# Úradný vestník L 317/2020

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 317 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 631. októbra 2020 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 317

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 631. októbra 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1361 z 30. septembra 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2018/2019, pokiaľ ide o určité rastliny určené na výsadbu druhu Malus domestica pochádzajúce zo Srbska a určité rastliny určené na výsadbu druhov Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúce z Nového Zélandu | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1362 z 30. septembra 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/1213, pokiaľ ide o rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín určených na výsadbu druhu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu do Únie | 5 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1363 z 30. septembra 2020 o povolení prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy ošípaných (držiteľ povolenia Chr. Hansen A/S) (
  1
  ) | 10 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1364 z 23. septembra 2020 o legálnych možnostiach získania ochrany v EÚ: podporovanie presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností | 13 |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1365 z 23. septembra 2020 o spolupráci členských štátov pri operáciách vykonávaných plavidlami, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú súkromné subjekty na účely pátracích a záchranných činností | 23 |
| | * | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1366 z 23. septembra 2020 o mechanizme EÚ pre pripravenosť a riadenie kríz v oblasti migrácie (Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie) | 26 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1361 z 30. septembra 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2018/2019, pokiaľ ide o určité rastliny určené na výsadbu druhu Malus domestica pochádzajúce zo Srbska a určité rastliny určené na výsadbu druhov Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúce z Nového Zélandu

Malus domestica

Acer japonicum

, Acer palmatum

Acer shirasawanum

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1362 z 30. septembra 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/1213, pokiaľ ide o rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín určených na výsadbu druhu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu do Únie

Acer japonicum

, Acer palmatum

Acer shirasawanum

5

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1363 z 30. septembra 2020 o povolení prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy ošípaných (držiteľ povolenia Chr. Hansen A/S) (
  1
  )

Bacillus amyloliquefaciens

1

10

ODPORÚČANIA

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1364 z 23. septembra 2020 o legálnych možnostiach získania ochrany v EÚ: podporovanie presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností

13

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1365 z 23. septembra 2020 o spolupráci členských štátov pri operáciách vykonávaných plavidlami, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú súkromné subjekty na účely pátracích a záchranných činností

23

*

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1366 z 23. septembra 2020 o mechanizme EÚ pre pripravenosť a riadenie kríz v oblasti migrácie (Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie)

26

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2018 z 11. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369, pokiaľ ide o energetické označovanie chladiacich spotrebičov s funkciou priameho predaja ( Ú. v. EÚ L 315, 5.12.2019 ) | 39 |

Korigendá

*

Korigendum k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2018 z 11. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369, pokiaľ ide o energetické označovanie chladiacich spotrebičov s funkciou priameho predaja ( Ú. v. EÚ L 315, 5.12.2019 )

( Ú. v. EÚ L 315, 5.12.2019 )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1361

z 30. septembra 2020,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2018/2019, pokiaľ ide o určité rastliny určené na výsadbu druhu Malus domestica pochádzajúce zo Srbska a určité rastliny určené na výsadbu druhov Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúce z Nového Zélandu

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 z 26. októbra 2016 o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013, (EÚ) č. 652/2014 a (EÚ) č. 1143/2014 a zrušujú smernice Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (1), a najmä na jeho článok 42 ods. 4 prvý a tretí pododsek,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/2019 (2) sa na základe predbežného vyhodnotenia rizika stanovuje zoznam vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/2019 (2) sa na základe predbežného vyhodnotenia rizika stanovuje zoznam vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov.

| (2) | Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2018 (3) sa stanovujú osobitné pravidlá týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržiavať pri hodnotení rizika podľa článku 42 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/2031 v prípade uvedených vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov. |
| --- | --- |

(2)

Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2018 (3) sa stanovujú osobitné pravidlá týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržiavať pri hodnotení rizika podľa článku 42 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/2031 v prípade uvedených vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov.

| (3) | V nadväznosti na predbežné vyhodnotenie rizika bolo do prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019 zaradených 35 rastlín určených na výsadbu, pochádzajúcich zo všetkých tretích krajín, ako vysokorizikové rastliny, medzi ktoré patria rody Malus Mill. a Acer L. |
| --- | --- |

(3)

V nadväznosti na predbežné vyhodnotenie rizika bolo do prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019 zaradených 35 rastlín určených na výsadbu, pochádzajúcich zo všetkých tretích krajín, ako vysokorizikové rastliny, medzi ktoré patria rody Malus Mill. a Acer L.

| (4) | Dňa 31. júla 2019 Srbsko predložilo Komisii žiadosť o vývoz jedno- až dvojročných dormantných vrúbľovancov s obnaženými koreňmi určených na výsadbu patriacich k druhu Malus domestica, do Únie. Táto žiadosť bola doložená príslušnou technickou dokumentáciou. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 31. júla 2019 Srbsko predložilo Komisii žiadosť o vývoz jedno- až dvojročných dormantných vrúbľovancov s obnaženými koreňmi určených na výsadbu patriacich k druhu Malus domestica, do Únie. Táto žiadosť bola doložená príslušnou technickou dokumentáciou.

| (5) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) 13. mája 2020 uverejnil vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity pre rastliny druhu Malus domestica zo Srbska určené na výsadbu (4). Úrad identifikoval Erwinia amylovora ako škodcu relevantného pre uvedené rastliny určené na výsadbu, vyhodnotil opatrenia na zmiernenia rizika opísané v dokumentácii týkajúcej sa uvedeného škodcu a odhadol pravdepodobnosť stavu bez jeho výskytu. |
| --- | --- |

(5)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) 13. mája 2020 uverejnil vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity pre rastliny druhu Malus domestica zo Srbska určené na výsadbu (4). Úrad identifikoval Erwinia amylovora ako škodcu relevantného pre uvedené rastliny určené na výsadbu, vyhodnotil opatrenia na zmiernenia rizika opísané v dokumentácii týkajúcej sa uvedeného škodcu a odhadol pravdepodobnosť stavu bez jeho výskytu.

| (6) | Na základe tohto stanoviska sa rastlinolekárske riziko spojené so vstupom do Únie jedno- až dvojročných vrúbľovancov s obnaženými koreňmi určených na výsadbu patriacich k druhu Malus domestica, ktoré pochádzajú zo Srbska, považuje za znížené na prijateľnú úroveň za predpokladu, že sa uplatnia primerané opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré predstavuje škodca v súvislosti s uvedenými rastlinami na výsadbu. Keďže takéto primerané opatrenia sú stanovené v bode 9 prílohy X k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2072 (5), uvedené rastliny určené na výsadbu by sa už nemali pokladať za vysokorizikové a mali by sa vypustiť z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019. |
| --- | --- |

(6)

Na základe tohto stanoviska sa rastlinolekárske riziko spojené so vstupom do Únie jedno- až dvojročných vrúbľovancov s obnaženými koreňmi určených na výsadbu patriacich k druhu Malus domestica, ktoré pochádzajú zo Srbska, považuje za znížené na prijateľnú úroveň za predpokladu, že sa uplatnia primerané opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré predstavuje škodca v súvislosti s uvedenými rastlinami na výsadbu. Keďže takéto primerané opatrenia sú stanovené v bode 9 prílohy X k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2072 (5), uvedené rastliny určené na výsadbu by sa už nemali pokladať za vysokorizikové a mali by sa vypustiť z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019.

| (7) | Dňa 29. augusta 2019 Nový Zéland predložil Komisii žiadosť o vývoz jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu, ktoré patria k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi, do Únie. Táto žiadosť bola doložená príslušnou technickou dokumentáciou. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 29. augusta 2019 Nový Zéland predložil Komisii žiadosť o vývoz jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu, ktoré patria k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi, do Únie. Táto žiadosť bola doložená príslušnou technickou dokumentáciou.

| (8) | Úrad 20. mája 2020 uverejnil vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity pre rastliny Acer spp. z Nového Zélandu (6). Úrad identifikoval Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne
  fallax, Oemona hirta a Platypus apicalis ako škodcov relevantných pre uvedené rastliny určené na výsadbu, vyhodnotil opatrenia na zmiernenie rizika opísané v dokumentácii týkajúcej sa uvedených škodcov a odhadol pravdepodobnosť stavu bez výskytu každého škodcu v súvislosti s uvedenými komoditami. |
| --- | --- |

(8)

Úrad 20. mája 2020 uverejnil vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity pre rastliny Acer spp. z Nového Zélandu (6). Úrad identifikoval Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne
  fallax, Oemona hirta a Platypus apicalis ako škodcov relevantných pre uvedené rastliny určené na výsadbu, vyhodnotil opatrenia na zmiernenie rizika opísané v dokumentácii týkajúcej sa uvedených škodcov a odhadol pravdepodobnosť stavu bez výskytu každého škodcu v súvislosti s uvedenými komoditami.

| (9) | Na základe tohto stanoviska sa rastlinolekárske riziko spojené so vstupom do Únie jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu patriacich k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi, ktoré pochádzajú z Nového Zélandu, považuje za znížené na prijateľnú úroveň za predpokladu, že sa uplatnia primerané opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré predstavujú škodcovia v súvislosti s uvedenými rastlinami určenými na výsadbu. Keďže takéto primerané opatrenia sú stanovené vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2020/... (7), uvedené rastliny určené na výsadbu by sa už nemali pokladať za vysokorizikové a mali by sa vypustiť z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019. |
| --- | --- |

(9)

Na základe tohto stanoviska sa rastlinolekárske riziko spojené so vstupom do Únie jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu patriacich k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi, ktoré pochádzajú z Nového Zélandu, považuje za znížené na prijateľnú úroveň za predpokladu, že sa uplatnia primerané opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré predstavujú škodcovia v súvislosti s uvedenými rastlinami určenými na výsadbu. Keďže takéto primerané opatrenia sú stanovené vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2020/... (7), uvedené rastliny určené na výsadbu by sa už nemali pokladať za vysokorizikové a mali by sa vypustiť z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019.

| (10) | S cieľom splniť záväzky Únie vyplývajúce z dohody Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (8) by sa dovoz uvedených komodít mal v čo najkratšom možnom čase obnoviť. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení, |
| --- | --- |

(10)

S cieľom splniť záväzky Únie vyplývajúce z dohody Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (8) by sa dovoz uvedených komodít mal v čo najkratšom možnom čase obnoviť. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení,

| (11) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2019

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. septembra 2020

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2019 z 18. decembra 2018, ktorým sa stanovuje predbežný zoznam vysoko rizikových rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov v zmysle článku 42 nariadenia (EÚ) 2016/2031 a zoznam rastlín, v prípade ktorých sa nevyžadujú rastlinolekárske osvedčenia na vstup do Únie v zmysle článku 73 uvedeného nariadenia (Ú. v. EÚ L 323, 19.12.2018, s. 10).

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2018 z 18. decembra 2018, ktorým sa stanovujú osobitné pravidlá týkajúce sa postupu, ktorý sa má dodržiavať na účely vyhodnotenia rizika vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov v zmysle článku 42 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 (Ú. v. EÚ L 323, 19.12.2018, s. 7).

3

(4)  Pracovná skupina EFSA pre zdravie rastlín (EFSA Panel on Plant Health), 2020. Vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity v súvislosti s rastlinami Malus domestica pochádzajúcimi zo Srbska. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2020) 18(5):6109, 53 s, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6109.

4

Malus domestica

EFSA Journal

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/2072 z 28. novembra 2019, ktorým sa stanovujú jednotné podmienky vykonávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031, pokiaľ ide o ochranné opatrenia proti škodcom rastlín, a ktorým sa zrušuje nariadenie Komisie (ES) č. 690/2008 a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2019 (Ú. v. EÚ L 319, 10.12.2019, s. 1).

5

(6)  Pracovná skupina EFSA pre zdravie rastlín (EFSA Panel on Plant Health), 2020. Vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika v súvislosti s rastlinami Acer spp. pochádzajúcimi z Nového Zélandu. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2020) 18 (5): 6105. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6105.

6

Acer

EFSA Journal

(7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/XXX z 30. septembra 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/1213, pokiaľ ide o rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín určených na výsadbu druhu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer
  shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu do Únie (pozri stranu ... tohto úradného vestníka).

7

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer

shirasawanum

(8)  Dohoda Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

8

---

PRÍLOHA

V bode 1 prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2018/2019 sa druhý stĺpec „Opis“ mení takto:

| a) | zápis týkajúci sa druhu „Malus Mill.“ sa nahrádza takto:

  „
  Malus Mill. okrem jedno- až dvojročných vrúbľovancov s obnaženými koreňmi určených na výsadbu patriacich k druhu Malus domestica pochádzajúcich zo Srbska“; |
| --- | --- |

a)

zápis týkajúci sa druhu „Malus Mill.“ sa nahrádza takto:

„
  Malus Mill. okrem jedno- až dvojročných vrúbľovancov s obnaženými koreňmi určených na výsadbu patriacich k druhu Malus domestica pochádzajúcich zo Srbska“;

| b) | zápis týkajúci sa druhu „Acer L.“ sa nahrádza takto:

  „
  Acer L. okrem jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu patriacich k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu“. |
| --- | --- |

b)

zápis týkajúci sa druhu „Acer L.“ sa nahrádza takto:

„
  Acer L. okrem jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu patriacich k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu“.

---

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/5

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1362

z 30. septembra 2020,

ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/1213, pokiaľ ide o rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín určených na výsadbu druhu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu do Únie

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031 z 26. októbra 2016 o ochranných opatreniach proti škodcom rastlín, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013, (EÚ) č. 652/2014 a (EÚ) č. 1143/2014 a zrušujú smernice Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (1), a najmä na jeho článok 42 ods. 4 tretí pododsek,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/2019 (2) sa na základe predbežného vyhodnotenia rizika stanovil zoznam vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/2019 (2) sa na základe predbežného vyhodnotenia rizika stanovil zoznam vysokorizikových rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov.

| (2) | Z nariadenia (EÚ) 2016/2031 vyplýva, že ak sa na základe vyhodnotenia rizika dospeje k záveru, že rastlina, rastlinný produkt alebo iný predmet s pôvodom v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo osobitnej oblasti príslušnej tretej krajiny predstavuje neprijateľné riziko súvisiace so škodcami, ale že toto riziko možno znížiť na prijateľnú úroveň uplatnením určitých opatrení, Komisia má vyňať uvedenú rastlinu, rastlinný produkt alebo iný predmet zo zoznamu stanoveného vykonávacím nariadením (EÚ) 2018/2019 a pridať ich do zoznamu uvedeného v článku 41 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/2031. |
| --- | --- |

(2)

Z nariadenia (EÚ) 2016/2031 vyplýva, že ak sa na základe vyhodnotenia rizika dospeje k záveru, že rastlina, rastlinný produkt alebo iný predmet s pôvodom v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo osobitnej oblasti príslušnej tretej krajiny predstavuje neprijateľné riziko súvisiace so škodcami, ale že toto riziko možno znížiť na prijateľnú úroveň uplatnením určitých opatrení, Komisia má vyňať uvedenú rastlinu, rastlinný produkt alebo iný predmet zo zoznamu stanoveného vykonávacím nariadením (EÚ) 2018/2019 a pridať ich do zoznamu uvedeného v článku 41 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/2031.

| (3) | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1213 (3) stanovuje rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré boli vyňaté z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019, do Únie. |
| --- | --- |

(3)

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1213 (3) stanovuje rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré boli vyňaté z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019, do Únie.

| (4) | Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019 zahŕňa rastliny rodu Acer L. ako vysokorizikové rastliny. |
| --- | --- |

(4)

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2019 zahŕňa rastliny rodu Acer L. ako vysokorizikové rastliny.

| (5) | Dňa 29. augusta 2019 Nový Zéland predložil Komisii žiadosť o vývoz jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu, ktoré patria k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi, do Únie (ďalej len „špecifikované rastliny“). Táto žiadosť bola doložená príslušnou technickou dokumentáciou. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 29. augusta 2019 Nový Zéland predložil Komisii žiadosť o vývoz jedno- až trojročných dormantných vrúbľovaných alebo očkovaných rastlín s obnaženými koreňmi bez listov určených na výsadbu, ktoré patria k druhom Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi, do Únie (ďalej len „špecifikované rastliny“). Táto žiadosť bola doložená príslušnou technickou dokumentáciou.

| (6) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) uverejnil 20. mája 2020 vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity v súvislosti s rastlinami druhu Acer spp. pochádzajúcimi z Nového Zélandu (4). Úrad identifikoval Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne
  fallax, Oemona hirta a Platypus apicalis (ďalej len „špecifikovaní škodcovia“) ako škodcov relevantných pre špecifikované rastliny, vyhodnotil opatrenia na zmiernenie rizika opísané v dokumentácii týkajúcej sa uvedených škodcov a odhadol pravdepodobnosť stavu bez výskytu každého škodcu v súvislosti s uvedenou komoditou. |
| --- | --- |

(6)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) uverejnil 20. mája 2020 vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity v súvislosti s rastlinami druhu Acer spp. pochádzajúcimi z Nového Zélandu (4). Úrad identifikoval Eotetranychus sexmaculatus, Meloidogyne
  fallax, Oemona hirta a Platypus apicalis (ďalej len „špecifikovaní škodcovia“) ako škodcov relevantných pre špecifikované rastliny, vyhodnotil opatrenia na zmiernenie rizika opísané v dokumentácii týkajúcej sa uvedených škodcov a odhadol pravdepodobnosť stavu bez výskytu každého škodcu v súvislosti s uvedenou komoditou.

| (7) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1361 (5) sa v nadväznosti na uvedené stanovisko vyňali špecifikované rastliny zo zoznamu vysokorizikových rastlín stanoveného vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2018/2019. |
| --- | --- |

(7)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1361 (5) sa v nadväznosti na uvedené stanovisko vyňali špecifikované rastliny zo zoznamu vysokorizikových rastlín stanoveného vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2018/2019.

| (8) | Okrem toho a na základe tohto stanoviska možno prijať potrebné opatrenia na riešenie rizika špecifikovaných škodcov ako rastlinolekárske požiadavky na dovoz, aby sa zabezpečila rastlinolekárska ochrana územia Únie pred vstupom špecifikovaných rastlín do Únie. |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho a na základe tohto stanoviska možno prijať potrebné opatrenia na riešenie rizika špecifikovaných škodcov ako rastlinolekárske požiadavky na dovoz, aby sa zabezpečila rastlinolekárska ochrana územia Únie pred vstupom špecifikovaných rastlín do Únie.

| (9) | V prípade Oemona hirta a Platypus apicalis sa opatrenia opísané Novým Zélandom v dokumentácii považujú za dostatočné na to, aby sa riziko spojené so vstupom špecifikovaných rastlín do Únie zmiernilo na prijateľnú úroveň. Opatrenia týkajúce sa týchto dvoch škodcov by sa preto mali zakladať na opatreniach, ktoré Nový Zéland opísal v dokumentácii. |
| --- | --- |

(9)

V prípade Oemona hirta a Platypus apicalis sa opatrenia opísané Novým Zélandom v dokumentácii považujú za dostatočné na to, aby sa riziko spojené so vstupom špecifikovaných rastlín do Únie zmiernilo na prijateľnú úroveň. Opatrenia týkajúce sa týchto dvoch škodcov by sa preto mali zakladať na opatreniach, ktoré Nový Zéland opísal v dokumentácii.

| (10) | V prípade Meloidogyne fallax sú opatrenia opísané Novým Zélandom v dokumentácii v súlade s existujúcimi požiadavkami pre háďatká stanovenými v bode 10 prílohy VII k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2072 (6), pokiaľ ide o stromy a kry určené na výsadbu. |
| --- | --- |

(10)

V prípade Meloidogyne fallax sú opatrenia opísané Novým Zélandom v dokumentácii v súlade s existujúcimi požiadavkami pre háďatká stanovenými v bode 10 prílohy VII k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2072 (6), pokiaľ ide o stromy a kry určené na výsadbu.

| (11) | V prípade Eotetranychus sexmaculatus sa usudzuje, že samotným uplatnením opatrení, ktoré Nový Zéland navrhuje v dokumentácii, sa riziko spojené so vstupom špecifikovaných rastlín do Únie nemôže znížiť na prijateľnú úroveň, keďže podľa stanoviska úradu pretrvávajú určité nejasnosti. Riešenie zistených neistôt uplatnením dodatočných opatrení, pokiaľ ide o úradné vyhlásenia a rastlinolekárske osvedčenia pre tieto rastliny, môže znížiť riziko zavlečenia špecifikovaných rastlín do Únie na prijateľnú úroveň. Opatrenia, ktoré uplatnil Nový Zéland v dokumentácii pre Eotetranychus sexmaculatus, by sa preto mali doplniť o tie opatrenia, ktoré riešia nejasnosti. |
| --- | --- |

(11)

V prípade Eotetranychus sexmaculatus sa usudzuje, že samotným uplatnením opatrení, ktoré Nový Zéland navrhuje v dokumentácii, sa riziko spojené so vstupom špecifikovaných rastlín do Únie nemôže znížiť na prijateľnú úroveň, keďže podľa stanoviska úradu pretrvávajú určité nejasnosti. Riešenie zistených neistôt uplatnením dodatočných opatrení, pokiaľ ide o úradné vyhlásenia a rastlinolekárske osvedčenia pre tieto rastliny, môže znížiť riziko zavlečenia špecifikovaných rastlín do Únie na prijateľnú úroveň. Opatrenia, ktoré uplatnil Nový Zéland v dokumentácii pre Eotetranychus sexmaculatus, by sa preto mali doplniť o tie opatrenia, ktoré riešia nejasnosti.

| (12) | Oemona hirta a Meloidogyne fallax sú uvedené v zozname karanténnych škodcov Únie v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2019/2072. Eotetranychus sexmaculatus a Platypus apicalis sa ešte neuvádzajú v zozname karanténnych škodcov Únie vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2019/2072, môžu však spĺňať podmienky na zaradenie do tohto zoznamu na základe ďalšieho úplného vyhodnotenia rizika. Ak sa zistí, že títo škodcovia spĺňajú uvedené podmienky, zaradia sa do zoznamu v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2019/2072 a príslušné rastliny sa na základe úplného vyhodnotenia rizika uvedených škodcov uvedú v zozname v prílohe VII k uvedenému nariadeniu spolu s príslušnými opatreniami. Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/2072 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom preskúmať. |
| --- | --- |

(12)

Oemona hirta a Meloidogyne fallax sú uvedené v zozname karanténnych škodcov Únie v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2019/2072. Eotetranychus sexmaculatus a Platypus apicalis sa ešte neuvádzajú v zozname karanténnych škodcov Únie vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2019/2072, môžu však spĺňať podmienky na zaradenie do tohto zoznamu na základe ďalšieho úplného vyhodnotenia rizika. Ak sa zistí, že títo škodcovia spĺňajú uvedené podmienky, zaradia sa do zoznamu v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2019/2072 a príslušné rastliny sa na základe úplného vyhodnotenia rizika uvedených škodcov uvedú v zozname v prílohe VII k uvedenému nariadeniu spolu s príslušnými opatreniami. Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2019/2072 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom preskúmať.

| (13) | Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2020/1213 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(13)

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2020/1213 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (14) | S cieľom splniť záväzky Únie vyplývajúce z dohody Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (7) by sa dovoz špecifikovaných rastlín mal v čo najkratšom možnom čase obnoviť. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení, |
| --- | --- |

(14)

S cieľom splniť záväzky Únie vyplývajúce z dohody Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (7) by sa dovoz špecifikovaných rastlín mal v čo najkratšom možnom čase obnoviť. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení,

| (15) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(15)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú rastlinolekárske opatrenia v súvislosti so vstupom určitých rastlín určených na výsadbu druhov Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúcich z Nového Zélandu do Únie.

Acer japonicum

Acer palmatum

Acer shirasawanum

Článok 2

Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2020/1213

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2020/1213 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. septembra 2020

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2019 z 18. decembra 2018, ktorým sa stanovuje predbežný zoznam vysoko rizikových rastlín, rastlinných produktov alebo iných predmetov v zmysle článku 42 nariadenia (EÚ) 2016/2031 a zoznam rastlín, v prípade ktorých sa nevyžadujú rastlinolekárske osvedčenia na vstup do Únie v zmysle článku 73 uvedeného nariadenia (Ú. v. EÚ L 323, 19.12.2018, s. 10).

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1213 z 21. augusta 2020 o rastlinolekárskych opatreniach v súvislosti so vstupom určitých rastlín, rastlinných produktov a iných predmetov, ktoré boli vyňaté z prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2018/2019, do Únie (Ú. v. EÚ L 275, 24.8.2020, s. 5).

3

(4)  Pracovná skupina EFSA pre zdravie rastlín (EFSA Panel on Plant Health), 2020. Vedecké stanovisko týkajúce sa vyhodnotenia rizika komodity v súvislosti s rastlinami Acer spp. pochádzajúcimi z Nového Zélandu. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2020) 18 (5): 6105. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6105.

4

Acer

EFSA Journal

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1361 z 30. septembra 2020, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie(EÚ) 2018/2019, pokiaľ ide o určité rastliny určené na výsadbu druhu Malus domestica pochádzajúce zo Srbska a určité rastliny určené na výsadbu druhov Acer japonicum Thunberg, Acer
  palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi pochádzajúce z Nového Zélandu (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

5

Malus domestica

Acer japonicum

Acer

palmatum

Acer shirasawanum

(6)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/2072 z 28. novembra 2019, ktorým sa stanovujú jednotné podmienky vykonávania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2031, pokiaľ ide o ochranné opatrenia proti škodcom rastlín, a ktorým sa zrušuje nariadenie Komisie (ES) č. 690/2008 a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2019 (Ú. v. EÚ L 319, 10.12.2019, s. 1).

6

(7)  Dohoda Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

7

---

PRÍLOHA

V prílohe k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2020/1213 sa dopĺňajú tieto body:

| Rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety | Číselný znak KN | Tretie krajiny pôvodu | Opatrenia |
| --- | --- | --- | --- |
| „4. | Dormantné vrúbľované alebo očkované jedno- až trojročné rastliny s obnaženými koreňmi bez listov určené na výsadbu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi |

Rastliny, rastlinné produkty alebo iné predmety

Číselný znak KN

Tretie krajiny pôvodu

Opatrenia

„4.

Dormantné vrúbľované alebo očkované jedno- až trojročné rastliny s obnaženými koreňmi bez listov určené na výsadbu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

Nový Zéland

| a) | Úradné potvrdenie, že:






  i) | rastliny sú bez výskytu Eotetranychus sexmaculatus, |
| --- | --- | --- |

a)

Úradné potvrdenie, že:

i)

rastliny sú bez výskytu Eotetranychus sexmaculatus,

| ii) | rastliny sa počas celého ich životného cyklu pestovali na mieste výroby, ktoré je spolu s výrobnými prevádzkami, ktoré sú jeho súčasťou, zaregistrované národnou organizáciou na ochranu rastlín v krajine pôvodu a pod jej dohľadom, |
| --- | --- |

ii)

rastliny sa počas celého ich životného cyklu pestovali na mieste výroby, ktoré je spolu s výrobnými prevádzkami, ktoré sú jeho súčasťou, zaregistrované národnou organizáciou na ochranu rastlín v krajine pôvodu a pod jej dohľadom,

| iii) | počas úradných kontrol vykonávaných vo vhodných časoch sa zistilo, že výrobná prevádzka je od začiatku celého výrobného cyklu bez výskytu Eotetranychus sexmaculatus; v prípade podozrenia na prítomnosť Eotetranychus sexmaculatus vo výrobnej prevádzke sa vykonali príslušné ošetrenia s cieľom zabezpečiť neprítomnosť škodcu; v okruhu 100 metrov je zriadená okolitá zóna, ktorá vo vhodných časoch podlieha osobitným prieskumom na zistenie výskytu Eotetranychus sexmaculatus, a ak sa na akýchkoľvek hostiteľských rastlinách zistil výskyt škodcu, tieto rastliny boli okamžite odstránené a zničené, |
| --- | --- |

iii)

počas úradných kontrol vykonávaných vo vhodných časoch sa zistilo, že výrobná prevádzka je od začiatku celého výrobného cyklu bez výskytu Eotetranychus sexmaculatus; v prípade podozrenia na prítomnosť Eotetranychus sexmaculatus vo výrobnej prevádzke sa vykonali príslušné ošetrenia s cieľom zabezpečiť neprítomnosť škodcu; v okruhu 100 metrov je zriadená okolitá zóna, ktorá vo vhodných časoch podlieha osobitným prieskumom na zistenie výskytu Eotetranychus sexmaculatus, a ak sa na akýchkoľvek hostiteľských rastlinách zistil výskyt škodcu, tieto rastliny boli okamžite odstránené a zničené,

| iv) | zaviedol sa systém na zabezpečenie toho, aby boli nástroje a stroje pred zavedením do každej výrobnej prevádzky očistené tak, aby boli bez pôdy a rastlinného odpadu, a dezinfikované tak, aby boli bez výskytu Eotetranychus sexmaculatus, |
| --- | --- |

iv)

zaviedol sa systém na zabezpečenie toho, aby boli nástroje a stroje pred zavedením do každej výrobnej prevádzky očistené tak, aby boli bez pôdy a rastlinného odpadu, a dezinfikované tak, aby boli bez výskytu Eotetranychus sexmaculatus,

| v) | v čase zberu boli rastliny vyčistené a orezané a rastliny boli podrobené úradnej fytosanitárnej kontrole pozostávajúcej prinajmenšom z podrobnej vizuálnej prehliadky, najmä stoniek a konárov týchto rastlín, aby sa potvrdila neprítomnosť Eotetranychus sexmaculatus, |
| --- | --- |

v)

v čase zberu boli rastliny vyčistené a orezané a rastliny boli podrobené úradnej fytosanitárnej kontrole pozostávajúcej prinajmenšom z podrobnej vizuálnej prehliadky, najmä stoniek a konárov týchto rastlín, aby sa potvrdila neprítomnosť Eotetranychus sexmaculatus,

| vi) | bezprostredne pred vývozom boli zásielky rastlín podrobené úradnej kontrole zameranej na prítomnosť Eotetranychus sexmaculatus, najmä stoniek a konárov rastlín, a veľkosť vzorky určenej na kontrolu bola taká, aby umožňovala detekciu aspoň 1 % miery zamorenia s úrovňou spoľahlivosti 99 %. |
| --- | --- |

vi)

bezprostredne pred vývozom boli zásielky rastlín podrobené úradnej kontrole zameranej na prítomnosť Eotetranychus sexmaculatus, najmä stoniek a konárov rastlín, a veľkosť vzorky určenej na kontrolu bola taká, aby umožňovala detekciu aspoň 1 % miery zamorenia s úrovňou spoľahlivosti 99 %.

| b) | Rastlinolekárske osvedčenia pre tieto rastliny zahŕňajú pod položkou „Dodatočné vyhlásenie“:






  i) | nasledujúci výrok: „Táto zásielka je v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1362“, |
| --- | --- | --- |

b)

Rastlinolekárske osvedčenia pre tieto rastliny zahŕňajú pod položkou „Dodatočné vyhlásenie“:

i)

nasledujúci výrok: „Táto zásielka je v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1362“,

| ii) | špecifikácia registrovaných výrobných prevádzok. |
| --- | --- |

ii)

špecifikácia registrovaných výrobných prevádzok.

| 5. | Dormantné vrúbľované alebo očkované jedno- až trojročné rastliny s obnaženými koreňmi bez listov určené na výsadbu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi |
| --- | --- |

5.

Dormantné vrúbľované alebo očkované jedno- až trojročné rastliny s obnaženými koreňmi bez listov určené na výsadbu Acer japonicum Thunberg, Acer palmatum Thunberg a Acer shirasawanum Koidzumi

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

Nový Zéland

| a) | Úradné potvrdenie, že:






  i) | rastliny sú bez výskytu Oemona hirta a Platypus apicalis, |
| --- | --- | --- |

a)

Úradné potvrdenie, že:

i)

rastliny sú bez výskytu Oemona hirta a Platypus apicalis,

| ii) | rastliny sa počas celého ich životného cyklu pestovali na mieste výroby, ktoré je spolu s výrobnými prevádzkami, ktoré sú jeho súčasťou, zaregistrované národnou organizáciou na ochranu rastlín v krajine pôvodu a pod jej dohľadom, |
| --- | --- |

ii)

rastliny sa počas celého ich životného cyklu pestovali na mieste výroby, ktoré je spolu s výrobnými prevádzkami, ktoré sú jeho súčasťou, zaregistrované národnou organizáciou na ochranu rastlín v krajine pôvodu a pod jej dohľadom,

| iii) | počas úradných kontrol vykonávaných vo vhodných časoch sa zistilo, že výrobná prevádzka je od začiatku celého výrobného cyklu bez výskytu Oemona hirta a Platypus apicalis; v prípade podozrenia na prítomnosť Oemona hirta alebo Platypus apicalis vo výrobnej prevádzke sa vykonali príslušné ošetrenia s cieľom zabezpečiť neprítomnosť škodcov; |
| --- | --- |

iii)

počas úradných kontrol vykonávaných vo vhodných časoch sa zistilo, že výrobná prevádzka je od začiatku celého výrobného cyklu bez výskytu Oemona hirta a Platypus apicalis; v prípade podozrenia na prítomnosť Oemona hirta alebo Platypus apicalis vo výrobnej prevádzke sa vykonali príslušné ošetrenia s cieľom zabezpečiť neprítomnosť škodcov;

| iv) | v čase zberu boli rastliny vyčistené a podrobené úradnej kontrole, aby sa potvrdila neprítomnosť Oemona hirta a Platypus apicalis, |
| --- | --- |

iv)

v čase zberu boli rastliny vyčistené a podrobené úradnej kontrole, aby sa potvrdila neprítomnosť Oemona hirta a Platypus apicalis,

| v) | bezprostredne pred vývozom boli zásielky rastlín podrobené úradnej kontrole zameranej na prítomnosť Oemona hirta a Platypus apicalis a veľkosť vzorky určenej na kontrolu bola taká, aby umožňovala detekciu aspoň 1 % miery zamorenia s úrovňou spoľahlivosti 99 %; |
| --- | --- |

v)

bezprostredne pred vývozom boli zásielky rastlín podrobené úradnej kontrole zameranej na prítomnosť Oemona hirta a Platypus apicalis a veľkosť vzorky určenej na kontrolu bola taká, aby umožňovala detekciu aspoň 1 % miery zamorenia s úrovňou spoľahlivosti 99 %;

| b) | Rastlinolekárske osvedčenia pre tieto rastliny zahŕňajú pod položkou „Dodatočné vyhlásenie“:






  i) | nasledujúci výrok: „Táto zásielka je v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1362“, |
| --- | --- | --- |

b)

Rastlinolekárske osvedčenia pre tieto rastliny zahŕňajú pod položkou „Dodatočné vyhlásenie“:

i)

nasledujúci výrok: „Táto zásielka je v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2020/1362“,

| ii) | špecifikácia registrovaných výrobných prevádzok.“ |
| --- | --- |

ii)

špecifikácia registrovaných výrobných prevádzok.“

---

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/10

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2020/1363

z 30. septembra 2020

o povolení prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy ošípaných (držiteľ povolenia Chr. Hansen A/S)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

keďže:

| (1) | V nariadení (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (ES) č. 1831/2003 sa stanovuje povoľovanie doplnkových látok určených na používanie vo výžive zvierat, ako aj dôvody a postupy udeľovania takýchto povolení.

| (2) | V súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1831/2003 boli predložené žiadosti o povolenie prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840. K žiadostiam boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 1831/2003 boli predložené žiadosti o povolenie prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840. K žiadostiam boli priložené údaje a doklady vyžadované podľa článku 7 ods. 3 uvedeného nariadenia.

| (3) | Žiadosti sa týkajú povolenia prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy ošípaných, ktorá sa má zaradiť do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žiadosti sa týkajú povolenia prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy ošípaných, ktorá sa má zaradiť do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“.

| (4) | Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) v stanoviskách z 21. februára 2018 (2) a zo 4. októbra 2019 (3) skonštatoval, že prípravok s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 nemá za navrhovaných podmienok používania negatívny účinok na zdravie zvierat, bezpečnosť spotrebiteľov ani životné prostredie. Takisto dospel k záveru, že doplnková látka by sa mala považovať za potenciálny respiračný senzibilizátor a že nemožno vyvodiť žiadny záver, pokiaľ ide o jej potenciálnu dráždivosť kože a očí a kožnú citlivosť. Preto by sa mali prijať vhodné ochranné opatrenia s cieľom zabrániť negatívnym účinkom na zdravie ľudí a zvlášť používateľov tejto doplnkovej látky. Úrad dospel k záveru, že doplnková látka má značný účinok na zlepšenie zootechnických parametrov všetkých druhov ošípaných. Úrad nepovažuje za potrebné stanoviť osobitné požiadavky na monitorovanie po umiestnení na trh. Zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) v stanoviskách z 21. februára 2018 (2) a zo 4. októbra 2019 (3) skonštatoval, že prípravok s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 nemá za navrhovaných podmienok používania negatívny účinok na zdravie zvierat, bezpečnosť spotrebiteľov ani životné prostredie. Takisto dospel k záveru, že doplnková látka by sa mala považovať za potenciálny respiračný senzibilizátor a že nemožno vyvodiť žiadny záver, pokiaľ ide o jej potenciálnu dráždivosť kože a očí a kožnú citlivosť. Preto by sa mali prijať vhodné ochranné opatrenia s cieľom zabrániť negatívnym účinkom na zdravie ľudí a zvlášť používateľov tejto doplnkovej látky. Úrad dospel k záveru, že doplnková látka má značný účinok na zlepšenie zootechnických parametrov všetkých druhov ošípaných. Úrad nepovažuje za potrebné stanoviť osobitné požiadavky na monitorovanie po umiestnení na trh. Zároveň overil správu o metóde analýzy kŕmnej doplnkovej látky v krmive predloženú referenčným laboratóriom zriadeným nariadením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Z posúdenia prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie uvedeného prípravku by sa preto malo povoliť podľa prílohy k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

Z posúdenia prípravku s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 vyplýva, že podmienky povolenia stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. Používanie uvedeného prípravku by sa preto malo povoliť podľa prílohy k tomuto nariadeniu.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Povolenie

Prípravok špecifikovaný v prílohe, ktorý patrí do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“ a do funkčnej skupiny „stabilizátory črevnej mikroflóry“, sa za podmienok stanovených v uvedenej prílohe povoľuje ako doplnková látka vo výžive zvierat.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 30. septembra 2020

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2018) 16(4): 5200.

2

EFSA Journal

(3)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(11): 5881 a Vestník EFSA (EFSA Journal) (2019) 17(11): 5883.

3

EFSA Journal

EFSA Journal

---

PRÍLOHA

| Identifikačné číslo doplnkovej látky | Názov/meno držiteľa povolenia | Doplnková látka | Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda | Druh alebo kategória zvierat | Maximálny vek | Minimálny obsah | Maximálny obsah | Minimálny obsah | Maximálny obsah | Iné ustanovenia | Koniec platnosti povolenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JTK/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % | JTK/l vody na pitie | | |
| Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: stabilizátory črevnej mikroflóry. |
| 4b1901 | Chr. Hansen A/S | Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 | Zloženie doplnkovej látky

  Prípravok s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 obsahujúci minimálne 1,25 × 1010 JTK/g doplnkovej látky.
  tuhá forma | všetky druhy ošípaných | – | 5 × 108 | – | 1,7 × 108 | – | 1. | V návode na použitie doplnkovej látky a premixov sa musia uvádzať podmienky skladovania a stabilita pri tepelnom ošetrení. |

Identifikačné číslo doplnkovej látky

Názov/meno držiteľa povolenia

Doplnková látka

Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

Druh alebo kategória zvierat

Maximálny vek

Minimálny obsah

Maximálny obsah

Minimálny obsah

Maximálny obsah

Iné ustanovenia

Koniec platnosti povolenia

JTK/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 %

JTK/l vody na pitie

Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: stabilizátory črevnej mikroflóry.

4b1901

Chr. Hansen A/S

Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840

Zloženie doplnkovej látky

Prípravok s obsahom Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 obsahujúci minimálne 1,25 × 1010 JTK/g doplnkovej látky.

tuhá forma

všetky druhy ošípaných

–

5 × 108

–

1,7 × 108

–

1.

V návode na použitie doplnkovej látky a premixov sa musia uvádzať podmienky skladovania a stabilita pri tepelnom ošetrení.

| 2. | Doplnkovú látku možno používať vo vode na pitie. Pri použití doplnkovej látky vo vode na pitie treba zabezpečiť jej homogénne rozpustenie. |
| --- | --- |

2.

Doplnkovú látku možno používať vo vode na pitie. Pri použití doplnkovej látky vo vode na pitie treba zabezpečiť jej homogénne rozpustenie.

| 3. | Pre používateľov doplnkovej látky a premixov stanovia prevádzkovatelia krmivárskych podnikov prevádzkové postupy a organizačné opatrenia s cieľom riešiť potenciálne riziká vyplývajúce z ich používania. Ak uvedené riziká nemožno takýmito postupmi a opatreniami odstrániť alebo znížiť na minimum, doplnková látka a premixy sa musia používať s osobnými ochrannými prostriedkami vrátane prostriedkov na ochranu kože, očí a ochrannej dýchacej masky. |
| --- | --- |

3.

Pre používateľov doplnkovej látky a premixov stanovia prevádzkovatelia krmivárskych podnikov prevádzkové postupy a organizačné opatrenia s cieľom riešiť potenciálne riziká vyplývajúce z ich používania. Ak uvedené riziká nemožno takýmito postupmi a opatreniami odstrániť alebo znížiť na minimum, doplnková látka a premixy sa musia používať s osobnými ochrannými prostriedkami vrátane prostriedkov na ochranu kože, očí a ochrannej dýchacej masky.

21. októbra 2030

Charakteristika účinnej látky

životaschopné spóry Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840

Analytická metóda
   (1)

Na identifikáciu Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840: Identifikácia: pulzná gélová elektroforéza (PFGE)

Na stanovenie počtu Bacillus amyloliquefaciens DSM 25840 v kŕmnej doplnkovej látke, premixoch a krmivách: difúzna platňová metóda na tryptón-sójovom agare – EN 15784

---

(1)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto adrese referenčného laboratória: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

ODPORÚČANIA

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/13

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/1364

z 23. septembra 2020

o legálnych možnostiach získania ochrany v EÚ: podporovanie presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | Počet utečencov a ďalších osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, sa globálne zvyšuje. V dôsledku toho je potrebné, aby sa posilnila schopnosť Únie plniť si svoju morálnu povinnosť, ktorou je poskytovať účinnú pomoc. Všetky členské štáty by sa mali podieľať na spoločnom úsilí Únie a preukázať solidaritu tým, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a to ponúknutím legálnych možností príchodu do Únie a zlepšovaním ochranného priestoru mimo Únie. |
| --- | --- |

(1)

Počet utečencov a ďalších osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, sa globálne zvyšuje. V dôsledku toho je potrebné, aby sa posilnila schopnosť Únie plniť si svoju morálnu povinnosť, ktorou je poskytovať účinnú pomoc. Všetky členské štáty by sa mali podieľať na spoločnom úsilí Únie a preukázať solidaritu tým, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a to ponúknutím legálnych možností príchodu do Únie a zlepšovaním ochranného priestoru mimo Únie.

| (2) | Cieľom tohto odporúčania je podporiť nepretržité úsilie, ktoré členské štáty vynakladajú v záujme poskytovania a zlepšovania legálnych a bezpečných kanálov pre tých, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. Odporúčané opatrenia si predovšetkým kladú za cieľ preukázať solidaritu s krajinami mimo EÚ, do ktorých bol vysídlený veľký počet osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, prispieť k medzinárodným iniciatívam v oblasti presídľovania a prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a zlepšiť celkové riadenie migrácie. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom tohto odporúčania je podporiť nepretržité úsilie, ktoré členské štáty vynakladajú v záujme poskytovania a zlepšovania legálnych a bezpečných kanálov pre tých, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. Odporúčané opatrenia si predovšetkým kladú za cieľ preukázať solidaritu s krajinami mimo EÚ, do ktorých bol vysídlený veľký počet osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, prispieť k medzinárodným iniciatívam v oblasti presídľovania a prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a zlepšiť celkové riadenie migrácie.

| (3) | Únia pracuje na vytvorení a zlepšení ochranného priestoru v krajinách tranzitu, cieľových krajinách alebo v krajinách prvého azylu, aby poskytla pomoc ľuďom, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj migrantom, ktorí sú obzvlášť zraniteľní, a zároveň pomohla hostiteľským komunitám. Regionálne programy rozvoja a ochrany (1) v Africkom rohu a v severnej Afrike či na Blízkom východe podporujú okrem iného zachovávanie a zlepšovanie ochranného priestoru budovaním kapacít vnútroštátnych systémov a podporovaním orgánov a občianskej spoločnosti. Zabezpečujú ochranu osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a poskytujú im priamu pomoc. Všetky akcie realizujú implementujúci partneri. Tieto programy podporujú trvalé riešenia pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, najmä presídlenie, pričom zabezpečujú skríning a registráciu, uľahčujú účinné určenie postavenia utečenca, a priamo podporujú operácie Úradu Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (ďalej len „UNHCR“) v oblasti presídľovania. Členské štáty sa vyzývajú, aby ako členovia konzorcia zohrávali aktívnu úlohu alebo aby finančne prispievali na podporu a vykonávanie regionálnych programov rozvoja a ochrany s cieľom posilniť vonkajší rozmer migračnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

(3)

Únia pracuje na vytvorení a zlepšení ochranného priestoru v krajinách tranzitu, cieľových krajinách alebo v krajinách prvého azylu, aby poskytla pomoc ľuďom, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj migrantom, ktorí sú obzvlášť zraniteľní, a zároveň pomohla hostiteľským komunitám. Regionálne programy rozvoja a ochrany (1) v Africkom rohu a v severnej Afrike či na Blízkom východe podporujú okrem iného zachovávanie a zlepšovanie ochranného priestoru budovaním kapacít vnútroštátnych systémov a podporovaním orgánov a občianskej spoločnosti. Zabezpečujú ochranu osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a poskytujú im priamu pomoc. Všetky akcie realizujú implementujúci partneri. Tieto programy podporujú trvalé riešenia pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, najmä presídlenie, pričom zabezpečujú skríning a registráciu, uľahčujú účinné určenie postavenia utečenca, a priamo podporujú operácie Úradu Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (ďalej len „UNHCR“) v oblasti presídľovania. Členské štáty sa vyzývajú, aby ako členovia konzorcia zohrávali aktívnu úlohu alebo aby finančne prispievali na podporu a vykonávanie regionálnych programov rozvoja a ochrany s cieľom posilniť vonkajší rozmer migračnej politiky EÚ.

| (4) | Presídľovanie je dôležitým nástrojom na ochranu osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a prejavom globálnej solidarity s krajinami mimo EÚ, ktorý im má pomôcť vyrovnať sa s vysokým počtom osôb utekajúcich pred vojnou či prenasledovaním. Zároveň je kľúčovým prvkom komplexnej azylovej a migračnej politiky Únie: keďže presídlenie predstavuje bezpečnú a legálnu možnosť pre osoby, ktoré potrebujú ochranu, pomáha zachraňovať životy, znižovať neregulárnu migráciu a bojovať proti obchodnému modelu prevádzačských sietí. Presídľovanie je tiež dôležitou a integrálnou súčasťou komplexného prístupu k migrácii, pretože zapája partnerské krajiny do celého spektra oblastí súvisiacich s migráciou. |
| --- | --- |

(4)

Presídľovanie je dôležitým nástrojom na ochranu osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a prejavom globálnej solidarity s krajinami mimo EÚ, ktorý im má pomôcť vyrovnať sa s vysokým počtom osôb utekajúcich pred vojnou či prenasledovaním. Zároveň je kľúčovým prvkom komplexnej azylovej a migračnej politiky Únie: keďže presídlenie predstavuje bezpečnú a legálnu možnosť pre osoby, ktoré potrebujú ochranu, pomáha zachraňovať životy, znižovať neregulárnu migráciu a bojovať proti obchodnému modelu prevádzačských sietí. Presídľovanie je tiež dôležitou a integrálnou súčasťou komplexného prístupu k migrácii, pretože zapája partnerské krajiny do celého spektra oblastí súvisiacich s migráciou.

| (5) | UNHCR potvrdil, že globálne potreby v oblasti presídľovania zostávajú vysoké, pričom v roku 2020 ide o 1,44 milióna prípadov. Očakáva sa, že toto číslo v nasledujúcich rokoch ešte porastie. |
| --- | --- |

(5)

UNHCR potvrdil, že globálne potreby v oblasti presídľovania zostávajú vysoké, pričom v roku 2020 ide o 1,44 milióna prípadov. Očakáva sa, že toto číslo v nasledujúcich rokoch ešte porastie.

| (6) | Počas prvého Globálneho fóra o utečencoch, ktoré sa konalo v decembri 2019, sa zhodnotil pokrok pri vykonávaní globálneho paktu UNHCR o utečencoch (2). Toto fórum zmobilizovalo širokú medzinárodnú podporu pri hľadaní trvalých riešení pre utečencov z celého sveta vrátane riešení v oblasti presídľovania a rozšírenia počtu a rozsahu legálnych možností dostupných pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. V trojročnej stratégii UNHCR (2019 – 2021) týkajúcej sa presídľovania a doplnkových možností je stanovený plán tohto rozšírenia, ktorý počíta s ponúknutím väčšieho počtu miest, mobilizáciou väčšieho počtu aktérov a vytvorením otvorenejších spoločností. V snahe prevziať úlohu globálneho lídra v oblasti presídľovania sa členské štáty vyzývajú, aby podporili vykonávanie stratégie a odvrátili súčasný globálny trend klesajúceho počtu krajín presídlenia a prudkého poklesu prísľubov na presídlenie (3). |
| --- | --- |

(6)

Počas prvého Globálneho fóra o utečencoch, ktoré sa konalo v decembri 2019, sa zhodnotil pokrok pri vykonávaní globálneho paktu UNHCR o utečencoch (2). Toto fórum zmobilizovalo širokú medzinárodnú podporu pri hľadaní trvalých riešení pre utečencov z celého sveta vrátane riešení v oblasti presídľovania a rozšírenia počtu a rozsahu legálnych možností dostupných pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. V trojročnej stratégii UNHCR (2019 – 2021) týkajúcej sa presídľovania a doplnkových možností je stanovený plán tohto rozšírenia, ktorý počíta s ponúknutím väčšieho počtu miest, mobilizáciou väčšieho počtu aktérov a vytvorením otvorenejších spoločností. V snahe prevziať úlohu globálneho lídra v oblasti presídľovania sa členské štáty vyzývajú, aby podporili vykonávanie stratégie a odvrátili súčasný globálny trend klesajúceho počtu krajín presídlenia a prudkého poklesu prísľubov na presídlenie (3).

| (7) | Od roku 2015 pomohli dva úspešné programy presídlenia sponzorované z prostriedkov EÚ, do ktorých je zapojený významný počet členských štátov, viac ako 70 000 najzraniteľnejším osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, nájsť útočisko v Únii. V období 2015 až 2018, keď sa globálna situácia v oblasti presídľovania výrazne zmenila, sa ročný počet presídlení do členských štátov strojnásobil, pričom podiel EÚ na globálnom presídľovaní sa zvýšil z menej ako 9 % spred roku 2016 na 41 % v roku 2018. Tento nárast svedčí o pridanej hodnote a potenciáli spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ v oblasti presídľovania. Zároveň poukazuje na význam financovania z rozpočtu EÚ, pričom na priamu podporu úsilia členských štátov v oblasti presídľovania bola v období 2015 – 2020 vyčlenená suma 1 miliarda EUR. |
| --- | --- |

(7)

Od roku 2015 pomohli dva úspešné programy presídlenia sponzorované z prostriedkov EÚ, do ktorých je zapojený významný počet členských štátov, viac ako 70 000 najzraniteľnejším osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, nájsť útočisko v Únii. V období 2015 až 2018, keď sa globálna situácia v oblasti presídľovania výrazne zmenila, sa ročný počet presídlení do členských štátov strojnásobil, pričom podiel EÚ na globálnom presídľovaní sa zvýšil z menej ako 9 % spred roku 2016 na 41 % v roku 2018. Tento nárast svedčí o pridanej hodnote a potenciáli spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ v oblasti presídľovania. Zároveň poukazuje na význam financovania z rozpočtu EÚ, pričom na priamu podporu úsilia členských štátov v oblasti presídľovania bola v období 2015 – 2020 vyčlenená suma 1 miliarda EUR.

| (8) | V rámci prvého systému presídľovania EÚ (4) sa členské štáty spolu so štátmi pridruženými k dublinskému systému dohodli, že v priebehu 2 rokov (2015 – 2017) (5) presídlia z krajín Blízkeho východu, Afrického rohu a severnej Afriky 22 504 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Celkovo bolo v rámci tohto prvého úspešného systému EÚ presídlených 19 452 osôb (86 % celkového prísľubu). |
| --- | --- |

(8)

V rámci prvého systému presídľovania EÚ (4) sa členské štáty spolu so štátmi pridruženými k dublinskému systému dohodli, že v priebehu 2 rokov (2015 – 2017) (5) presídlia z krajín Blízkeho východu, Afrického rohu a severnej Afriky 22 504 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Celkovo bolo v rámci tohto prvého úspešného systému EÚ presídlených 19 452 osôb (86 % celkového prísľubu).

| (9) | V rámci druhého systému presídľovania EÚ (6) sa členské štáty dohodli na presídlení 50 039 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a to z Turecka, Libanonu, Jordánska, ako aj z krajín pozdĺž trasy cez centrálne Stredozemie, pričom podporia najmä mechanizmy núdzového tranzitu vytvorené UNHCR v Nigeri (2017) a v Rwande (2019). Systém bol úspešný a presídlených bolo 43 827 osôb (88 % celkového prísľubu). |
| --- | --- |

(9)

V rámci druhého systému presídľovania EÚ (6) sa členské štáty dohodli na presídlení 50 039 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a to z Turecka, Libanonu, Jordánska, ako aj z krajín pozdĺž trasy cez centrálne Stredozemie, pričom podporia najmä mechanizmy núdzového tranzitu vytvorené UNHCR v Nigeri (2017) a v Rwande (2019). Systém bol úspešný a presídlených bolo 43 827 osôb (88 % celkového prísľubu).

| (10) | S cieľom maximalizovať počet presídlení a efektívne využiť dostupné finančné prostriedky majú členské štáty, ktoré ešte v plnej miere nevykonali svoje prísľuby v rámci druhého systému presídľovania EÚ, možnosť tak urobiť v rokoch 2020 a 2021, aby splnili svoje predchádzajúce záväzky. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom maximalizovať počet presídlení a efektívne využiť dostupné finančné prostriedky majú členské štáty, ktoré ešte v plnej miere nevykonali svoje prísľuby v rámci druhého systému presídľovania EÚ, možnosť tak urobiť v rokoch 2020 a 2021, aby splnili svoje predchádzajúce záväzky.

| (11) | Podľa vyhlásenia EÚ a Turecka (7) bolo do polovice septembra 2020 presídlených viac ako 27 000 osôb (8). Prostredníctvom vlastných vnútroštátnych systémov presídlili členské štáty z Turecka ďalšie osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

(11)

Podľa vyhlásenia EÚ a Turecka (7) bolo do polovice septembra 2020 presídlených viac ako 27 000 osôb (8). Prostredníctvom vlastných vnútroštátnych systémov presídlili členské štáty z Turecka ďalšie osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.

| (12) | Únia musí prejsť od ad hoc systémov presídľovania k takým systémom, ktoré fungujú na základe stabilného rámca, čím sa zabezpečí udržateľnosť a predvídateľnosť systémov presídľovania EÚ. Na tento účel predložila Komisia v rámci prepracovania azylového systému Únie v roku 2016 návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje rámec Únie pre presídľovanie (9), ktorého cieľom bolo poskytnúť bezpečné a legálne možnosti získania medzinárodnej ochrany pre tých, ktorí sú v núdzi. V júni 2018 bola dosiahnutá čiastočná predbežná politická dohoda, výsledkom ktorej bolo to, že do rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia bolo popri presídľovaní zahrnuté aj prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov. Rýchle prijatie tohto návrhu predstavuje dôležitý medzník z hľadiska účinnejšej, spravodlivejšej a stabilnejšej politiky EÚ v oblasti azylu a migrácie vrátane stabilného rámca pre presídľovanie. |
| --- | --- |

(12)

Únia musí prejsť od ad hoc systémov presídľovania k takým systémom, ktoré fungujú na základe stabilného rámca, čím sa zabezpečí udržateľnosť a predvídateľnosť systémov presídľovania EÚ. Na tento účel predložila Komisia v rámci prepracovania azylového systému Únie v roku 2016 návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje rámec Únie pre presídľovanie (9), ktorého cieľom bolo poskytnúť bezpečné a legálne možnosti získania medzinárodnej ochrany pre tých, ktorí sú v núdzi. V júni 2018 bola dosiahnutá čiastočná predbežná politická dohoda, výsledkom ktorej bolo to, že do rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia bolo popri presídľovaní zahrnuté aj prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov. Rýchle prijatie tohto návrhu predstavuje dôležitý medzník z hľadiska účinnejšej, spravodlivejšej a stabilnejšej politiky EÚ v oblasti azylu a migrácie vrátane stabilného rámca pre presídľovanie.

| (13) | Aby sa zabezpečilo nepretržité úsilie v oblasti presídľovania dovtedy, kým nebude zavedený stabilný rámec, Komisia vyzvala členské štáty, aby v júli 2019 na 9. fóre o presídľovaní predložili prísľuby na presídlenie na rok 2020. Táto požiadavka vychádzala z priorít odsúhlasených na toto obdobie a bola v súlade s globálnymi potrebami v oblasti presídľovania, ktoré UNHCR predpokladá na rok 2020, ako aj s odporúčaniami UNHCR týkajúcimi sa plánovania EÚ v oblasti presídľovania na rok 2020, v ktorých sa na rok 2020 požaduje 30 000 miest. Výsledkom bolo necelých 29 500 prísľubov predložených členskými štátmi. Tento celkový prísľub značného rozsahu, ktorý predstavuje viac ako 50 % všetkých miest na presídlenie, ktoré dali štáty k dispozícii UNHCR na rok 2020, podčiarkuje pokračujúci záväzok členských štátov poskytovať ochranu, zachraňovať životy a ponúkať spoľahlivé alternatívy k neregulárnym pohybom. |
| --- | --- |

(13)

Aby sa zabezpečilo nepretržité úsilie v oblasti presídľovania dovtedy, kým nebude zavedený stabilný rámec, Komisia vyzvala členské štáty, aby v júli 2019 na 9. fóre o presídľovaní predložili prísľuby na presídlenie na rok 2020. Táto požiadavka vychádzala z priorít odsúhlasených na toto obdobie a bola v súlade s globálnymi potrebami v oblasti presídľovania, ktoré UNHCR predpokladá na rok 2020, ako aj s odporúčaniami UNHCR týkajúcimi sa plánovania EÚ v oblasti presídľovania na rok 2020, v ktorých sa na rok 2020 požaduje 30 000 miest. Výsledkom bolo necelých 29 500 prísľubov predložených členskými štátmi. Tento celkový prísľub značného rozsahu, ktorý predstavuje viac ako 50 % všetkých miest na presídlenie, ktoré dali štáty k dispozícii UNHCR na rok 2020, podčiarkuje pokračujúci záväzok členských štátov poskytovať ochranu, zachraňovať životy a ponúkať spoľahlivé alternatívy k neregulárnym pohybom.

| (14) | V kontexte predpokladaných globálnych potrieb v oblasti presídľovania na rok 2020, trojročnej stratégie UNHCR (2019 – 2021) týkajúcej sa presídľovania a doplnkových možností a prvého Globálneho fóra o utečencoch (december 2019) tento významný záväzok členských štátov potvrdzuje, že EÚ prevzala úlohu globálneho lídra v oblasti presídľovania. |
| --- | --- |

(14)

V kontexte predpokladaných globálnych potrieb v oblasti presídľovania na rok 2020, trojročnej stratégie UNHCR (2019 – 2021) týkajúcej sa presídľovania a doplnkových možností a prvého Globálneho fóra o utečencoch (december 2019) tento významný záväzok členských štátov potvrdzuje, že EÚ prevzala úlohu globálneho lídra v oblasti presídľovania.

| (15) | Výber prioritných regiónov pre presídľovanie v rámci prísľubov na rok 2020 vychádza z globálnych potrieb v oblasti presídľovania, ktoré predpokladá UNHCR, ako aj z potreby pokračovať vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka z marca 2016. Členské štáty by mali pokračovať v presídľovaní z Turecka, Jordánska, Libanonu, ako aj z kľúčových afrických krajín pozdĺž trasy cez centrálne Stredozemie vrátane Líbye, Nigeru, Čadu, Egypta, Etiópie a Sudánu. Zároveň by mali podporovať mechanizmy núdzového tranzitu v Nigeri a Rwande a poskytovať miesta pre potreby núdzového presídlenia. Vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka zahŕňa aktiváciu dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom za predpokladu, že boli splnené všetky nevyhnutné podmienky a že neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ prestalo alebo sa aspoň podstatným a udržateľným spôsobom obmedzilo. |
| --- | --- |

(15)

Výber prioritných regiónov pre presídľovanie v rámci prísľubov na rok 2020 vychádza z globálnych potrieb v oblasti presídľovania, ktoré predpokladá UNHCR, ako aj z potreby pokračovať vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka z marca 2016. Členské štáty by mali pokračovať v presídľovaní z Turecka, Jordánska, Libanonu, ako aj z kľúčových afrických krajín pozdĺž trasy cez centrálne Stredozemie vrátane Líbye, Nigeru, Čadu, Egypta, Etiópie a Sudánu. Zároveň by mali podporovať mechanizmy núdzového tranzitu v Nigeri a Rwande a poskytovať miesta pre potreby núdzového presídlenia. Vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka zahŕňa aktiváciu dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom za predpokladu, že boli splnené všetky nevyhnutné podmienky a že neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ prestalo alebo sa aspoň podstatným a udržateľným spôsobom obmedzilo.

| (16) | V snahe pomôcť členským štátom dosiahnuť cieľ 29 500 miest v roku 2020 im bolo z rozpočtu Únie poskytnutých približne 300 miliónov EUR (10). V závislosti od pravidiel Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) môžu byť členské štáty oprávnené na stimulačný príspevok vo výške 10 000 EUR za presídlenú osobu z prioritných regiónov alebo obzvlášť zraniteľných skupín a 6 000 EUR za iné presídlenie. |
| --- | --- |

(16)

V snahe pomôcť členským štátom dosiahnuť cieľ 29 500 miest v roku 2020 im bolo z rozpočtu Únie poskytnutých približne 300 miliónov EUR (10). V závislosti od pravidiel Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) môžu byť členské štáty oprávnené na stimulačný príspevok vo výške 10 000 EUR za presídlenú osobu z prioritných regiónov alebo obzvlášť zraniteľných skupín a 6 000 EUR za iné presídlenie.

| (17) | Od januára do marca 2020 prišlo do EÚ v rámci prísľubov na rok 2020 viac ako 3 600 presídlených osôb. Vypuknutie pandémie koronavírusu však vážne narušilo operácie presídľovania. Členské štáty, UNHCR a Medzinárodná organizácia pre migráciu (ďalej len „IOM“) pozastavili tieto operácie v polovici marca 2020. UNHCR a IOM 18. júna 2020 oznámili, že došlo k obnoveniu cestovania utečencov na účely presídlenia (11). Od leta začali viaceré členské štáty postupne obnovovať svoje činnosti presídľovania. |
| --- | --- |

(17)

Od januára do marca 2020 prišlo do EÚ v rámci prísľubov na rok 2020 viac ako 3 600 presídlených osôb. Vypuknutie pandémie koronavírusu však vážne narušilo operácie presídľovania. Členské štáty, UNHCR a Medzinárodná organizácia pre migráciu (ďalej len „IOM“) pozastavili tieto operácie v polovici marca 2020. UNHCR a IOM 18. júna 2020 oznámili, že došlo k obnoveniu cestovania utečencov na účely presídlenia (11). Od leta začali viaceré členské štáty postupne obnovovať svoje činnosti presídľovania.

| (18) | Táto bezprecedentná globálna zdravotná hrozba a opatrenia na obmedzenie šírenia vírusu mali značný vplyv na všetky operácie a postupy súvisiace s presídľovaním, prijímaním osôb z humanitárnych dôvodov a komunitným sponzorstvom. Ukázalo sa, že je potrebná koordinácia úrovni EÚ, aby bolo možné maximalizovať vplyv prijatých opatrení. |
| --- | --- |

(18)

Táto bezprecedentná globálna zdravotná hrozba a opatrenia na obmedzenie šírenia vírusu mali značný vplyv na všetky operácie a postupy súvisiace s presídľovaním, prijímaním osôb z humanitárnych dôvodov a komunitným sponzorstvom. Ukázalo sa, že je potrebná koordinácia úrovni EÚ, aby bolo možné maximalizovať vplyv prijatých opatrení.

| (19) | Komisia vo svojom Usmernení týkajúcom sa vykonávania príslušných ustanovení EÚ v oblasti konaní o azyle a návrate a presídľovania (12) vyzvala členské štáty, aby naďalej preukazovali solidaritu s osobami, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a krajinami mimo EÚ, ktoré sú hostiteľskými krajinami pre veľký počet utečencov, a to tak, že v maximálnej možnej miere zabezpečia kontinuitu postupov súvisiacich s presídľovaním. Komisia vyzvala členské štáty, aby zvážili nové spôsoby práce, ako sú napr. osobné pohovory na diaľku alebo presídlenie na základe spisu. Európsky podporný úrad pre azyl (ďalej len „EASO“) poskytol rýchlu operačnú podporu, keď v rámci siete pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov zorganizoval sériu tematických online stretnutí. |
| --- | --- |

(19)

Komisia vo svojom Usmernení týkajúcom sa vykonávania príslušných ustanovení EÚ v oblasti konaní o azyle a návrate a presídľovania (12) vyzvala členské štáty, aby naďalej preukazovali solidaritu s osobami, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a krajinami mimo EÚ, ktoré sú hostiteľskými krajinami pre veľký počet utečencov, a to tak, že v maximálnej možnej miere zabezpečia kontinuitu postupov súvisiacich s presídľovaním. Komisia vyzvala členské štáty, aby zvážili nové spôsoby práce, ako sú napr. osobné pohovory na diaľku alebo presídlenie na základe spisu. Európsky podporný úrad pre azyl (ďalej len „EASO“) poskytol rýchlu operačnú podporu, keď v rámci siete pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov zorganizoval sériu tematických online stretnutí.

| (20) | Uznávajúc negatívny vplyv pandémie koronavírusu na vykonanie prísľubov prijatých na rok 2020 Komisia rozhodla, že predĺži obdobie vykonávania, ktoré tak bude pokračovať aj po roku 2020, aby sa členským štátom zabezpečil dostatočný čas na úplné vykonanie týchto prísľubov. Pôvodne jednoročný program sa preto pretransformuje na dvojročný program pokrývajúci roky 2020 – 2021, počas ktorého by mali členské štáty vykonať 29 500 prísľubov. Okrem toho sa členské štáty vyzývajú k tomu, aby v rámci možností zvážili ďalšie národné programy presídľovania financované štátom. |
| --- | --- |

(20)

Uznávajúc negatívny vplyv pandémie koronavírusu na vykonanie prísľubov prijatých na rok 2020 Komisia rozhodla, že predĺži obdobie vykonávania, ktoré tak bude pokračovať aj po roku 2020, aby sa členským štátom zabezpečil dostatočný čas na úplné vykonanie týchto prísľubov. Pôvodne jednoročný program sa preto pretransformuje na dvojročný program pokrývajúci roky 2020 – 2021, počas ktorého by mali členské štáty vykonať 29 500 prísľubov. Okrem toho sa členské štáty vyzývajú k tomu, aby v rámci možností zvážili ďalšie národné programy presídľovania financované štátom.

| (21) | V záujme zabezpečenia nepretržitého úsilia EÚ v oblasti presídľovania po narušení činností, ku ktorému došlo v dôsledku pandémie koronavírusu, by sa mali od roku 2022 zvážiť nové programy presídľovania, pričom by sa malo prihliadať na finančné zdroje, ktoré boli na podporu prísľubov členských štátov pridelené z Fondu pre azyl a migráciu na roky 2021 – 2027. Ambíciou Únie naďalej ostáva stabilné zvyšovanie počtu presídlení v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

(21)

V záujme zabezpečenia nepretržitého úsilia EÚ v oblasti presídľovania po narušení činností, ku ktorému došlo v dôsledku pandémie koronavírusu, by sa mali od roku 2022 zvážiť nové programy presídľovania, pričom by sa malo prihliadať na finančné zdroje, ktoré boli na podporu prísľubov členských štátov pridelené z Fondu pre azyl a migráciu na roky 2021 – 2027. Ambíciou Únie naďalej ostáva stabilné zvyšovanie počtu presídlení v nasledujúcich rokoch.

| (22) | Okrem finančnej podpory EÚ sa členským štátom pri presídľovaní osôb poskytuje pomoc aj formou rôznych opatrení. Cieľom EASO je pomáhať členským štátom pri plnení ich prísľubov na presídlenie. Zariadenie na podporu presídľovania v Istanbule, ktoré je v prevádzke od apríla 2019 (pilotná fáza), podporuje úsilie členských štátov v oblasti presídľovania z Turecka. Okrem toho sieť pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov podporovaná úradom EASO, ktorá funguje od januára 2020, podporuje spoluprácu a výmenu poznatkov medzi členskými štátmi, pričom kladie dôraz na témy špecifické pre EÚ. Túto sieť využili členské štáty ako hlavné fórum pre výmenu informácií a partnerské učenie, aby sa dokázali vysporiadať s dôsledkami pandémie koronavírusu. |
| --- | --- |

(22)

Okrem finančnej podpory EÚ sa členským štátom pri presídľovaní osôb poskytuje pomoc aj formou rôznych opatrení. Cieľom EASO je pomáhať členským štátom pri plnení ich prísľubov na presídlenie. Zariadenie na podporu presídľovania v Istanbule, ktoré je v prevádzke od apríla 2019 (pilotná fáza), podporuje úsilie členských štátov v oblasti presídľovania z Turecka. Okrem toho sieť pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov podporovaná úradom EASO, ktorá funguje od januára 2020, podporuje spoluprácu a výmenu poznatkov medzi členskými štátmi, pričom kladie dôraz na témy špecifické pre EÚ. Túto sieť využili členské štáty ako hlavné fórum pre výmenu informácií a partnerské učenie, aby sa dokázali vysporiadať s dôsledkami pandémie koronavírusu.

| (23) | Navyše v súlade s trojročnou stratégiou UNHCR (2019 – 2021) týkajúcou sa presídľovania a doplnkových možností je okrem presídľovania vhodné presadzovať aj zavedenie alebo ďalšie využívanie modelov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností ako ďalších foriem prijímania, aby sa zvýšil počet miest ponúkaných bezpečnými a legálnymi cestami. |
| --- | --- |

(23)

Navyše v súlade s trojročnou stratégiou UNHCR (2019 – 2021) týkajúcou sa presídľovania a doplnkových možností je okrem presídľovania vhodné presadzovať aj zavedenie alebo ďalšie využívanie modelov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností ako ďalších foriem prijímania, aby sa zvýšil počet miest ponúkaných bezpečnými a legálnymi cestami.

| (24) | V navrhovanom nariadení o rámci Únie pre presídľovanie sa počíta s poskytovaním finančných prostriedkov členským štátom pri prijímaní osôb z humanitárnych dôvodov. |
| --- | --- |

(24)

V navrhovanom nariadení o rámci Únie pre presídľovanie sa počíta s poskytovaním finančných prostriedkov členským štátom pri prijímaní osôb z humanitárnych dôvodov.

| (25) | Vzhľadom na rôznorodosť modelov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov majú členské štáty a krajiny mimo EÚ v tejto oblasti už množstvo sľubných skúseností, ktoré možno rozšíriť alebo napodobniť v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na rôznorodosť modelov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov majú členské štáty a krajiny mimo EÚ v tejto oblasti už množstvo sľubných skúseností, ktoré možno rozšíriť alebo napodobniť v iných členských štátoch.

| (26) | Viaceré členské štáty zaviedli programy komunitného sponzorstva (13), ktoré môžu podporiť presídľovanie, prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov a iné doplnkové možnosti. V každom prípade sa môžu súkromní sponzori, skupiny jednotlivcov alebo neziskové organizácie štruktúrovaným spôsobom zapájať do prijímania a integrácie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

(26)

Viaceré členské štáty zaviedli programy komunitného sponzorstva (13), ktoré môžu podporiť presídľovanie, prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov a iné doplnkové možnosti. V každom prípade sa môžu súkromní sponzori, skupiny jednotlivcov alebo neziskové organizácie štruktúrovaným spôsobom zapájať do prijímania a integrácie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.

| (27) | V kontexte presídľovania môžu programy komunitného sponzorstva pomôcť členským štátom pri zvyšovaní počtu miest na presídlenie, ako aj pri úspešnej integrácii utečencov do prijímacích hostiteľských komunít. Na základe úzkeho partnerstva medzi štátom a organizáciami občianskej spoločnosti poskytujú jednotlivci, resp. skupiny jednotlivcov a súkromní sponzori zvyčajne finančnú, praktickú a morálnu podporu pri prijímaní a integrácii utečencov. Štúdia o uskutočniteľnosti a pridanej hodnote programov sponzorstva z roku 2018 (14) poukázala na to, že modely komunitného sponzorstva môžu mať mnoho rozličných foriem. V závislosti od zvolenej koncepcie a stanovených cieľov môžu tieto programy pomôcť zvýšiť počet dostupných miest na prijatie osôb, ktoré potrebujú ochranu, umožniť rýchlejšiu a účinnejšiu integráciu, zlepšiť verejnú podporu pre utečencov a presídľovanie a pomôcť zabrániť neregulárnym následným pohybom presídlených osôb. |
| --- | --- |

(27)

V kontexte presídľovania môžu programy komunitného sponzorstva pomôcť členským štátom pri zvyšovaní počtu miest na presídlenie, ako aj pri úspešnej integrácii utečencov do prijímacích hostiteľských komunít. Na základe úzkeho partnerstva medzi štátom a organizáciami občianskej spoločnosti poskytujú jednotlivci, resp. skupiny jednotlivcov a súkromní sponzori zvyčajne finančnú, praktickú a morálnu podporu pri prijímaní a integrácii utečencov. Štúdia o uskutočniteľnosti a pridanej hodnote programov sponzorstva z roku 2018 (14) poukázala na to, že modely komunitného sponzorstva môžu mať mnoho rozličných foriem. V závislosti od zvolenej koncepcie a stanovených cieľov môžu tieto programy pomôcť zvýšiť počet dostupných miest na prijatie osôb, ktoré potrebujú ochranu, umožniť rýchlejšiu a účinnejšiu integráciu, zlepšiť verejnú podporu pre utečencov a presídľovanie a pomôcť zabrániť neregulárnym následným pohybom presídlených osôb.

| (28) | K ďalším formám komunitného sponzorstva (okrem presídlenia), ktoré môžu slúžiť ako model, patrí to, čo niektoré členské štáty a súkromné organizácie nazývajú „humanitárne koridory“, teda model komunitného sponzorstva, ktorý momentálne uplatňujú náboženské organizácie v Taliansku, Francúzsku a Belgicku v spolupráci s príslušnými národnými vládami. Podľa tohto modelu sú súkromní sponzori zapojení do všetkých fáz prijímacieho procesu, a to od identifikácie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, až po ich transfer do príslušného členského štátu. Zároveň zodpovedajú za prijatie a integráciu týchto osôb a znášajú súvisiace náklady. Od roku 2016 prišlo takýmto spôsobom do Európy, predovšetkým do Talianska a Francúzska, viac ako 2 700 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Podrobné pravidlá spolupráce medzi štátom a súkromnými sponzormi sú často stanovené v memorande o porozumení. |
| --- | --- |

(28)

K ďalším formám komunitného sponzorstva (okrem presídlenia), ktoré môžu slúžiť ako model, patrí to, čo niektoré členské štáty a súkromné organizácie nazývajú „humanitárne koridory“, teda model komunitného sponzorstva, ktorý momentálne uplatňujú náboženské organizácie v Taliansku, Francúzsku a Belgicku v spolupráci s príslušnými národnými vládami. Podľa tohto modelu sú súkromní sponzori zapojení do všetkých fáz prijímacieho procesu, a to od identifikácie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, až po ich transfer do príslušného členského štátu. Zároveň zodpovedajú za prijatie a integráciu týchto osôb a znášajú súvisiace náklady. Od roku 2016 prišlo takýmto spôsobom do Európy, predovšetkým do Talianska a Francúzska, viac ako 2 700 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Podrobné pravidlá spolupráce medzi štátom a súkromnými sponzormi sú často stanovené v memorande o porozumení.

| (29) | Vzhľadom na výhody komunitného sponzorstva by mala Únia ďalej podporovať prístup EÚ ku komunitnému sponzorstvu, ktorý by sa opieral o existujúce skúsenosti členských štátov a počítal by so zapojením EASO. Únia bude pokračovať v poskytovaní podpory pri budovaní kapacít aktérov občianskej spoločnosti, ktorí sú zapojení do programov komunitného sponzorstva, a zároveň bude podporovať nadnárodnú výmenu poznatkov s cieľom rozšíriť existujúce programy komunitného sponzorstva a vytvoriť nové programy, a to aj v členských štátoch, ktoré takéto programy doteraz nevykonávali. Na tento účel uverejnila Komisia v roku 2019 osobitnú výzvu na predkladanie návrhov v rámci programu akcií Únie financovaných z fondu AMIF (15). Podpora doplnkových možností pre osoby, ktoré potrebujú ochranu, a ich ďalšej integrácie je jednou z tém výzvy na predkladanie návrhov na nadnárodné akcie v oblasti azylu, migrácie a integrácie v rámci pracovného programu fondu AMIF na rok 2020 (16). |
| --- | --- |

(29)

Vzhľadom na výhody komunitného sponzorstva by mala Únia ďalej podporovať prístup EÚ ku komunitnému sponzorstvu, ktorý by sa opieral o existujúce skúsenosti členských štátov a počítal by so zapojením EASO. Únia bude pokračovať v poskytovaní podpory pri budovaní kapacít aktérov občianskej spoločnosti, ktorí sú zapojení do programov komunitného sponzorstva, a zároveň bude podporovať nadnárodnú výmenu poznatkov s cieľom rozšíriť existujúce programy komunitného sponzorstva a vytvoriť nové programy, a to aj v členských štátoch, ktoré takéto programy doteraz nevykonávali. Na tento účel uverejnila Komisia v roku 2019 osobitnú výzvu na predkladanie návrhov v rámci programu akcií Únie financovaných z fondu AMIF (15). Podpora doplnkových možností pre osoby, ktoré potrebujú ochranu, a ich ďalšej integrácie je jednou z tém výzvy na predkladanie návrhov na nadnárodné akcie v oblasti azylu, migrácie a integrácie v rámci pracovného programu fondu AMIF na rok 2020 (16).

| (30) | Pandémia koronavírusu mala vplyv aj na programy komunitného sponzorstva. Komisia vo svojom Usmernení týkajúcom sa vykonávania príslušných ustanovení EÚ v oblasti konaní o azyle a návrate a presídľovania vyzvala členské štáty, aby udržiavali komunikačné kanály so sponzormi otvorené, informovali ich o vývoji a pokračovali v nábore a preverovaní sponzorov, aby sa zvýšila budúca hostiteľská kapacita. |
| --- | --- |

(30)

Pandémia koronavírusu mala vplyv aj na programy komunitného sponzorstva. Komisia vo svojom Usmernení týkajúcom sa vykonávania príslušných ustanovení EÚ v oblasti konaní o azyle a návrate a presídľovania vyzvala členské štáty, aby udržiavali komunikačné kanály so sponzormi otvorené, informovali ich o vývoji a pokračovali v nábore a preverovaní sponzorov, aby sa zvýšila budúca hostiteľská kapacita.

| (31) | Ako zdôrazňuje UNHCR, zlúčenie rodiny je všeobecne uznávaným kľúčovým faktorom úspešnej integrácie v hostiteľskej krajine. Násilne vysídlené osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, často čelia v súvislosti so svojím právom na zlúčenie rodiny mnohým výzvam, ako sú zdĺhavé a náročné administratívne postupy (17). To môže viesť k pokusom obísť pravidlá prostredníctvom nebezpečnej neregulárnej migrácie. S cieľom uľahčiť prístup k právu na zlúčenie rodiny v súlade so smernicou o práve na zlúčenie rodiny (18) sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli do praxe programy na podporu zlúčenia rodiny, ktoré zlepšia prístup k informáciám a zjednodušia proces podávania žiadostí o udelenie víza. Okrem toho sa členské štáty vyzývajú, aby pre prípady, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti smernice o práve na zlúčenie rodiny, vytvorili programy pre prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov, ako je napr. rodinné sponzorstvo. |
| --- | --- |

(31)

Ako zdôrazňuje UNHCR, zlúčenie rodiny je všeobecne uznávaným kľúčovým faktorom úspešnej integrácie v hostiteľskej krajine. Násilne vysídlené osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, často čelia v súvislosti so svojím právom na zlúčenie rodiny mnohým výzvam, ako sú zdĺhavé a náročné administratívne postupy (17). To môže viesť k pokusom obísť pravidlá prostredníctvom nebezpečnej neregulárnej migrácie. S cieľom uľahčiť prístup k právu na zlúčenie rodiny v súlade so smernicou o práve na zlúčenie rodiny (18) sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli do praxe programy na podporu zlúčenia rodiny, ktoré zlepšia prístup k informáciám a zjednodušia proces podávania žiadostí o udelenie víza. Okrem toho sa členské štáty vyzývajú, aby pre prípady, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti smernice o práve na zlúčenie rodiny, vytvorili programy pre prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov, ako je napr. rodinné sponzorstvo.

| (32) | V snahe zúročiť zručnosti, kvalifikácie a motiváciu osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, by sa mali preskúmať aj iné doplnkové možnosti prijímania, ako je napr. vzdelávanie a práca. Viaceré členské štáty podporujú programy, ktoré osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ako sú napr. študenti alebo pracovníci, uľahčujú prístup k existujúcim legálnym cestám. Členské štáty sa vyzývajú, aby pri takýchto postupoch využívali nástroj EÚ na stanovenie profilu zručností pre štátnych príslušníkov tretích krajín. Tento osobitný online nástroj pomáha pri mapovaní a zdokumentovaní zručností a kvalifikácií osôb s migrantským pôvodom (19). |
| --- | --- |

(32)

V snahe zúročiť zručnosti, kvalifikácie a motiváciu osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, by sa mali preskúmať aj iné doplnkové možnosti prijímania, ako je napr. vzdelávanie a práca. Viaceré členské štáty podporujú programy, ktoré osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ako sú napr. študenti alebo pracovníci, uľahčujú prístup k existujúcim legálnym cestám. Členské štáty sa vyzývajú, aby pri takýchto postupoch využívali nástroj EÚ na stanovenie profilu zručností pre štátnych príslušníkov tretích krajín. Tento osobitný online nástroj pomáha pri mapovaní a zdokumentovaní zručností a kvalifikácií osôb s migrantským pôvodom (19).

| (33) | Odhaduje sa, že menej ako tri percentá utečencov na celom svete majú prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu (20). Aj keď majú zručnosti a potrebné vedomosti, často im chýbajú informácie a finančné prostriedky, aby sa mohli uchádzať o pregraduálne alebo postgraduálne programy v Únii. Členské štáty by mali zvážiť zlepšenie prístupu k univerzitnému vzdelávaniu pre mladých ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a zjednodušiť preto proces ich prijímania na svoje územie ako študentov. Takéto iniciatívy si môžu vyžadovať proaktívny proces výberu v krajinách mimo EÚ, jazykové vzdelávanie, flexibilitu kritérií prijímania na študijné programy a udeľovania štipendií, ako aj osobitné opatrenia v oblasti integrácie po príchode. Študentom, ktorí si po absolvovaní štúdia želajú ostať v dotknutom členskom štáte v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 (21), by sa malo ponúknuť poradenstvo a pomoc pri hľadaní zamestnania. |
| --- | --- |

(33)

Odhaduje sa, že menej ako tri percentá utečencov na celom svete majú prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu (20). Aj keď majú zručnosti a potrebné vedomosti, často im chýbajú informácie a finančné prostriedky, aby sa mohli uchádzať o pregraduálne alebo postgraduálne programy v Únii. Členské štáty by mali zvážiť zlepšenie prístupu k univerzitnému vzdelávaniu pre mladých ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, a zjednodušiť preto proces ich prijímania na svoje územie ako študentov. Takéto iniciatívy si môžu vyžadovať proaktívny proces výberu v krajinách mimo EÚ, jazykové vzdelávanie, flexibilitu kritérií prijímania na študijné programy a udeľovania štipendií, ako aj osobitné opatrenia v oblasti integrácie po príchode. Študentom, ktorí si po absolvovaní štúdia želajú ostať v dotknutom členskom štáte v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 (21), by sa malo ponúknuť poradenstvo a pomoc pri hľadaní zamestnania.

| (34) | V snahe uľahčiť vykonávanie takýchto programov bude Komisia podporovať partnerské učenie a výmenu skúseností medzi členskými štátmi a zároveň posúdi možnosti poskytovania finančnej podpory EÚ pri navrhovaní a vytváraní takýchto možností pre študentov. |
| --- | --- |

(34)

V snahe uľahčiť vykonávanie takýchto programov bude Komisia podporovať partnerské učenie a výmenu skúseností medzi členskými štátmi a zároveň posúdi možnosti poskytovania finančnej podpory EÚ pri navrhovaní a vytváraní takýchto možností pre študentov.

| (35) | Členské štáty by mali ďalej zvážiť partnerskú spoluprácu so súkromným sektorom, zamestnávateľmi, odborovými organizáciami a občianskou spoločnosťou s cieľom vypracovať inovatívne medzinárodné schémy pracovnej mobility pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

(35)

Členské štáty by mali ďalej zvážiť partnerskú spoluprácu so súkromným sektorom, zamestnávateľmi, odborovými organizáciami a občianskou spoločnosťou s cieľom vypracovať inovatívne medzinárodné schémy pracovnej mobility pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.

| (36) | EASO v súčinnosti so sieťou pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov bude členským štátom pomáhať pri navrhovaní a vykonávaní programov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností. |
| --- | --- |

(36)

EASO v súčinnosti so sieťou pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov bude členským štátom pomáhať pri navrhovaní a vykonávaní programov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností.

| (37) | Pri vykonávaní programov presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností by mali členské štáty zohľadniť záväzky vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

(37)

Pri vykonávaní programov presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností by mali členské štáty zohľadniť záväzky vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.

| (38) | S cieľom zabezpečiť monitorovanie vykonávania systémov presídľovania EÚ v rokoch 2020 a 2021 by mali členské štáty na požiadanie oznámiť Komisii počet osôb, ktoré boli v súlade s ich prísľubom presídlené na ich územie, a zároveň uviesť krajiny, z ktorých boli tieto osoby presídlené. Komisia bude tiež monitorovať rozličné projekty a programy prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, ktoré sa vykonávajú v členských štátoch, aby si udržala prehľad o tom, aké legálne možnosti majú osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj o počte miest, ktoré boli prostredníctvom týchto kanálov ponúknuté. |
| --- | --- |

(38)

S cieľom zabezpečiť monitorovanie vykonávania systémov presídľovania EÚ v rokoch 2020 a 2021 by mali členské štáty na požiadanie oznámiť Komisii počet osôb, ktoré boli v súlade s ich prísľubom presídlené na ich územie, a zároveň uviesť krajiny, z ktorých boli tieto osoby presídlené. Komisia bude tiež monitorovať rozličné projekty a programy prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, ktoré sa vykonávajú v členských štátoch, aby si udržala prehľad o tom, aké legálne možnosti majú osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj o počte miest, ktoré boli prostredníctvom týchto kanálov ponúknuté.

| (39) | Toto odporúčanie by malo byť určené členským štátom. Štáty pridružené k dublinskému systému sa vyzývajú, aby prispievali k spoločnému európskemu úsiliu v oblasti presídľovania, ako aj k spoločnému úsiliu, ktoré sa vynakladá v súvislosti s inými doplnkovými možnosťami. |
| --- | --- |

(39)

Toto odporúčanie by malo byť určené členským štátom. Štáty pridružené k dublinskému systému sa vyzývajú, aby prispievali k spoločnému európskemu úsiliu v oblasti presídľovania, ako aj k spoločnému úsiliu, ktoré sa vynakladá v súvislosti s inými doplnkovými možnosťami.

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ZVÝŠIŤ POČET ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ZAPOJENÝCH DO PRESÍDĽOVANIA A PRIJÍMANIA OSÔB Z HUMANITÁRNYCH DÔVODOV

| 1. | Členské štáty by mali v duchu medzinárodnej solidarity s krajinami prvého azylu alebo tranzitu prispievať k poskytovaniu legálnych možností pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a posilňovať vzájomnú solidaritu. |
| --- | --- |

1.

ZINTENZÍVNIŤ IMPLEMENTAČNÉ ÚSILIE POČAS PANDÉMIE KORONAVÍRUSU A ROZŠÍRIŤ PRESÍDĽOVANIE V STREDNODOBOM HORIZONTE

| 2. | Členské štáty sa vyzývajú, aby na základe skúseností získaných pri vykonávaní predchádzajúcich systémov presídľovania EÚ a v záujme uľahčenia prechodu medzi týmito systémami a stabilným rámcom Únie pre presídľovanie splnili cieľ, ku ktorému sa zaviazali v rámci predkladania prísľubov na rok 2020, a teda aby v priebehu dvoch rokov (od 1. januára 2020 do 31. decembra 2021) presídlili z krajín mimo EÚ aspoň 29 500 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Členské štáty sa vyzývajú, aby svoje prísľuby predložené na rok 2020 vykonali tak rýchlo, ako je to vzhľadom na dôsledky pandémie koronavírusu možné. Nabádajú sa k tomu, aby zvážili inovatívne spôsoby práce a upravili svoje postupy tak, aby dokázali reagovať na meniacu sa situáciu v teréne, a to aj v krajinách prvého azylu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Členské štáty, ktoré ešte v plnej miere nevykonali svoje prísľuby v rámci systému presídľovania EÚ na roky 2018 – 2019 (22), sa vyzývajú, aby tieto prísľuby vykonali v rokoch 2020 a 2021 v súlade s ich národnými programami AMIF. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Členské štáty by mali v rokoch 2020 a 2021 pokračovať vo svojich činnostiach súvisiacich s presídľovaním v takom rozsahu, v akom im to pandémia koronavírusu umožní, a pri svojich prísľuboch by sa mali zamerať na:






  a) | zabezpečenie nepretržitého presídľovania štátnych príslušníkov Sýrie, štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti, ktorí boli vysídlení v dôsledku konfliktu v Sýrii, z Turecka s cieľom podporovať vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka z marca 2016; to zahŕňa aktiváciu dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov za predpokladu, že boli splnené všetky nevyhnutné podmienky a že neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ prestalo alebo sa aspoň podstatným a udržateľným spôsobom obmedzilo; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

zabezpečenie nepretržitého presídľovania štátnych príslušníkov Sýrie, štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti, ktorí boli vysídlení v dôsledku konfliktu v Sýrii, z Turecka s cieľom podporovať vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka z marca 2016; to zahŕňa aktiváciu dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov za predpokladu, že boli splnené všetky nevyhnutné podmienky a že neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ prestalo alebo sa aspoň podstatným a udržateľným spôsobom obmedzilo;

| b) | zabezpečenie nepretržitého presídľovania z Libanonu a Jordánska; |
| --- | --- |

b)

zabezpečenie nepretržitého presídľovania z Libanonu a Jordánska;

| c) | zapojenie sa do procesu ďalšej stabilizácie situácie v centrálnom Stredozemí prostredníctvom presídlenia osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, z Líbye, Nigeru, Čadu, Egypta, Etiópie a Sudánu, ako aj prostredníctvom podpory dočasných mechanizmov UNHCR pre núdzovú evakuáciu najzraniteľnejších skupín migrantov z Líbye, ktoré sa nachádzajú v Nigeri a Rwande. |
| --- | --- |

c)

zapojenie sa do procesu ďalšej stabilizácie situácie v centrálnom Stredozemí prostredníctvom presídlenia osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, z Líbye, Nigeru, Čadu, Egypta, Etiópie a Sudánu, ako aj prostredníctvom podpory dočasných mechanizmov UNHCR pre núdzovú evakuáciu najzraniteľnejších skupín migrantov z Líbye, ktoré sa nachádzajú v Nigeri a Rwande.

| 6. | Členské štáty sa nabádajú k tomu, aby flexibilne reagovali na celosvetové potreby v oblasti núdzového presídlenia. Vyzývajú sa, aby v rámci možností vykonali čo najviac prísľubov na presídlenie a aby efektívne využili finančné prostriedky, ktoré im boli poskytnuté. Svoje programy presídľovania by mali vykonávať v úzkej spolupráci s UNHCR a v náležitých prípadoch s podporou EASO. |
| --- | --- |

6.

| 7. | V záujme zaistenia kontinuity a opätovného nárastu počtu operácií presídľovania, ktoré boli v dôsledku pandémie koronavírusu narušené, sa členské štáty vyzývajú, aby prispeli k budúcim programom EÚ v oblasti presídľovania. Vyzývajú sa, aby rozšírili svoje už existujúce programy presídľovania, obnovili predchádzajúce programy alebo vytvorili nové s cieľom zvýšiť počet dostupných miest na prijatie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, keď bude presídľovanie opäť možné za bezpečných podmienok pre všetky zúčastnené strany. |
| --- | --- |

7.

ZABEZPEČIŤ KVALITNÉ PROGRAMY PRESÍDĽOVANIA

| 8. | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli všetky fázy procesu presídlenia vykonávané podľa prísnych kvalitatívnych noriem, najmä pokiaľ ide o poskytovanie orientácie pred odchodom (na diaľku) a poskytovanie informácií po príchode. Vyzývajú sa, aby zaistili primerané a dostatočné prijímacie kapacity, v rámci ktorých sa zohľadnia zvýšené zdravotné riziká, s cieľom zabezpečiť rýchly príchod vybratých osôb do Európy. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Členské štáty sa nabádajú k tomu, aby navrhli osobitné a účinné programy integrácie a sociálneho začlenenia presídlených osôb, ktoré budú zohľadňovať najmä zraniteľnosť týchto osôb. Vyzývajú sa, aby úzko spolupracovali s občianskou spoločnosťou a prijímajúcimi komunitami v snahe zaviesť alebo rozšíriť programy komunitného sponzorstva pre presídlenie, ktorých cieľom je účinná, lepšia a rýchlejšia integrácia presídlených utečencov do hostiteľských spoločností. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Členské štáty by mali zaviesť interné monitorovacie a hodnotiace programy, ktoré budú merať účinnosť a efektívnosť ich systémov presídľovania a príslušných programov integrácie. |
| --- | --- |

10.

PODPOROVAŤ PRIJÍMANIE OSÔB Z HUMANITÁRNYCH DÔVODOV

| 11. | Členské štáty sa vyzývajú, aby zvýšili počet zraniteľných osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, prijatých na svoje územie. Okrem presídľovania by mali zvážiť predovšetkým zavedenie alebo rozšírenie iných legálnych možností pre zraniteľné osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Členské štáty sa okrem toho vyzývajú, aby uľahčili prístup k právu na zlúčenie rodiny a aby na tento účel zaviedli do praxe programy na podporu zlúčenia rodiny, ktoré zlepšia prístup k informáciám a zjednodušia proces podávania žiadostí. Ďalej sa vyzývajú, aby poskytovali možnosti prijímania pre rodinných príslušníkov osôb, ktorým sa poskytla medzinárodná ochrana, a to prostredníctvom programov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, ako sú napr. programy rodinného sponzorstva. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Členské štáty sa vyzývajú, aby prispievali k prístupu EÚ ku komunitnému sponzorstvu a aby na základe širokej škály modelov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov navrhli prijímacie programy v súlade so svojimi príslušnými vnútroštátnymi prioritami a po zohľadnení priorít a záujmov EÚ v oblasti vonkajších vzťahov. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Členské štáty sa vyzývajú, aby úzko spolupracovali s občianskou spoločnosťou v snahe zaviesť alebo rozšíriť programy komunitného sponzorstva ako možnosti prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, pri ktorých sú súkromní sponzori, skupiny jednotlivcov alebo neziskové organizácie zapojení do jednotlivých fáz programu – od identifikácie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu v krajine mimo EÚ, až po ich integráciu po príchode. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pri tvorbe uvedených programov komunitného sponzorstva by mali členské štáty a ich partneri vymedziť pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, transparentné a nediskriminačné kritériá výberu. Od začiatku programu by mali zabezpečiť, aby boli jasne vymedzené príslušné úlohy a povinnosti občianskej spoločnosti a vlády vo fáze pred odchodom a po príchode. Členské štáty naďalej nesú zodpovednosť za bezpečnostné kontroly a postupy prijímania a musia zabezpečiť, aby boli zavedené primerané záruky a bezpečnostné opatrenia. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Členské štáty sa vyzývajú, aby zaviedli alebo rozšírili programy komunitného sponzorstva, ktorých cieľom je zabezpečiť lepšiu a rýchlejšiu integráciu a sociálne začlenenie osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, do hostiteľských spoločností a lepšiu verejnú podporu vytváraním otvorenejších a inkluzívnejších spoločností. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Členské štáty sa nabádajú k tomu, aby udržiavali komunikačné kanály so súkromnými sponzormi počas pandémie koronavírusu i po nej otvorené a aby súkromných sponzorov naďalej zapájali do aktívneho podporovania programov sponzorstva. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Členské štáty sa vyzývajú, aby na podporu programov komunitného sponzorstva využili rôzne možnosti spolufinancovania EÚ. |
| --- | --- |

18.

PODPOROVAŤ DOPLNKOVÉ MOŽNOSTI PRE OSOBY, KTORÉ POTREBUJÚ MEDZINÁRODNÚ OCHRANU, SPOJENÉ SO VZDELÁVANÍM A PRÁCOU

| 19. | Členské štáty sa nabádajú k tomu, aby vytvorili a podporovali programy, ktoré uľahčujú prístup k iným existujúcim legálnym cestám pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a aby v relevantných prípadoch využívali na zmapovanie a zdokumentovanie zručností a kvalifikácií uvedených osôb nástroje EÚ. Členské štáty sa tiež vyzývajú, aby čo najskôr poskytli prístup k pracovnému trhu, ktorého súčasťou budú aj aktivačné programy (ako napr. rekvalifikácia a zvyšovanie kvalifikácie). V záujme uľahčenia integrácie do pracovného trhu by mali členské štáty úzko spolupracovať so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Členské štáty by mali zvážiť zlepšenie prístupu k univerzitnému vzdelávaniu pre mladých ľudí, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, pričom by im mali po zohľadnení ich osobitných potrieb umožniť, aby získali nárok na štúdium. V úzkom partnerstve s univerzitami by členské štáty mohli zvážiť vytvorenie špecifických programov, ktorých súčasťou by mohli byť osobitné a flexibilnejšie prijímacie konania na štúdium, finančná podpora a primerané jazykové kurzy, resp. by mohli rozšíriť už existujúce iniciatívy. Absolventom, ktorí si želajú ostať v dotknutom členskom štáte, by mali poskytovať poradenstvo a pomoc pri hľadaní zamestnania. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Členské štáty by mali zvážiť partnerskú spoluprácu so súkromným sektorom a zamestnávateľmi s cieľom vypracovať inovatívne medzinárodné schémy pracovnej mobility pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a to bez toho, aby tým boli dotknuté ich práva na ochranu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Členské štáty sa vyzývajú, aby prispievali k prístupu EÚ ku komunitnému sponzorstvu, aby tak podporili doplnkové možnosti v oblasti vzdelávania a práce pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. |
| --- | --- |

22.

POSILŇOVAŤ SPOLUPRÁCU MEDZI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A PODPOROVAŤ PRESÍDĽOVANIE NA GLOBÁLNEJ ÚROVNI

| 23. | V snahe zúročiť výhody a potenciál spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ v oblasti presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, komunitného sponzorstva a doplnkových možností sa členské štáty nabádajú k tomu, aby sa zapojili do siete EASO pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov a aby sa aktívne podieľali na jej stretnutiach a činnostiach. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Členské štáty by mali spolupracovať v rámci siete EASO pre presídľovanie a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov, aby uľahčili včasné a plynulé obnovenie presídlení po tom, ako budú zrušené obmedzenia súvisiace s pandémiou koronavírusu, a aby vytvorili nové spôsoby práce a nové postupy, ktoré operáciám presídľovania zaručia väčšiu odolnosť zo strednodobého hľadiska. |
| --- | --- |

24.

| 25. | V snahe rozšíriť presídľovanie do celého sveta by mali členské štáty uzavrieť partnerskú spoluprácu s krajinami mimo EÚ, ktorým by mali prostredníctvom budovania kapacít a výmeny skúseností a najlepších postupov pomôcť pri vytváraní programov presídľovania, pričom by mali čerpať z odborných znalostí EASO a opierať sa o spoluprácu s UNHCR a IOM. |
| --- | --- |

25.

MONITOROVANIE

| 26. | Členské štáty by mali na požiadanie oznámiť Komisii počet osôb, ktoré boli v súlade s ich prísľubom presídlené na ich územie, a zároveň uviesť krajiny, z ktorých boli tieto osoby presídlené. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Členské štáty by mali Komisiu informovať o osobách, ktoré boli prijaté prostredníctvom systémov prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, ako aj prostredníctvom iných doplnkových možností. |
| --- | --- |

27.

FINANČNÁ PODPORA

| 28. | Členské štáty by mali v plnej miere využiť finančnú podporu, ktorá im bola z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu poskytnutá na zostávajúcu časť vykonávacieho obdobia v záujme splnenia prísľubov na presídlenie, aby tak zabezpečili, že všetky fázy procesu presídlenia uvedené v tomto odporúčaní sú vykonávané podľa prísnych kvalitatívnych noriem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Na podporu a zlepšenie presídľovania, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov a iných doplnkových možností pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ako aj ich integrácie a sociálneho začlenenia do hostiteľských spoločností by mali členské štáty v plnej miere využiť aj iné možnosti financovania zo zdrojov EÚ, najmä Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja, ktoré by mali využívať v súlade s ich príslušnými cieľmi. |
| --- | --- |

29.

ADRESÁTI

Toto odporúčanie je určené členským štátom.

V Bruseli 23. septembra 2020

Za Komisiu

Ylva JOHANSSON

členka Komisie

---

(1)  Spolufinancované z rozpočtu Únie a implementované konzorciami pod vedením členských štátov.

1

(2)  https://www.unhcr.org/the-global-compact-on-refugees.html.

2

(3)  UNHCR dostal v roku 2018 prísľuby na presídlenie z 29 krajín, zatiaľ čo v roku 2017 to bolo 35 krajín; počet odchodov na účely presídlenia klesol zo 65 100 v roku 2017 na 55 680 v roku 2018.

3

(4)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2015/914 z 8. júna 2015 týkajúce sa európskeho systému presídľovania, Ú. v. EÚ L 148, 13.6.2015, s. 32.

4

(5)  Závery zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 20. júla 2015.

5

(6)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1803 z 3. októbra 2017 o posilnení legálnych spôsobov migrácie pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, Ú. v. EÚ L 259, 7.10.2017, s. 21.

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/.

7

(8)  Tieto presídlenia boli čiastočne započítané v rámci systémov presídľovanie EÚ uvedených v odôvodneniach (8)a (9).

8

(9)  COM(2016) 468 final.

9

(10)  Finančná podpora je kombináciou rozpočtových prostriedkov na roky 2019 a 2020, ktoré boli členským štátom poskytnuté v dvoch splátkach.

10

(11)  https://www.unhcr.org/news/press/2020/6/5eeb85be4/joint-statement-un-refugee-chief-grandi-ioms-vitorino-announce-resumption.html?query=resettlement resumption.

11

(12)  C(2020) 2516 final.

12

(13)  V niektorých krajinách sú známe aj pod názvom „programy súkromného sponzorstva“.

13

(14)  https://op.europa.eu/fr/publication-detail/-/publication/1dbb0873-d349-11e8-9424-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-114630059.

14

(15)  Výzva na predkladanie návrhov 2019, AMIF-2019-AG-Call, Téma 1: Podporovanie integrácie osôb, ktoré potrebujú ochranu, prostredníctvom programov súkromného sponzorstva.

15

(16)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 26. 6. 2020 o financovaní akcií Únie v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu a prijatí pracovného programu na rok 2020. https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/financing/fundings/migration-asylum-borders/asylum-migration-integration-fund/union-actions/docs/c4223-annex-decision-amif-awp-2020.pdf.

16

(17)  https://www.unhcr.org/uk/protection/basic/5f5743f84/families-together-family-reunification-for-refugees-in-the-european-union.html

17

(18)  Smernica Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny (Ú. v. EÚ L 251, 3.10.2003, s. 12).

18

(19)  https://ec.europa.eu/migrantskills/#/.

19

(20)  Odhady UNHCR: https://www.unhcr.org/tertiary-education.html.

20

(21)  Pozri článok 25 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair (Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016, s. 21). Článok 25.

21

(22)  Odporúčanie (EÚ) 2017/1803.

22

---

PRÍLOHA

Presídlenie: prísľuby na rok 2020

| Členský štát | Celkový počet miest na rok 2020 |
| --- | --- |
| Belgicko | 758 |
| Bulharsko (*1) | [25] |
| Česko | |
| Dánsko | |
| Nemecko | 5 500 |
| Estónsko | |
| Írsko | 994 |
| Grécko | |
| Španielsko | 1 000 |
| Francúzsko | 5 200 |
| Chorvátsko | 100 |
| Taliansko | 700 |
| Cyprus | |
| Lotyšsko | |
| Litva | 18 |
| Luxembursko (*1) | [50] |
| Maďarsko | |
| Malta (*1) | [20] |
| Holandsko | 1 902 |
| Rakúsko | |
| Poľsko | |
| Portugalsko | 1 150 |
| Rumunsko | 200 |
| Slovinsko | |
| Slovensko | |
| Fínsko | 850 |
| Švédsko | 5 114 |
| Spojené kráľovstvo | 6 000 |
| SPOLU | 29 487 |

Členský štát

Celkový počet miest na rok 2020

Belgicko

758

Bulharsko (*1)

[25]

Česko

Dánsko

Nemecko

5 500

Estónsko

Írsko

994

Grécko

Španielsko

1 000

Francúzsko

5 200

Chorvátsko

100

Taliansko

700

Cyprus

Lotyšsko

Litva

18

Luxembursko (*1)

[50]

Maďarsko

Malta (*1)

[20]

Holandsko

1 902

Rakúsko

Poľsko

Portugalsko

1 150

Rumunsko

200

Slovinsko

Slovensko

Fínsko

850

Švédsko

5 114

Spojené kráľovstvo

6 000

SPOLU

29 487

---

(*1)  Vykonávanie prísľubov z predchádzajúceho systému (nezapočítané do prísľubov predložených na rok 2020).

---

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/23

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/1365

z 23. septembra 2020

o spolupráci členských štátov pri operáciách vykonávaných plavidlami, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú súkromné subjekty na účely pátracích a záchranných činností

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | Poskytovanie pomoci všetkým osobám, ktoré sa nachádzajú v núdzi na mori, je právnym záväzkom členských štátov stanoveným v medzinárodnom obyčajovom a konvenčnom práve, najmä v Medzinárodnom dohovore o bezpečnosti ľudského života na mori (dohovor SOLAS z roku 1974), Dohovore Organizácie Spojených národov o morskom práve (dohovor UNCLOS z roku 1979) a Medzinárodnom dohovore o pátraní a záchrane na mori (dohovor SAR z roku 1979), ako aj v práve Únie. Európska únia je zmluvnou stranou dohovoru UNCLOS. |
| --- | --- |

(1)

Poskytovanie pomoci všetkým osobám, ktoré sa nachádzajú v núdzi na mori, je právnym záväzkom členských štátov stanoveným v medzinárodnom obyčajovom a konvenčnom práve, najmä v Medzinárodnom dohovore o bezpečnosti ľudského života na mori (dohovor SOLAS z roku 1974), Dohovore Organizácie Spojených národov o morskom práve (dohovor UNCLOS z roku 1979) a Medzinárodnom dohovore o pátraní a záchrane na mori (dohovor SAR z roku 1979), ako aj v práve Únie. Európska únia je zmluvnou stranou dohovoru UNCLOS.

| (2) | Od roku 2014 sa tisícky ľudí pokúšali preplaviť cez Stredozemné more a dostať sa tak do Európy, na čo musela Európska únia a jej členské štáty rôznorodým spôsobom reagovať v snahe zabrániť stratám na životoch, zlepšiť riadenie migrácie, riešiť základné príčiny neregulárnej migrácie a rozložiť organizované zločinecké skupiny prevádzačov a obchodníkov s ľuďmi. |
| --- | --- |

(2)

Od roku 2014 sa tisícky ľudí pokúšali preplaviť cez Stredozemné more a dostať sa tak do Európy, na čo musela Európska únia a jej členské štáty rôznorodým spôsobom reagovať v snahe zabrániť stratám na životoch, zlepšiť riadenie migrácie, riešiť základné príčiny neregulárnej migrácie a rozložiť organizované zločinecké skupiny prevádzačov a obchodníkov s ľuďmi.

| (3) | Zatiaľ čo neregulárna migrácia do EÚ za posledné dva roky poklesla a na mori došlo k menším stratám na životoch, riskantné používanie malých plavidiel, ktoré nie sú spôsobilé na plavbu na mori, zostáva v oblasti Stredozemia jedným z charakteristických znakov migračnej situácie, ktorá naďalej podnecuje k organizovanej trestnej činnosti a spôsobuje neakceptovateľné úmrtia. Ako uvádza Medzinárodná organizácia pre migráciu, celkový počet úmrtí v Stredozemnom mori už od začiatku roka 2020 presiahol 500, pričom v roku 2019 ich bolo viac ako 1 880 a celkovo od roku 2014 viac ako 20 300, čo znamená, že najmä trasa cez centrálne Stredozemie do Európy je najnebezpečnejšou na svete. |
| --- | --- |

(3)

Zatiaľ čo neregulárna migrácia do EÚ za posledné dva roky poklesla a na mori došlo k menším stratám na životoch, riskantné používanie malých plavidiel, ktoré nie sú spôsobilé na plavbu na mori, zostáva v oblasti Stredozemia jedným z charakteristických znakov migračnej situácie, ktorá naďalej podnecuje k organizovanej trestnej činnosti a spôsobuje neakceptovateľné úmrtia. Ako uvádza Medzinárodná organizácia pre migráciu, celkový počet úmrtí v Stredozemnom mori už od začiatku roka 2020 presiahol 500, pričom v roku 2019 ich bolo viac ako 1 880 a celkovo od roku 2014 viac ako 20 300, čo znamená, že najmä trasa cez centrálne Stredozemie do Európy je najnebezpečnejšou na svete.

| (4) | Od roku 2015 došlo v reakcii na migračnú krízu v Stredozemí k výraznému zvýšeniu pátracej a záchrannej kapacity, koordinácie a účinnosti, a to aj vďaka značnému príspevku pobrežných štátov a zvýšenému zapojeniu súkromných a komerčných plavidiel. EÚ a členské štáty posilnili svoje kapacity v Stredozemí, a to aj prostredníctvom vnútroštátnych operácií a operácií vedených Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len „Frontex“), ako napríklad Themis (predtým Triton), Poseidon a Indalo, ako aj predchádzajúcej námornej operácie EÚ EUNAVFOR MED Sophia, ktorá od roku 2015 pomohla zachrániť na mori viac ako 600 000 ľudí. |
| --- | --- |

(4)

Od roku 2015 došlo v reakcii na migračnú krízu v Stredozemí k výraznému zvýšeniu pátracej a záchrannej kapacity, koordinácie a účinnosti, a to aj vďaka značnému príspevku pobrežných štátov a zvýšenému zapojeniu súkromných a komerčných plavidiel. EÚ a členské štáty posilnili svoje kapacity v Stredozemí, a to aj prostredníctvom vnútroštátnych operácií a operácií vedených Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len „Frontex“), ako napríklad Themis (predtým Triton), Poseidon a Indalo, ako aj predchádzajúcej námornej operácie EÚ EUNAVFOR MED Sophia, ktorá od roku 2015 pomohla zachrániť na mori viac ako 600 000 ľudí.

| (5) | V tejto súvislosti treba uviesť, že viacero mimovládnych organizácií tiež prevádzkuje súkromné plavidlá, najmä v centrálnom Stredozemí, ktoré významne prispievajú k záchrane osôb na mori, ktoré sa následne prepravujú na územie EÚ na účely bezpečného vylodenia. Ako už bolo zdôraznené v akčnom pláne EÚ proti prevádzaniu migrantov (2015 – 2020) a ďalej objasnené v usmernení Komisie o balíku opatrení proti prevádzačom [C(2020) 6470], je potrebné zabrániť kriminalizácii osôb, ktoré poskytujú humanitárnu pomoc ľuďom v núdzi na mori, a zároveň zabezpečiť, aby boli proti prevádzačom zavedené primerané trestné sankcie. |
| --- | --- |

(5)

V tejto súvislosti treba uviesť, že viacero mimovládnych organizácií tiež prevádzkuje súkromné plavidlá, najmä v centrálnom Stredozemí, ktoré významne prispievajú k záchrane osôb na mori, ktoré sa následne prepravujú na územie EÚ na účely bezpečného vylodenia. Ako už bolo zdôraznené v akčnom pláne EÚ proti prevádzaniu migrantov (2015 – 2020) a ďalej objasnené v usmernení Komisie o balíku opatrení proti prevádzačom [C(2020) 6470], je potrebné zabrániť kriminalizácii osôb, ktoré poskytujú humanitárnu pomoc ľuďom v núdzi na mori, a zároveň zabezpečiť, aby boli proti prevádzačom zavedené primerané trestné sankcie.

| (6) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 18. apríla 2018 o pokroku dosiahnutom v plnení globálnych paktov OSN o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii a o utečencoch [2018/2642(RSP)] požadoval väčšie pátracie a záchranné kapacity pre ľudí v núdzi, poskytnutie väčších kapacít všetkými štátmi a uznanie podpory poskytovanej súkromnými subjektmi a mimovládnymi organizáciami pri vykonávaní záchranných operácií na mori a na pevnine. |
| --- | --- |

(6)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 18. apríla 2018 o pokroku dosiahnutom v plnení globálnych paktov OSN o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii a o utečencoch [2018/2642(RSP)] požadoval väčšie pátracie a záchranné kapacity pre ľudí v núdzi, poskytnutie väčších kapacít všetkými štátmi a uznanie podpory poskytovanej súkromnými subjektmi a mimovládnymi organizáciami pri vykonávaní záchranných operácií na mori a na pevnine.

| (7) | Pátracie a záchranné operácie v núdzových situáciách si vyžadujú koordináciu a rýchle vylodenie na bezpečnom mieste, ako aj dodržiavanie základných práv zachránených osôb v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Charty základných práv EÚ, vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, a s obyčajovým a konvenčným medzinárodným právom v oblasti ľudských práv a morským právom vrátane Usmernení Výboru pre námornú bezpečnosť (MSC) Medzinárodnej námornej organizácie (ďalej len „IMO“) o zaobchádzaní s osobami zachránenými na mori. |
| --- | --- |

(7)

Pátracie a záchranné operácie v núdzových situáciách si vyžadujú koordináciu a rýchle vylodenie na bezpečnom mieste, ako aj dodržiavanie základných práv zachránených osôb v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Charty základných práv EÚ, vrátane zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia, a s obyčajovým a konvenčným medzinárodným právom v oblasti ľudských práv a morským právom vrátane Usmernení Výboru pre námornú bezpečnosť (MSC) Medzinárodnej námornej organizácie (ďalej len „IMO“) o zaobchádzaní s osobami zachránenými na mori.

| (8) | V posledných rokoch sa v európskom námornom prostredí objavila nová forma pátracích a záchranných operácií, pri ktorých boli plavidlá prevádzkované mimovládnymi organizáciami v centrálnej časti Stredozemného mora zapájané prevažne do pátracích a záchranných operácií, ktoré vykonávali za koordinácie národných námorných záchranných koordinačných stredísk alebo z vlastnej iniciatívy. V mnohých prípadoch vykonávali tieto plavidlá viaceré po sebe nasledujúce záchranné operácie pred tým, ako boli zachránené osoby vylodené na bezpečnom mieste. |
| --- | --- |

(8)

V posledných rokoch sa v európskom námornom prostredí objavila nová forma pátracích a záchranných operácií, pri ktorých boli plavidlá prevádzkované mimovládnymi organizáciami v centrálnej časti Stredozemného mora zapájané prevažne do pátracích a záchranných operácií, ktoré vykonávali za koordinácie národných námorných záchranných koordinačných stredísk alebo z vlastnej iniciatívy. V mnohých prípadoch vykonávali tieto plavidlá viaceré po sebe nasledujúce záchranné operácie pred tým, ako boli zachránené osoby vylodené na bezpečnom mieste.

| (9) | Prevádzačstvo po mori je trestným činom, ktorý môže ohroziť životy ľudí a za ktorý sa ukladajú sankcie tak podľa európskeho, ako aj medzinárodného práva. Európska únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu (ďalej len „dohovor UNTOC“) a jeho protokolov vrátane Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, ktorý dopĺňa dohovor UNTOC. V tejto súvislosti je nevyhnutné zabrániť situácii, keď siete prevádzačov alebo obchodníkov s ľuďmi vrátane zločineckých skupín, ktoré obchodujú s ľuďmi alebo sa zapájajú do foriem vykorisťovania podobných otroctvu, využívajú záchranné operácie, ktoré vykonávajú súkromné plavidlá v Stredozemnom mori. |
| --- | --- |

(9)

Prevádzačstvo po mori je trestným činom, ktorý môže ohroziť životy ľudí a za ktorý sa ukladajú sankcie tak podľa európskeho, ako aj medzinárodného práva. Európska únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu (ďalej len „dohovor UNTOC“) a jeho protokolov vrátane Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky, ktorý dopĺňa dohovor UNTOC. V tejto súvislosti je nevyhnutné zabrániť situácii, keď siete prevádzačov alebo obchodníkov s ľuďmi vrátane zločineckých skupín, ktoré obchodujú s ľuďmi alebo sa zapájajú do foriem vykorisťovania podobných otroctvu, využívajú záchranné operácie, ktoré vykonávajú súkromné plavidlá v Stredozemnom mori.

| (10) | Treba pripomenúť, že dohovor SAR ukladá zmluvným stranám povinnosť zúčastňovať sa na rozvoji pátracích a záchranných služieb a prijímať naliehavé opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa potrebná pomoc poskytla každej osobe, ktorá je, resp. sa zdá, že je v núdzi na mori; príslušné strany by mali svoju činnosť koordinovať a vzájomne spolupracovať, aby boli osoby, ktorým bola poskytnutá pomoc, vylodené z lode poskytujúcej pomoc a dopravené na bezpečné miesto ihneď, ako je to reálne možné. V súlade s usmerneniami IMO o zaobchádzaní s osobami zachránenými na mori by sa pri výbere bezpečného miesta na vylodenie mali vziať do úvahy rôzne dôležité faktory a osobitné okolnosti každého prípadu. V prípade žiadateľov o azyl a utečencov zachránených na mori by sa okrem iného mala vziať do úvahy potreba vyhnúť sa vyloďovaniu na územiach, kde by boli ohrozené životy a slobody osôb, ktoré majú údajne opodstatnené obavy z prenasledovania. Okrem toho sa v usmerneniach IMO vyžaduje, aby zodpovedné štátne orgány vynaložili maximálne úsilie na urýchlenie procesu vylodenia osôb, ktoré ostali nažive, hoci sa v nich zároveň zdôrazňuje, že v niektorých prípadoch môže v dôsledku potrebnej koordinácie dochádzať k nevyhnutnému zdržaniu. |
| --- | --- |

(10)

Treba pripomenúť, že dohovor SAR ukladá zmluvným stranám povinnosť zúčastňovať sa na rozvoji pátracích a záchranných služieb a prijímať naliehavé opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa potrebná pomoc poskytla každej osobe, ktorá je, resp. sa zdá, že je v núdzi na mori; príslušné strany by mali svoju činnosť koordinovať a vzájomne spolupracovať, aby boli osoby, ktorým bola poskytnutá pomoc, vylodené z lode poskytujúcej pomoc a dopravené na bezpečné miesto ihneď, ako je to reálne možné. V súlade s usmerneniami IMO o zaobchádzaní s osobami zachránenými na mori by sa pri výbere bezpečného miesta na vylodenie mali vziať do úvahy rôzne dôležité faktory a osobitné okolnosti každého prípadu. V prípade žiadateľov o azyl a utečencov zachránených na mori by sa okrem iného mala vziať do úvahy potreba vyhnúť sa vyloďovaniu na územiach, kde by boli ohrozené životy a slobody osôb, ktoré majú údajne opodstatnené obavy z prenasledovania. Okrem toho sa v usmerneniach IMO vyžaduje, aby zodpovedné štátne orgány vynaložili maximálne úsilie na urýchlenie procesu vylodenia osôb, ktoré ostali nažive, hoci sa v nich zároveň zdôrazňuje, že v niektorých prípadoch môže v dôsledku potrebnej koordinácie dochádzať k nevyhnutnému zdržaniu.

| (11) | Pravidelná prítomnosť plavidiel mimovládnych organizácií, ktoré vykonávajú pátracie a záchranné činnosti v Stredozemnom mori, prináša osobitné operačné potreby posilnenej koordinácie a spolupráce medzi plavidlami prepravujúcimi zachránené osoby a vnútroštátnymi orgánmi, pričom členských štátov sa týka rôznym spôsobom: niektoré štáty koordinujú pátracie a záchranné operácie; niektoré prijímajú zachránené osoby, ktoré sú vylodené na ich území; v niektorých boli právne zriadené mimovládne organizácie a iné sú vlajkovým štátom plavidla používaného pri pátracích a záchranných činnostiach. |
| --- | --- |

(11)

Pravidelná prítomnosť plavidiel mimovládnych organizácií, ktoré vykonávajú pátracie a záchranné činnosti v Stredozemnom mori, prináša osobitné operačné potreby posilnenej koordinácie a spolupráce medzi plavidlami prepravujúcimi zachránené osoby a vnútroštátnymi orgánmi, pričom členských štátov sa týka rôznym spôsobom: niektoré štáty koordinujú pátracie a záchranné operácie; niektoré prijímajú zachránené osoby, ktoré sú vylodené na ich území; v niektorých boli právne zriadené mimovládne organizácie a iné sú vlajkovým štátom plavidla používaného pri pátracích a záchranných činnostiach.

| (12) | Súkromné plavidlá využívané pri záchrane v Stredozemnom mori sú zapájané do zložitých a často opakujúcich sa pátracích a záchranných operácií, ktoré sa môžu týkať veľkého počtu ľudí v závislosti od kapacity plavidla a zahŕňať širokú škálu aktérov, a to od záchrany až po vylodenie. Je preto v záujme verejnej politiky, ako aj v záujme bezpečnosti, aby boli tieto plavidlá riadne zaregistrované a náležite vybavené tak, aby spĺňali príslušné bezpečnostné a zdravotné požiadavky súvisiace s touto činnosťou, a nepredstavovali tak nebezpečenstvo pre posádku alebo zachránené osoby. Tieto činnosti sa musia vykonávať na základe koordinovaného rámca prostredníctvom posilnenej spolupráce a koordinácie medzi súkromnými prevádzkovateľmi a vnútroštátnymi orgánmi. |
| --- | --- |

(12)

Súkromné plavidlá využívané pri záchrane v Stredozemnom mori sú zapájané do zložitých a často opakujúcich sa pátracích a záchranných operácií, ktoré sa môžu týkať veľkého počtu ľudí v závislosti od kapacity plavidla a zahŕňať širokú škálu aktérov, a to od záchrany až po vylodenie. Je preto v záujme verejnej politiky, ako aj v záujme bezpečnosti, aby boli tieto plavidlá riadne zaregistrované a náležite vybavené tak, aby spĺňali príslušné bezpečnostné a zdravotné požiadavky súvisiace s touto činnosťou, a nepredstavovali tak nebezpečenstvo pre posádku alebo zachránené osoby. Tieto činnosti sa musia vykonávať na základe koordinovaného rámca prostredníctvom posilnenej spolupráce a koordinácie medzi súkromnými prevádzkovateľmi a vnútroštátnymi orgánmi.

| (13) | Neustále vyloďovanie zachránených osôb v pobrežných členských štátoch má priame dôsledky na ich systémy riadenia migrácie a vytvára zvýšený a bezprostredný tlak na ich migračné a azylové systémy vrátane ich prijímacích kapacít a kapacít v oblasti spracovávania žiadostí. |
| --- | --- |

(13)

Neustále vyloďovanie zachránených osôb v pobrežných členských štátoch má priame dôsledky na ich systémy riadenia migrácie a vytvára zvýšený a bezprostredný tlak na ich migračné a azylové systémy vrátane ich prijímacích kapacít a kapacít v oblasti spracovávania žiadostí.

| (14) | Okrem iných iniciatív prijala Komisia 4. júla 2017„Akčný plán týkajúci sa opatrení na podporu Talianska, zníženie tlaku na trase cez centrálne Stredozemie a zvýšenie solidarity“, v rámci ktorého Taliansko na základe konzultácie s Komisiou a dialógu s mimovládnymi organizáciami vypracovalo kódex správania pre mimovládne organizácie, ktoré vykonávajú pátracie a záchranné činnosti v Stredozemnom mori. |
| --- | --- |

(14)

Okrem iných iniciatív prijala Komisia 4. júla 2017„Akčný plán týkajúci sa opatrení na podporu Talianska, zníženie tlaku na trase cez centrálne Stredozemie a zvýšenie solidarity“, v rámci ktorého Taliansko na základe konzultácie s Komisiou a dialógu s mimovládnymi organizáciami vypracovalo kódex správania pre mimovládne organizácie, ktoré vykonávajú pátracie a záchranné činnosti v Stredozemnom mori.

| (15) | Okrem doterajšieho koordinačného úsilia, ktoré sa okrem iného vynakladalo aj rámci mechanizmu spoločného informovania a riešenia konfliktov v Stredozemí (SHADE MED) zriadeného v rámci námornej operácie EÚ Sophia, pretrváva potreba zamerať sa na špecifický charakter pátracích a záchranných postupov, ktoré sa v Stredozemnom mori uplatňovali v posledných rokoch, a to vytvorením štruktúrovanejšieho, spoľahlivejšieho a udržateľnejšieho rámca, ktorý bude zohľadňovať právomoci EÚ a príslušné medzinárodní normy. V tomto rámci by sa mali stanoviť osobitné pravidlá solidarity medzi členskými štátmi a mala by sa v ňom riešiť potreba posilnenej spolupráce najmä medzi vlajkovými a pobrežnými členskými štátmi. Potrebná je aj spolupráca so súkromnými subjektmi, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú plavidlá na účely pátracích a záchranných činností a dopravenia zachránených osôb na územie EÚ; cieľom takéhoto rámca by malo byť aj poskytovanie primeraných informácií o operáciách a administratívnej štruktúre týchto subjektov v súlade so zásadou proporcionality a Chartou základných práv EÚ a zároveň zvýšiť bezpečnosť v súlade s platnými medzinárodnými právnymi predpismi v záujme všetkých osôb na palube. |
| --- | --- |

(15)

Okrem doterajšieho koordinačného úsilia, ktoré sa okrem iného vynakladalo aj rámci mechanizmu spoločného informovania a riešenia konfliktov v Stredozemí (SHADE MED) zriadeného v rámci námornej operácie EÚ Sophia, pretrváva potreba zamerať sa na špecifický charakter pátracích a záchranných postupov, ktoré sa v Stredozemnom mori uplatňovali v posledných rokoch, a to vytvorením štruktúrovanejšieho, spoľahlivejšieho a udržateľnejšieho rámca, ktorý bude zohľadňovať právomoci EÚ a príslušné medzinárodní normy. V tomto rámci by sa mali stanoviť osobitné pravidlá solidarity medzi členskými štátmi a mala by sa v ňom riešiť potreba posilnenej spolupráce najmä medzi vlajkovými a pobrežnými členskými štátmi. Potrebná je aj spolupráca so súkromnými subjektmi, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú plavidlá na účely pátracích a záchranných činností a dopravenia zachránených osôb na územie EÚ; cieľom takéhoto rámca by malo byť aj poskytovanie primeraných informácií o operáciách a administratívnej štruktúre týchto subjektov v súlade so zásadou proporcionality a Chartou základných práv EÚ a zároveň zvýšiť bezpečnosť v súlade s platnými medzinárodnými právnymi predpismi v záujme všetkých osôb na palube.

| (16) | Komisia zriadi interdisciplinárnu kontaktnú skupinu, v rámci ktorej môžu členské štáty spolupracovať a koordinovať svoje činnosti pri vykonávaní tohto odporúčania. Skupina zostaví prehľad vnútroštátnych pravidiel a postupov, sprostredkuje získané poznatky, posúdi možnosť zlepšenia metód spolupráce medzi vlajkovými a pobrežnými štátmi, pričom bude prihliadať na ich úlohy a povinnosti, a vypracuje najlepšie postupy, ktoré by odrážali potreby vyplývajúce z pátracích a záchranných operácií, ktoré sa objavili v posledných rokoch. Skupina bude v pravidelnom kontakte s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane agentúr EÚ, konkrétne agentúrou Frontex, a v náležitých prípadoch s mimovládnymi organizáciami, ktoré vykonávajú pátracie a záchranné činnosti v Stredozemnom mori, akademickými pracovníkmi a medzinárodnými organizáciami, ako je IMO, s cieľom vymieňať si poznatky a zabezpečovať súlad činností s medzinárodným právnym a operačným rámcom. Členské štáty by mali Komisii poskytnúť všetky relevantné informácie o vykonávaní tohto odporúčania. Kontaktná skupina bude monitorovať vykonávanie odporúčania a raz ročne predkladať správu Komisii. |
| --- | --- |

(16)

Komisia zriadi interdisciplinárnu kontaktnú skupinu, v rámci ktorej môžu členské štáty spolupracovať a koordinovať svoje činnosti pri vykonávaní tohto odporúčania. Skupina zostaví prehľad vnútroštátnych pravidiel a postupov, sprostredkuje získané poznatky, posúdi možnosť zlepšenia metód spolupráce medzi vlajkovými a pobrežnými štátmi, pričom bude prihliadať na ich úlohy a povinnosti, a vypracuje najlepšie postupy, ktoré by odrážali potreby vyplývajúce z pátracích a záchranných operácií, ktoré sa objavili v posledných rokoch. Skupina bude v pravidelnom kontakte s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane agentúr EÚ, konkrétne agentúrou Frontex, a v náležitých prípadoch s mimovládnymi organizáciami, ktoré vykonávajú pátracie a záchranné činnosti v Stredozemnom mori, akademickými pracovníkmi a medzinárodnými organizáciami, ako je IMO, s cieľom vymieňať si poznatky a zabezpečovať súlad činností s medzinárodným právnym a operačným rámcom. Členské štáty by mali Komisii poskytnúť všetky relevantné informácie o vykonávaní tohto odporúčania. Kontaktná skupina bude monitorovať vykonávanie odporúčania a raz ročne predkladať správu Komisii.

| (17) | Komisia bude prihliadať na prácu kontaktnej skupiny a vykonávanie tohto odporúčania pri vypracúvaní európskej stratégie v oblasti azylu a riadenia migrácie a v náležitých prípadoch aj výročných správ o riadení migrácie stanovených v nariadení o azyle a riadení migrácie. Na tomto základe Komisia v prípade potreby posúdi a odporučí budúce iniciatívy. |
| --- | --- |

(17)

Komisia bude prihliadať na prácu kontaktnej skupiny a vykonávanie tohto odporúčania pri vypracúvaní európskej stratégie v oblasti azylu a riadenia migrácie a v náležitých prípadoch aj výročných správ o riadení migrácie stanovených v nariadení o azyle a riadení migrácie. Na tomto základe Komisia v prípade potreby posúdi a odporučí budúce iniciatívy.

| (18) | Týmto odporúčaním nie je dotknutá žiadna povinnosť spolupráce ani žiadna iná povinnosť vyplývajúca z príslušného medzinárodného práva a práva Únie, |
| --- | --- |

(18)

Týmto odporúčaním nie je dotknutá žiadna povinnosť spolupráce ani žiadna iná povinnosť vyplývajúca z príslušného medzinárodného práva a práva Únie,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

| 1. | Členské štáty by mali vzájomne spolupracovať pri operáciách vykonávaných plavidlami, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú súkromné subjekty na účely pátracích a záchranných činností, s cieľom znížiť počet úmrtí na mori, zachovať bezpečnosť plavby a zabezpečiť účinné riadenie migrácie v súlade s príslušnými právnymi záväzkami.
  Predovšetkým vlajkové a pobrežné členské štáty by si mali pravidelne a včas vymieňať informácie o plavidlách zapojených do konkrétnych záchranných operácií a subjektoch, ktoré ich vlastnia alebo prevádzkujú, pričom by mali postupovať v súlade s medzinárodným právom a právom Únie vrátane Charty základných práv EÚ a ochrany osobných údajov. |
| --- | --- |

1.

Predovšetkým vlajkové a pobrežné členské štáty by si mali pravidelne a včas vymieňať informácie o plavidlách zapojených do konkrétnych záchranných operácií a subjektoch, ktoré ich vlastnia alebo prevádzkujú, pričom by mali postupovať v súlade s medzinárodným právom a právom Únie vrátane Charty základných práv EÚ a ochrany osobných údajov.

| 2. | Členské štáty by mali spolupracovať navzájom medzi sebou a s Komisiou, a to najmä prostredníctvom kontaktnej skupiny, ktorá bude v kontakte so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami a v náležitých prípadoch aj so súkromnými subjektmi, ktoré vlastnia alebo prevádzkujú plavidlá na účely pátracích a záchranných činností, s cieľom určiť najlepšie postupy a prijať akékoľvek potrebné opatrenia v snahe zaistiť:






  a) | väčšiu bezpečnosť na mori a |
| --- | --- | --- |

2.

a)

väčšiu bezpečnosť na mori a

| b) | dostupnosť všetkých informácií, ktoré príslušné orgány potrebujú na monitorovanie a overovanie dodržiavania noriem v oblasti bezpečnosti na mori, ako aj príslušných pravidiel riadenia migrácie. |
| --- | --- |

b)

dostupnosť všetkých informácií, ktoré príslušné orgány potrebujú na monitorovanie a overovanie dodržiavania noriem v oblasti bezpečnosti na mori, ako aj príslušných pravidiel riadenia migrácie.

| 3. | Členské štáty by mali Komisii poskytnúť všetky relevantné informácie o vykonávaní tohto odporúčania, a to aspoň raz ročne do 31. marca roka nasledujúceho po referenčnom roku. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 23. septembra 2020

Za Komisiu

Ylva JOHANSSON

členka Komisie

---

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/26

---

ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/1366

z 23. septembra 2020

o mechanizme EÚ pre pripravenosť a riadenie kríz v oblasti migrácie

(Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

keďže:

| (1) | Utečenecká kríza v roku 2015 odhalila slabé stránky a nedostatky v systémoch riadenia migračných kríz na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, ako aj to, že kapacity a nástroje, ktoré majú k dispozícii členské štáty najviac vystavené tlaku, sú nedostatočné. Kríza odhalila potrebu konať na viacerých frontoch súčasne, v tretích krajinách pôvodu, krajinách tranzitu a/alebo určenia, na vonkajších hraniciach EÚ a v iných členských štátoch vystavených tlaku. |
| --- | --- |

(1)

Utečenecká kríza v roku 2015 odhalila slabé stránky a nedostatky v systémoch riadenia migračných kríz na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, ako aj to, že kapacity a nástroje, ktoré majú k dispozícii členské štáty najviac vystavené tlaku, sú nedostatočné. Kríza odhalila potrebu konať na viacerých frontoch súčasne, v tretích krajinách pôvodu, krajinách tranzitu a/alebo určenia, na vonkajších hraniciach EÚ a v iných členských štátoch vystavených tlaku.

| (2) | Opatrenia, ktoré Únia a členské štáty prijali po utečeneckej kríze v roku 2015, boli zacielené na viaceré politické, legislatívne, operačné a finančné potreby a zamerané na zlepšenie udržateľnosti riadenia migrácie. Toto bezprecedentné úsilie, ktoré zahŕňa opatrenia na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni EÚ, prispelo k postupnému každoročnému znižovaniu počtu neregulárnych príchodov a v roku 2019 napokon k dosiahnutiu najnižšej úrovne za šesť rokov. |
| --- | --- |

(2)

Opatrenia, ktoré Únia a členské štáty prijali po utečeneckej kríze v roku 2015, boli zacielené na viaceré politické, legislatívne, operačné a finančné potreby a zamerané na zlepšenie udržateľnosti riadenia migrácie. Toto bezprecedentné úsilie, ktoré zahŕňa opatrenia na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni EÚ, prispelo k postupnému každoročnému znižovaniu počtu neregulárnych príchodov a v roku 2019 napokon k dosiahnutiu najnižšej úrovne za šesť rokov.

| (3) | Situácia na vonkajších hraniciach je však naďalej veľmi nestabilná a v záujme lepšej prípravy na zvládnutie prípadných rozsiahlych migračných kríz sú potrebné ďalšie zlepšenia. Migranti, ktorí sa neoprávnene pohybujú vo viacerých členských štátoch a predkladajú v nich žiadosti o azyl, môžu navyše predstavovať vážnu záťaž pre vnútroštátne azylové systémy. |
| --- | --- |

(3)

Situácia na vonkajších hraniciach je však naďalej veľmi nestabilná a v záujme lepšej prípravy na zvládnutie prípadných rozsiahlych migračných kríz sú potrebné ďalšie zlepšenia. Migranti, ktorí sa neoprávnene pohybujú vo viacerých členských štátoch a predkladajú v nich žiadosti o azyl, môžu navyše predstavovať vážnu záťaž pre vnútroštátne azylové systémy.

| (4) | S cieľom predísť vzniku zdanlivo nekontrolovaných migračných tokov prichádzajúcich do EÚ, k akým došlo v roku 2015, a zabezpečiť účinné fungovanie vnútroštátnych migračných systémov je potrebné skonsolidovať doteraz rozvinutú operačnú spoluprácu vytvorením rámca na podporu koordinovanejšieho využívania príslušných právnych predpisov. Vytvorenie takéhoto rámca by významne prispelo k zabezpečeniu toho, aby členské štáty a Únia rozvíjali odolnosť potrebnú na účinné zvládnutie akejkoľvek migračnej krízy. Okrem toho by sa mala pravidelne monitorovať situácia v oblasti migrácie, aby sa rozhodnutia podľa možnosti vždy prijímali na základe úplného situačného prehľadu. Tento proces by mal vychádzať zo skúseností získaných po utečeneckej kríze v roku 2015 pri monitorovaní migračnej situácie, ako aj pri vydávaní správ integrovanej situačnej informovanosti a analýzy (ISAA) v rámci relevantnej aktivácie integrovanej politickej reakcie Rady na krízu (IPCR). |
| --- | --- |

(4)

S cieľom predísť vzniku zdanlivo nekontrolovaných migračných tokov prichádzajúcich do EÚ, k akým došlo v roku 2015, a zabezpečiť účinné fungovanie vnútroštátnych migračných systémov je potrebné skonsolidovať doteraz rozvinutú operačnú spoluprácu vytvorením rámca na podporu koordinovanejšieho využívania príslušných právnych predpisov. Vytvorenie takéhoto rámca by významne prispelo k zabezpečeniu toho, aby členské štáty a Únia rozvíjali odolnosť potrebnú na účinné zvládnutie akejkoľvek migračnej krízy. Okrem toho by sa mala pravidelne monitorovať situácia v oblasti migrácie, aby sa rozhodnutia podľa možnosti vždy prijímali na základe úplného situačného prehľadu. Tento proces by mal vychádzať zo skúseností získaných po utečeneckej kríze v roku 2015 pri monitorovaní migračnej situácie, ako aj pri vydávaní správ integrovanej situačnej informovanosti a analýzy (ISAA) v rámci relevantnej aktivácie integrovanej politickej reakcie Rady na krízu (IPCR).

| (5) | S cieľom posilniť odolnosť Únie a členských štátov by sa všetky zainteresované strany vrátane členských štátov mali prostredníctvom dvojstranných kanálov naďalej aktívne zapájať do predchádzania konfliktom a do ich riešenia a vzájomne sa informovať o potenciálnej kríze v tretej krajine, ktorá by mohla viesť k migračnej kríze v rámci EÚ. Všetky relevantné nástroje EÚ v súlade s ich právnymi rámcami a hlavnými cieľmi by sa mali použiť na podporu partnerských krajín pri budovaní ich kapacít a pri riešení takýchto kríz pred tým, ako sa ich vplyv prejaví v EÚ, a zároveň by mali posilniť ciele migračnej politiky. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom posilniť odolnosť Únie a členských štátov by sa všetky zainteresované strany vrátane členských štátov mali prostredníctvom dvojstranných kanálov naďalej aktívne zapájať do predchádzania konfliktom a do ich riešenia a vzájomne sa informovať o potenciálnej kríze v tretej krajine, ktorá by mohla viesť k migračnej kríze v rámci EÚ. Všetky relevantné nástroje EÚ v súlade s ich právnymi rámcami a hlavnými cieľmi by sa mali použiť na podporu partnerských krajín pri budovaní ich kapacít a pri riešení takýchto kríz pred tým, ako sa ich vplyv prejaví v EÚ, a zároveň by mali posilniť ciele migračnej politiky.

| (6) | Účinná operačná reakcia na migračnú krízu závisí od pripravenosti jednotlivých členských štátov a ich schopnosti nasadiť potrebné vybavenie a zdroje, ako aj od koordinovaných opatrení podporovaných existujúcimi štruktúrami Únie. Okrem toho sa od všetkých príslušných aktérov vyžaduje rýchla a účinná spolupráca. Účinný a včasný mechanizmus krízového riadenia preto závisí od existencie vopred stanovených postupov krízovej spolupráce, v ktorých sú jasne vymedzené úlohy a povinnosti kľúčových aktérov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(6)

Účinná operačná reakcia na migračnú krízu závisí od pripravenosti jednotlivých členských štátov a ich schopnosti nasadiť potrebné vybavenie a zdroje, ako aj od koordinovaných opatrení podporovaných existujúcimi štruktúrami Únie. Okrem toho sa od všetkých príslušných aktérov vyžaduje rýchla a účinná spolupráca. Účinný a včasný mechanizmus krízového riadenia preto závisí od existencie vopred stanovených postupov krízovej spolupráce, v ktorých sú jasne vymedzené úlohy a povinnosti kľúčových aktérov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.

| (7) | Je potrebný štruktúrovaný mechanizmus riadenia migrácie s monitorovaním v reálnom čase, včasným varovaním a centralizovanou a koordinovanou reakciou EÚ na mobilizáciu potrebných štruktúr, nástrojov, ľudských a finančných zdrojov v rámci jednotlivých inštitúcií a agentúr EÚ a v spolupráci s členskými štátmi. |
| --- | --- |

(7)

Je potrebný štruktúrovaný mechanizmus riadenia migrácie s monitorovaním v reálnom čase, včasným varovaním a centralizovanou a koordinovanou reakciou EÚ na mobilizáciu potrebných štruktúr, nástrojov, ľudských a finančných zdrojov v rámci jednotlivých inštitúcií a agentúr EÚ a v spolupráci s členskými štátmi.

| (8) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 (1) o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži sa stanovila spoločná zodpovednosť Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) a príslušných orgánov členských štátov za vykonávanie európskeho integrovaného riadenia hraníc. Vyžaduje si to aj zabezpečenie situačnej informovanosti a integrovaného plánovania európskeho integrovaného riadenia hraníc vrátane plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí. |
| --- | --- |

(8)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 (1) o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži sa stanovila spoločná zodpovednosť Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) a príslušných orgánov členských štátov za vykonávanie európskeho integrovaného riadenia hraníc. Vyžaduje si to aj zabezpečenie situačnej informovanosti a integrovaného plánovania európskeho integrovaného riadenia hraníc vrátane plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí.

| (9) | Hlavnými zásadami koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by mali byť: predvídanie, solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti, koordinácia, včasná reakcia a flexibilné prideľovanie zdrojov. |
| --- | --- |

(9)

Hlavnými zásadami koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by mali byť: predvídanie, solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti, koordinácia, včasná reakcia a flexibilné prideľovanie zdrojov.

| (10) | Kľúčovým cieľom koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie je zabezpečiť situačnú informovanosť a lepšiu pripravenosť na jednej strane a účinné riadenie a včasnú reakciu na strane druhej. |
| --- | --- |

(10)

Kľúčovým cieľom koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie je zabezpečiť situačnú informovanosť a lepšiu pripravenosť na jednej strane a účinné riadenie a včasnú reakciu na strane druhej.

| (11) | Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by mala poskytnúť operačný rámec na monitorovanie a predvídanie migračných tokov a migračných situácií, budovanie odolnosti, ako aj organizovanie koordinovanej reakcie na migračnú krízu. Tieto ciele odrážajú dve kľúčové fázy načrtnuté v koncepcii pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, monitorovanie a pripravenosť na jednej strane a krízové riadenie na strane druhej. |
| --- | --- |

(11)

Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by mala poskytnúť operačný rámec na monitorovanie a predvídanie migračných tokov a migračných situácií, budovanie odolnosti, ako aj organizovanie koordinovanej reakcie na migračnú krízu. Tieto ciele odrážajú dve kľúčové fázy načrtnuté v koncepcii pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, monitorovanie a pripravenosť na jednej strane a krízové riadenie na strane druhej.

| (12) | Na účely koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by sa migračná kríza mala vymedziť ako akákoľvek situácia alebo vývoj, ku ktorým dôjde v rámci EÚ alebo v tretej krajine a ktoré majú vplyv a vytvárajú osobitný tlak na azylový systém, migračný systém alebo systém riadenia hraníc ktoréhokoľvek členského štátu alebo ktoré majú takýto potenciál. To zahŕňa a presahuje okolnosti vymedzené v článku 1 ods. 2 návrhu nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu, alebo okolnosti vymedzené v článku 2 písm. w) návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie. |
| --- | --- |

(12)

Na účely koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by sa migračná kríza mala vymedziť ako akákoľvek situácia alebo vývoj, ku ktorým dôjde v rámci EÚ alebo v tretej krajine a ktoré majú vplyv a vytvárajú osobitný tlak na azylový systém, migračný systém alebo systém riadenia hraníc ktoréhokoľvek členského štátu alebo ktoré majú takýto potenciál. To zahŕňa a presahuje okolnosti vymedzené v článku 1 ods. 2 návrhu nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu, alebo okolnosti vymedzené v článku 2 písm. w) návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie.

| (13) | Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie je v súlade s vytvorenými mechanizmami krízového riadenia EÚ, najmä s mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) vrátane jeho Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC), integrovanými dojednaniami Rady o politickej reakcii na krízu (IPCR), mechanizmom Komisie ARGUS a mechanizmom reakcie ESVČ na krízy (CRM), a dopĺňa ich. Uvedené mechanizmy sa môžu aktivovať súbežne s aktiváciou koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie v jej fáze krízového riadenia alebo po jej aktivácii. Cieľom koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie je podporiť interakciu a spoluprácu týchto všeobecných krízových mechanizmov tým, že sa zabezpečí, aby mali k dispozícii aktuálne informácie o krízovej situácii. |
| --- | --- |

(13)

Koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie je v súlade s vytvorenými mechanizmami krízového riadenia EÚ, najmä s mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM) vrátane jeho Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC), integrovanými dojednaniami Rady o politickej reakcii na krízu (IPCR), mechanizmom Komisie ARGUS a mechanizmom reakcie ESVČ na krízy (CRM), a dopĺňa ich. Uvedené mechanizmy sa môžu aktivovať súbežne s aktiváciou koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie v jej fáze krízového riadenia alebo po jej aktivácii. Cieľom koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie je podporiť interakciu a spoluprácu týchto všeobecných krízových mechanizmov tým, že sa zabezpečí, aby mali k dispozícii aktuálne informácie o krízovej situácii.

| (14) | Hoci koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie vychádza z príslušných existujúcich právnych predpisov, je navrhnutá aj na podporu vykonávania nových nástrojov navrhnutých Komisiou vrátane nariadenia o riadení azylu a migrácie a nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu. |
| --- | --- |

(14)

Hoci koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie vychádza z príslušných existujúcich právnych predpisov, je navrhnutá aj na podporu vykonávania nových nástrojov navrhnutých Komisiou vrátane nariadenia o riadení azylu a migrácie a nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu.

| (15) | Vo svojej fáze monitorovania a pripravenosti by koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie mala stanovovať niekoľko krokov, ktoré zabezpečia pravidelnú situačnú informovanosť a včasné varovanie/prognózy, ako aj pomoc pri príprave výročnej správy o riadení migrácie, ktorú vydáva Komisia v súlade s článkom 6 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie. Situačná informovanosť, ktorú poskytuje koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, by okrem iného mohla predsedníctvu Rady poskytnúť možnosť deeskalovať súčasnú aktiváciu IPCR v súvislosti s migračnou krízou. Vo svojej fáze krízového riadenia by koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie mala zabezpečiť, aby všetci aktéri mali k dispozícii aktuálne komplexné informácie o migračnej situácii, ktoré umožňujú prijímať včasné rozhodnutia, a aby sa vykonávanie týchto rozhodnutí riadne monitorovalo a koordinovalo. |
| --- | --- |

(15)

Vo svojej fáze monitorovania a pripravenosti by koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie mala stanovovať niekoľko krokov, ktoré zabezpečia pravidelnú situačnú informovanosť a včasné varovanie/prognózy, ako aj pomoc pri príprave výročnej správy o riadení migrácie, ktorú vydáva Komisia v súlade s článkom 6 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie. Situačná informovanosť, ktorú poskytuje koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, by okrem iného mohla predsedníctvu Rady poskytnúť možnosť deeskalovať súčasnú aktiváciu IPCR v súvislosti s migračnou krízou. Vo svojej fáze krízového riadenia by koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie mala zabezpečiť, aby všetci aktéri mali k dispozícii aktuálne komplexné informácie o migračnej situácii, ktoré umožňujú prijímať včasné rozhodnutia, a aby sa vykonávanie týchto rozhodnutí riadne monitorovalo a koordinovalo.

| (16) | Aby sa koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie stala realitou, členské štáty, Rada, Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Európska agentúra pre presadzovanie práva (EUROPOL), Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a Agentúra pre základné práva (FRA) by mali spolupracovať v rámci siete EÚ pre pripravenosť a krízové riadenie v oblasti migrácie („sieť“). Hlavným cieľom siete by malo byť zabezpečenie primeranej výmeny informácií relevantných pre dve fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

(16)

Aby sa koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie stala realitou, členské štáty, Rada, Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Európska agentúra pre presadzovanie práva (EUROPOL), Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a Agentúra pre základné práva (FRA) by mali spolupracovať v rámci siete EÚ pre pripravenosť a krízové riadenie v oblasti migrácie („sieť“). Hlavným cieľom siete by malo byť zabezpečenie primeranej výmeny informácií relevantných pre dve fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie.

| (17) | Táto sieť by mala podporovať monitorovanie a predvídanie migračných tokov, zvyšovať odolnosť a zlepšovať technickú koordináciu reakcie na krízu pri plnom dodržiavaní platných právnych predpisov a zároveň by mala využívať a dopĺňať existujúce nástroje. |
| --- | --- |

(17)

Táto sieť by mala podporovať monitorovanie a predvídanie migračných tokov, zvyšovať odolnosť a zlepšovať technickú koordináciu reakcie na krízu pri plnom dodržiavaní platných právnych predpisov a zároveň by mala využívať a dopĺňať existujúce nástroje.

| (18) | Príslušné tretie krajiny pôvodu, tranzitu a/alebo určenia by mali byť podľa možnosti ad hoc zapojené do fungovania koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie. Toto zapojenie by malo prispieť k efektívnej výmene informácií, ako aj k opatreniam na budovanie primeranej situačnej informovanosti o migrácii v uvedených krajinách a ich reakcii na potenciálne krízy, |
| --- | --- |

(18)

Príslušné tretie krajiny pôvodu, tranzitu a/alebo určenia by mali byť podľa možnosti ad hoc zapojené do fungovania koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie. Toto zapojenie by malo prispieť k efektívnej výmene informácií, ako aj k opatreniam na budovanie primeranej situačnej informovanosti o migrácii v uvedených krajinách a ich reakcii na potenciálne krízy,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

| 1. | S cieľom prispieť k efektívnejšiemu riadeniu migrácie monitorovaním a predvídaním migračných tokov, budovaním odolnosti a pripravenosti, ako aj organizovaním reakcie na migračnú krízu, by členské štáty, Rada, Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Európska agentúra pre presadzovanie práva (EUROPOL), Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a Agentúra pre základné práva (FRA) (ďalej len „aktéri“) mali spolupracovať v rámci „koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na tento účel by aktéri mali spoločne pracovať v rámci siete EÚ pre pripravenosť a mechanizmy krízového riadenia v oblasti migrácie (ďalej len „sieť“) s cieľom podporiť vykonávanie koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aktéri tvoriaci sieť by mali zabezpečiť primeranú výmenu informácií relevantných pre dve fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie v plnom súlade s právnymi ustanoveniami týkajúcimi sa ich právomocí a zodpovedností. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Počas prvej fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, ktorá by mala byť aktivovaná nepretržite a pokračovať počas druhej fázy, by aktéri mali poskytovať včasné a primerané informácie na účely zaistenia aktualizovanej situačnej informovanosti v oblasti migrácie a zabezpečovať včasné varovanie/prognózy, ako aj zvyšovať odolnosť v záujme efektívneho zvládnutia akéhokoľvek druhu migračnej krízy. Druhá fáza by mala byť uplatniteľná na akúkoľvek situáciu alebo vývoj, ku ktorým dôjde v rámci EÚ alebo v tretej krajine a ktoré majú vplyv a vytvárajú osobitný tlak na azylový systém, migračný systém alebo systém riadenia hraníc ktoréhokoľvek členského štátu alebo ktoré majú takýto potenciál. Druhá fáza zahŕňa a presahuje okolnosti vymedzené v článku 1 ods. 2 návrhu nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu, alebo okolnosti vymedzené v článku 2 písm. w) návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sieť by mala vypracovať vykonávacie usmernenia s cieľom zabezpečiť efektívny tok informácií relevantných pre fungovanie koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie medzi príslušnými mechanizmami krízového riadenia na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Členské štáty, Rada, Komisia, Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), Európska agentúra pre presadzovanie práva (EUROPOL), Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v oblasti bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a Agentúra pre základné práva (FRA) by mali určiť kontaktné miesto na sprevádzkovanie siete. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kontaktné miesta by si mali pravidelne vymieňať informácie, najmä s cieľom podporiť Komisiu pri vydávaní pravidelných správ o riadení migrácie uvedených v článku 6 ods. 4 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie a situačných správ uvedených v článku 6 ods. 6 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V súlade so zisteniami správ o riadení migrácie a situačných správ by členské štáty mali prediskutovať potrebné opatrenia, ktoré sa majú prijať. Takéto rokovania by sa mali uskutočňovať na technickej, strategickej a v prípade potreby aj na politickej úrovni v príslušných prípravných orgánoch Rady alebo v Rade. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisia by mala po dohode s členským štátom, ktorý čelí situácii
  migračnej krízy, ako sa uvádza v odporúčaní 4, informovať o situácii ostatné kontaktné miesta siete s cieľom aktivovať krízovú fázu koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie. Kontaktné miesto zasiahnutého členského štátu by malo bezodkladne poskytnúť kontaktnému miestu Komisie potrebné informácie, ako sa uvádza v prílohe. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V takejto krízovej situácii by kontaktné miesta mali podporovať Komisiu prostredníctvom poskytovania potrebných informácií a usmernení a koordináciou opatrení reagujúcich na krízu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Výmena informácií v rámci siete by sa mala uskutočňovať prostredníctvom dostupných komunikačných kanálov podľa možnosti vrátane platformy IPCR s jej špecializovanými funkciami a v súlade s vykonávacími usmerneniami uvedenými v odporúčaní 5. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dve fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by mali byť v súlade s riadením a pracovným postupom, ako sa uvádza v prílohe. |
| --- | --- |

12.

V Bruseli 23. septembra 2020

Za Komisiu

Ylva JOHANSSON

členka Komisie

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a zrušení nariadení (EÚ) č. 1052/2013 a (EÚ) 2016/1624 (Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2019, s. 1).

1

---

PRÍLOHA

V tejto prílohe sa uvádzajú zásady a hlavní aktéri koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie a podrobne sa opisuje jej fungovanie v dvoch fázach.

1.   ZÁSADY A AKTÉRI PRE DVE FÁZY

Zásady

Pri určovaní potrebných opatrení a prideľovaní zodpovedností príslušným aktérom by koncepcia pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie mala fungovať na základe týchto zásad:

| i) | Predvídanie: migračná situácia by sa mala pravidelne monitorovať a rozhodnutia by sa mali prijímať na základe úplného a koordinovaného situačného prehľadu, najmä v záujme prevencie. |
| --- | --- |

i)

Predvídanie: migračná situácia by sa mala pravidelne monitorovať a rozhodnutia by sa mali prijímať na základe úplného a koordinovaného situačného prehľadu, najmä v záujme prevencie.

| ii) | Koordinácia: v reakcii na krízu by sa mali využívať opatrenia zo všetkých relevantných oblastí vnútornej a vonkajšej politiky a všetkých zainteresovaných aktérov v rámci koordinovaného a komplexného prístupu. |
| --- | --- |

ii)

Koordinácia: v reakcii na krízu by sa mali využívať opatrenia zo všetkých relevantných oblastí vnútornej a vonkajšej politiky a všetkých zainteresovaných aktérov v rámci koordinovaného a komplexného prístupu.

| iii) | Včasná reakcia: opatrenia by sa mali prijať hneď, ako budú potrebné, aby sa zabránilo eskalácii situácie. |
| --- | --- |

iii)

Včasná reakcia: opatrenia by sa mali prijať hneď, ako budú potrebné, aby sa zabránilo eskalácii situácie.

| iv) | Flexibilné prideľovanie zdrojov: zdroje by sa mali mobilizovať rýchlo, pričom príslušní aktéri by mali naplno využiť flexibilitu, ktorú umožňujú rôzne nástroje financovania. |
| --- | --- |

iv)

Flexibilné prideľovanie zdrojov: zdroje by sa mali mobilizovať rýchlo, pričom príslušní aktéri by mali naplno využiť flexibilitu, ktorú umožňujú rôzne nástroje financovania.

| v) | Solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti, ako sa uvádza v článku 5 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie. |
| --- | --- |

v)

Solidarita a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti, ako sa uvádza v článku 5 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie.

Aktéri

Aktérmi zapojenými do vykonávania dvoch fáz koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie sú:

| — | členské štáty vrátane ich styčných úradníkov, |
| --- | --- |

—

členské štáty vrátane ich styčných úradníkov,

| — | Rada, |
| --- | --- |

—

Rada,

| — | Európska komisia vrátane zamestnancov pôsobiacich v teréne a v delegáciách EÚ, ako aj európskych styčných úradníkov pre migráciu (EMLO), |
| --- | --- |

—

Európska komisia vrátane zamestnancov pôsobiacich v teréne a v delegáciách EÚ, ako aj európskych styčných úradníkov pre migráciu (EMLO),

| — | Európska služba pre vonkajšiu činnosť vrátane delegácií EÚ, príslušných misií a operácií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, |
| --- | --- |

—

Európska služba pre vonkajšiu činnosť vrátane delegácií EÚ, príslušných misií a operácií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky,

| — | agentúry EÚ (EASO, Frontex, EUROPOL, eu-LISA a FRA) vrátane ich styčných úradníkov. |
| --- | --- |

—

agentúry EÚ (EASO, Frontex, EUROPOL, eu-LISA a FRA) vrátane ich styčných úradníkov.

2.   FÁZA MONITOROVANIA A PRIPRAVENOSTI (1. FÁZA)

a)   Cieľ

Cieľom koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie v jej fáze monitorovania a pripravenosti je podporiť koordinovanejšie využívanie existujúcich právnych predpisov posilnením a zdieľaním spoločnej situačnej informovanosti medzi všetkými zainteresovanými aktérmi, vytvorením systému včasného varovania/prognóz na úrovni EÚ a podporovaním rozvoja potrebnej odolnosti v členských štátoch v záujme efektívneho riešenia akéhokoľvek druhu migračnej krízy.

Prvá fáza mechanizmu je zameraná na dosiahnutie týchto hlavných cieľov:

| — | Zdieľanie situačnej informovanosti a včasného varovania/prognóz. Včasné a dostatočne komplexné pochopenie udalostí a nových trendov všetkými príslušnými zainteresovanými stranami by malo umožniť monitorovať situáciu a byť v prípade potreby dobre pripravený na koordinovanú reakciu. Nové vznikajúce problematické a kritické situácie by sa mali predvídať včas. Všetci aktéri by mali poskytovať informácie a podklady do systému včasného varovania/prognóz, ktorý sa má vyvinúť na úrovni EÚ. Úsilie o vytvorenie takéhoto systému by mala koordinovať Komisia, pričom by mala vychádzať z nástrojov, ktoré sú k dispozícii v súčasnosti, a možných budúcich nástrojov. |
| --- | --- |

—

Zdieľanie situačnej informovanosti a včasného varovania/prognóz. Včasné a dostatočne komplexné pochopenie udalostí a nových trendov všetkými príslušnými zainteresovanými stranami by malo umožniť monitorovať situáciu a byť v prípade potreby dobre pripravený na koordinovanú reakciu. Nové vznikajúce problematické a kritické situácie by sa mali predvídať včas. Všetci aktéri by mali poskytovať informácie a podklady do systému včasného varovania/prognóz, ktorý sa má vyvinúť na úrovni EÚ. Úsilie o vytvorenie takéhoto systému by mala koordinovať Komisia, pričom by mala vychádzať z nástrojov, ktoré sú k dispozícii v súčasnosti, a možných budúcich nástrojov.

| — | Podpora rozvoja odolnosti. Spoločné chápanie situácie, jej príčin a prognóz by mali podporiť členské štáty v tom, aby svoje úsilie zamerali na budovanie kapacít pre prípad, že sa vyskytne nová migračná kríza. |
| --- | --- |

—

Podpora rozvoja odolnosti. Spoločné chápanie situácie, jej príčin a prognóz by mali podporiť členské štáty v tom, aby svoje úsilie zamerali na budovanie kapacít pre prípad, že sa vyskytne nová migračná kríza.

b)   Riadenie a správa

Komisia by v prípade potreby v spolupráci s ESVČ mala zohrávať vedúcu úlohu vo fáze monitorovania a pripravenosti, pričom by mala využívať všetky svoje prostriedky vrátane európskych styčných úradníkov pre migráciu, Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) a dostupných finančných prostriedkov v súlade s ich príslušnými mandátmi, cieľmi a postupmi. Komisia by mala predsedať sieti a zabezpečovať jej sekretariát, zhromažďovať informácie, vypracúvať potrebné správy a monitorovať vykonávanie opatrení, ktoré má prijať ktorýkoľvek aktér.

Členské štáty, agentúry EÚ a ďalší aktéri by mali podporovať Komisiu v uvedenej úlohe, najmä poskytovaním včasných a presných informácií, analýz a prognóz, ako aj posúdení svojej pripravenosti a plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí.

Na základe zistení vyplývajúcich zo správ Komisie vydaných v tejto fáze koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by sa v príslušných prípravných orgánoch Rady na technickej, strategickej a v prípade potreby aj na politickej úrovni mali uskutočniť potrebné rokovania, ktoré si vyžadujú prijatie opatrení v členských štátoch.

V situáciách, keď sa Rada rozhodne vydať operatívne závery a odporúčania, by sieť mala podporovať ich vykonávanie prostredníctvom výmeny príslušných informácií.

c)   Postup

Zdieľanie situačnej informovanosti a včasného varovania/prognóz

Komisia by mala pravidelne, aspoň raz za štvrťrok, zvolávať zasadnutia alebo videokonferencie siete. Frekvencia takýchto kontaktov by mala závisieť od závažnosti migračnej situácie, ako aj od problémov identifikovaných prostredníctvom monitorovania migrácie a nepredvídaných udalostí.

Ak je to vhodné a uskutočniteľné, zástupcovia hlavných tretích krajín pôvodu, tranzitu a/alebo určenia, ako aj zástupcovia kľúčových medzinárodných partnerov a zainteresovaných strán by mali byť ad hoc pozývaní na diskusie siete zamerané na konkrétnu migračnú trasu s cieľom včasnej a pravidelnej výmeny informácií o migračných tokoch, prevádzačských činnostiach a akýchkoľvek iných faktoroch (vrátane geopolitických, zdravotných, environmentálnych, klimatických, demografických alebo akýchkoľvek iných sociálno-ekonomických faktorov), ktoré majú vplyv na azyl, migráciu alebo riadenie hraníc EÚ. Modality tohto príspevku by sa mali stanoviť po konzultácii s dotknutými krajinami prostredníctvom príslušných delegácií EÚ a v úzkej koordinácii s ESVČ.

Kľúčovým prvkom dialógov o migrácii s tretími krajinami, najmä v susedstve EÚ, by mala byť pripravenosť, pričom by mala byť zameraná na vytvorenie komunikačných kanálov a identifikovanie miestnych aktérov, ktorí sa majú využiť a kontaktovať v prípade krízy.

Komisia by podľa možnosti v spolupráci s ESVČ mala vytvárať ad hoc špecializované videokonferencie pre každú migračnú trasu s hlavnými tretími krajinami pôvodu, tranzitu a/alebo určenia a posilniť podobné videokonferencie, ktoré sa konajú v súčasnosti. Do týchto videokonferencií by sa mali zapojiť všetky ostatné zainteresované strany, ktoré sú zasiahnuté migračnými pohybmi po danej migračnej trase, alebo ktoré majú jasný záujem v tejto veci. Štruktúra videokonferencie by mala podporovať vecné diskusie v úzkej spolupráci s delegáciami EÚ v prospech všetkých účastníkov.

Všetky kontaktné miesta siete by mali poskytovať informácie s cieľom pomôcť vytvoriť potrebný situačný prehľad. Zdieľanie situačnej informovanosti zahŕňa údaje o migračných tokoch, informácie o systémoch prijímania, azylu a riadenia hraníc, príslušný vnútroštátny vývoj v oblasti migrácie v členských štátoch a tretích krajinách, oznámenia týkajúce sa včasného varovania/prognóz, ako aj opatrenia v oblasti spolupráce s tretími krajinami. V záujme spoločného situačného prehľadu na úrovni EÚ by si všetky kontaktné miesta mali vymieňať informácie o výzvach, nedostatkoch a prijatých opatreniach priamo na mieste. Presné fungovanie siete by malo byť podrobne opísané v štandardných operačných postupoch.

Sieť by mala v plnej miere využívať dostupné komunikačné kanály a platformy podľa možnosti vrátane platformy IPCR s jej špecializovanými funkciami. Ak dostupné nástroje nebudú dostatočné, Komisia zváži zlepšenie existujúcich platforiem alebo vytvorenie špecializovanej zabezpečenej webovej platformy, ktorá zabezpečí rýchlu výmenu informácií v rámci siete.

Na základe týchto príspevkov by Komisia mala vydávať situačné správy – správu o situačnej informovanosti a analýze v oblasti migrácie (MISAA) s frekvenciou, o ktorej by mala rozhodnúť sieť počas fázy monitorovania a pripravenosti. Správa MISAA by mala vychádzať zo vzoru a metodiky aktuálne vydanej správy o integrovanej situačnej informovanosti a analýze (ISAA), ktorá bola vypracovaná počas aktivácie IPCR pre utečeneckú krízu v roku 2015, pričom správa MISAA nahradí správu ISAA, ak predsedníctvo deaktivuje uvedené IPCR. Aktéri by si mali podľa možnosti vymieňať aj informácie získané zo zdrojov mimo EÚ, ako aj od tretích krajín a medzinárodných partnerov. Správa MISAA by mala identifikovať trendy a prípadne obsahovať včasné varovanie/prognózy tokov, ktoré umožnia varovať všetkých aktérov a aktivovať ich nápravné opatrenia. Správa MISAA by sa mala aktérom poskytovať výlučne prostredníctvom platformy IPCR v plnom súlade s pravidlami prístupu k tejto platforme a s príslušným zapojením Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie.

Členské štáty by mali prediskutovať potrebné opatrenia, ktoré sa majú prijať, a závery identifikované v správe MISAA. Členské štáty by mali uskutočniť rokovania na technickej, strategickej a v prípade potreby aj na politickej úrovni v príslušných prípravných orgánoch Rady alebo na zasadnutiach Rady. Rada môže vydať operatívne závery a odporúčania, na ktoré by mali nadviazať príslušní aktéri s podporou siete.

Podpora rozvoja odolnosti

Na základe správ o riadení migrácie a vnútroštátnych stratégií uvedených v článku 6 ods. 4 a 6 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie a s cieľom posilniť odolnosť celkového riadenia migrácie v EÚ by sa mal vytvoriť cyklus pre nepredvídané udalosti v oblasti migrácie.

V súlade s článkom 6 ods. 3 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie musia mať členské štáty zavedené vnútroštátne stratégie na zabezpečenie dostatočnej kapacity na účinné riadenie azylu a migrácie, ktoré zahŕňajú informácie o tom, ako členské štáty vykonávajú zásady stanovené v uvedenom nariadení a právne povinnosti, ktoré z neho vyplývajú na vnútroštátnej úrovni. Uvedené stratégie zahŕňajú plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí na vnútroštátnej úrovni, pričom zohľadňujú plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí podľa príslušných právnych predpisov vrátane článku 8 ods. 6 a článku 9 ods. 3, 5 a 6 nariadenia (EÚ) 2019/1896 (Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž) a vykonávanie európskeho integrovaného riadenia hraníc, ako sa stanovuje v uvedenom nariadení.

Agentúry EÚ by mali Komisii podávať správy o svojich kapacitách a plánoch pre prípad nepredvídaných udalostí, ako aj akékoľvek iné správy, ktoré môže Komisia v tejto súvislosti využiť.

ESVČ by mala prispievať k vonkajším aspektom migrácie a k činnostiam v oblasti spolupráce s tretími krajinami pôvodu, tranzitu a/alebo určenia.

Tretie krajiny by mali mať možnosť dobrovoľne si vymieňať vlastné migračné stratégie a plány pre prípad nepredvídaných udalostí s Komisiou alebo so sieťou.

Na základe uvedených informácií a v súlade s článkom 6 ods. 4 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie Komisia každoročne predloží správu o riadení migrácie, v ktorej opíše pravdepodobný vývoj migračnej situácie a pripravenosť Únie a členských štátov.

Členské štáty by mali prediskutovať zistenia výročných správ o riadení migrácie vypracovaných Komisiou na príslušných fórach.

Komisia by s podporou ostatných aktérov v sieti mala poskytnúť rámec na monitorovanie opatrení nadväzujúcich na zistenia výročných správ o riadení migrácie a v nasledujúcom ročnom cykle podávania správ by mala podať správu o dosiahnutom pokroku a aktuálnom stave.

3.   FÁZA RIADENIA MIGRAČNEJ KRÍZY (2. FÁZA)

a)   Cieľ

Cieľom koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie v jej fáze krízového riadenia je podporiť rýchlu, účinnú a koordinovanú reakciu EÚ na migračnú krízu poskytovaním včasných a aktuálnych informácií o vývoji operačnej situácie rozhodovacím orgánom EÚ, ako aj podporovaním monitorovania, koordináciou na mieste a komunikáciou na technickej úrovni medzi všetkými aktérmi.

b)   Riadenie a správa

Vo fáze krízového riadenia koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie a dovtedy, kým sa neaktivujú všeobecné krízové mechanizmy EÚ (mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, integrovaná politická reakcia na krízu, ARGUS a mechanizmus reakcie na krízu), sa v koncepcii pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie využíva jej rámec vrátane siete a mechanizmu podávania správ, a to v záujme dosiahnutia jej cieľa.

Po aktivácii všeobecných krízových mechanizmov EÚ v súlade s ich príslušnými postupmi a cieľmi by sa malo zabezpečiť plnenie úlohy celkového krízového riadenia vrátane potrebnej koordinácie medzi nimi.

Počas aktivácie 2. fázy činnosti 1. fázy pokračujú a zintenzívnia sa.

Sieť, ktorú aktivovala a ktorej predsedá Komisia, by mala podporovať prácu všeobecných krízových mechanizmov EÚ. Podpora by sa mala zamerať najmä na poskytovanie situačnej informovanosti potrebnej na diskusie a rozhodnutia v rámci uvedených mechanizmov a na sledovanie ich vykonávania príslušnými aktérmi. Na tento účel by sa sieť mala pravidelne stretávať prostredníctvom videokonferencie a diskutovať o všetkých operačných aspektoch rozhodnutí prijatých v rámci všeobecných krízových mechanizmov EÚ a následne ich náležite informovať.

Ak sú aktivované centrá krízového riadenia členských štátov, mali by zabezpečiť primerané prepojenie so všeobecnými krízovými mechanizmami EÚ vrátane mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany a jeho ERCC, ako aj podporiť činnosť svojho príslušného kontaktného miesta v sieti v súlade s usmerneniami uvedenými v odporúčaní 5.

V prípade potreby a na doplnenie zasadnutí, ktoré sa konajú v rámci Rady podľa pravidiel IPCR, by sa ďalšie rokovania mohli uskutočniť v príslušných prípravných orgánoch Rady alebo v Rade na základe zistení v situačných správach Komisie.

Každý aktér by mal prijať potrebné opatrenia vrátane opatrení uvedených v súbore nástrojov pod písmenom d).

c)   Postup

| 1. | Fázu krízového riadenia v rámci koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie môže Komisia spustiť po dohode s členským štátom, ktorý čelí situácii migračnej krízy, ako sa uvádza v odporúčaní 4. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kontaktné miesto Komisie by malo informovať ostatné kontaktné miesta v rámci siete (predsedníctvo EÚ, členské štáty, Rada, ESVČ, agentúry EÚ) o rozhodnutí aktivovať koncepciu pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie vo fáze krízového riadenia. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisia bezodkladne plne aktivuje sieť v režime 24 hodín denne 7 dní v týždni a zvolá naliehavé zasadnutie/videokonferenciu siete s cieľom riešiť na technickej úrovni tieto body:






  a) | výmena informácií o situácii; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

výmena informácií o situácii;

| b) | analýza možností rýchlej, efektívnej a účinnej reakcie; |
| --- | --- |

b)

analýza možností rýchlej, efektívnej a účinnej reakcie;

| c) | koordinácia správ na informovanie verejnosti spôsobom, ktorý je konzistentný s existujúcimi štruktúrami; |
| --- | --- |

c)

koordinácia správ na informovanie verejnosti spôsobom, ktorý je konzistentný s existujúcimi štruktúrami;

| d) | koordinácia podpory na mieste. |
| --- | --- |

d)

koordinácia podpory na mieste.

| 4. | Zasiahnutý členský štát by mal aktivovať vlastné opatrenia pre prípad nepredvídaných udalostí a vykonať počiatočné posúdenie potrieb, ktoré by mal bezodkladne poskytnúť Komisii a ostatným členom siete. Toto počiatočné posúdenie by malo obsahovať tieto informácie:






  a) | situácia na mieste, hlavné faktory a prognóza vrátane možných dôsledkov; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

situácia na mieste, hlavné faktory a prognóza vrátane možných dôsledkov;

| b) | súčasné materiálne, operačné a finančné kapacity; |
| --- | --- |

b)

súčasné materiálne, operačné a finančné kapacity;

| c) | vykonávanie opatrení pre prípad nepredvídaných udalostí; |
| --- | --- |

c)

vykonávanie opatrení pre prípad nepredvídaných udalostí;

| d) | materiálne, operačné a finančné potreby, ktoré majú poskytnúť príslušní aktéri vrátane iných členských štátov alebo agentúr EÚ. |
| --- | --- |

d)

materiálne, operačné a finančné potreby, ktoré majú poskytnúť príslušní aktéri vrátane iných členských štátov alebo agentúr EÚ.

| 5. | Na základe informácií zhromaždených prostredníctvom siete by Komisia mala informovať sieť a poskytnúť najmä:






  a) | prehľad situácie vrátane prognózy a možných dôsledkov; podľa možnosti by v ňom mali byť zahrnuté informácie z príslušných tretích krajín a o týchto krajinách; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

prehľad situácie vrátane prognózy a možných dôsledkov; podľa možnosti by v ňom mali byť zahrnuté informácie z príslušných tretích krajín a o týchto krajinách;

| b) | súčasné kapacity členských štátov a tretích krajín pôvodu, tranzitu a/alebo určenia zasiahnutých krízou a súčasné kapacity EÚ a iných členských štátov na riešenie krízy; |
| --- | --- |

b)

súčasné kapacity členských štátov a tretích krajín pôvodu, tranzitu a/alebo určenia zasiahnutých krízou a súčasné kapacity EÚ a iných členských štátov na riešenie krízy;

| c) | súčasná úroveň pomoci EÚ a členských štátov; |
| --- | --- |

c)

súčasná úroveň pomoci EÚ a členských štátov;

| d) | posúdenie nedostatkov a potrieb; |
| --- | --- |

d)

posúdenie nedostatkov a potrieb;

| e) | možné opatrenia na úrovni inštitúcií EÚ, orgánov EÚ, agentúr EÚ a členských štátov z ďalej uvedeného súboru nástrojov. |
| --- | --- |

e)

možné opatrenia na úrovni inštitúcií EÚ, orgánov EÚ, agentúr EÚ a členských štátov z ďalej uvedeného súboru nástrojov.

Ak členský štát predložil odôvodnenú žiadosť podľa článku 2 ods. 1 alebo článku 6 ods. 1 návrhu nariadenia, ktorým sa riešia krízové situácie a prípady vyššej moci v oblasti migrácie a azylu, informácie získané prostredníctvom siete môžu podporiť analýzu a opatrenia Komisie, ako sa uvádza v článkoch 2 a 6 uvedeného návrhu.

Keď Komisia vykoná posúdenie migračnej situácie v členskom štáte podľa článku 47 návrhu nariadenia o riadení azylu a migrácie, informácie zhromaždené prostredníctvom siete môžu slúžiť ako podklady pre správu Komisie o migračných tlakoch uvedenú v článku 48 uvedeného návrhu.

Pokiaľ ide o pomoc v oblasti civilnej ochrany, koordinácia medzi členskými štátmi by sa mala zaistiť prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie.

| 6. | Predsedníctvo Rady by mohlo zvážiť potrebu zvolať mimoriadne zasadnutie Rady. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sieť sa zapojí do práce všeobecných systémov krízového riadenia EÚ po ich aktivácii prostredníctvom zabezpečenia situačnej informovanosti a výmenou informácií potrebných na monitorovanie vykonávania potrebných opatrení na technickej úrovni, ako sa dohodlo v rámci uvedených systémov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Koordinácia v členských štátoch by sa mala zabezpečiť v rámci príslušných vnútroštátnych mechanizmov krízového riadenia, ktoré sa zaoberajú migráciou, so zapojením všetkých príslušných vnútroštátnych aktérov, a to v plnom súlade s vykonávaním koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie v rámci celkovej koordinačnej úlohy IPCR. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V prípade aktivácie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany by Koordinačné centrum Komisie pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) malo zabezpečiť pomoc pri rýchlom poskytnutí núdzovej podpory žiadajúcim členským štátom a pôsobiť ako koordinačné centrum pre pomoc v oblasti civilnej ochrany medzi všetkými členskými štátmi EÚ. Medzi príslušnými útvarmi Komisie by sa malo vytvoriť spojenie fungujúce 24 hodín denne 7 dní v týždni. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ak je to relevantné a možné, mal by sa zriadiť posilnený monitorovací mechanizmus v tretích krajinách, a to vyslaním styčných úradníkov všetkých aktérov do hlavných tretích krajín tranzitu, pôvodu a/alebo určenia alebo ich aktiváciou. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V závislosti od potrieb uvedených v súbore nástrojov by sa mali aktivovať iné sektorové krízové mechanizmy a nástroje. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sieť by mala byť počas krízy plne aktivovaná 24 hodín denne 7 dní v týždni. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ak dôjde k aktivácii IPCR, pravidelné monitorovanie migrácie sa bude zabezpečovať prostredníctvom správ ISAA, ktoré nahradia správy MISAA počas obdobia aktivácie. Ak sa IPCR neaktivuje, bude sa v správach MISAA, ktoré vydáva Komisia počas prvej fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, pokračovať na základe vstupov príslušných aktérov zhromaždených prostredníctvom siete. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Správy MISAA/ISAA vydané Komisiou počas tejto fázy koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie by sa mali prerokovať v príslušných prípravných orgánoch Rady alebo v Rade. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Komisia môže na žiadosť jedného alebo viacerých členských štátov alebo z vlastnej iniciatívy deaktivovať fázu krízového riadenia koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, keď sa skončí situácia, ktorá vyvolala krízu, alebo keď dospeje k názoru, že situácia je pod kontrolou. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Komisia by spolu s Radou, ESVČ a agentúrami EÚ mala organizovať špecializovanú odbornú prípravu zameranú na postupy a nástroje používané v situáciách migračnej krízy s cieľom zlepšiť znalosti a pripravenosť všetkých príslušných zamestnancov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Všetci aktéri by mali pravidelne precvičovať reakciu na migračné krízy na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a v prípade potreby revidovať súčasnú koncepciu pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie na základe získaných skúseností. |
| --- | --- |

17.

d)   Súbor nástrojov

Tieto opatrenia predstavujú súbor nástrojov na riešenie migračnej krízy v súlade s príslušnými právnymi predpismi.

Opatrenia v krajinách pôvodu, tranzitu a/alebo určenia

| — | Okrem prebiehajúcej spolupráce s tretími partnermi Komisia v spolupráci s ESVČ, delegáciami EÚ a členskými štátmi zaisťuje koordináciu s hlavnými tretími krajinami pôvodu, tranzitu a/alebo určenia – s osobitným dôrazom na susedné krajiny EÚ – v záujme podpory ďalšieho zlepšovania ich prijímacích kapacít a lepšieho riadenia migračných tokov, najmä pokiaľ ide o ochranu hraníc a boj proti prevádzačstvu migrantov, a v záujme posilnenia spolupráce v oblasti návratu. |
| --- | --- |

—

Okrem prebiehajúcej spolupráce s tretími partnermi Komisia v spolupráci s ESVČ, delegáciami EÚ a členskými štátmi zaisťuje koordináciu s hlavnými tretími krajinami pôvodu, tranzitu a/alebo určenia – s osobitným dôrazom na susedné krajiny EÚ – v záujme podpory ďalšieho zlepšovania ich prijímacích kapacít a lepšieho riadenia migračných tokov, najmä pokiaľ ide o ochranu hraníc a boj proti prevádzačstvu migrantov, a v záujme posilnenia spolupráce v oblasti návratu.

| — | Komisia v spolupráci s členskými štátmi a ESVČ zabezpečuje ďalšie bezpečné koridory a systémy presídľovania v príslušných tretích krajinách pôvodu, tranzitu a/alebo určenia. |
| --- | --- |

—

Komisia v spolupráci s členskými štátmi a ESVČ zabezpečuje ďalšie bezpečné koridory a systémy presídľovania v príslušných tretích krajinách pôvodu, tranzitu a/alebo určenia.

| — | Komisia spolupracuje s hlavnými medzinárodnými organizáciami (najmä UNHCR a IOM) a kľúčovými mimovládnymi organizáciami a zabezpečuje medzi nimi synergie v záujme vhodného doplnkového zavádzania opatrení v príslušnej krajine pôvodu, tranzitu a/alebo určenia. |
| --- | --- |

—

Komisia spolupracuje s hlavnými medzinárodnými organizáciami (najmä UNHCR a IOM) a kľúčovými mimovládnymi organizáciami a zabezpečuje medzi nimi synergie v záujme vhodného doplnkového zavádzania opatrení v príslušnej krajine pôvodu, tranzitu a/alebo určenia.

| — | Komisia na základe identifikovaných potrieb preskúma a aktivuje dostupné finančné prostriedky v rámci všetkých relevantných (interných a externých) nástrojov financovania podľa potreby vrátane ich núdzových zložiek v súlade s ich právnymi rámcami a cieľmi. Na riešenie dlhotrvajúcich migračných tlakov je nevyhnutné spoločné uvažovanie medzi jednotlivými nástrojmi. |
| --- | --- |

—

Komisia na základe identifikovaných potrieb preskúma a aktivuje dostupné finančné prostriedky v rámci všetkých relevantných (interných a externých) nástrojov financovania podľa potreby vrátane ich núdzových zložiek v súlade s ich právnymi rámcami a cieľmi. Na riešenie dlhotrvajúcich migračných tlakov je nevyhnutné spoločné uvažovanie medzi jednotlivými nástrojmi.

| — | Za výnimočných okolností Komisia skúma dostupnosť dodatočných zdrojov, ktoré možno mobilizovať na základe ustanovení VFR, ak vyššie uvedené finančné prostriedky nie sú dostatočné. |
| --- | --- |

—

Za výnimočných okolností Komisia skúma dostupnosť dodatočných zdrojov, ktoré možno mobilizovať na základe ustanovení VFR, ak vyššie uvedené finančné prostriedky nie sú dostatočné.

| — | Komisia v spolupráci s členskými štátmi zváži spoločné využívanie finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov, kým sa neprijme rozhodnutie o ich pokračovaní v budúcom VFR. |
| --- | --- |

—

Komisia v spolupráci s členskými štátmi zváži spoločné využívanie finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov, kým sa neprijme rozhodnutie o ich pokračovaní v budúcom VFR.

| — | Ak je to relevantné a možné, Komisia v spojení s existujúcimi opatreniami členských štátov zriadi posilnený monitorovací mechanizmus v tretích krajinách, pričom využije aj špecializované videokonferencie pre každú migračnú trasu, ak sú vytvorené v rámci koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, a vyslanie styčných úradníkov do hlavných tretích krajín tranzitu, pôvodu a/alebo určenia alebo ich aktiváciou. |
| --- | --- |

—

Ak je to relevantné a možné, Komisia v spojení s existujúcimi opatreniami členských štátov zriadi posilnený monitorovací mechanizmus v tretích krajinách, pričom využije aj špecializované videokonferencie pre každú migračnú trasu, ak sú vytvorené v rámci koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie, a vyslanie styčných úradníkov do hlavných tretích krajín tranzitu, pôvodu a/alebo určenia alebo ich aktiváciou.

| — | Ak bola medzi EÚ a treťou krajinou uzavretá dohoda o štatúte, Frontex vyšle tímy riadenia hraníc na podporu príslušných orgánov danej tretej krajiny pri kontrole jej hraníc. |
| --- | --- |

—

Ak bola medzi EÚ a treťou krajinou uzavretá dohoda o štatúte, Frontex vyšle tímy riadenia hraníc na podporu príslušných orgánov danej tretej krajiny pri kontrole jej hraníc.

| — | V prípade vzniku vážnej alebo núdzovej situácie, ktorá sa týka vonkajšieho rozmeru migrácie alebo ho zahŕňa, ESVČ aktivuje svoj mechanizmus reakcie na krízu, pričom podľa potreby využíva jednotlivé prvky mechanizmu reakcie na krízu: krízové zasadnutie, krízová jednotka; krízová platforma; a osobitná skupina. |
| --- | --- |

—

V prípade vzniku vážnej alebo núdzovej situácie, ktorá sa týka vonkajšieho rozmeru migrácie alebo ho zahŕňa, ESVČ aktivuje svoj mechanizmus reakcie na krízu, pričom podľa potreby využíva jednotlivé prvky mechanizmu reakcie na krízu: krízové zasadnutie, krízová jednotka; krízová platforma; a osobitná skupina.

| — | Delegácie ESVČ v úzkej spolupráci s Komisiou plnia svoje príslušné úlohy pred krízou, počas krízy a po kríze, a to vrátane zabezpečovania situačnej informovanosti, ale aj diplomatickej, politickej a operačnej reakcie EÚ. |
| --- | --- |

—

Delegácie ESVČ v úzkej spolupráci s Komisiou plnia svoje príslušné úlohy pred krízou, počas krízy a po kríze, a to vrátane zabezpečovania situačnej informovanosti, ale aj diplomatickej, politickej a operačnej reakcie EÚ.

| — | ESVČ mobilizuje funkcie riaditeľstva integrovaného prístupu pre mier a bezpečnosť, útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií, útvaru pre plánovanie a vedenie vojenských operácií a misií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky s cieľom aktualizovať akúkoľvek vhodnú koordinačnú platformu ako súčasť funkcií situačnej informovanosti a pripravenosti (odolnosť). |
| --- | --- |

—

ESVČ mobilizuje funkcie riaditeľstva integrovaného prístupu pre mier a bezpečnosť, útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií, útvaru pre plánovanie a vedenie vojenských operácií a misií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky s cieľom aktualizovať akúkoľvek vhodnú koordinačnú platformu ako súčasť funkcií situačnej informovanosti a pripravenosti (odolnosť).

Opatrenia v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ

| — | Vnútroštátne plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí/opatrenia týkajúce sa riadenia hraníc, prijímania a azylu sa aktivujú v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ. |
| --- | --- |

—

Vnútroštátne plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí/opatrenia týkajúce sa riadenia hraníc, prijímania a azylu sa aktivujú v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ.

| — | Informácie o operačnej situácii, nedostatkoch a potrebách na vonkajších hraniciach EÚ poskytujú členské štáty. |
| --- | --- |

—

Informácie o operačnej situácii, nedostatkoch a potrebách na vonkajších hraniciach EÚ poskytujú členské štáty.

| — | Na žiadosť členského štátu na vonkajších hraniciach EÚ možno aktivovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, aby poskytol potrebnú pomoc. |
| --- | --- |

—

Na žiadosť členského štátu na vonkajších hraniciach EÚ možno aktivovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, aby poskytol potrebnú pomoc.

| — | V spolupráci s Komisiou a agentúrami EÚ sa zintenzívni hraničný dozor, aby sa rozšírilo pokrytie na najviac zasiahnuté oblasti. |
| --- | --- |

—

V spolupráci s Komisiou a agentúrami EÚ sa zintenzívni hraničný dozor, aby sa rozšírilo pokrytie na najviac zasiahnuté oblasti.

| — | Podpora agentúry Frontex sa na žiadosť členských štátov poskytuje na posilnenie existujúcich spoločných operácií alebo na nasadenie rýchleho pohraničného zásahu agentúry Frontex. |
| --- | --- |

—

Podpora agentúry Frontex sa na žiadosť členských štátov poskytuje na posilnenie existujúcich spoločných operácií alebo na nasadenie rýchleho pohraničného zásahu agentúry Frontex.

| — | Úrad EASO v koordinácii s členskými štátmi nasadzuje príslušných zamestnancov a vybavenie na pomoc pri prijímaní a azyle. |
| --- | --- |

—

Úrad EASO v koordinácii s členskými štátmi nasadzuje príslušných zamestnancov a vybavenie na pomoc pri prijímaní a azyle.

| — | Europol v koordinácii s členskými štátmi nasadzuje svojich zamestnancov/vybavenie/styčných úradníkov na vykonávanie bezpečnostných kontrol prichádzajúcich migrantov. |
| --- | --- |

—

Europol v koordinácii s členskými štátmi nasadzuje svojich zamestnancov/vybavenie/styčných úradníkov na vykonávanie bezpečnostných kontrol prichádzajúcich migrantov.

| — | Agentúra Frontex podporuje činnosti v oblasti návratu v koordinácii s členskými štátmi, a to nasadením špecialistov na návrat a organizovaním a koordináciou návratových operácií prostredníctvom charterových a pravidelných letov vrátane sprievodu a pozorovateľov návratu. |
| --- | --- |

—

Agentúra Frontex podporuje činnosti v oblasti návratu v koordinácii s členskými štátmi, a to nasadením špecialistov na návrat a organizovaním a koordináciou návratových operácií prostredníctvom charterových a pravidelných letov vrátane sprievodu a pozorovateľov návratu.

| — | Komisia zriaďuje európske regionálne osobitné skupiny (EURTF) v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ ako rámec na uľahčenie výmeny informácií a zlepšenie koordinácie medzi všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

Komisia zriaďuje európske regionálne osobitné skupiny (EURTF) v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ ako rámec na uľahčenie výmeny informácií a zlepšenie koordinácie medzi všetkými zainteresovanými stranami.

| — | Problémové oblasti (hotspoty) a prijímacie centrá sa zriaďujú na miestach vystavených tlaku, ktoré zabezpečujú zamestnanci príslušných vnútroštátnych orgánov a ktoré podporujú agentúry EÚ prostredníctvom potrebných migračných a bezpečnostných informačných systémov. |
| --- | --- |

—

Problémové oblasti (hotspoty) a prijímacie centrá sa zriaďujú na miestach vystavených tlaku, ktoré zabezpečujú zamestnanci príslušných vnútroštátnych orgánov a ktoré podporujú agentúry EÚ prostredníctvom potrebných migračných a bezpečnostných informačných systémov.

| — | Komisia nasadzuje v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ zamestnancov na pomoc pri koordinácii opatrení v oblasti reakcie. |
| --- | --- |

—

Komisia nasadzuje v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ zamestnancov na pomoc pri koordinácii opatrení v oblasti reakcie.

| — | Komisia v koordinácii s členskými štátmi schvaľuje kľúčové správy krízovej komunikácie s verejnosťou, pričom na šírenie týchto správ a na boj proti dezinformáciám využíva najúčinnejšie komunikačné nástroje vrátane platformy IPCR. |
| --- | --- |

—

Komisia v koordinácii s členskými štátmi schvaľuje kľúčové správy krízovej komunikácie s verejnosťou, pričom na šírenie týchto správ a na boj proti dezinformáciám využíva najúčinnejšie komunikačné nástroje vrátane platformy IPCR.

| — | Komisia v spolupráci s členskými štátmi spolupracuje v jednotlivých prípadoch s hlavnými medzinárodnými organizáciami (najmä UNHCR a IOM) a kľúčovými mimovládnymi organizáciami v záujme vhodného doplnkového zavádzania opatrení v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ. |
| --- | --- |

—

Komisia v spolupráci s členskými štátmi spolupracuje v jednotlivých prípadoch s hlavnými medzinárodnými organizáciami (najmä UNHCR a IOM) a kľúčovými mimovládnymi organizáciami v záujme vhodného doplnkového zavádzania opatrení v členských štátoch na vonkajších hraniciach EÚ.

| — | Komisia členským štátom umožňuje využívať projekty asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie. |
| --- | --- |

—

Komisia členským štátom umožňuje využívať projekty asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie.

| — | Komisia na základe posúdenia potrieb členských štátov preskúma a aktivuje dostupné finančné prostriedky v rámci všetkých relevantných (interných a externých) nástrojov financovania podľa potreby vrátane ich núdzových zložiek. |
| --- | --- |

—

Komisia na základe posúdenia potrieb členských štátov preskúma a aktivuje dostupné finančné prostriedky v rámci všetkých relevantných (interných a externých) nástrojov financovania podľa potreby vrátane ich núdzových zložiek.

| — | Za výnimočných okolností Komisia skúma dostupnosť dodatočných zdrojov, ktoré možno mobilizovať na základe ustanovení VFR, ak vyššie uvedené finančné prostriedky nie sú dostatočné. |
| --- | --- |

—

Za výnimočných okolností Komisia skúma dostupnosť dodatočných zdrojov, ktoré možno mobilizovať na základe ustanovení VFR, ak vyššie uvedené finančné prostriedky nie sú dostatočné.

| — | Komisia zvažuje spoločné využívanie finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov v spolupráci s členskými štátmi, kým sa neprijme rozhodnutie o ich pokračovaní v budúcom VFR. |
| --- | --- |

—

Komisia zvažuje spoločné využívanie finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov v spolupráci s členskými štátmi, kým sa neprijme rozhodnutie o ich pokračovaní v budúcom VFR.

| — | Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu ponúknuť pomoc členským štátom na vonkajších hraniciach EÚ prostredníctvom vybavenia, materiálu, zamestnancov, nasadenia špecializovaného personálu a dobrovoľného premiestnenia migrantov, ako aj poskytnutím zamestnancov na operácie agentúr EÚ. |
| --- | --- |

—

Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu ponúknuť pomoc členským štátom na vonkajších hraniciach EÚ prostredníctvom vybavenia, materiálu, zamestnancov, nasadenia špecializovaného personálu a dobrovoľného premiestnenia migrantov, ako aj poskytnutím zamestnancov na operácie agentúr EÚ.

| — | Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu finančne prispieť k akýmkoľvek dodatočným finančným riešeniam, ktoré sú potrebné na vykonávanie núdzových opatrení. |
| --- | --- |

—

Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu finančne prispieť k akýmkoľvek dodatočným finančným riešeniam, ktoré sú potrebné na vykonávanie núdzových opatrení.

Opatrenia v iných členských štátoch, ktoré sú vystavené tlaku

| — | Vnútroštátne plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí/opatrenia týkajúce sa prijímania a azylu sa aktivujú v iných členských štátoch vystavených tlaku. |
| --- | --- |

—

Vnútroštátne plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí/opatrenia týkajúce sa prijímania a azylu sa aktivujú v iných členských štátoch vystavených tlaku.

| — | Informácie o operačnej situácii, nedostatkoch a potrebách poskytované inými členskými štátmi vystavenými tlaku. |
| --- | --- |

—

Informácie o operačnej situácii, nedostatkoch a potrebách poskytované inými členskými štátmi vystavenými tlaku.

| — | Na žiadosť členského štátu vystaveného tlaku možno aktivovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, aby poskytol potrebnú pomoc. |
| --- | --- |

—

Na žiadosť členského štátu vystaveného tlaku možno aktivovať mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany, aby poskytol potrebnú pomoc.

| — | Komisia zriaďuje európske regionálne osobitné skupiny (EURTF) v iných členských štátoch vystavených tlaku ako rámec na uľahčenie výmeny informácií a zlepšenie koordinácie medzi všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

Komisia zriaďuje európske regionálne osobitné skupiny (EURTF) v iných členských štátoch vystavených tlaku ako rámec na uľahčenie výmeny informácií a zlepšenie koordinácie medzi všetkými zainteresovanými stranami.

| — | Agentúra Frontex podporuje činnosti v oblasti návratu v koordinácii s členskými štátmi, a to nasadením špecialistov na návrat a organizovaním a koordináciou návratových operácií prostredníctvom charterových a pravidelných letov vrátane sprievodu a pozorovateľov návratu. |
| --- | --- |

—

Agentúra Frontex podporuje činnosti v oblasti návratu v koordinácii s členskými štátmi, a to nasadením špecialistov na návrat a organizovaním a koordináciou návratových operácií prostredníctvom charterových a pravidelných letov vrátane sprievodu a pozorovateľov návratu.

| — | Úrad EASO v koordinácii s členskými štátmi nasadzuje príslušných zamestnancov a vybavenie na pomoc pri prijímaní a azyle. |
| --- | --- |

—

Úrad EASO v koordinácii s členskými štátmi nasadzuje príslušných zamestnancov a vybavenie na pomoc pri prijímaní a azyle.

| — | Europol vysiela svojich zamestnancov/vybavenie/styčných úradníkov na vykonávanie bezpečnostných kontrol prichádzajúcich migrantov. |
| --- | --- |

—

Europol vysiela svojich zamestnancov/vybavenie/styčných úradníkov na vykonávanie bezpečnostných kontrol prichádzajúcich migrantov.

| — | V členských štátoch vystavených tlaku Komisia nasadzuje zamestnancov na pomoc pri koordinácii opatrení v oblasti reakcie. |
| --- | --- |

—

V členských štátoch vystavených tlaku Komisia nasadzuje zamestnancov na pomoc pri koordinácii opatrení v oblasti reakcie.

| — | Komisia v koordinácii s členskými štátmi schvaľuje kľúčové správy krízovej komunikácie s verejnosťou, pričom na šírenie týchto správ a na boj proti dezinformáciám využíva najúčinnejšie komunikačné nástroje vrátane platformy IPCR. |
| --- | --- |

—

Komisia v koordinácii s členskými štátmi schvaľuje kľúčové správy krízovej komunikácie s verejnosťou, pričom na šírenie týchto správ a na boj proti dezinformáciám využíva najúčinnejšie komunikačné nástroje vrátane platformy IPCR.

| — | Komisia v spolupráci s členskými štátmi spolupracuje s hlavnými medzinárodnými organizáciami (najmä UNHCR a IOM) a kľúčovými mimovládnymi organizáciami v záujme vhodného doplnkového zavádzania opatrení v iných členských štátoch vystavených tlaku. |
| --- | --- |

—

Komisia v spolupráci s členskými štátmi spolupracuje s hlavnými medzinárodnými organizáciami (najmä UNHCR a IOM) a kľúčovými mimovládnymi organizáciami v záujme vhodného doplnkového zavádzania opatrení v iných členských štátoch vystavených tlaku.

| — | Komisia umožňuje iným členským štátom vystaveným tlaku využívať projekty asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie. |
| --- | --- |

—

Komisia umožňuje iným členským štátom vystaveným tlaku využívať projekty asistovaného dobrovoľného návratu a reintegrácie.

| — | Komisia na základe posúdenia potrieb členských štátov preskúma a aktivuje dostupné finančné prostriedky v rámci všetkých relevantných (interných a externých) nástrojov financovania podľa potreby vrátane ich núdzových zložiek. |
| --- | --- |

—

Komisia na základe posúdenia potrieb členských štátov preskúma a aktivuje dostupné finančné prostriedky v rámci všetkých relevantných (interných a externých) nástrojov financovania podľa potreby vrátane ich núdzových zložiek.

| — | Za výnimočných okolností Komisia skúma dostupnosť dodatočných zdrojov, ktoré možno mobilizovať na základe ustanovení VFR, ak vyššie uvedené finančné prostriedky nie sú dostatočné. |
| --- | --- |

—

Za výnimočných okolností Komisia skúma dostupnosť dodatočných zdrojov, ktoré možno mobilizovať na základe ustanovení VFR, ak vyššie uvedené finančné prostriedky nie sú dostatočné.

| — | Komisia zvažuje spoločné využívanie finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov v spolupráci s členskými štátmi, kým sa neprijme rozhodnutie o ich pokračovaní v budúcom VFR. |
| --- | --- |

—

Komisia zvažuje spoločné využívanie finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ a vnútroštátnych rozpočtov v spolupráci s členskými štátmi, kým sa neprijme rozhodnutie o ich pokračovaní v budúcom VFR.

| — | Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu ponúknuť pomoc iným členským štátom vystaveným tlaku prostredníctvom vybavenia, materiálu, personálu, nasadenia špecializovaného personálu a dobrovoľného premiestnenia migrantov, ako aj poskytnutím zamestnancov na operácie agentúr EÚ. |
| --- | --- |

—

Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu ponúknuť pomoc iným členským štátom vystaveným tlaku prostredníctvom vybavenia, materiálu, personálu, nasadenia špecializovaného personálu a dobrovoľného premiestnenia migrantov, ako aj poskytnutím zamestnancov na operácie agentúr EÚ.

| — | Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu finančne prispieť k akýmkoľvek dodatočným finančným riešeniam potrebným na vykonávanie núdzových opatrení. |
| --- | --- |

—

Členské štáty, ktoré nie sú vystavené tlaku, môžu finančne prispieť k akýmkoľvek dodatočným finančným riešeniam potrebným na vykonávanie núdzových opatrení.

OBRÁZOK 1

Na tomto grafe je vizuálne znázornená viacúrovňová štruktúra koncepcie pripravenosti a krízového riadenia v oblasti migrácie.

Image 1

---

Korigendá

| 1.10.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 317/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 317/39

---

Korigendum k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/2018 z 11. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369, pokiaľ ide o energetické označovanie chladiacich spotrebičov s funkciou priameho predaja

(
  Úradný vestník Európskej únie L 315 z 5. decembra 2019
  )

Na strane 174 v prílohe IV tabuľke 4 sa hodnoty v kolónke Kategória – Vertikálne a kombinované mraziace skrine pre supermarkety a Horizontálne mraziace skrine pre supermarkety nahrádzajú takto:

| „Vertikálne a kombinované mraziace skrine pre supermarkety | L1 | ≤ –15 | neuv. | ≤ –18 | 1,00 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L2 | ≤ –12 | neuv. | ≤ –18 | 0,90 |
| L3 | ≤ –12 | neuv. | ≤ –15 | 0,90 |
| Horizontálne mraziace skrine pre supermarkety | L1 | ≤ –15 | neuv. | ≤ –18 | 1,00 |
| L2 | ≤ –12 | neuv. | ≤ –18 | 0,92 |
| L3 | ≤ –12 | neuv. | ≤ –15 | 0,92“ |

„Vertikálne a kombinované mraziace skrine pre supermarkety

L1

≤ –15

neuv.

≤ –18

1,00

L2

≤ –12

neuv.

≤ –18

0,90

L3

≤ –12

neuv.

≤ –15

0,90

Horizontálne mraziace skrine pre supermarkety

L1

≤ –15

neuv.

≤ –18

1,00

L2

≤ –12

neuv.

≤ –18

0,92

L3

≤ –12

neuv.

≤ –15

0,92“

---