrebné na účely ich podrobného preskúmania, ako aj v záujme umožnenia členským štátom udeľovať dočasné povolenia na prípravky na ochranu rastlín s obsahom príslušných účinných látok na najviac trojročné obdobie, za dodržania podmienok stanovených v článku 8 ods. 1 smernice 91/414/EHS, a najmä podmienok súvisiacich s podrobným posúdením účinných látok a prípravkov na ochranu rastlín vzhľadom na požiadavky stanovené v danej smernici. |
| --- | --- |

(4)

Potvrdenie o úplnosti dokumentačných spisov bolo potrebné na účely ich podrobného preskúmania, ako aj v záujme umožnenia členským štátom udeľovať dočasné povolenia na prípravky na ochranu rastlín s obsahom príslušných účinných látok na najviac trojročné obdobie, za dodržania podmienok stanovených v článku 8 ods. 1 smernice 91/414/EHS, a najmä podmienok súvisiacich s podrobným posúdením účinných látok a prípravkov na ochranu rastlín vzhľadom na požiadavky stanovené v danej smernici.

| (5) | Účinky týchto účinných látok na zdravie ľudí a životné prostredie sa posudzovali v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2 a 4 smernice 91/414/EHS, a to z hľadiska spôsobov použitia navrhovaných žiadateľmi. Spravodajské členské štáty predložili Komisii 21. novembra 2003 návrh hodnotiacej správy týkajúcej sa benalaxylu-M a 19. februára 2008 návrh hodnotiacej správy týkajúcej sa valifenalátu. |
| --- | --- |

(5)

Účinky týchto účinných látok na zdravie ľudí a životné prostredie sa posudzovali v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2 a 4 smernice 91/414/EHS, a to z hľadiska spôsobov použitia navrhovaných žiadateľmi. Spravodajské členské štáty predložili Komisii 21. novembra 2003 návrh hodnotiacej správy týkajúcej sa benalaxylu-M a 19. februára 2008 návrh hodnotiacej správy týkajúcej sa valifenalátu.

| (6) | Po predložení návrhov hodnotiacich správ spravodajskými členskými štátmi sa uznalo za potrebné požiadať žiadateľov o ďalšie informácie a spravodajské členské štáty o preskúmanie týchto informácií a predloženie ich posúdenia. Z toho dôvodu naďalej prebieha preverovanie dokumentácie, a teda predmetné hodnotenie nebude možné uzavrieť v časovom rámci stanovenom v smernici 91/414/EHS v spojení s vykonávacím rozhodnutím Komisie 2011/671/EÚ (5). |
| --- | --- |

(6)

Po predložení návrhov hodnotiacich správ spravodajskými členskými štátmi sa uznalo za potrebné požiadať žiadateľov o ďalšie informácie a spravodajské členské štáty o preskúmanie týchto informácií a predloženie ich posúdenia. Z toho dôvodu naďalej prebieha preverovanie dokumentácie, a teda predmetné hodnotenie nebude možné uzavrieť v časovom rámci stanovenom v smernici 91/414/EHS v spojení s vykonávacím rozhodnutím Komisie 2011/671/EÚ (5).

| (7) | Keďže sa však na základe vyhodnocovania doteraz nezistili žiadne dôvody na bezprostredné obavy, v súlade s ustanoveniami článku 8 smernice 91/414/EHS by sa členským štátom malo umožniť predĺženie dočasných povolení udelených na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce príslušné účinné látky, a to o 24 mesiacov s cieľom umožniť pokračovanie preverovania dokumentácie. Predpokladá sa, že hodnotenie a proces rozhodovania v súvislosti s rozhodnutím o možnom schválení v súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o benalaxyl-M a valifenalát, sa ukončí do 24 mesiacov. |
| --- | --- |

(7)

Keďže sa však na základe vyhodnocovania doteraz nezistili žiadne dôvody na bezprostredné obavy, v súlade s ustanoveniami článku 8 smernice 91/414/EHS by sa členským štátom malo umožniť predĺženie dočasných povolení udelených na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce príslušné účinné látky, a to o 24 mesiacov s cieľom umožniť pokračovanie preverovania dokumentácie. Predpokladá sa, že hodnotenie a proces rozhodovania v súvislosti s rozhodnutím o možnom schválení v súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o benalaxyl-M a valifenalát, sa ukončí do 24 mesiacov.

| (8) | Opatrenia stanovené týmto rozhodnutím sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené týmto rozhodnutím sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Členské štáty môžu dočasné povolenia týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín s obsahom látok benalaxyl-M a valifenalát predĺžiť o obdobie končiace najneskôr 31. augusta 2015.

Článok 2

Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. augusta 2015.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 12. augusta 2013

Za Komisiu

Tonio BORG

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 52.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 31.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 267, 12.10.2011, s. 19.

5

---

14.8.2013

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/s3

---

OZNAM PRE ČITATEĽOV

Nariadenie Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie

V súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie (Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2013, s. 1) sa od 1. júla 2013 bude elektronické vydanie úradného vestníka považovať za autentické a bude mať právne účinky.

Ak v dôsledku nepredvídaných a výnimočných okolností nebude možné uverejniť elektronické vydanie úradného vestníka, tlačené vydanie bude autentické a bude mať právne účinky v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 216/2013.

---

| 14.8.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 218/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 218/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽOV – SPÔSOB ODKAZOVANIA NA AKTY

Od 1. júla 2013 sa zmenil spôsob odkazovania na akty.

Počas prechodného obdobia sa bude používať nový aj starý spôsob.

---