# Euroopa Liidu L 273/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.273.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 273 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide15. oktoober 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.273.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 273

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide15. oktoober 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 982/2013, 11. oktoober 2013, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 983/2013, 11. oktoober 2013, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 984/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemide võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad ning täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009 (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 985/2013, 14. oktoober 2013, millega muudetakse ning parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa teatavate lõhna- ja maitseainete osas (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 986/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2014. eelarveaastaks | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 987/2013, 14. oktoober 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Fenland Celery (KGT)] | 27 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 988/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/500/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. oktoober 2013, Euroopa Liidu poolt Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) võetava seisukoha kohta seoses taotlusega pikendada WTO erandi kohaldamist liidu poolt Moldova Vabariigile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste suhtes | 31 |
| | | 2013/501/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. oktoober 2013, millega lükatakse tagasi Madalmaade poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ kohaselt teatatud difenaakumit sisaldava biotsiidi jaoks kasutusloa andmisest keeldumine
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6409 all) | 35 |
| | | 2013/502/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. oktoober 2013, millega muudetakse otsust 2005/7/EÜ Küprosel kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta seoses selliste rümpade alternatiivse esitusviisiga
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6583 all) | 37 |
| | | 2013/503/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. oktoober 2013, millega tunnistatakse teatavad liidu piirkonnad varroosivabaks ning kehtestatakse lisatagatised, mis on vajalikud liidusiseses kaubanduses ja impordis, et kaitsta nende varroosivaba olukorda
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6599 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | | 2013/504/EL |
| | * | Euroopa Andmekaitseinspektori otsus, 17. detsember 2012, töökorra vastuvõtmise kohta | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 982/2013, 11. oktoober 2013, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 983/2013, 11. oktoober 2013, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 984/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemide võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad ning täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009 (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 985/2013, 14. oktoober 2013, millega muudetakse ning parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa teatavate lõhna- ja maitseainete osas (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 986/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2014. eelarveaastaks

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 987/2013, 14. oktoober 2013, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Fenland Celery (KGT)]

27

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 988/2013, 14. oktoober 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

OTSUSED

2013/500/EL

*

Nõukogu otsus, 7. oktoober 2013, Euroopa Liidu poolt Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) võetava seisukoha kohta seoses taotlusega pikendada WTO erandi kohaldamist liidu poolt Moldova Vabariigile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste suhtes

31

2013/501/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. oktoober 2013, millega lükatakse tagasi Madalmaade poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ kohaselt teatatud difenaakumit sisaldava biotsiidi jaoks kasutusloa andmisest keeldumine
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6409 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6409 all)

35

2013/502/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. oktoober 2013, millega muudetakse otsust 2005/7/EÜ Küprosel kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta seoses selliste rümpade alternatiivse esitusviisiga
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6583 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6583 all)

37

2013/503/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. oktoober 2013, millega tunnistatakse teatavad liidu piirkonnad varroosivabaks ning kehtestatakse lisatagatised, mis on vajalikud liidusiseses kaubanduses ja impordis, et kaitsta nende varroosivaba olukorda
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 6599 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6599 all)

1

38

KODU- JA TÖÖKORRAD

2013/504/EL

*

Euroopa Andmekaitseinspektori otsus, 17. detsember 2012, töökorra vastuvõtmise kohta

41

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Costa Rica) – parandus (ELT L 257, 28.9.2013) | 51 |

Parandused

*

Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Costa Rica) – parandus (ELT L 257, 28.9.2013)

(ELT L 257, 28.9.2013)

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 982/2013,

11. oktoober 2013,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 54/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 23.9.2013 |

Nr

54/TQ40

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

23.9.2013

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 983/2013,

11. oktoober 2013,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 40/2013, millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2013. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2013. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2013. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 23, 25.1.2013, lk 54.

2

---

LISA

| Nr | 55/TQ40 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | USK/1214EI |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Piirkond | I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 23.9.2013 |

Nr

55/TQ40

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

USK/1214EI

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Piirkond

I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

23.9.2013

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 984/2013,

14. oktoober 2013,

millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemide võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad ning täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 715/2009 kehtestatakse mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemile juurdepääsutingimuste kohta, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 715/2009 kehtestatakse mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemile juurdepääsutingimuste kohta, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine.

| (2) | Gaasi ülekandesüsteemide dubleerimine ei ole enamikul juhtudel ökonoomiline ega tõhus. Konkurentsi toimimiseks maagaasi turgudel peab kõikidel võrgukasutajatel seega olema läbipaistev ja mittediskrimineeriv juurdepääs gaasi taristule. Mitmel pool ELis takistab ülekandevõimsusele võrdse ja läbipaistva juurdepääsu puudumine jätkuvalt märkimisväärselt tõhusa konkurentsi saavutamist hulgimüügiturul. Lisaks takistab hästitoimivate gaasi siseturgude loomist asjaolu, et siseriiklikud õigusnormid erinevad liikmesriigiti. |
| --- | --- |

(2)

Gaasi ülekandesüsteemide dubleerimine ei ole enamikul juhtudel ökonoomiline ega tõhus. Konkurentsi toimimiseks maagaasi turgudel peab kõikidel võrgukasutajatel seega olema läbipaistev ja mittediskrimineeriv juurdepääs gaasi taristule. Mitmel pool ELis takistab ülekandevõimsusele võrdse ja läbipaistva juurdepääsu puudumine jätkuvalt märkimisväärselt tõhusa konkurentsi saavutamist hulgimüügiturul. Lisaks takistab hästitoimivate gaasi siseturgude loomist asjaolu, et siseriiklikud õigusnormid erinevad liikmesriigiti.

| (3) | ELi kõrgsurve gaasitorustike ebatõhus kasutamine ja piiratud juurdepääs neile põhjustab mitteoptimaalseid turutingimusi. ELi kõrgsurve gaasivõrkude nappide ülekandevõimsuste jaotamisel tuleb kasutusele võtta läbipaistvam, tõhusam ja mittediskrimineeriv süsteem, et piiriülene konkurents saaks edasi areneda ja turuintegratsioon võiks edeneda. Sidusrühmad on vastavate eeskirjade väljatöötamist järjekindlalt toetanud. |
| --- | --- |

(3)

ELi kõrgsurve gaasitorustike ebatõhus kasutamine ja piiratud juurdepääs neile põhjustab mitteoptimaalseid turutingimusi. ELi kõrgsurve gaasivõrkude nappide ülekandevõimsuste jaotamisel tuleb kasutusele võtta läbipaistvam, tõhusam ja mittediskrimineeriv süsteem, et piiriülene konkurents saaks edasi areneda ja turuintegratsioon võiks edeneda. Sidusrühmad on vastavate eeskirjade väljatöötamist järjekindlalt toetanud.

| (4) | Tõhusa konkurentsi saavutamiseks tarnijate vahel nii ELis kui ka väljaspool ELi peavad tarnijad suutma paindlikult kasutada olemasolevaid ülekandesüsteeme oma gaasi edastamiseks vastavalt hinnasignaalidele. Ainult hästitoimivad, omavahel ühendatud ja kõigile võrdseid juurdepääsutingimusi pakkuvad ülekandevõrgud võimaldavad gaasi vaba liikumist kogu ELis. See omakorda meelitab ligi rohkem tarnijaid, suurendades likviidsust kauplemiskeskustes ning panustades tõhusatesse hinna määramise mehhanismidesse ja sellest tulenevalt õiglastesse gaasihindadesse, mis tuginevad nõudluse ja pakkumise põhimõttele. |
| --- | --- |

(4)

Tõhusa konkurentsi saavutamiseks tarnijate vahel nii ELis kui ka väljaspool ELi peavad tarnijad suutma paindlikult kasutada olemasolevaid ülekandesüsteeme oma gaasi edastamiseks vastavalt hinnasignaalidele. Ainult hästitoimivad, omavahel ühendatud ja kõigile võrdseid juurdepääsutingimusi pakkuvad ülekandevõrgud võimaldavad gaasi vaba liikumist kogu ELis. See omakorda meelitab ligi rohkem tarnijaid, suurendades likviidsust kauplemiskeskustes ning panustades tõhusatesse hinna määramise mehhanismidesse ja sellest tulenevalt õiglastesse gaasihindadesse, mis tuginevad nõudluse ja pakkumise põhimõttele.

| (5) | Käesoleva määruse, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad gaasi ülekandesüsteemides, eesmärk on eeskirju üleeuroopaliselt vajalikul määral ühtlustada. Määruse tõhus rakendamine tugineb ka määruses väljapakutud võimsuse mehhanismidele vastavate tariifisüsteemide kehtestamisele, et tagada rakendamine ilma kahjulike mõjudeta ülekandesüsteemi haldurite tuludele ja rahavoogudele. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad gaasi ülekandesüsteemides, eesmärk on eeskirju üleeuroopaliselt vajalikul määral ühtlustada. Määruse tõhus rakendamine tugineb ka määruses väljapakutud võimsuse mehhanismidele vastavate tariifisüsteemide kehtestamisele, et tagada rakendamine ilma kahjulike mõjudeta ülekandesüsteemi haldurite tuludele ja rahavoogudele.

| (6) | Käesolev määrus on vastu võetud määruse (EÜ) nr 715/2009 alusel, täiendab seda ja on selle lahutamatu osa. Muudes õigusaktides olevaid viiteid määrusele (EÜ) nr 715/2009 käsitatakse ka viidetena käesolevale määrusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (2) artikliga 49 lubatud erandite kehtivusajal ei kohaldata käesolevat määrust liikmesriikides asuvate maagaasi ülekandesüsteemide suhtes. Käesolevat määrust ei kohaldata direktiivi 2009/73/EÜ artikli 32 või Euroopa Parlamendis ja nõukogu direktiivi 2003/55/EÜ (3) endise artikli 18 nõuete täitmisest vabastatud uute suurte taristuobjektide selliste võimsuste suhtes, millele vabastus ei laiene, tingimusel et käesoleva määruse kohaldamine ei piira kõnealuse vabastuse kehtivust ning piiriüleste võimsuste ühendamise eriliste omaduste arvestamist. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus on vastu võetud määruse (EÜ) nr 715/2009 alusel, täiendab seda ja on selle lahutamatu osa. Muudes õigusaktides olevaid viiteid määrusele (EÜ) nr 715/2009 käsitatakse ka viidetena käesolevale määrusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (2) artikliga 49 lubatud erandite kehtivusajal ei kohaldata käesolevat määrust liikmesriikides asuvate maagaasi ülekandesüsteemide suhtes. Käesolevat määrust ei kohaldata direktiivi 2009/73/EÜ artikli 32 või Euroopa Parlamendis ja nõukogu direktiivi 2003/55/EÜ (3) endise artikli 18 nõuete täitmisest vabastatud uute suurte taristuobjektide selliste võimsuste suhtes, millele vabastus ei laiene, tingimusel et käesoleva määruse kohaldamine ei piira kõnealuse vabastuse kehtivust ning piiriüleste võimsuste ühendamise eriliste omaduste arvestamist.

| (7) | Käesolev määrus on välja töötatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatuga. Lisaks ühtlustatakse sellega määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 16 sätestatud eeskirju ning täiendatakse ülekandesüsteemi halduritega seotud võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormuse juhtimise korra põhimõtteid vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktile 2.1. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus on välja töötatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatuga. Lisaks ühtlustatakse sellega määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 16 sätestatud eeskirju ning täiendatakse ülekandesüsteemi halduritega seotud võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormuse juhtimise korra põhimõtteid vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktile 2.1.

| (8) | Käesolev määrus ei piira ELi ja riiklike konkurentsieeskirjade kohaldamist, eelkõige piiravate kokkulepete keelu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keelu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102) kohaldamist. Võimsuse jaotamise mehhanismid tuleks kujundada selliselt, et vältida jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu piiramist. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus ei piira ELi ja riiklike konkurentsieeskirjade kohaldamist, eelkõige piiravate kokkulepete keelu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keelu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102) kohaldamist. Võimsuse jaotamise mehhanismid tuleks kujundada selliselt, et vältida jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu piiramist.

| (9) | Käesolev määrus ei piira ülekandesüsteemi halduri avaliku teenuse osutamise kohustust, mis on sätestatud direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 3. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus ei piira ülekandesüsteemi halduri avaliku teenuse osutamise kohustust, mis on sätestatud direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 3.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 51 kohaselt loodud komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 51 kohaselt loodud komitee arvamusega.

| (11) | Riiklikud reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid peaksid arvesse võtma käesoleva määruse rakendamise eesmärgil protsesside ühtlustamiseks välja töötatud parimaid tavasid ja algatusi. Tegutsedes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 713/2009 (4) artikliga 7, peaksid amet ja riiklikud reguleerivad asutused tagama, et võimsuse jaotamise mehhanisme rakendatakse kogu liidu asjaomastes ühenduspunktides kõige tõhusamal võimalikul viisil, |
| --- | --- |

(11)

Riiklikud reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid peaksid arvesse võtma käesoleva määruse rakendamise eesmärgil protsesside ühtlustamiseks välja töötatud parimaid tavasid ja algatusi. Tegutsedes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 713/2009 (4) artikliga 7, peaksid amet ja riiklikud reguleerivad asutused tagama, et võimsuse jaotamise mehhanisme rakendatakse kogu liidu asjaomastes ühenduspunktides kõige tõhusamal võimalikul viisil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse võrgueeskirjad, millega seatakse sisse gaasi ülekandesüsteemide standardiseeritud võimsuse jaotamise mehhanismid. Standardiseeritud võimsuse jaotamise mehhanism hõlmab enampakkumismenetlust ELi siseste asjakohaste ühenduspunktide jaoks ning pakutavaid ja jaotatavaid piiriüleseid standardvõimsustooteid. Käesolevas määruses sätestatakse kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurite koostöö võimsuse müügi hõlbustamiseks, võttes arvesse nii üldiseid kaubanduseeskirju kui ka võimsuse jaotamise mehhanismidega seotud tehnilisi eeskirju.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduspunktide suhtes. Seda võidakse kohaldada ka kolmandate riikide sisenemis- ja väljumispunktide suhtes, kui asjaomase riigi reguleeriv asutus nii otsustab. Käesolevat määrust ei kohaldata lõpptarbija ja jaotusvõrguga seotud väljavoolupunktide, veeldatud maagaasi terminalist ja tootmiskäitisest sissevoolu punktide ega gaasihoidla sisse- ja väljavoolupunktide suhtes.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kogu tehnilise võimsuse suhtes ühenduspunktides ja täiendava võimsuse suhtes määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.1 tähenduses. Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriikidevaheliste ühenduspunktide suhtes, kui mõnele asjaomasele liikmesriigile on tehtud erand direktiivi 2009/73/EÜ artikli 49 alusel.

3.   Artikli 8 lõikeid 1 kuni 7, artikleid 11 kuni 18, artikli 19 lõiget 2 ja artikleid 21 kuni 27 ei kohaldata uue tehnilise võimsuse suhtes, mida kavatsetakse jaotada uue tehnilise võimsuse avatud jaotamismenetluse kaudu, nt avatud hooaja menetlus, välja arvatud võimsus, mis jääb sellise menetluse abil pärast esialgset pakkumist müümata.

4.   Kaudsete jaotamismeetodite kohaldamise korral võivad riiklikud reguleerivad asutused otsustada, et artikleid 8 kuni 27 ei kohaldata.

5.   Et ära hoida jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu takistamist, peaksid riiklikud pädevad asutused, kui nad on pidanud nõu võrgukasutajatega, tegema otsuse proportsionaalsete meetmete võtmise kohta, et piirata summat, milleni üksikud võrgukasutajad saavad ühe liikmesriigi ühenduspunktides teha pakkumisi varem.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 2 ja direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 2 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   pikeneva lõpuga enampakkumine– enampakkumine, mille raames võrgukasutaja teeb pakkumise kindlaksmääratud, järjestikku teatatavate hinnasammude kohta;

2)   enampakkumiskalender– tabel, milles on esitatud teave konkreetsete enampakkumiste kohta, mille Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik avaldab iga kalendriaasta jaanuariks ajavahemikus märtsist järgmise kalendriaasta veebruarini toimuvate enampakkumiste kohta, ning milles on esitatud kõigi asjaomaste enampakkumiste tähtajad, sh alguskuupäevad ja vastavad standardvõimsustooted;

3)   pakkumisvoor– ajavahemik, mille jooksul võrgukasutajad saavad pakkumisi esitada, muuta ja tagasi võtta;

4)   ühendvõimsus– standardvõimsustootele vastav kindlal alusel pakutav võimsus, mis koosneb sisse- ja väljavooluvõimsusest iga ühenduspunkti mõlemalt poolelt;

5)   konkureerivad võimsused– võimsused, mille ühel asjaomasel enampakkumisel olevat võimsust ei saa jaotada, ilma et peaks täielikult või osaliselt vähendama teisel asjaomasel enampakkumisel olevat võimsust;

6)   esimese korra alamüük– juhtum, kus kõikide võrgukasutajate kogunõudlus on väiksem teise või järgneva pakkumisvooru lõpus pakutavast võimsusest;

7)   gaasipäev– ajavahemik alates 5.00 UTC kuni 5.00 UTC järgmisest päevast pärast talveaja kehtestamist ja ajavahemik alates 4.00 kuni 4.00 UTC järgmisest päevast pärast suveaja kehtestamist;

8)   kaudne jaotamismeetod– jaotamismeetod, mille korral jaotatakse samaaegselt nii ülekandevõimsust kui ka vastavat gaasikogust, tehes seda vajadusel enampakkumise vahendusel;

9)   võrkudevahelise ühendusega seotud leping– leping, mille on sõlminud kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid, kelle süsteemid on ühendatud kindlas ühenduspunktis, ja milles määratletakse tingimused, töökord ning ühenduspunktis gaasi sisse- ja/või väljavoolu puudutavad sätted eesmärgiga hõlbustada ühendatud ülekandevõrkude tõhusat koostalitlusvõimet;

10)   ühenduspunkt– füüsiline või virtuaalne punkt, milles on ühendatud kõrvutiasuvate piirkondade sisend-väljund-süsteemid või milles on sisend-väljundsüsteem ühendatud võrkudevahelise ühendusliiniga, eeldusel et võrgukasutajad saavad reserveerida ühenduspunktide võimsust;

11)   suur hinnasamm– kindlaks määratud või muutuv summa, mis on määratletud ühe ühenduspunkti ja standardvõimsustoote kohta;

12)   üleregistreerimine– registreerumise miinimumnõuetele vastava võrgukasutaja õigus taotleda katkestatavat võimsust mis tahes ajal ühe päeva jooksul, esitades registreeringu, mis tõstab tema koguregistreeringu lepingujärgsest võimsusest kõrgemale tasemele;

13)   baashind– enampakkumisel vastuvõetav hind;

14)   väike hinnasamm– kindlaksmääratud või muutuv summa, mis on määratletud ühe ühenduspunkti ja standardvõimsustoote kohta ning on suurest hinnasammust väiksem;

15)   standardvõimsustoode– teatav ülekandekogus kindlaksmääratud ühenduspunktis teatud ajavahemiku jooksul;

16)   ühtse hinna enampakkumine– enampakkumine, kus võrgukasutajad esitavad ühes pakkumisvoorus vabalt pakkumise nii hinnale kui ka kogusele ja kõik võimsust saavad võrgukasutajad maksavad madalaima eduka pakkumise hinna;

17)   virtuaalne ühenduspunkt– kaks või enamat ühenduspunkti, mis ühendavad kõrvutiasuvate piirkondade ühtesid ja samu sisend-väljund-süsteeme, et pakkuda ühte terviklikku võimsusteenust;

18)   päevasisene võimsus– võimsus, mida pakutakse ja jaotatakse samal päeval pärast järgmise päeva võimsuse enampakkumiste lõppemist.

II   PEATÜKK

KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED

Artikkel 4

Hoolduse koordineerimine

Kui torujuhtme või ülekandevõrgu osa hooldustööd mõjutavad ülekandevõimsust, mida on võimalik ühenduspunktides pakkuda, siis teeb (teevad) ülekandesüsteemi haldur(id) igakülgset koostööd kõrvutiasuva piirkonna ülekandesüsteemi halduri(te)ga oma vastavate hooldusplaanide osas, et mõjutada võimalikult vähe potentsiaalset gaasivoolu ja võimsust ühenduspunktis.

Artikkel 5

Suhtluse standardiseerimine

1.   Ülekandesüsteemi haldurid kooskõlastavad suhtluse standardmenetluse, koordineeritud infosüsteemide ja ühilduva elektroonilise veebisuhtluse rakendamise, nt jagatud andmevahetuse formaadid ja protokollid, ning lepivad kokku põhimõtted andmete töötlemise kohta.

2.   Suhtluse standardmenetlus sisaldab eelkõige võrgukasutajate juurdepääsu ülekandesüsteemi haldurite enampakkumissüsteemile või asjaomasele reserveerimisplatvormile ja enampakkumise kohta esitatud andmete ülevaadet. Vahetatavate andmete tähtaeg ja sisu peavad olema kooskõlas III peatüki sätetega.

3.   Ülekandesüsteemide haldurite kinnitatud suhtluse standardmenetlus sisaldab rakenduskava ja selle kohaldatavuse kestust, mis peavad olema kooskõlas artiklis 27 sätestatud reserveerimisplatvormi(de)ga. Ülekandesüsteemide haldurid tagavad tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

Artikkel 6

Võimsuse arvutamine ja maksimeerimine

1.   Maksimaalne tehniline võimsus peab olema võrgukasutajatele kättesaadav, võttes arvesse süsteemi terviklikkust, ohutust ja võrgu tõhusat toimimist.

| a) | Ühendvõimsuse pakkumise maksimeerimiseks tehnilise võimsuse optimeerimise kaudu võtavad ülekandesüsteemi haldurid ühenduspunktides allpool osutatud meetmeid, eelistades selliseid ühenduspunkte, kus esineb lepingutega ülekoormamist vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.3 alapunktile 1: 4. veebruariks 2015 kujundavad ülekandesüsteemi haldurid ühise meetodi ja kohaldavad seda, sätestades konkreetsed meetmed, mida vastavad ülekandesüsteemi haldurid peavad võtma soovitud optimeerimise saavutamiseks:






  1) | ühine meetod hõlmab tehniliste võimsuste, sh mõlemal pool ühenduspunkti olevate mis tahes vastuolude põhjalikku analüüsi, samuti konkreetseid meetmeid ja üksikasjalikku ajakava – sh võimalikke mõjusid ning kulude sissenõudmiseks ja õiguskorra kohandamiseks nõutavate heakskiitude saamist –, mis on vajalikud ühendvõimsuse pakkumise maksimeerimiseks. Vastavad konkreetsed meetmed ei tohi kahjustada võimsuse pakkumist asjaomaste süsteemide teistes olulistes punktides ega lõpptarbijate, nt hoidlate või veeldatud maagaasi terminalide, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 994/2010 (5) määratlusele vastavate kaitstud tarbijate varustuskindluse tagamiseks vajalike jaotusvõrkude ühenduspunktides. Nimetatud põhjalik analüüs peaks arvesse võtma määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 kohases kogu ELi hõlmava võrgu kümneaastases arengukavas esitatud eeldusi, liikmesriikide investeerimiskavasid, asjakohaseid kohustusi liikmesriikide kehtivate õigusaktide alusel ja asjakohaseid lepingujärgseid kohustusi; |
| --- | --- | --- |

a)

Ühendvõimsuse pakkumise maksimeerimiseks tehnilise võimsuse optimeerimise kaudu võtavad ülekandesüsteemi haldurid ühenduspunktides allpool osutatud meetmeid, eelistades selliseid ühenduspunkte, kus esineb lepingutega ülekoormamist vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.3 alapunktile 1: 4. veebruariks 2015 kujundavad ülekandesüsteemi haldurid ühise meetodi ja kohaldavad seda, sätestades konkreetsed meetmed, mida vastavad ülekandesüsteemi haldurid peavad võtma soovitud optimeerimise saavutamiseks:

1)

ühine meetod hõlmab tehniliste võimsuste, sh mõlemal pool ühenduspunkti olevate mis tahes vastuolude põhjalikku analüüsi, samuti konkreetseid meetmeid ja üksikasjalikku ajakava – sh võimalikke mõjusid ning kulude sissenõudmiseks ja õiguskorra kohandamiseks nõutavate heakskiitude saamist –, mis on vajalikud ühendvõimsuse pakkumise maksimeerimiseks. Vastavad konkreetsed meetmed ei tohi kahjustada võimsuse pakkumist asjaomaste süsteemide teistes olulistes punktides ega lõpptarbijate, nt hoidlate või veeldatud maagaasi terminalide, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 994/2010 (5) määratlusele vastavate kaitstud tarbijate varustuskindluse tagamiseks vajalike jaotusvõrkude ühenduspunktides. Nimetatud põhjalik analüüs peaks arvesse võtma määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 kohases kogu ELi hõlmava võrgu kümneaastases arengukavas esitatud eeldusi, liikmesriikide investeerimiskavasid, asjakohaseid kohustusi liikmesriikide kehtivate õigusaktide alusel ja asjakohaseid lepingujärgseid kohustusi;

| 2) | asjaomased ülekandesüsteemi haldurid lähenevad tehnilise võimsuse ümberarvutamisele dünaamiliselt, kui see on asjakohane seoses täiendava võimsuse dünaamilise arvutamisega määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.2 alapunkti 2 alusel, määrates ühiselt kindlaks ümberarvutamise sobiva sageduse ühenduspunkti kohta ja võttes arvesse selle eripärasid; |
| --- | --- |

2)

asjaomased ülekandesüsteemi haldurid lähenevad tehnilise võimsuse ümberarvutamisele dünaamiliselt, kui see on asjakohane seoses täiendava võimsuse dünaamilise arvutamisega määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.2 alapunkti 2 alusel, määrates ühiselt kindlaks ümberarvutamise sobiva sageduse ühenduspunkti kohta ja võttes arvesse selle eripärasid;

| 3) | kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid kaasavad ühise meetodi kohaldamisse teisi ülekandesüsteemi haldureid, keda konkreetselt mõjutab ühenduspunkt; |
| --- | --- |

3)

kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid kaasavad ühise meetodi kohaldamisse teisi ülekandesüsteemi haldureid, keda konkreetselt mõjutab ühenduspunkt;

| 4) | ülekandesüsteemi haldurid võtavad tehnilise võimsuse ümberarvutamisel arvesse võrgukasutajatelt saadavat võimalikku teavet eeldatavate tulevikuvoogude kohta. |
| --- | --- |

4)

ülekandesüsteemi haldurid võtavad tehnilise võimsuse ümberarvutamisel arvesse võrgukasutajatelt saadavat võimalikku teavet eeldatavate tulevikuvoogude kohta.

| b) | Ülekandesüsteemi haldurid hindavad ühiselt vähemalt järgmisi parameetreid ja vajadusel kohandavad neid:






  1) | rõhk; |
| --- | --- | --- |

b)

Ülekandesüsteemi haldurid hindavad ühiselt vähemalt järgmisi parameetreid ja vajadusel kohandavad neid:

1)

rõhk;

| 2) | kõik asjaomased nõudluse ja pakkumise stsenaariumid, sh üksikasjad klimaatiliste võrdlusandmete ja äärmuslike stsenaariumidega seotud võrgukonfiguratsioonide kohta; |
| --- | --- |

2)

kõik asjaomased nõudluse ja pakkumise stsenaariumid, sh üksikasjad klimaatiliste võrdlusandmete ja äärmuslike stsenaariumidega seotud võrgukonfiguratsioonide kohta;

| 3) | kütteväärtus. |
| --- | --- |

3)

kütteväärtus.

2.   Kui tehnilise võimsuse optimeerimine põhjustab ülekandesüsteemi halduritele kulusid, eelkõige kulusid, mis mõjutavad kummalgi pool ühenduspunkti asuvaid ülekandesüsteemi haldureid ebavõrdselt, peab ülekandesüsteemi halduritel olema lubatud sellised tegelikkuses tekkinud kulud sisse nõuda vastavalt õigusraamistikule, mille asjaomased reguleerivad asutused kehtestavad määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 13 või direktiivi 2009/73/EÜ artikli 42 alusel. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 713/2009 artikli 8 lõiget 1.

3.   Vajadusel annavad riiklikud reguleerivad asutused võrgukasutajatele konsultatsioone kasutatud arvutusmeetodi ja ühise metoodika kohta.

4.   Lõike 1 kohase protsessi tagajärjel toimunud muutused ühenduspunktides pakutavas ühendvõimsuses peavad sisalduma ameti aruandes, mis avaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.1 alapunktile 2.

Artikkel 7

Teabevahetus kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurite vahel

1.   Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid vahetavad regulaarselt teavet registreerimise, taasregistreerimise, kooskõlastamise ja kinnitamise kohta asjakohastes ühenduspunktides.

2.   Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid vahetavad teavet oma ülekandevõrgu hooldustööde kohta, et osaleda ühenduspunktide tehnilise kasutamisega seotud otsustusprotsessis. Ülekandesüsteemi haldurite vahel toimuva andmevahetuse kord sätestatakse võrkudevahelise ühendusega seotud lepingus.

III   PEATÜKK

KINDLA VÕIMSUSE JAOTAMINE

Artikkel 8

Jaotamise metoodika

1.   Võimsuse jaotamiseks ühenduspunktides kasutatakse enampakkumisi.

2.   Kõikides ühenduspunktides kohaldatakse sama enampakkumise skeemi. Asjakohased enampakkumised algavad kõikide asjaomaste ühenduspunktide osas üheaegselt. Igal üksiku standardvõimsustootega seotud enampakkumisel jaotatakse võimsust kõikidest teistest enampakkumistest sõltumatult, välja arvatud juhul, kui otseselt seotud ülekandesüsteemi haldurite vahelise kokkuleppe ja asjaomase riikliku reguleeriva asutuse heakskiidu alusel jaotatakse konkureerivat võimsust.

3.   Standardvõimsustooted peavad olema loogilises järjekorras, milles esimesena pakutakse aastavõimsust katvaid tooteid, seejärel samal perioodil kasutamiseks ette nähtud kestuselt järgmist võimsustoodet, alustades lühemast. Artiklites 11 kuni 15 sätestatud enampakkumiste tähtajad peavad olema selle põhimõttega kooskõlas.

4.   Standardvõimsustoodete eeskirju vastavalt artiklis 9 sätestatule ja enampakkumisi vastavalt artiklites 11 kuni 15 sätestatule kohaldatakse ühendvõimsuse ja eraldatud võimsuse suhtes ühenduspunktis.

5.   Konkreetse enampakkumise jaoks tehakse asjakohaste standardvõimsustoodete olemasolu teatavaks kooskõlas artiklitega 11 kuni 15 ja vastavalt enampakkumiskalendrile.

6.   Kogus, mis on vähemalt 20 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis tuleb panna kõrvale ja pakkuda kooskõlas lõikega 7 eeldusel, et olemasolev võimsus käesoleva määruse jõustumise ajal on võrdne või suurem kui kõrvalepandava tehnilise võimsuse osa. Kui olemasolev võimsus käesoleva määruse jõustumise ajal on väiksem kui kõrvalepandava tehnilise võimsuse osa, siis tuleb panna kõrvale kogu olemasolev võimsus. Seda võimsust tuleb pakkuda kooskõlas lõike 7 punktiga b, samas kui järelejäänud kõrvalepandud võimsust tuleb pakkuda kooskõlas lõike 7 punktiga a.

7.   Vastavalt lõikele 6 kõrvale pandud võimsust tuleb pakkuda kooskõlas järgmiste sätetega:

| a) | kogust, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ei pakuta enne artiklis 11 sätestatud iga-aastast aastavõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile asjakohase gaasiaasta algusele eelneva viienda gaasiaasta jooksul, ja |
| --- | --- |

a)

kogust, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ei pakuta enne artiklis 11 sätestatud iga-aastast aastavõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile asjakohase gaasiaasta algusele eelneva viienda gaasiaasta jooksul, ja

| b) | täiendavat kogust, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ei pakuta enne artiklis 12 sätestatud iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile, asjakohase gaasiaasta algusele eelneva gaasiaasta jooksul. |
| --- | --- |

b)

täiendavat kogust, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ei pakuta enne artiklis 12 sätestatud iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile, asjakohase gaasiaasta algusele eelneva gaasiaasta jooksul.

8.   Uue võimsuse korral pannakse kõrvale kogus, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ning seda ei pakuta enne artiklis 12 sätestatud iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile asjakohase gaasiaasta algusele eelneval gaasiaastal.

9.   Lõigete 6 ja 8 alusel kõrvalepandava võimsuse täpne osa määratakse kindlaks sidusrühmadega konsulteerimise, ülekandesüsteemi haldurite vahelise kokkuleppe ja riiklike reguleerivate asutuste heakskiidu alusel igas ühenduspunktis. Riiklikud reguleerivad asutused peavad kaaluma eelkõige lühema kestusega võimsuse suuremas osas kõrvalepanemist, vältimaks jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu piiramist.

Artikkel 9

Standardvõimsustooted

1.   Ülekandesüsteemi haldurid peavad pakkuma aasta, kvartali, kuu ja päeva ning päevasiseseid standardvõimsustooteid.

2.   Aasta standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kõigi gaasipäevade kohta teatud gaasiaastal (algab 1. oktoobril).

3.   Kvartali standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kõigi gaasipäevade kohta kindlas kvartalis (algab vastavalt 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil).

4.   Kuu standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kõigi gaasipäevade kohta kindlas kalendrikuus (algab iga kuu 1. päeval).

5.   Päeva standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses ühe gaasipäeva kohta.

6.   Päevasisesed standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kindlal gaasipäeval alates algusajast kuni sama gaasipäeva lõpuni.

Artikkel 10

Kohaldatav võimsusühik

Pakutavat võimsust väljendatakse energiaühikutes ajaühiku kohta. Kasutatakse järgmisi ühikuid: kWh/h või kWh/p. Ühiku kWh/p korral eeldatakse ühtlast vooluhulka gaasipäeva jooksul.

Artikkel 11

Iga-aastased aastavõimsuse enampakkumised

1.   Aastavõimsuse enampakkumisi korraldatakse kord aastas.

2.   Võimsuse enampakkumine iga aasta standardvõimsustoote kohta toimub iga-aastase aastavõimsuse enampakkumise kaudu, milleks kasutatakse pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 17.

3.   Enampakkumismenetluses ei saa pakkuda võimsust kauemaks kui järgnevaks 15 aastaks.

4.   Iga-aastased aastavõimsuse enampakkumised algavad iga aasta märtsi esimesel esmaspäeval, kui enampakkumiskalendris ei ole määratud teisiti.

5.   Iga-aastasel aastavõimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalus osaleda ühel või mitmel samaaegsel enampakkumisel iga ühenduspunkti osas standardvõimsustoodete taotlemiseks.

6.   Iga-aastasel aastavõimsuse enampakkumisel pakutav võimsus peab võrduma:

Formula

kus:

| A | on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta; |
| --- | --- |
| B | on iga-aastastel, järgmiseks viieks aastaks võimsust pakkuvatel aastavõimsuse enampakkumistel kooskõlas artikli 8 lõike 7 punktiga b kõrvale pandud tehnilise võimsuse (A) kogus; iga-aastastel, võimsust viiest esimesest aastast kauemaks pakkuvatel aastavõimsuse enampakkumistel kooskõlas artikli 8 lõikega 7 kõrvale pandud tehnilise võimsuse (A) kogus; |
| C | on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega; |
| D | on võimalik täiendav võimsus sellise aasta kohta. |

A

on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;

B

on iga-aastastel, järgmiseks viieks aastaks võimsust pakkuvatel aastavõimsuse enampakkumistel kooskõlas artikli 8 lõike 7 punktiga b kõrvale pandud tehnilise võimsuse (A) kogus; iga-aastastel, võimsust viiest esimesest aastast kauemaks pakkuvatel aastavõimsuse enampakkumistel kooskõlas artikli 8 lõikega 7 kõrvale pandud tehnilise võimsuse (A) kogus;

C

on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;

D

on võimalik täiendav võimsus sellise aasta kohta.

7.   Pakutav võimsus võib olla ühendvõimsus või eraldatud võimsus vastavalt artiklile 19. See kehtib ka kõigi teiste enampakkumiste suhtes vastavalt artiklites 12 kuni 15 sätestatule.

8.   Üks kuu enne enampakkumise algust teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele järgmisel iga-aastasel aastavõimsuse enampakkumisel iga aasta kohta pakutava tehnilise võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.

9.   Iga enampakkumise pakkumisvoorud toimuvad vahemikus 8.00 UTC kuni 17.00 UTC (talveaeg) või 7.00 UTC kuni 16.00 UTC (suveaeg) kõikidel asjakohastel gaasipäevadel. Pakkumisvoorud avatakse ja suletakse igal gaasipäeval vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale.

10.   Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale nii kiiresti kui mõistlikult võimalik ning mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast pakkumisvooru sulgemist.

11.   Enampakkumise tulemuste koguteave kohta tehakse turul teatavaks.

Artikkel 12

Iga-aastased kvartalivõimsuse enampakkumised

1.   Iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist korraldatakse kord aastas.

2.   Võimsuse enampakkumine kvartali iga standardvõimsustoote kohta toimub iga-aastase kvartalivõimsuse enampakkumise kaudu, milleks kasutatakse pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 17.

3.   Igal gaasiaastal pannakse enampakkumisele iga kvartali võimsus alates eeloleva gaasiaasta esimesest kvartalist (oktoober–detsember) kuni eeloleva gaasiaasta viimase kvartalini (juuli–september) iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel.

4.   Iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalus osaleda ühel kuni neljal samaaegsel enampakkumisel iga ühenduspunkti osas kvartali standardvõimsustoodete taotlemiseks.

5.   Iga-aastased kvartalivõimsuse enampakkumised algavad iga aasta juuni esimesel esmaspäeval, kui enampakkumiskalendris ei ole määratud teisiti.

6.   Iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub:

Formula

milles:

| A | on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta; |
| --- | --- |
| C | on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega; |
| D | on võimalik täiendav võimsus sellise kvartali kohta. |

A

on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;

C

on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;

D

on võimalik täiendav võimsus sellise kvartali kohta.

7.   Kaks nädalat enne enampakkumise algust teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele järgmisel iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel iga kvartali kohta pakutava võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.

8.   Iga enampakkumise pakkumisvoorud toimuvad vahemikus 8.00 UTC kuni 17.00 UTC (talveaeg) või 7.00 UTC kuni 16.00 UTC (suveaeg) kõikidel asjakohastel gaasipäevadel. Pakkumisvoorud avatakse ja suletakse igal gaasipäeval vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale.

9.   Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale nii kiiresti kui mõistlikult võimalik ning mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast pakkumisvooru sulgemist.

10.   Enampakkumise tulemuste koguteave tehakse turul teatavaks.

Artikkel 13

Jooksvad igakuise võimsuse enampakkumised

1.   Jooksvat igakuise võimsuse enampakkumist korraldatakse kord kuus.

2.   Võimsuse enampakkumine igakuise standardvõimsustoote kohta toimub jooksva igakuise võimsuse enampakkumise kaudu, kasutades pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 17. Igal kuul pannakse enampakkumisele järgmise kalendrikuu standardvõimsustoode.

3.   Jooksval igakuise võimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalik taotleda üht igakuist standardvõimsustoodet.

4.   Jooksvad igakuise võimsuse enampakkumised algavad iga kuu kolmandal esmaspäeval järgmise igakuise standardvõimsustoote enampakkumiseks, kui enampakkumiskalendris ei ole määratud teisiti.

5.   Jooksval igakuise võimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub igal kuul:

Formula

milles:

| A | on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta; |
| --- | --- |
| C | on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega; |
| D | on võimalik täiendav võimsus sellise kuu kohta. |

A

on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;

C

on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;

D

on võimalik täiendav võimsus sellise kuu kohta.

6.   Üks nädal enne enampakkumise algust teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele eeloleval jooksval igakuise võimsuse enampakkumisel pakutava võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.

7.   Iga enampakkumise pakkumisvoorud toimuvad vahemikus 8.00 UTC kuni 17.00 UTC (talveaeg) või 7.00 UTC kuni 16.00 UTC (suveaeg) kõikidel asjakohastel gaasipäevadel. Pakkumisvoorud avatakse ja suletakse igal gaasipäeval vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale.

8.   Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale nii kiiresti kui mõistlikult võimalik ning mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast pakkumisvooru sulgemist.

9.   Enampakkumise tulemuste koguteave tehakse turul teatavaks.

Artikkel 14

Jooksvad järgmise päeva võimsuse enampakkumised

1.   Jooksvat järgmise päeva võimsuse enampakkumist korraldatakse kord päevas.

2.   Iga päev pannakse järgmise gaasipäeva standardvõimsustoode enampakkumisele jooksva järgmise päeva võimsuse enampakkumisel.

3.   Võimsuse enampakkumine iga päevase standardvõimsustoote kohta toimub jooksva järgmise päeva võimsuse enampakkumise kaudu, kasutades ühtse hinna enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 18. Iga päev pannakse enampakkumisele järgmise gaasipäeva standardvõimsustoode.

4.   Jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalik taotleda võimsust ühe päevase standardvõimsustoote kohta.

5.   Pakkumisvoor avatakse iga päev kell 15.30 UTC (talveaeg) või 14.30 UTC (suveaeg).

6.   Pakkumine päevasele standardvõimsustootele jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel toimub järgmiselt: esitamine, tagasivõtmine või muutmine alates 15.30 UTC kuni 16.00 UTC (talveaeg) või 14.30 UTC kuni 15.00 UTC (suveaeg).

7.   Jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub igal päeval:

Formula

milles:

| A | on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta; |
| --- | --- |
| C | on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega; |
| D | on võimalik täiendav võimsus sellise päeva kohta. |

A

on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;

C

on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;

D

on võimalik täiendav võimsus sellise päeva kohta.

8.   Pakkumisvooru avanemisel teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele eeloleval jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel pakutava võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.

9.   Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale mitte hiljem kui 30 minutit pärast pakkumisvooru sulgemist.

10.   Enampakkumise tulemuste koguteave tehakse turul teatavaks.

Artikkel 15

Päevasisese võimsuse enampakkumised

1.   Seoses kättesaadavaks tehtava võimsusega korraldatakse päevasisese võimsuse enampakkumist igas tunnis asjakohase gaasipäeva jooksul, kasutades ühtse hinna enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 18.

2.   Esimene pakkumisvoor avatakse täistunnil vahetult pärast eelmise järgmise päeva enampakkumise tulemuste (sh katkestatav võimsus, kui see on pakkumisel) avaldamist kooskõlas artikliga 14. Esimene pakkumisvoor suletakse 01.30 UTC (talveaeg) või 00.30 (suveaeg) enne gaasipäeva. Edukate pakkumiste jaotamine algab 05.00 UTC (talveaeg) või 04.00 UTC (suveaeg) asjaomasel gaasipäeval.

3.   Viimane pakkumisvoor lõpeb 00.30 UTC (talveaeg) või 23.30 UTC (suveaeg) asjaomasel gaasipäeval.

4.   Võrgukasutajatel on õigus pakkumisi esitada, tagasi võtta või muuta alates iga pakkumisvooru avamisest kuni vastava pakkumisvooru sulgemiseni.

5.   Asjaomase gaasipäeva igas tunnis pannakse vastavast tunnist 4 tundi hiljem olemasolev võimsus enampakkumisele päevasisese võimsusena.

6.   Iga pakkumisvoor algab asjaomase gaasipäeva iga tunni alguses.

7.   Iga pakkumisvoor kestab 30 minutit pakkumisvooru avamisest.

8.   Päevasisese võimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub igas tunnis:

Formula

milles:

| A | on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta; |
| --- | --- |
| C | on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega; |
| D | on võimalik täiendav võimsus. |

A

on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;

C

on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;

D

on võimalik täiendav võimsus.

9.   Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad pakutava päevasisese kindla võimsuse olemasoleva koguse pärast viimase järgmise päeva enampakkumise lõppemist ning vastavalt artikli 21 lõikes 9 sätestatule.

10.   Ülekandesüsteemi haldurid annavad järgmise päeva enampakkumisel pakkumise teinud võrgukasutajatele võimaluse kanda ebaõnnestunud pakkumised automaatselt üle järgmisele päevasisesele enampakkumisele.

11.   Võimsus jaotatakse 30 minuti jooksul pärast pakkumisvooru lõppemist eeldusel, et pakkumised aktsepteeritakse ja ülekandesüsteemi haldur kasutab jaotamismenetlust.

12.   Enampakkumise tulemused avaldatakse kõigile võrgukasutajatele samaaegselt.

13.   Enampakkumise tulemuste koguteave avaldatakse vähemalt iga päeva lõpus.

Artikkel 16

Enampakkumise algoritmid

1.   Kui enampakkumisel pakutakse mitut standardvõimsustoodet, siis kohaldatakse vastavat jaotamisalgoritmi iga standardvõimsustoote suhtes eraldi selle jaotamisel. Pakkumisi erinevatele standardvõimsustoodetele käsitletakse üksteisest sõltumatult enampakkumise algoritmi kohaldamisel.

2.   Iga-aastaste aasta- ja kvartalivõimsuse ning jooksvate igakuise võimsuse enampakkumiste korral kohaldatakse pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi mitmete pakkumisvoorudega vastavalt artiklis 17 sätestatule.

3.   Jooksvate järgmise päeva võimsuse enampakkumiste ja päevasisese võimsuse enampakkumiste korral kohaldatakse ühtse hinna enampakkumise algoritmi ühe pakkumisvooruga vastavalt artiklile 18.

Artikkel 17

Pikeneva lõpuga enampakkumise algoritm

1.   Pikeneva lõpuga enampakkumised võimaldavad võrgukasutajatel esitada pakkumise kogusele, arvestades järgnevates pakkumisvoorudes tõusva hinnaga ning alustada baashinnast P0.

2.   Esimese pakkumisvooru, millega seotud hind võrdub baashinnaga P0, kestus on kolm tundi. Järgnevate pakkumisvoorude kestus on üks tund. Ajavahemik pakkumisvoorude vahel on üks tund.

3.   Pakkumises märgitakse:

| a) | pakkumise esitanud võrgukasutaja isik; |
| --- | --- |

a)

pakkumise esitanud võrgukasutaja isik;

| b) | asjaomane ühenduspunkt ja voolusuund; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ühenduspunkt ja voolusuund;

| c) | standardvõimsustoode, mille jaoks võimsust taotletakse; |
| --- | --- |

c)

standardvõimsustoode, mille jaoks võimsust taotletakse;

| d) | iga hinnasammu kohta võimsuse kogus vastava standardvõimsuse jaoks; |
| --- | --- |

d)

iga hinnasammu kohta võimsuse kogus vastava standardvõimsuse jaoks;

| e) | toode, millele on pakkumine tehtud. |
| --- | --- |

e)

toode, millele on pakkumine tehtud.

4.   Pakkumine loetakse kehtivaks, kui selle on esitanud võrgukasutaja ja see vastab kõikidele käesoleva artikli sätetele.

5.   Enampakkumisel osalemiseks peab võrgukasutaja esimeses pakkumisvoorus esitama pakkumise kogusele.

6.   Ülekandesüsteemi haldurid võimaldavad võrgukasutajatel teha pakkumisi automaatselt igal hinnasammul.

7.   Kui asjaomane pakkumisvoor lõpeb, ei lubata kehtivaid pakkumisi enam muuta ega tagasi võtta. Kõik kehtivad pakkumised muutuvad võrgukasutaja siduvaks kohustuseks reserveerida soovitud koguses võimsust väljakuulutatud hinnaga eeldusel, et enampakkumishind vastab asjaomases pakkumisvoorus välja kuulutatud hinnale.

8.   Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine mis tahes pakkumisvoorus peab olema võrdne konkreetsel enampakkumisel pakutava võimsusega või sellest väiksem. Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine kindla hinna juures peab olema võrdne vastava võrgukasutaja poolt eelmises pakkumisvoorus kogusele tehtud pakkumisega või sellest väiksem, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõiget 16.

9.   Pakkumisvooru jooksul võib vabalt pakkumisi teha, muuta ja tagasi võtta eeldusel, et kõik pakkumised on kooskõlas lõikega 8. Kehtivad pakkumised jäävad kehtivaks, kuni neid muudetakse või need tagasi võetakse.

10.   Suur hinnasamm ja väike hinnasamm määratletakse iga ühenduspunkti ja standardvõimsustoote kohta ning avaldatakse enne asjakohast enampakkumist. Väike hinnasamm määratakse selliselt, et suurenemine väikeste hinnasammude täisarvu võrra oleks võrdne suurenemisega suure hinnasammu võrra.

11.   Suure hinnasammu kindlaksmääramise eesmärk on võimalusel lühendada enampakkumismenetluse kestust. Väikese hinnasammu kindlaksmääramise eesmärk on võimalusel vähendada müümata võimsuse taset juhul, kui enampakkumine sulgub baashinnast kõrgema hinnaga.

12.   Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on esimese pakkumisvooru lõpus pakutavast võimsusest väiksem või sellega võrdne, siis enampakkumine lõpeb.

13.   Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on esimese või järgneva pakkumisvooru lõpus pakutavast võimsusest suurem, avatakse järgmine pakkumisvoor hinnaga, mis võrdub eelmise pakkumisvooru omaga ning millele lisandub suur hinnasamm.

14.   Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on teise pakkumisvooru või järgneva pakkumisvooru lõpus pakutava võimsusega võrdne, siis enampakkumine lõpeb.

15.   Kui leiab aset esimese korra alamüük, alandatakse hinda ja avatakse järgmine pakkumisvoor. Järgmises pakkumisvoorus on hind võrdne esimese korra alamüügile eelnenud pakkumisvoorus kohaldatud hinnaga, millele lisandub väike hinnasamm. Seejärel avatakse järgmised pakkumisvoorud, kus hinda tõstetakse väikese hinnasammu võrra, kuni kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on pakutavast võimsusest väiksem või sellega võrdne, misjärel enampakkumine lõpeb.

16.   Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine esimeses pakkumisvoorus, kus kohaldatakse väikest hinnasammu, peab olema võrdne vastava võrgukasutaja poolt esimese korra alamüügile eelnenud pakkumisvoorus tehtud pakkumisega kogusele või sellest väiksem. Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine kõikides pakkumisvoorudes, kus kohaldatakse väikest hinnasammu, peab olema võrdne vastava võrgukasutaja poolt selles pakkumisvoorus, kus esimese korra alamüük aset leidis, tehtud pakkumisega kogusele või sellest suurem.

17.   Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on suurem võimsusest, mida pakutakse pakkumisvoorus, kus hind on võrdne esimese korra alamüügi põhjustanud hinnaga, millest on lahutatud üks väike hinnasamm, siis enampakkumine lõpeb. Enampakkumishind peab olema hind, mis põhjustas esimese korra alamüügi, ning edukad pakkumised on need, mis esitati esialgses pakkumisvoorus, kus esimese korra alamüük esines.

18.   Pärast iga pakkumisvooru avaldatakse kõikide võrgukasutajate kogunõudlus kindlal enampakkumisel koondvormis niipea kui võimalik.

19.   Enampakkumise viimase pakkumisvooru jaoks välja kuulutatud hind loetakse konkreetse enampakkumise hinnaks, välja arvatud juhtudel, kui kohaldatakse lõiget 17.

20.   Kõikidele võrgukasutajatele, kes on enampakkumishinnaga teinud kehtivaid pakkumisi kogusele, jaotatakse võimsus vastavalt nende poolt kogusele enampakkumishinnaga tehtud pakkumistele. Võitnud võrgukasutajad maksavad konkreetse enampakkumise hinna, mis võib olla kindlaks määratud või muutuv, nagu sätestatud artikli 26 lõikes 2, ning mis tahes muud võimalikud tasud, mida kohaldatakse ajal, mil neile jaotatud võimsust on võimalik kasutada.

21.   Pärast iga lõppenud enampakkumist avaldatakse enampakkumise lõplikud tulemused, sh jaotatud võimsuste koguhulk ja enampakkumishind. Võitnud võrgukasutajaid teavitatakse neile jaotatava võimsuse kogusest; üksikasjalik teave edastatakse vaid asjaosalistele.

22.   Kui pikeneva lõpuga enampakkumine ei ole lõppenud ajaks, mil algab (vastavalt enampakkumiskalendrile) järgmine, sama ajavahemikku hõlmava võimsuse enampakkumine, siis esimene enampakkumine lõpeb ja võimsust ei jaotata. Võimsust pakutakse järgmisel asjaomasel enampakkumisel.

Artikkel 18

Ühtse hinna enampakkumise algoritm

1.   Ühtse hinna enampakkumisel on üks pakkumisvoor, milles võrgukasutajad esitavad pakkumise nii hinnale kui ka kogusele.

2.   Konkreetse enampakkumise pakkumisvooru käigus võivad võrgukasutajad esitada kuni kümme pakkumist. Iga pakkumist käsitletakse teistest pakkumistest sõltumatult. Pärast pakkumisvooru lõppemist ei saa ülejäänud pakkumisi muuta ega tagasi võtta.

3.   Pakkumises märgitakse:

| a) | pakkumise esitanud võrgukasutaja isik; |
| --- | --- |

a)

pakkumise esitanud võrgukasutaja isik;

| b) | asjaomane ühenduspunkt ja voolusuund; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ühenduspunkt ja voolusuund;

| c) | standardvõimsustoode, mille jaoks võimsust taotletakse; |
| --- | --- |

c)

standardvõimsustoode, mille jaoks võimsust taotletakse;

| d) | vastava standardvõimsustoote jaoks taotletava võimsuse kogus; |
| --- | --- |

d)

vastava standardvõimsustoote jaoks taotletava võimsuse kogus;

| e) | vastava standardvõimsustoote jaoks minimaalne võimsuse kogus, mille jaotamisega võrgukasutaja on nõus vastavalt asjaomasele algoritmile juhul, kui võrgukasutajale ei jaotata punktis d taotletud kogust; |
| --- | --- |

e)

vastava standardvõimsustoote jaoks minimaalne võimsuse kogus, mille jaotamisega võrgukasutaja on nõus vastavalt asjaomasele algoritmile juhul, kui võrgukasutajale ei jaotata punktis d taotletud kogust;

| f) | pakutud hinnad, mis ei ole väiksemad asjaomase standardvõimsustoote suhtes kohaldatavast baashinnast ning mida võrgukasutaja on nõus maksma taotletava võimsuse eest. Baashinnast väiksema hinnaga pakkumisi vastu ei võeta. |
| --- | --- |

f)

pakutud hinnad, mis ei ole väiksemad asjaomase standardvõimsustoote suhtes kohaldatavast baashinnast ning mida võrgukasutaja on nõus maksma taotletava võimsuse eest. Baashinnast väiksema hinnaga pakkumisi vastu ei võeta.

4.   Ülekandesüsteemi haldur järjestab kõik konkreetse standardvõimsustootega seotud pakkumised vastavalt pakutud hinnale, paigutades esikohale kõrgeima hinnaga pakkumise.

5.   Kõik ülejäänud pakkumisvooru lõppemisajal kehtivad pakkumised loetakse siduvaks neile võrgukasutajatele, kellele jaotatakse vähemalt miinimumkogus lõike 3 punkti e kohaselt taotletud võimsusest.

6.   Vastavalt lõike 4 kohaselt koostatud pakkumiste pingereale ning kooskõlas lõigetega 7 kuni 10 jaotatakse pakkumistele võimsust nende koha järgi hinna alusel koostatud pingereas. Kõiki pakkumisi, mille alusel võimsust jaotatakse, loetakse edukateks. Pärast võimsuse jaotamist vähendatakse allesjäänud jaotamata võimsust vastava koguse võrra.

7.   Kui pärast lõike 6 kohaldamist ja kooskõlas lõikega 9 ületab võimsuse kogus, millele võrgukasutaja esitas pakkumise, allesjäänud jaotamata võimsust (pärast võimsuse jaotamist võrgukasutajatele, kes tegid kõrgemad pakkumised), jaotatakse sellele võrgukasutajale allesjäänud jaotamata võimsusega võrdne võimsus.

8.   Kui pärast lõike 7 kohaldamist ja kooskõlas lõikega 9 on kahest või enamast pakkumisest igaühes pakutud hind sama ja selliste pakkumistega taotletakse kokku asjakohast allesjäänud võimsust koguses, mis ületab allesjäänud jaotamata kogust, siis jaotatakse allesjäänud jaotamata kogus võrdeliselt igas sellises pakkumises taotletud kogusega.

9.   Kui vastavalt lõigetele 6, 7 või 8 on pakkumisel jaotatav kogus väiksem võimsuse miinimumkogusest vastavalt lõike 3 punktile e, jäetakse pakkumine kõrvale ja see muutub tühiseks ning võimsus jaotatakse korrigeeritud alusel ülejäänud võrdsete pakutud hindadega pakkumiste vahel lõike 8 alusel või (vastavalt asjaoludele) jaotatakse võimsus järgmise hinnaga pakkumisele kooskõlas lõikega 6.

10.   Kui vastavalt lõigetele 6, 7, 8 või 9 mis tahes pakkumisel jaotatav allesjäänud kogus on võrdne nulliga, siis rohkem võimsust ülejäänud pakkumistele ei jaotata. Need pakkumised loetakse ebaõnnestunuks.

11.   Enampakkumishind määratletakse kui madalaima eduka pakkumise hind, juhul kui nõudlus ületab pakkumise baashinna juures. Kõikidel muudel juhtudel on enampakkumishind võrdne baashinnaga. Võitnud võrgukasutajad maksavad konkreetse enampakkumise hinna, mis võib olla kindlaks määratud või muutuv, nagu sätestatud artikli 26 lõikes 2, ning mis tahes muud võimalikud tasud, mida kohaldatakse ajal, mil neile jaotatud võimsust on võimalik kasutada.

IV   PEATÜKK

PIIRIÜLESE VÕIMSUSE ÜHENDAMINE

Artikkel 19

Ühendvõimsustooted

Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid pakuvad ühiselt ühendvõimsustooteid vastavalt järgmistele põhimõtetele:

| 1) | mõlemal pool ühenduspunkti pakutakse kogu kindlat võimsust ühendvõimsusena mõlemal pool ühenduspunkti olemasoleva kindla võimsuse ulatuses; |
| --- | --- |

1)

mõlemal pool ühenduspunkti pakutakse kogu kindlat võimsust ühendvõimsusena mõlemal pool ühenduspunkti olemasoleva kindla võimsuse ulatuses;

| 2) | ülekandesüsteemi haldurid pakuvad võimsust vastava standardvõimsustoote jaoks reserveerimisplatvormil kooskõlas artikliga 27 ja kooskõlas kohaldatava jaotamismenetlusega, nagu on sätestatud III peatükis; |
| --- | --- |

2)

ülekandesüsteemi haldurid pakuvad võimsust vastava standardvõimsustoote jaoks reserveerimisplatvormil kooskõlas artikliga 27 ja kooskõlas kohaldatava jaotamismenetlusega, nagu on sätestatud III peatükis;

| 3) | ühenduspunktiga seotud ülekandesüsteemi haldurite pakutavat ühendvõimsust reserveeritakse ühtse jaotamismenetluse kaudu; |
| --- | --- |

3)

ühenduspunktiga seotud ülekandesüsteemi haldurite pakutavat ühendvõimsust reserveeritakse ühtse jaotamismenetluse kaudu;

| 4) | võrgukasutajad järgivad asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite ülekandelepingu(te) kehtivaid tingimusi alates ülekandevõimsuse kohta lepingu sõlmimisest; |
| --- | --- |

4)

võrgukasutajad järgivad asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite ülekandelepingu(te) kehtivaid tingimusi alates ülekandevõimsuse kohta lepingu sõlmimisest;

| 5) | kui mis tahes ajavahemikus on ühel pool ühenduspunkti rohkem kindlat võimsust kui teisel pool, siis võib ülekandesüsteemi haldur, kellel on kõige rohkem kindlat võimsust, pakkuda võrgukasutajatele lisavõimsust eraldatud tootena kooskõlas enampakkumiskalendriga ja alljärgnevate eeskirjadega:






  a) | kui teisel pool ühenduspunkti on eraldatud võimsust käsitlev ülekandeleping, võib võimsust pakkuda eraldatuna ulatuses, mis ei ületa teisel pool kehtiva ülekandelepingu kohast kogust ja kestust; |
| --- | --- | --- |

5)

kui mis tahes ajavahemikus on ühel pool ühenduspunkti rohkem kindlat võimsust kui teisel pool, siis võib ülekandesüsteemi haldur, kellel on kõige rohkem kindlat võimsust, pakkuda võrgukasutajatele lisavõimsust eraldatud tootena kooskõlas enampakkumiskalendriga ja alljärgnevate eeskirjadega:

a)

kui teisel pool ühenduspunkti on eraldatud võimsust käsitlev ülekandeleping, võib võimsust pakkuda eraldatuna ulatuses, mis ei ületa teisel pool kehtiva ülekandelepingu kohast kogust ja kestust;

| b) | kui selline lisavõimsus ei kuulu lõike 5 punkti a reguleerimisalasse, siis võib seda pakkuda maksimaalselt üheks aastaks; |
| --- | --- |

b)

kui selline lisavõimsus ei kuulu lõike 5 punkti a reguleerimisalasse, siis võib seda pakkuda maksimaalselt üheks aastaks;

| 6) | kooskõlas lõikega 5 jaotatud mis tahes eraldatud võimsust võib sellisena kasutada ja registreerida. Sellega võib kaubelda ka järelturul; |
| --- | --- |

6)

kooskõlas lõikega 5 jaotatud mis tahes eraldatud võimsust võib sellisena kasutada ja registreerida. Sellega võib kaubelda ka järelturul;

| 7) | kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid loovad ühise registreerimismenetluse eraldatud võimsuse jaoks, andes võrgukasutajatele vahendid oma ühendvõimsuse voogude registreerimiseks ühe registreerimisega; |
| --- | --- |

7)

kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid loovad ühise registreerimismenetluse eraldatud võimsuse jaoks, andes võrgukasutajatele vahendid oma ühendvõimsuse voogude registreerimiseks ühe registreerimisega;

| 8) | kohustusi pakkuda ühendvõimsust kohaldatakse ka võimsuse järelturgude suhtes asjakohases ulatuses. Lõike 1 kehtivust piiramata võib esialgselt ühendvõimsusena jaotatud võimsust järelturul edasi müüa vaid ühendvõimsusena; |
| --- | --- |

8)

kohustusi pakkuda ühendvõimsust kohaldatakse ka võimsuse järelturgude suhtes asjakohases ulatuses. Lõike 1 kehtivust piiramata võib esialgselt ühendvõimsusena jaotatud võimsust järelturul edasi müüa vaid ühendvõimsusena;

| 9) | kui kaks või rohkem ühenduspunkti ühendavad sama kaht kõrvutiasuvat sisend-väljund-süsteemi, pakuvad asjassepuutuvad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid nendes ühenduspunktides olemasolevaid võimsuseid ühes virtuaalses ühenduspunktis. Kui kaasatud on rohkem kui kaks ülekandesüsteemi haldurit, kuna võimsust ühes või mõlemas sisend-väljund-süsteemis turustab enam kui üks ülekandesüsteemi haldur, hõlmab virtuaalne ühenduspunkt kõiki neid ülekandesüsteemi haldureid võimalikult suures ulatuses. Kõikidel juhtudel luuakse virtuaalne ühenduspunkt vaid juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kogu tehniline võimsus virtuaalsetes ühenduspunktides võrdub või on suurem tehniliste võimsuste summast igas virtuaalseid ühenduspunkte toetavas ühenduspunktis; |
| --- | --- | --- |

9)

kui kaks või rohkem ühenduspunkti ühendavad sama kaht kõrvutiasuvat sisend-väljund-süsteemi, pakuvad asjassepuutuvad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid nendes ühenduspunktides olemasolevaid võimsuseid ühes virtuaalses ühenduspunktis. Kui kaasatud on rohkem kui kaks ülekandesüsteemi haldurit, kuna võimsust ühes või mõlemas sisend-väljund-süsteemis turustab enam kui üks ülekandesüsteemi haldur, hõlmab virtuaalne ühenduspunkt kõiki neid ülekandesüsteemi haldureid võimalikult suures ulatuses. Kõikidel juhtudel luuakse virtuaalne ühenduspunkt vaid juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kogu tehniline võimsus virtuaalsetes ühenduspunktides võrdub või on suurem tehniliste võimsuste summast igas virtuaalseid ühenduspunkte toetavas ühenduspunktis;

| b) | kui need aitavad kaasa süsteemi ökonoomsele ja tõhusale kasutamisele, sealhulgas, kuid mitte ainult määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 16 sätestatud eeskirjade rakendamisele. |
| --- | --- |

b)

kui need aitavad kaasa süsteemi ökonoomsele ja tõhusale kasutamisele, sealhulgas, kuid mitte ainult määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 16 sätestatud eeskirjade rakendamisele.

Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid peavad alustama vajalikke analüüse ning looma toimivad virtuaalsed ühenduspunktid hiljemalt 5 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 20

Võimsuse ühendamine olemasolevate ülekandelepingute korral

1.   Võrgukasutajad, kes on käesoleva määruse jõustumise ajal olemasolevate ülekandelepingute osapooled vastavates ühenduspunktides, peaksid vastavalt käesoleva lepingu artikli 19 sätetele püüdma kokkulepete teel sõlmida lepingu võimsuse ühendamiseks (edaspidi: ühendamistoiming). Kõnealused võrgukasutajad ja ülekandesüsteemide haldurid peavad tegema aruandeid asjaomastele riiklikele reguleerivatele asutustele kõikide ühendamistoimingute kohta, mille on teinud kõik olemasolevate ülekandelepingute osapooled. Selle põhjal esitab riiklik reguleeriv asutus ametile aruande võimsuse ühendamise edenemise kohta aasta jooksul asjaomases liikmesriigis. Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest avaldab amet aruande võimsuse ühendamises tehtud edusammude kohta.

2.   Ülekandesüsteemi haldurid, kes on kehtivate ülekandelepingute osapooled, võivad igal ajal osaleda ühendamistoiminguga seotud aruteludel, kui nad saavad kutse võrgukasutajatelt, kes on kehtivate ülekandelepingute osapooled.

3.   Kui vastavad võrgukasutajad on ühendamistoimingus kokku leppinud, teavitavad osavõtjad ühenduspunktiga seotud ülekandesüsteemi haldureid sellisest kavatsetud ühendamistoimingust ilma liigse viivituseta ja toimub asjakohase võimsuse ülekanne. Igal juhul tehakse ühendamistoiminguid asjaomaste kehtivate ülekandelepingute kohaldatavate tingimuste alusel. Kui ühendamistoiming on lõpetatud, käsitletakse asjakohast võimsust ühendvõimsusena.

4.   Mingil juhul ei tohi kehtivate lepingute muutmise tulemusena ühendatud võimsusega seotud ühendamistoimingu kestus ületada esialgsete ülekandelepingute kestust.

5.   Kogu võimsus ühendatakse esimesel võimalusel. Eraldatud võimsuse suhtes kehtivaid ülekandelepinguid ei saa uuendada, pikendada ega muuta pärast kehtivuse lõppemist. Selline võimsus muutub olemasolevaks võimsuseks alates ülekandelepingute kehtivuse lõppemisest.

V   PEATÜKK

KATKESTATAV VÕIMSUS

Artikkel 21

Katkestatavate teenuste jaotamine

1.   Ülekandesüsteemi haldurid pakuvad kahesuunalise katkestatava võimsuse päevatoodet ühenduspunktides, kus kindlat võimsust pakuti, kuid see on päev ette välja müüdud. Ühesuunalistes ühenduspunktides, kus tehnilist võimsust pakutakse vaid ühes suunas, pakuvad ülekandesüsteemi haldurid teises suunas katkestatava võimsuse päevatoodet. Ülekandesüsteemi haldurid võivad pakkuda ka pikema kestusega katkestatava võimsuse tooteid.

2.   Kui pakutakse katkestatavat võimsust, ei tohi see kahjustada pakutava kindla võimsuse kogust. Ülekandesüsteemi halduritel ei ole lubatud panna kõrvale kindla võimsusena pakkumiseks sobivat võimsust eesmärgiga pakkuda seda katkestatava võimsusena.

3.   Päevatoodetest erinevate katkestatava võimsuse toodete pakkumise korral kohaldatakse kindla võimsuse standardtoodete kestusi ka katkestava võimsuse toodete suhtes.

4.   Katkestatava võimsuse pakkumise korral jaotatakse seda enampakkumismenetluse kaudu, erandiks on vaid päevasisene katkestatav võimsus.

5.   Päevasisest katkestatavat võimsust jaotatakse üleregistreerimismenetluse abil.

6.   Päevasisest katkestatavat võimsust jaotatakse ainult siis, kui kindel võimsus – tehniline võimsus või täiendav võimsus – on välja müüdud.

7.   Kui enampakkumist korraldatakse päevasisesest tootest pikema kestusega mis tahes katkestatava toote puhul, siis avaldavad ülekandesüsteemi haldurid pakutava katkestatava võimsuse kogused, kui need on teada, enne enampakkumismenetluse algust.

8.   Katkestatava võimsuse pakkumise korral jaotatakse see eraldi enampakkumismenetluses pärast seda, kui sama kestusega kindel võimsus on jaotatud, kuid enne lühema kestusega kindla võimsuse enampakkumise algust, erandiks on päevasisene katkestatav võimsus.

9.   Katkestatava võimsuse pakkumise korral toimuvad enampakkumismenetlused samade põhimõtete alusel ja vastavalt samadele ajakavadele nagu kindla võimsuse puhul. Katkestatava võimsuse enampakkumistel kohaldatavad täpsed ajakavad täpsustatakse enampakkumiskalendris, erandiks on päevasisene katkestatav võimsus.

Artikkel 22

Minimaalne katkestusest etteteatamise aeg

1.   Katkestataval võimsusel on minimaalne katkestusest etteteatamise aeg, mille otsustavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid ühiselt.

2.   Vaikimisi kohaldatav minimaalne katkestusest etteteatamise aeg gaasitunni kohta on selle gaasitunni registreerimisest alates neljakümne viie minuti jooksul. Kui kaks ülekandesüsteemi haldurit soovivad lühendada katkestusest etteteatamise aega, peab pädev riiklik reguleeriv asutus ülekandesüsteemi haldurite vahel sõlmitava sellekohase kokkuleppe heaks kiitma.

Artikkel 23

Katkestusprotsessi koordineerimine

Katkestuse algatanud ülekandesüsteemi haldur teavitab asjakohast kõrvutiasuva piirkonna ülekandesüsteemi haldurit. Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid teavitavad katkestusest mõjutatud võrgukasutajaid esimesel võimalusel, kuid mitte enne teabe usaldusväärsuse kontrollimist.

Artikkel 24

Kindlaksmääratud katkestuste järjestus

1.   Kui registreeringute koguhulk ületab gaasi kogust, mis saab läbi teatud ühenduspunkti liikuda, määratakse katkestuste järjestus kindlaks kõnealust katkestatavat võimsust käsitlevate ülekandelepingute ajatempli põhjal. Katkestuse korral on varem jõustuvad ülekandelepingud ülimuslikud hiljem jõustuvate ülekandelepingute suhtes.

2.   Kui pärast lõikes 1 kirjeldatud menetluse rakendamist on kaks või rohkem registreeringut katkestuste järjestuses samal positsioonil ja ülekandesüsteemi haldur ei katkesta neid kõiki, vähendatakse neid registreeringuid proportsionaalselt.

3.   ELis osutatavate erinevate katkestatava võimsuse teenuste vaheliste erinevuste korvamiseks rakendavad ja kooskõlastavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid käesolevas artiklis sätestatud ühenduspunkti ühismenetlusi ühenduspunkti alusel.

Artikkel 25

Katkestuste põhjused

Ülekandesüsteemi haldurid lisavad katkestuste põhjused kas otse katkestatava võimsusega seotud ülekandelepingutesse või neid lepinguid reguleerivatesse üldtingimustesse. Katkestuste põhjused võivad olla muu hulgas, kuid mitte ainult, gaasi kvaliteet, rõhk, temperatuur, voolusuunad, kindla võimsusega seotud lepingute kasutamine, hooldustööd, üles- või allavoolu piirangud, kohustus osutada avalikke teenuseid ja ülekoormuse juhtimise korrast tulenev võimsuse haldamine.

VI   PEATÜKK

TARIIFID JA VÕIMSUSE RESERVEERIMISPLATVORMID

Artikkel 26

Tariifid

1.   Riikliku reguleeriva ameti kehtestatud ja/või heakskiidetud metoodika järgi arvutatud tariifi või riikliku reguleeriva ameti kehtestatud ja/või heakskiidetud tariifi kasutatakse baashinnana kõikidel enampakkumistel, kus pakutakse standardvõimsustooteid kindla ja katkestatava võimsuse jaoks.

2.   Võimsuse enampakkumisel kindlaks määratud maksmisele kuuluv hind võib olla kas fikseeritud hind või muutuv hind või see võib sõltuda muudest kohaldatava reguleeriva korraga ettenähtud tingimustest. Fikseeritud hind koosneb enampakkumise ajal kohaldatavast tariifist, millele lisandub enampakkumise tasu. Muutuv hind koosneb kohaldatavast tariifist ajal, mil võimsust saab kasutada, ning sellele lisandub enampakkumise tasu. Ühendtootes sisalduva võimsuse suhtes kohaldatavad tingimused võivad erineda kummalgi pool ühenduspunkti.

3.   Käesoleva määruse rakendamiseks kohased tariifitingimused tuleb sobival ajal sätestada ELi ja/või riigi tasandil. Need tingimused peavad võimaldama käesoleva määrusega kehtestatud võimsuse jaotamise mehhanismide nõuetekohast rakendamist ilma kahjulike mõjudeta ülekandesüsteemi haldurite tuludele ja rahavoogudele käesoleva määruse rakendamise tõttu, eelkõige seoses sätetega, mis näevad ette osa võimsusest, sh uuest võimsusest, kõrvalepanemise kooskõlas artikli 2 lõikega 3, artikli 8 lõikega 7 ja artikli 8 lõikega 8 ning artikli 19 lõike 5 punktiga b.

4.   Ühendvõimsusest saadud enampakkumise tulud tuleb jagada ühendvõimsusesse võimsust lisavate ülekandesüsteemi haldurite vahel. Ühendvõimsuse baashind on ühendvõimsuses sisalduvate võimsuste baashindade summa. Kogu ühendvõimsuse müügitulu antakse asjaomastele ülekandesüsteemi halduritele pärast iga võimsusega seotud tehingut.

5.   Ühendvõimsuse baashinnast saadavad tulud antakse ülekandesüsteemi halduritele võrdeliselt nende ühendvõimsuses sisalduvate võimsuste baashindadega. Ühendvõimsuse enampakkumise hinnast saadavad tulud jagatakse ülekandesüsteemi haldurite vahel vastavalt enne enampakkumisi sõlmitud kokkuleppele, mille on vajadusel heaks kiitnud asjaomane riiklik reguleeriv asutus. Kui enne enampakkumist ei ole kokkulepet sõlmitud, jaotatakse ühendvõimsuse enampakkumise hinnast saadavad tulud ülekandesüsteemi haldurite vahel võrdsetes osades.

6.   Riiklikud reguleerivad asutused peavad heaks kiitma üle- ja alakompenseerimise mehhanismid. Kui kohaldatakse hinna ülempiiri, siis peab riiklik reguleeriv asutus heaks kiitma vastavat tariifi ületavatest võimsuse hindadest saadavate tulude kasutamise.

Artikkel 27

Võimsuse reserveerimisplatvormid

1.   Käesoleva määruse kohaldamiseks pakuvad ülekandesüsteemi haldurid võimsust ühe või piiratud arvu ühiste veebipõhiste reserveerimisplatvormide abil. Ülekandesüsteemi haldurid võivad hallata selliseid platvorme ise või tellida seda kokkulepitud isikult, kes vajadusel esindab neid suhetes võrgukasutajatega.

2.   Ühistes reserveerimisplatvormides kohaldatakse alljärgnevaid reegleid:

| a) | kohaldatakse kogu võimsuse pakkumise ja jaotamisega seotud reegleid ja menetlusi kooskõlas III peatükiga; |
| --- | --- |

a)

kohaldatakse kogu võimsuse pakkumise ja jaotamisega seotud reegleid ja menetlusi kooskõlas III peatükiga;

| b) | eesõigus omistatakse kindla ühendvõimsuse pakkumiseks kehtestatavale menetlusele kooskõlas IV peatükiga; |
| --- | --- |

b)

eesõigus omistatakse kindla ühendvõimsuse pakkumiseks kehtestatavale menetlusele kooskõlas IV peatükiga;

| c) | võrgukasutajatele tuleb luua võimalused pakkuda ja hankida järelvõimsust; |
| --- | --- |

c)

võrgukasutajatele tuleb luua võimalused pakkuda ja hankida järelvõimsust;

| d) | reserveerimisplatvormide teenuste kasutamiseks järgivad võrgukasutajad kõiki õigusaktidest ja lepingutest tulenevaid kehtivaid nõudeid, mis võimaldavad neil ülekandelepingu alusel reserveerida ja kasutada võimsust asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite võrgus; |
| --- | --- |

d)

reserveerimisplatvormide teenuste kasutamiseks järgivad võrgukasutajad kõiki õigusaktidest ja lepingutest tulenevaid kehtivaid nõudeid, mis võimaldavad neil ülekandelepingu alusel reserveerida ja kasutada võimsust asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite võrgus;

| e) | mis tahes ühe ühenduspunkti või virtuaalse ühenduspunkti võimsust on lubatud pakkuda ainult ühe reserveerimisplatvormi kaudu. |
| --- | --- |

e)

mis tahes ühe ühenduspunkti või virtuaalse ühenduspunkti võimsust on lubatud pakkuda ainult ühe reserveerimisplatvormi kaudu.

3.   Ühe või piiratud arvu ühiste reserveerimisplatvormide loomisega soodustatakse ja lihtsustatakse võrgukasutajate jaoks võimsuse reserveerimist ühenduspunktides kogu ELi ulatuses. Selleks korraldab Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest konsultatsioone üldsusega, et teha kindlaks turu vajadused ja eelistused. Konsulteerimismenetlus kestab kuni kuus kuud ning hõlmab ka konsultatsioonitulemuste kohta Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku aruande avaldamist. Aruandes määratletakse variandid turu vajadustele vastava lahenduse loomiseks, võttes arvesse raha- ja ajakulu, et ülekandesüsteemi halduritel või neid esindavatel isikutel oleks võimalik ellu rakendada kõige sobivam variant. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik ja amet aitavad vajaduse korral sellele protsessile kaasa.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 6 lõike 1 punkti a kehtivust piiramata alustatakse käesoleva määruse kohaldamist 1. novembrist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 36.

1

(2)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 94.

2

(3)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

3

(4)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 1.

5

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 985/2013,

14. oktoober 2013,

millega muudetakse ning parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa teatavate lõhna- ja maitseainete osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete ning lähtematerjalide loetelu ja nende kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud Euroopa Liidu lõhna- ja maitseainete ning lähtematerjalide loetelu ja nende kasutamise tingimused.

| (2) | Liidu loetelu A osa sisaldab nii hindamise läbinud lõhna- ja maitseaineid, millele ei ole lisatud joonealuseid märkusi, kui ka hindamisel olevaid lõhna- ja maitseaineid, millele on loetelus lisatud joonealused märkused 1–4. |
| --- | --- |

(2)

Liidu loetelu A osa sisaldab nii hindamise läbinud lõhna- ja maitseaineid, millele ei ole lisatud joonealuseid märkusi, kui ka hindamisel olevaid lõhna- ja maitseaineid, millele on loetelus lisatud joonealused märkused 1–4.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet on viinud lõpule 23 ühendi hindamise, mis on hetkel loetletud kui hindamisel olevad lõhna- ja maitseained. EFSA hindas kõnealuseid lõhna- ja maitseaineid järgmiste lõhna- ja maitseainete gruppide hindamiste raames: hindamine FGE.06rev4 (3) (ained FL-nr 02.229, 05.137, 09.562 ja 09.854), hindamine FGE.07rev4 (4) (ained FL-nr 02.145, 02.194, 02.211, 07.198 ja 07.204), hindamine FGE.08rev5 (5) (aine FL-nr 15.134), hindamine FGE.09rev4 (6) (ained FL-nr 07.202 ja 07.255), hindamine FGE.12rev3 (7) (aine FL-nr 05.182), hindamine FGE.20rev4 (8) (ained FL-nr 05.026, 05.028, 05.029 and 09.858), hindamine FGE.23rev4 (9) (aine FL-nr 13.170), hindamine FGE.63rev1 (10) (FL-nr 02.252, 07.190 ja 09.936), hindamine FGE.94rev1 (11) (aine FL-nr 16.095) ja hindamine FGE.304 (12) (aine FL-nr 16.123). EFSA järeldas, et kõnealused lõhna- ja maitseained ei tekita toiduga sissevõetavates kogustes ohtu. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet on viinud lõpule 23 ühendi hindamise, mis on hetkel loetletud kui hindamisel olevad lõhna- ja maitseained. EFSA hindas kõnealuseid lõhna- ja maitseaineid järgmiste lõhna- ja maitseainete gruppide hindamiste raames: hindamine FGE.06rev4 (3) (ained FL-nr 02.229, 05.137, 09.562 ja 09.854), hindamine FGE.07rev4 (4) (ained FL-nr 02.145, 02.194, 02.211, 07.198 ja 07.204), hindamine FGE.08rev5 (5) (aine FL-nr 15.134), hindamine FGE.09rev4 (6) (ained FL-nr 07.202 ja 07.255), hindamine FGE.12rev3 (7) (aine FL-nr 05.182), hindamine FGE.20rev4 (8) (ained FL-nr 05.026, 05.028, 05.029 and 09.858), hindamine FGE.23rev4 (9) (aine FL-nr 13.170), hindamine FGE.63rev1 (10) (FL-nr 02.252, 07.190 ja 09.936), hindamine FGE.94rev1 (11) (aine FL-nr 16.095) ja hindamine FGE.304 (12) (aine FL-nr 16.123). EFSA järeldas, et kõnealused lõhna- ja maitseained ei tekita toiduga sissevõetavates kogustes ohtu.

| (4) | Seetõttu tuleks kõnealuste lõhna- ja maitseainete gruppide raames hinnatud ained loetleda hindamise läbinud lõhna- ja maitseainetena ning liidu loetelu vastavatest kannetest kustutada joonealused märkused 1–4. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks kõnealuste lõhna- ja maitseainete gruppide raames hinnatud ained loetleda hindamise läbinud lõhna- ja maitseainetena ning liidu loetelu vastavatest kannetest kustutada joonealused märkused 1–4.

| (5) | Pärast liidu loetelu avaldamist on selles tuvastatud mõned vead. Kõnealused vead on seotud nimede, CASi numbrite, JECFA numbrite või järgmiste ainete teiseste komponentidega: FL-nr 02.093, 02.110, 05.085, 08.004, 09.016, 09.131, 09.132, 09.266, 09.578, 09.596, 09.880, 12.075, 12.086, 12.273, 13.028, 13.190, 14.067 ja 17.015. Need vead tuleks parandada. |
| --- | --- |

(5)

Pärast liidu loetelu avaldamist on selles tuvastatud mõned vead. Kõnealused vead on seotud nimede, CASi numbrite, JECFA numbrite või järgmiste ainete teiseste komponentidega: FL-nr 02.093, 02.110, 05.085, 08.004, 09.016, 09.131, 09.132, 09.266, 09.578, 09.596, 09.880, 12.075, 12.086, 12.273, 13.028, 13.190, 14.067 ja 17.015. Need vead tuleks parandada.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seetõttu vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa tuleks seetõttu vastavalt muuta ja parandada.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

1

(2)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  EFSA Journal (2013); 11(2):3091.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal (2012); 10(10):2899.

4

EFSA Journal

(5)  EFSA Journal (2012); 10(7):2837.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal (2012); 10(7):2836.

6

EFSA Journal

(7)  EFSA Journal (2012); 10(12):2993.

7

EFSA Journal

(8)  EFSA Journal (2012); 10(12):2994.

8

EFSA Journal

(9)  EFSA Journal (2013); 11(2):3092.

9

EFSA Journal

(10)  EFSA Journal (2012); 10(10):2900.

10

EFSA Journal

(11)  EFSA Journal (2012); 10(6):2747.

11

EFSA Journal

(12)  EFSA Journal (2012); 10(10):2903.

12

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisa A osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kanne aine FL-nr 02.093 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.093 | (Z)-non-6-een-1-ool | 35854-86–5 | 324 | 10294 | | | | JECFA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Kanne aine FL-nr 02.093 kohta asendatakse järgmisega:

„02.093

(Z)-non-6-een-1-ool

35854-86–5

324

10294

JECFA”

| 2) | Kanne aine FL-nr 02.110 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.110 | 2,6-dimetüülhept-6-een-1-ool | 36806-46–9 | 348 | | Vähemalt 90 %; teisene koostisaine: 5–10 % 2,6-dimetüül-5-hepteen-1-ooli | | | JECFA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Kanne aine FL-nr 02.110 kohta asendatakse järgmisega:

„02.110

2,6-dimetüülhept-6-een-1-ool

36806-46–9

348

Vähemalt 90 %; teisene koostisaine: 5–10 % 2,6-dimetüül-5-hepteen-1-ooli

JECFA”

| 3) | Kanne aine FL-nr 02.145 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.145 | 2,6-dimetüülokta-1,5,7-trieen-3-ool | 29414-56–0 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Kanne aine FL-nr 02.145 kohta asendatakse järgmisega:

„02.145

2,6-dimetüülokta-1,5,7-trieen-3-ool

29414-56–0

EFSA”

| 4) | Kanne aine FL-nr 02.194 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.194 | okta-1,5-dieen-3-ool | 83861-74–9 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Kanne aine FL-nr 02.194 kohta asendatakse järgmisega:

„02.194

okta-1,5-dieen-3-ool

83861-74–9

EFSA”

| 5) | Kanne aine FL-nr 02.211 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.211 | undeka-1,5-dieen-3-ool | 56722-23–7 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Kanne aine FL-nr 02.211 kohta asendatakse järgmisega:

„02.211

undeka-1,5-dieen-3-ool

56722-23–7

EFSA”

| 6) | Kanne aine FL-nr 02.229 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.229 | (–)-3,7-dimetüül-6-okteen-1-ool | 7540-51–4 | | | Vähemalt 90 % cis-isomeeri; teisesed koostisained: 2–6 % diküllastamata ja küllastunud C10-alkohole, 2–4 % tsitronellüülatsetaati ja 2–3 % tsitronellaali | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Kanne aine FL-nr 02.229 kohta asendatakse järgmisega:

„02.229

(–)-3,7-dimetüül-6-okteen-1-ool

7540-51–4

Vähemalt 90 % cis-isomeeri; teisesed koostisained: 2–6 % diküllastamata ja küllastunud C10-alkohole, 2–4 % tsitronellüülatsetaati ja 2–3 % tsitronellaali

EFSA”

| 7) | Kanne aine FL-nr 02.252 kohta asendatakse järgmisega:













  „02.252 | 4,8-dimetüül-3,7-nonadieen-2-ool | 67845-50–5 | 1841 | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Kanne aine FL-nr 02.252 kohta asendatakse järgmisega:

„02.252

4,8-dimetüül-3,7-nonadieen-2-ool

67845-50–5

1841

EFSA”

| 8) | Kanne aine FL-nr 05.026 kohta asendatakse järgmisega:













  „05.026 | o-tolualdehüüd | 529–20-4 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Kanne aine FL-nr 05.026 kohta asendatakse järgmisega:

„05.026

o-tolualdehüüd

529–20-4

EFSA”

| 9) | Kanne aine FL-nr 05.028 kohta asendatakse järgmisega:













  „05.028 | m-tolualdehüüd | 620–23-5 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9)

Kanne aine FL-nr 05.028 kohta asendatakse järgmisega:

„05.028

m-tolualdehüüd

620–23-5

EFSA”

| 10) | Kanne aine FL-nr 05.029 kohta asendatakse järgmisega:













  „05.029 | p-tolualdehüüd | 104–87-0 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10)

Kanne aine FL-nr 05.029 kohta asendatakse järgmisega:

„05.029

p-tolualdehüüd

104–87-0

EFSA”

| 11) | Kanne aine FL-nr 05.085 kohta asendatakse järgmisega:













  „05.085 | (Z)-hept-4-enaal | 6728-31–0 | 320 | 2124 | Vähemalt 93 % hept-4-enaali Z-isomeeri; teisene koostisaine: 2–5 % hept-4-enaali E-isomeeri. | | | JECFA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

11)

Kanne aine FL-nr 05.085 kohta asendatakse järgmisega:

„05.085

(Z)-hept-4-enaal

6728-31–0

320

2124

Vähemalt 93 % hept-4-enaali Z-isomeeri; teisene koostisaine: 2–5 % hept-4-enaali E-isomeeri.

JECFA”

| 12) | Kanne aine FL-nr 05.137 kohta asendatakse järgmisega:













  „05.137 | dets-4(cis)-enaal | 21662-09–9 | | | Vähemalt 90 %; teisene koostisaine: vähemalt 5 % trans-isomeeri | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12)

Kanne aine FL-nr 05.137 kohta asendatakse järgmisega:

„05.137

dets-4(cis)-enaal

21662-09–9

Vähemalt 90 %; teisene koostisaine: vähemalt 5 % trans-isomeeri

EFSA”

| 13) | Kanne aine FL-nr 05.182 kohta asendatakse järgmisega:













  „05.182 | 2,6,6-trimetüültsükloheks-2-een-1-karboksaldehüüd | 432–24-6 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13)

Kanne aine FL-nr 05.182 kohta asendatakse järgmisega:

„05.182

2,6,6-trimetüültsükloheks-2-een-1-karboksaldehüüd

432–24-6

EFSA”

| 14) | Kanne aine FL-nr 07.190 kohta asendatakse järgmisega:













  „07.190 | okta-1,5-dieen-3-oon | 65213-86–7 | 1848 | | Stereoisomeeride segu: 60–90 % E-isomeeri ja 10–40 % Z-isomeeri | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14)

Kanne aine FL-nr 07.190 kohta asendatakse järgmisega:

„07.190

okta-1,5-dieen-3-oon

65213-86–7

1848

Stereoisomeeride segu: 60–90 % E-isomeeri ja 10–40 % Z-isomeeri

EFSA”

| 15) | Kanne aine FL-nr 07.198 kohta asendatakse järgmisega:













  „07.198 | pseudoionoon | 141–10-6 | | 11191 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15)

Kanne aine FL-nr 07.198 kohta asendatakse järgmisega:

„07.198

pseudoionoon

141–10-6

11191

EFSA”

| 16) | Kanne aine FL-nr 07.202 kohta asendatakse järgmisega:













  „07.202 | 2,6,6-trimetüültsükloheks-2-een-1-oon | 20013-73–4 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16)

Kanne aine FL-nr 07.202 kohta asendatakse järgmisega:

„07.202

2,6,6-trimetüültsükloheks-2-een-1-oon

20013-73–4

EFSA”

| 17) | Kanne aine FL-nr 07.204 kohta asendatakse järgmisega:













  „07.204 | 3,3,6-trimetüülhepta-1,5-dieen-4-oon | 546–49-6 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17)

Kanne aine FL-nr 07.204 kohta asendatakse järgmisega:

„07.204

3,3,6-trimetüülhepta-1,5-dieen-4-oon

546–49-6

EFSA”

| 18) | Kanne aine FL-nr 07.255 kohta asendatakse järgmisega:













  „07.255 | l-piperitoon | 4573-50–6 | 1856 | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18)

Kanne aine FL-nr 07.255 kohta asendatakse järgmisega:

„07.255

l-piperitoon

4573-50–6

1856

EFSA”

| 19) | Kanne aine FL-nr 08.004 kohta asendatakse järgmisega:













  „08.004 | piimhape | 50–21-5 | 930 | 4 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19)

Kanne aine FL-nr 08.004 kohta asendatakse järgmisega:

„08.004

piimhape

50–21-5

930

4

EFSA”

| 20) | Kanne aine FL-nr 09.016 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.016 | mentüülatsetaat | 16409-45–3 | 431 | 206 | | | | JECFA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

20)

Kanne aine FL-nr 09.016 kohta asendatakse järgmisega:

„09.016

mentüülatsetaat

16409-45–3

431

206

JECFA”

| 21) | Kanne aine FL-nr 09.131 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.131 | DL-isobornüülpropionaat | 2756-56–1 | 1391 | 412 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Kanne aine FL-nr 09.131 kohta asendatakse järgmisega:

„09.131

DL-isobornüülpropionaat

2756-56–1

1391

412

EFSA”

| 22) | Kanne aine FL-nr 09.132 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.132 | bensüülpropionaat | 122–63-4 | 842 | 413 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22)

Kanne aine FL-nr 09.132 kohta asendatakse järgmisega:

„09.132

bensüülpropionaat

122–63-4

842

413

EFSA”

| 23) | Kanne aine FL-nr 09.266 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.266 | heksüül-2-butenaat | 19089-92–0 | 1807 | 10688 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23)

Kanne aine FL-nr 09.266 kohta asendatakse järgmisega:

„09.266

heksüül-2-butenaat

19089-92–0

1807

10688

EFSA”

| 24) | Kanne aine FL-nr 09.562 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.562 | trans-3-heksenüülformiaat | 56922-80–6 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24)

Kanne aine FL-nr 09.562 kohta asendatakse järgmisega:

„09.562

trans-3-heksenüülformiaat

56922-80–6

EFSA”

| 25) | Kanne aine FL-nr 09.578 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.578 | heksüül-(E)-but-2-enaat | 1617-25–0 | | 10688 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

25)

Kanne aine FL-nr 09.578 kohta asendatakse järgmisega:

„09.578

heksüül-(E)-but-2-enaat

1617-25–0

10688

EFSA”

| 26) | Kanne aine FL-nr 09.596 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.596 | isopentüül-(Z)-but-2-enaat | 10482-55–0 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26)

Kanne aine FL-nr 09.596 kohta asendatakse järgmisega:

„09.596

isopentüül-(Z)-but-2-enaat

10482-55–0

EFSA”

| 27) | Kanne aine FL-nr 09.854 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.854 | cis-3-heksenüül-2-metüülbutanaat | 53398-85–9 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27)

Kanne aine FL-nr 09.854 kohta asendatakse järgmisega:

„09.854

cis-3-heksenüül-2-metüülbutanaat

53398-85–9

EFSA”

| 28) | Kanne aine FL-nr 09.858 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.858 | fenüülmetüül-2-metüül-2-butenaat | 67674-41–3 | | | Stereoisomeeride segu: 60–90 % E-isomeeri ja 10–40 % Z-isomeeri | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28)

Kanne aine FL-nr 09.858 kohta asendatakse järgmisega:

„09.858

fenüülmetüül-2-metüül-2-butenaat

67674-41–3

Stereoisomeeride segu: 60–90 % E-isomeeri ja 10–40 % Z-isomeeri

EFSA”

| 29) | Kanne aine FL-nr 09.880 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.880 | (Z)-hept-4-een-2-üül butanaat | 94088-12–7 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29)

Kanne aine FL-nr 09.880 kohta asendatakse järgmisega:

„09.880

(Z)-hept-4-een-2-üül butanaat

94088-12–7

EFSA”

| 30) | Kanne aine FL-nr 09.936 kohta asendatakse järgmisega:













  „09.936 | 4,8-dimetüül-3,7-nonadieen-2-üülatsetaat | 91418-25–6 | 1847 | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30)

Kanne aine FL-nr 09.936 kohta asendatakse järgmisega:

„09.936

4,8-dimetüül-3,7-nonadieen-2-üülatsetaat

91418-25–6

1847

EFSA”

| 31) | Kanne aine FL-nr 12.075 kohta asendatakse järgmisega:













  „12.075 | metüülprop-1-enüüldisulfiid | 5905-47–5 | 569 | 11712 | Vähemalt 90 %; teisene koostisaine: 3–4 % dimetüüldisulfiidi ja 3–4 % di-1-propenüüldisulfiidi | | | JECFA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

31)

Kanne aine FL-nr 12.075 kohta asendatakse järgmisega:

„12.075

metüülprop-1-enüüldisulfiid

5905-47–5

569

11712

Vähemalt 90 %; teisene koostisaine: 3–4 % dimetüüldisulfiidi ja 3–4 % di-1-propenüüldisulfiidi

JECFA”

| 32) | Kanne aine FL-nr 12.086 kohta asendatakse järgmisega:













  „12.086 | S-metüül-2-metüülbutaantioaat | 42075-45–6 | 486 | | | | | JECFA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

32)

Kanne aine FL-nr 12.086 kohta asendatakse järgmisega:

„12.086

S-metüül-2-metüülbutaantioaat

42075-45–6

486

JECFA”

| 33) | Kanne aine FL-nr 12.273 kohta asendatakse järgmisega:













  „12.273 | 3-(metüültio)heptanaal | 51755-70–5 | 1692 | | Vähemalt 92 %; teisene koostisaine: 5–7 % (E)-hept-2-enaali | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

33)

Kanne aine FL-nr 12.273 kohta asendatakse järgmisega:

„12.273

3-(metüültio)heptanaal

51755-70–5

1692

Vähemalt 92 %; teisene koostisaine: 5–7 % (E)-hept-2-enaali

EFSA”

| 34) | Kanne aine FL-nr 13.028 kohta asendatakse järgmisega:













  „13.028 | 2-butüül-(5 või 6)-keto-1,4-dioksaan | 65504-95–2 | 1484 | 2206 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

34)

Kanne aine FL-nr 13.028 kohta asendatakse järgmisega:

„13.028

2-butüül-(5 või 6)-keto-1,4-dioksaan

65504-95–2

1484

2206

EFSA”

| 35) | Kanne aine FL-nr 13.170 kohta asendatakse järgmisega:













  „13.170 | 2S-cis-tetrahüdro-4-metüül-2-(2-metüül-1-propenüül)-2H-püraan | 3033-23–6 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

35)

Kanne aine FL-nr 13.170 kohta asendatakse järgmisega:

„13.170

2S-cis-tetrahüdro-4-metüül-2-(2-metüül-1-propenüül)-2H-püraan

3033-23–6

EFSA”

| 36) | Kanne aine FL-nr 13.190 kohta asendatakse järgmisega:













  „13.190 | 3-((2-metüül-3-furüül)tio)-2-butanoon | 61295-44–1 | 1525 | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

36)

Kanne aine FL-nr 13.190 kohta asendatakse järgmisega:

„13.190

3-((2-metüül-3-furüül)tio)-2-butanoon

61295-44–1

1525

EFSA”

| 37) | Kanne aine FL-nr 14.067 kohta asendatakse järgmisega:













  „14.067 | 2-etoksü-3-metüülpürasiin | 32737-14–7 | 793 | 11921 | Vähemalt 82 % 2-etoksü-3-metüülpürasiini. Teisesed koostisained: 15 % 2-etoksü-5-metüülpürasiini (CASi nr 67845-34–5) või 2-etoksü-6-metüülpürasiini (CASi nr 53163-97–6) | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

37)

Kanne aine FL-nr 14.067 kohta asendatakse järgmisega:

„14.067

2-etoksü-3-metüülpürasiin

32737-14–7

793

11921

Vähemalt 82 % 2-etoksü-3-metüülpürasiini. Teisesed koostisained: 15 % 2-etoksü-5-metüülpürasiini (CASi nr 67845-34–5) või 2-etoksü-6-metüülpürasiini (CASi nr 53163-97–6)

EFSA”

| 38) | Kanne aine FL-nr 15.134 kohta asendatakse järgmisega:













  „15.134 | 2,5-dihüdroksü-1,4-ditiaan | 40018-26–6 | 550 | | Diastereoisomeeride segu: 25–30 % (2S, 5S ja 2R, 5R) ja 70–75 % (2S, 5R ja 2R, 5S) | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

38)

Kanne aine FL-nr 15.134 kohta asendatakse järgmisega:

„15.134

2,5-dihüdroksü-1,4-ditiaan

40018-26–6

550

Diastereoisomeeride segu: 25–30 % (2S, 5S ja 2R, 5R) ja 70–75 % (2S, 5R ja 2R, 5S)

EFSA”

| 39) | Kanne aine FL-nr 16.095 kohta asendatakse järgmisega:













  „16.095 | tsüklopropaankarboksamiid, N-[(2E)-3,7-dimetüül-2,6-oktadieen-1-üül] | 744251-93–2 | 1779 | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

39)

Kanne aine FL-nr 16.095 kohta asendatakse järgmisega:

„16.095

tsüklopropaankarboksamiid, N-[(2E)-3,7-dimetüül-2,6-oktadieen-1-üül]

744251-93–2

1779

EFSA”

| 40) | Kanne aine FL-nr 16.123 kohta asendatakse järgmisega:













  „16.123 | 1R,2S,5R)-N-(4-metoksüfenüül)-5-metüül-2-(1-metüületüül)tsükloheksaankarboksamiid | 68489-09–8 | | | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

40)

Kanne aine FL-nr 16.123 kohta asendatakse järgmisega:

„16.123

1R,2S,5R)-N-(4-metoksüfenüül)-5-metüül-2-(1-metüületüül)tsükloheksaankarboksamiid

68489-09–8

EFSA”

| 41) | Kanne aine FL-nr 17.015 kohta asendatakse järgmisega:













  „17.015 | DL-metüülmetioniinsulfooniumkloriid | 3493-12–7 | 1427 | 761 | | | | EFSA” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

41)

Kanne aine FL-nr 17.015 kohta asendatakse järgmisega:

„17.015

DL-metüülmetioniinsulfooniumkloriid

3493-12–7

1427

761

EFSA”

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 986/2013,

14. oktoober 2013,

millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGFi 2014. eelarveaastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 884/2006 (2) artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse IV lisas esitatud meetoditele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 884/2006 (2) artikli 4 lõike 1 punktis a on sätestatud, et rahalised kulutused, mida liikmesriigid on teinud toodete ostmiseks ettenähtud fondide käivitamiseks, määratakse kindlaks vastavalt kõnealuse määruse IV lisas esitatud meetoditele.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.1 esimese lõigu kohaselt arvutatakse kõnealused rahastamiskulud liidu ühtse intressimäära põhjal, mille määrab kindlaks komisjon iga eelarveaasta alguses. See ühtne intressimäär vastab kõnealuse lisa punkti I.2 esimeses lõigus osutatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja 12 kuu Euribori keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. Kõnealune määr tuleb kindlaks määrata Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) iga eelarveaasta alguses. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.1 esimese lõigu kohaselt arvutatakse kõnealused rahastamiskulud liidu ühtse intressimäära põhjal, mille määrab kindlaks komisjon iga eelarveaasta alguses. See ühtne intressimäär vastab kõnealuse lisa punkti I.2 esimeses lõigus osutatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja 12 kuu Euribori keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. Kõnealune määr tuleb kindlaks määrata Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) iga eelarveaasta alguses.

| (3) | Kui aga liikmesriigi poolt teatatud intressimäär on kõrgem kui võrdlusperioodiks määratud liidu ühtne intressimäär, siis kohaldatakse määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.2 teise lõigu kohaselt ühtset intressimäära. Kui liikmesriigi poolt edastatav intressimäär on madalam kui võrdlusperioodiks kinnitatud liidu ühtne intressimäär, määratakse selle liikmesriigi jaoks teatatud intressimääraga võrdne määr. |
| --- | --- |

(3)

Kui aga liikmesriigi poolt teatatud intressimäär on kõrgem kui võrdlusperioodiks määratud liidu ühtne intressimäär, siis kohaldatakse määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.2 teise lõigu kohaselt ühtset intressimäära. Kui liikmesriigi poolt edastatav intressimäär on madalam kui võrdlusperioodiks kinnitatud liidu ühtne intressimäär, määratakse selle liikmesriigi jaoks teatatud intressimääraga võrdne määr.

| (4) | Kui liikmesriik ei esita määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.2 esimeses lõigus osutatud teadet ettenähtud vormis ja tähtajaks, loetakse vastavalt selle lisa punkti I.2 kolmandale lõigule kõnealuse liikmesriigi kantud intressimääraks 0 %. Kui liikmesriik deklareerib, et ta ei kandnud intressikulusid, kuna tal ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, kohaldatakse kõnealuse liikmesriigi suhtes komisjoni määratud ühtset intressimäära. |
| --- | --- |

(4)

Kui liikmesriik ei esita määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisa punkti I.2 esimeses lõigus osutatud teadet ettenähtud vormis ja tähtajaks, loetakse vastavalt selle lisa punkti I.2 kolmandale lõigule kõnealuse liikmesriigi kantud intressimääraks 0 %. Kui liikmesriik deklareerib, et ta ei kandnud intressikulusid, kuna tal ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel, kohaldatakse kõnealuse liikmesriigi suhtes komisjoni määratud ühtset intressimäära.

| (5) | Liikmesriigid, v.a Prantsusmaa ja Rootsi, on deklareerinud, et nad ei kandnud intressikulusid, kuna neil ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel. Lisaks olid nende liikmesriikide viitemäärad võrdlusperioodil kõrgemad kui liidus kehtestatud ühtne intressimäär. Horvaatia puhul kasutati viitemäärana 2013. aasta juulis ja augustis kasutatud intressimäärasid. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid, v.a Prantsusmaa ja Rootsi, on deklareerinud, et nad ei kandnud intressikulusid, kuna neil ei olnud võrdlusperioodil põllumajandustooteid riiklikul ladustamisel. Lisaks olid nende liikmesriikide viitemäärad võrdlusperioodil kõrgemad kui liidus kehtestatud ühtne intressimäär. Horvaatia puhul kasutati viitemäärana 2013. aasta juulis ja augustis kasutatud intressimäärasid.

| (6) | Võttes arvesse liikmesriikide komisjonile edastatud teavet, tuleks EAGFi 2014. eelarveaastal kohaldatavate intressimäärade kehtestamisel arvestada osutatud eri tegureid. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse liikmesriikide komisjonile edastatud teavet, tuleks EAGFi 2014. eelarveaastal kohaldatavate intressimäärade kehtestamisel arvestada osutatud eri tegureid.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nende rahaliste kulutuste puhul, mida liikmesriigid on teinud sekkumistoodete ostmiseks ettenähtud fondidest, ning mis kaetakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) 2014. aasta eelarvest, määratakse määruse (EÜ) nr 884/2006 IV lisaga ettenähtud intressimäärad kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt kindlaks ühtse intressimäärana 0,4 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 884/2006, 21. juuni 2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt (ELT L 171, 23.6.2006, lk 35).

2

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 987/2013,

14. oktoober 2013,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Fenland Celery (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1151/2012 tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Fenland Celery” (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Ühendkuningriigi taotlus registreerida nimetus „Fenland Celery” (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Fenland Celery” registreerida, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Fenland Celery” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

2

(3)  ELT C 353, 17.11.2012, lk 9.

3

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ÜHENDKUNINGRIIK

Fenland Celery (KGT)

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 988/2013,

14. oktoober 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 41,5 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | MK | 50,7 |
| TR | 121,6 |
| ZZ | 86,2 |
| 0709 93 10 | TR | 121,5 |
| ZZ | 121,5 |
| 0805 50 10 | AR | 112,1 |
| CL | 118,6 |
| IL | 100,2 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 111,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0806 10 10 | BR | 257,9 |
| MK | 32,3 |
| TR | 137,1 |
| ZZ | 142,4 |
| 0808 10 80 | BA | 56,1 |
| BR | 89,2 |
| CL | 146,7 |
| NZ | 125,2 |
| US | 178,1 |
| ZA | 135,6 |
| ZZ | 121,8 |
| 0808 30 90 | TR | 128,9 |
| US | 162,0 |
| ZZ | 145,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

41,5

ZZ

41,5

0707 00 05

MK

50,7

TR

121,6

ZZ

86,2

0709 93 10

TR

121,5

ZZ

121,5

0805 50 10

AR

112,1

CL

118,6

IL

100,2

TR

85,0

ZA

111,5

ZZ

105,5

0806 10 10

BR

257,9

MK

32,3

TR

137,1

ZZ

142,4

0808 10 80

BA

56,1

BR

89,2

CL

146,7

NZ

125,2

US

178,1

ZA

135,6

ZZ

121,8

0808 30 90

TR

128,9

US

162,0

ZZ

145,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/31

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. oktoober 2013,

Euroopa Liidu poolt Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) võetava seisukoha kohta seoses taotlusega pikendada WTO erandi kohaldamist liidu poolt Moldova Vabariigile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste suhtes

(2013/500/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping”) IX artiklis on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu 1 A, 1B või 1C lisas ja nende lisades sisalduvatest mitmepoolsetest kaubanduslepingutest. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu („WTO leping”) IX artiklis on sätestatud kord erandite tegemiseks WTO lepingu 1 A, 1B või 1C lisas ja nende lisades sisalduvatest mitmepoolsetest kaubanduslepingutest.

| (2) | Nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008 (1) muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 581/2011, (2) et pikendada Moldova Vabariigile („Moldova”) antud ühepoolsete kaubandussoodustuste kohaldamist 31. detsembrini 2015 ning kohandada teatavate põllumajandustoodete tariifikvoote. Määrusega (EÜ) nr 55/2008 sätestatakse kõigile Moldovast pärinevatele toodetele piiramatu juurdepääs liidu turule, välja arvatud teatavad kõnealuse määruse I lisas loetletud põllumajandustooted. Kõnealuses lisas loetletud toodete suhtes kehtivad piiratud soodustused, mis väljenduvad tariifikvootide raames tollimaksudest vabastamisena või tollimaksude vähendamisena. Moldovast pärit veini impordi liberaliseerimiseks on võimalik täiendavalt laiendada määruses (EÜ) nr 55/2008 sätestatud soodustuste kohaldamisala. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008 (1) muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 581/2011, (2) et pikendada Moldova Vabariigile („Moldova”) antud ühepoolsete kaubandussoodustuste kohaldamist 31. detsembrini 2015 ning kohandada teatavate põllumajandustoodete tariifikvoote. Määrusega (EÜ) nr 55/2008 sätestatakse kõigile Moldovast pärinevatele toodetele piiramatu juurdepääs liidu turule, välja arvatud teatavad kõnealuse määruse I lisas loetletud põllumajandustooted. Kõnealuses lisas loetletud toodete suhtes kehtivad piiratud soodustused, mis väljenduvad tariifikvootide raames tollimaksudest vabastamisena või tollimaksude vähendamisena. Moldovast pärit veini impordi liberaliseerimiseks on võimalik täiendavalt laiendada määruses (EÜ) nr 55/2008 sätestatud soodustuste kohaldamisala.

| (3) | Kuna 1994. aasta Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppe I artikli lõike 1 ja XIII artikli kohaselt puudub vajalikus ulatuses erand liidu kohustustest, tuleb kõnealuste ühepoolsete kaubandussoodustustega pakutud kohtlemist laiendada kõikidele teistele WTO liikmetele. |
| --- | --- |

(3)

Kuna 1994. aasta Üldise Tolli- ja Kaubanduskokkuleppe I artikli lõike 1 ja XIII artikli kohaselt puudub vajalikus ulatuses erand liidu kohustustest, tuleb kõnealuste ühepoolsete kaubandussoodustustega pakutud kohtlemist laiendada kõikidele teistele WTO liikmetele.

| (4) | Liidu huvides on taotleda WTO erandi kohaldamise pikendamist liidu poolt Moldovale antavate ühepoolsete kaubandussoodustuste suhtes vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3, mis võimaldab liidul kohaldada kuni 31. detsembrini 2015 tollimaksuvaba või eeliskohtlemist Moldovast pärinevatele toodetele, sealhulgas teatavatele põllumajandustoodetele, millele antakse käesoleva otsuse lisa kohaselt piiratud soodustusi, ilma et see kohustaks laiendama sama tollimaksuvaba või eeliskohtlemist teiste WTO liikmete sarnastele toodetele. |
| --- | --- |

(4)

Liidu huvides on taotleda WTO erandi kohaldamise pikendamist liidu poolt Moldovale antavate ühepoolsete kaubandussoodustuste suhtes vastavalt WTO lepingu IX artikli lõikele 3, mis võimaldab liidul kohaldada kuni 31. detsembrini 2015 tollimaksuvaba või eeliskohtlemist Moldovast pärinevatele toodetele, sealhulgas teatavatele põllumajandustoodetele, millele antakse käesoleva otsuse lisa kohaselt piiratud soodustusi, ilma et see kohustaks laiendama sama tollimaksuvaba või eeliskohtlemist teiste WTO liikmete sarnastele toodetele.

| (5) | Liit esitab vastava taotluse WTO-le. |
| --- | --- |

(5)

Liit esitab vastava taotluse WTO-le.

| (6) | Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks taotluse suhtes liidu poolt WTO peanõukogus võetav seisukoht, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks taotluse suhtes liidu poolt WTO peanõukogus võetav seisukoht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni peanõukogus võetava seisukoha kohaselt tuleb taotleda WTO erandi kohaldamise pikendamist kuni 31. detsembrini 2015 liidu poolt Moldovale antavate ühepoolsete kaubandussoodustuste suhtes Moldovast pärinevatele toodetele, sealhulgas teatavatele põllumajandustoodetele, millele antakse käesoleva lisa kohaselt piiratud soodustusi.

Kõnealuse seisukoha esitab komisjon.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 7. oktoober 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BERNATONIS

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 55/2008, 21. jaanuar 2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 980/2005 ja komisjoni otsust 2005/924/EÜ (ELT L 20, 24.1.2008, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 581/2011, 8. juuni 2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 55/2008, millega kehtestatakse ühepoolsed kaubandussoodustused Moldova Vabariigi suhtes (ELT L 165, 24.6.2011, lk 5).

2

---

LISA

TOOTED, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE KVANTITATIIVSEID PIIRANGUID VÕI KÜNNISHINDA

1.   Tooted, mille suhtes kohaldatakse iga-aastaseid tollimaksuvabu tariifikvoote

| Jrk-nr | CN-kood | Kirjeldus | 2013 (1) | 2014 (1) | 2015 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0504 | 0201–0204 | Värske, jahutatud ja külmutatud veise-, sea-, lamba- ja kitseliha | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |
| 09.0505 | ex 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud ja külmutatud liha ja söödav rups, välja arvatud alamrubriigi 0207 34 rasvmaks | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |
| 09.0506 | ex 0210 | Soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud sea- ja veiseliha ja söödav rups; toiduks kasutatav kodusea- ja veiselihast või söödavast rupsist jahu või pulber | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |
| 09.4210 | 0401–0406 | Piimatooted | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |
| 09.0507 | 0407 00 | Koorega linnumunad | 120 (3) | 120 (3) | 120 (3) |
| 09.0508 | ex 0408 | Kooreta linnumunad ja munakollased, v.a inimtoiduks kõlbmatud | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |
| 09.0509 | 1001 90 91
  1001 90 99 | Muu speltanisu (v.a speltanisu külviks), pehme nisu ja meslin | 55 000 (2) | 60 000 (2) | 65 000 (2) |
| 09.0510 | 1003 00 90 | Oder | 50 000 (2) | 55 000 (2) | 60 000 (2) |
| 09.0511 | 1005 90 | Mais | 45 000 (2) | 50 000 (2) | 55 000 (2) |
| 09.0512 | 1601 00 91
  ja
  1601 00 99 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |
| ex 1602 | Muud lihast, rupsist või verest valmistatud tooted või konservid:






  — | liigi Gallus domesticus kanast või kukest, kuumtöötlemata, |

Jrk-nr

CN-kood

Kirjeldus

2013 (1)

2014 (1)

2015 (1)

09.0504

0201–0204

Värske, jahutatud ja külmutatud veise-, sea-, lamba- ja kitseliha

4 000 (2)

4 000 (2)

4 000 (2)

09.0505

ex 0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud ja külmutatud liha ja söödav rups, välja arvatud alamrubriigi 0207 34 rasvmaks

500 (2)

500 (2)

500 (2)

09.0506

ex 0210

Soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud sea- ja veiseliha ja söödav rups; toiduks kasutatav kodusea- ja veiselihast või söödavast rupsist jahu või pulber

500 (2)

500 (2)

500 (2)

09.4210

0401–0406

Piimatooted

1 500 (2)

1 500 (2)

1 500 (2)

09.0507

0407 00

Koorega linnumunad

120 (3)

120 (3)

120 (3)

09.0508

ex 0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, v.a inimtoiduks kõlbmatud

300 (2)

300 (2)

300 (2)

09.0509

1001 90 91

1001 90 99

Muu speltanisu (v.a speltanisu külviks), pehme nisu ja meslin

55 000 (2)

60 000 (2)

65 000 (2)

09.0510

1003 00 90

Oder

50 000 (2)

55 000 (2)

60 000 (2)

09.0511

1005 90

Mais

45 000 (2)

50 000 (2)

55 000 (2)

09.0512

1601 00 91

ja

1601 00 99

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

600 (2)

600 (2)

600 (2)

ex 1602

Muud lihast, rupsist või verest valmistatud tooted või konservid:

—

liigi Gallus domesticus kanast või kukest, kuumtöötlemata,

| — | koduseast, |
| --- | --- |

—

koduseast,

| — | veisest, kuumtöötlemata |
| --- | --- |

—

veisest, kuumtöötlemata

09.0513

1701 99 10

Valge suhkur

34 000 (2)

34 000 (2)

34 000 (2)

2.   Tooted, mis vabastatakse imporditollimaksu väärtuselisest komponendist

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 0702 | Tomatid, värsked või jahutatud |
| 0703 20 | Küüslauk, värske või jahutatud |
| 0707 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud |
| 0709 90 70 | Kabatšokid, värsked või jahutatud |
| 0709 90 80 | Artišokid |
| 0806 | Värsked või kuivatatud viinamarjad |
| 0808 10 | Õunad, värsked |
| 0808 20 | Pirnid ja küdooniad |
| 0809 10 | Aprikoosid |
| 0809 20 | Kirsid |
| 0809 30 | Virsikud, k.a nektariinid |
| 0809 40 | Ploomid ja laukaploomid |

CN-kood

Kirjeldus

0702

Tomatid, värsked või jahutatud

0703 20

Küüslauk, värske või jahutatud

0707

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud

0709 90 70

Kabatšokid, värsked või jahutatud

0709 90 80

Artišokid

0806

Värsked või kuivatatud viinamarjad

0808 10

Õunad, värsked

0808 20

Pirnid ja küdooniad

0809 10

Aprikoosid

0809 20

Kirsid

0809 30

Virsikud, k.a nektariinid

0809 40

Ploomid ja laukaploomid

---

(1)  Alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

(2)  Tonnides (netokaal).

(3)  Miljonites ühikutes.

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/35

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. oktoober 2013,

millega lükatakse tagasi Madalmaade poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ kohaselt teatatud difenaakumit sisaldava biotsiidi jaoks kasutusloa andmisest keeldumine

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6409 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2013/501/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud nende toimeainete nimekiri, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni 29. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/81/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse, (2) lubati toimeaine difenaakumi kasutamine toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud nende toimeainete nimekiri, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni 29. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/81/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse, (2) lubati toimeaine difenaakumi kasutamine toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

| (2) | Ettevõtja Edialux France esitas Prantsusmaale taotluse parafiinbloki koostises difenaakumit sisaldava toote (edaspidi „vaidlusalune toode”) jaoks kasutusloa saamiseks kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 8. Vaidlusaluse toote nimetus ja viitenumbrid biotsiidiregistris on esitatud käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

(2)

Ettevõtja Edialux France esitas Prantsusmaale taotluse parafiinbloki koostises difenaakumit sisaldava toote (edaspidi „vaidlusalune toode”) jaoks kasutusloa saamiseks kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikliga 8. Vaidlusaluse toote nimetus ja viitenumbrid biotsiidiregistris on esitatud käesoleva otsuse lisas.

| (3) | Prantsusmaa andis vaidlusalusele tootele kasutusloa 23. veebruaril 2012. Luba on seejärel vastastikku tunnustanud Saksamaa, Luksemburg, Belgia ja Šveits. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa andis vaidlusalusele tootele kasutusloa 23. veebruaril 2012. Luba on seejärel vastastikku tunnustanud Saksamaa, Luksemburg, Belgia ja Šveits.

| (4) | Denka Registrations B.V. (edaspidi „taotleja”) esitas 3. juulil 2012 Madalmaadele täieliku taotluse vaidlusaluse toote jaoks Prantsusmaa antud kasutusloa vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Denka Registrations B.V. (edaspidi „taotleja”) esitas 3. juulil 2012 Madalmaadele täieliku taotluse vaidlusaluse toote jaoks Prantsusmaa antud kasutusloa vastastikuseks tunnustamiseks.

| (5) | Madalmaad teatasid 24. jaanuaril 2013 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust keelduda kasutusloa andmisest kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikega 4. Madalmaad leidsid, et vaidlusalune toode ei vasta direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudele, mille kohaselt biotsiid peab olema piisavalt tõhus, sest toote tõhusust ei olnud tõendatud välikatsete ega poolvälikatsetega. Teate kohaselt on näriliste tõrjevahendite tõhusus Madalmaade jaoks eriti oluline, sest nii rottide kui ka hiirte puhul on ilmnenud resistentsusega seotud probleeme. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad teatasid 24. jaanuaril 2013 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust keelduda kasutusloa andmisest kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikega 4. Madalmaad leidsid, et vaidlusalune toode ei vasta direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõudele, mille kohaselt biotsiid peab olema piisavalt tõhus, sest toote tõhusust ei olnud tõendatud välikatsete ega poolvälikatsetega. Teate kohaselt on näriliste tõrjevahendite tõhusus Madalmaade jaoks eriti oluline, sest nii rottide kui ka hiirte puhul on ilmnenud resistentsusega seotud probleeme.

| (6) | Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkused teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikega 1. Ettenähtud tähtpäevaks esitasid märkused Prantsusmaa, Belgia ja taotleja. Teadet arutati ka komisjoni esindajate ning liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste esindajatega tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 25. ja 26. veebruaril 2013, kus osales ka taotleja. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkused teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul kooskõlas direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikega 1. Ettenähtud tähtpäevaks esitasid märkused Prantsusmaa, Belgia ja taotleja. Teadet arutati ka komisjoni esindajate ning liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste esindajatega tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 25. ja 26. veebruaril 2013, kus osales ka taotleja.

| (7) | Esitatud märkuste põhjal võib järeldada, et Prantsusmaa hindas toote tõhusust kooskõlas ELi juhendiga näriliste tõrjeks kasutatavate biotsiidide tõhususe hindamise kohta, (3) Kuigi näriliste tõrjevahendi kasutusloa taotlejalt nõutakse tavaliselt taotluse objektiks oleva toote laboratoorsete uuringute ja väliuuringute tegemist, võib välikatsete nõudest loobuda, kui on võimalik kasutada analoogseid andmeid, mis on saadaval juba varem direktiivi 98/8/EÜ kohaselt sama kasutusvaldkonna puhul kasutusloa saanud ja sama toimeainet sisaldava toote kohta. |
| --- | --- |

(7)

Esitatud märkuste põhjal võib järeldada, et Prantsusmaa hindas toote tõhusust kooskõlas ELi juhendiga näriliste tõrjeks kasutatavate biotsiidide tõhususe hindamise kohta, (3) Kuigi näriliste tõrjevahendi kasutusloa taotlejalt nõutakse tavaliselt taotluse objektiks oleva toote laboratoorsete uuringute ja väliuuringute tegemist, võib välikatsete nõudest loobuda, kui on võimalik kasutada analoogseid andmeid, mis on saadaval juba varem direktiivi 98/8/EÜ kohaselt sama kasutusvaldkonna puhul kasutusloa saanud ja sama toimeainet sisaldava toote kohta.

| (8) | Seega põhinesid vaidlusaluse toote tõhususe kohta tehtud järeldused analoogmeetodist lähtudes hinnatud andmetel teise näriliste teraviljakoostisega tõrjevahendi (Sorkil Avoine Speciale) (4) kohta, mis vastas eespool nimetatud juhenddokumendi nõuetele ning mille tõhusust sihtliikide puhul tõendasid välikatsete ja poolvälikatsete tulemused. |
| --- | --- |

(8)

Seega põhinesid vaidlusaluse toote tõhususe kohta tehtud järeldused analoogmeetodist lähtudes hinnatud andmetel teise näriliste teraviljakoostisega tõrjevahendi (Sorkil Avoine Speciale) (4) kohta, mis vastas eespool nimetatud juhenddokumendi nõuetele ning mille tõhusust sihtliikide puhul tõendasid välikatsete ja poolvälikatsete tulemused.

| (9) | Juhenddokumendi nõuete kohased söödavaliku katsed näitasid samuti, et sööda koostis ei mõjutanud selle maitseomadusi ja et vaidlusalune toode maitses hiirtele rohkem ja rottidele sama palju kui toode Sorkil Avoine Speciale. |
| --- | --- |

(9)

Juhenddokumendi nõuete kohased söödavaliku katsed näitasid samuti, et sööda koostis ei mõjutanud selle maitseomadusi ja et vaidlusalune toode maitses hiirtele rohkem ja rottidele sama palju kui toode Sorkil Avoine Speciale.

| (10) | Võttes arvesse eespool esitatud argumente, toetab komisjon Prantsusmaa ja muude Prantsusmaa antud kasutusluba vastastikku tunnustanud liikmesriikide hindamise järeldusi, mille kohaselt on vaidlusalune toode piisavalt tõhus ja vastab direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõikes 1 esitatud nõuetele. Seega leiab komisjon, et Madalmaade taotlus kasutusloa andmisest keeldumiseks ei ole Madalmaade esitatud argumentidega põhjendatud. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse eespool esitatud argumente, toetab komisjon Prantsusmaa ja muude Prantsusmaa antud kasutusluba vastastikku tunnustanud liikmesriikide hindamise järeldusi, mille kohaselt on vaidlusalune toode piisavalt tõhus ja vastab direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 lõikes 1 esitatud nõuetele. Seega leiab komisjon, et Madalmaade taotlus kasutusloa andmisest keeldumiseks ei ole Madalmaade esitatud argumentidega põhjendatud.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaade taotlus keelduda kasutusloa andmisest lisas nimetatud tootele, mis sai Prantsusmaalt kasutusloa 23. veebruaril 2012, lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 4. oktoober 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 123. 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 46.

2

(3)  Vt Technical Notes for Guidance on Product Evaluation. Appendices to Chapter 7. Product Type 14: Efficacy Evaluation of Rodenticidal Biocidal Products, kättesaadav veebisaidil http://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_activities/public-health/risk_assessment_of_Biocides/doc/TNsG/TNsG_PRODUCT_EVALUATION/Revised_Appendix_Chapter_7_PT14_2009.pdf

3

Technical Notes for Guidance on Product Evaluation. Appendices to Chapter 7. Product Type 14: Efficacy Evaluation of Rodenticidal Biocidal Products

(4)  Prantsusmaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris: 2010/6309/6308/FR/AA/7742. Loa väljaandmise kuupäev: 1. oktoober 2011.

4

---

LISA

Toode, mille puhul lükatakse tagasi Madalmaade taotlus keelduda direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 alusel kasutusloa andmisest.

| Toote nimetus Prantsusmaal | Prantsusmaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris | Toote nimetus Madalmaades | Madalmaade taotluse viitenumber biotsiidiregistris |
| --- | --- | --- | --- |
| Sorkil Bloc | 2010/6309/6327/FR/AA/7767 | Sorkil Bloc | 2012/6309/6327/NL/MA/31585 |

Toote nimetus Prantsusmaal

Prantsusmaa taotluse viitenumber biotsiidiregistris

Toote nimetus Madalmaades

Madalmaade taotluse viitenumber biotsiidiregistris

Sorkil Bloc

2010/6309/6327/FR/AA/7767

Sorkil Bloc

2012/6309/6327/NL/MA/31585

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. oktoober 2013,

millega muudetakse otsust 2005/7/EÜ Küprosel kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta seoses selliste rümpade alternatiivse esitusviisiga

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6583 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(2013/502/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti m koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2005/7/EÜ (2) lubati searümpade alternatiivne esitusviis Küprosel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2005/7/EÜ (2) lubati searümpade alternatiivne esitusviis Küprosel.

| (2) | Küpros on esitanud komisjonile taotluse, et saada luba kehtestada searümpade esitusviis, mis erineb otsuse 2005/7/EÜ artiklis 2 lubatud alternatiivsest esitusviisist ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimeses lõigus määratletud standardesitusviisist. |
| --- | --- |

(2)

Küpros on esitanud komisjonile taotluse, et saada luba kehtestada searümpade esitusviis, mis erineb otsuse 2005/7/EÜ artiklis 2 lubatud alternatiivsest esitusviisist ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimeses lõigus määratletud standardesitusviisist.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III teise lõigu kohaselt võib liikmesriikidel lubada näha ette kõnealuse punkti esimeses lõigus määratletud searümpade standardesitusviisist erinev esitusviis sel juhul, kui liikmesriikide territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb kõnealusest standardesitusviisist. Küpros täpsustas oma taotluses, et tema territooriumil kehtiva kaubandustava kohaselt esitatakse searümpi, millelt on eemaldamata keel, neerud ja neerurasv. Seepärast peaks Küprosele lubama kõnealust esitusviisi, mis erineb standardesitusviisist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III teise lõigu kohaselt võib liikmesriikidel lubada näha ette kõnealuse punkti esimeses lõigus määratletud searümpade standardesitusviisist erinev esitusviis sel juhul, kui liikmesriikide territooriumil kehtiv tavaline kaubandustava erineb kõnealusest standardesitusviisist. Küpros täpsustas oma taotluses, et tema territooriumil kehtiva kaubandustava kohaselt esitatakse searümpi, millelt on eemaldamata keel, neerud ja neerurasv. Seepärast peaks Küprosele lubama kõnealust esitusviisi, mis erineb standardesitusviisist.

| (4) | Selleks et searümpade noteeringu alused oleksid võrreldavad, tuleks kõnealust erinevat esitusviisi arvesse võtta ning sellistel juhtudel korrigeerida registreeritud massi standardesitusviisi puhul esineva massi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et searümpade noteeringu alused oleksid võrreldavad, tuleks kõnealust erinevat esitusviisi arvesse võtta ning sellistel juhtudel korrigeerida registreeritud massi standardesitusviisi puhul esineva massi suhtes.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2005/7/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2005/7/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/7/EÜ artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Olenemata määruse (EÜ) nr 1234/2007 V lisa punkti B.III esimeses lõigus sätestatud standardesitusviisist võib Küprosel olla searümpadelt enne kaalumist ja liigitamist keel, neerud ja neerurasv eemaldamata.

Sellise esitusviisi puhul korrigeeritakse sooja rümba registreeritud massi järgmise valemi alusel:

Formula.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 11. oktoober 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 2005/7/EÜ, 27. detsember 2004, searümpade liigitusmeetodi lubamise kohta Küprosel (ELT L 2, 5.1.2005, lk 19).

2

---

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. oktoober 2013,

millega tunnistatakse teatavad liidu piirkonnad varroosivabaks ning kehtestatakse lisatagatised, mis on vajalikud liidusiseses kaubanduses ja impordis, et kaitsta nende varroosivaba olukorda

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 6599 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/503/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud loomatervishoiu nõuded selliste loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemiseks ning impordiks liitu, kelle suhtes ei kohaldata selle direktiivi F lisas osutatud liidu õigusaktide loomatervishoiu nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 92/65/EMÜ on sätestatud loomatervishoiu nõuded selliste loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemiseks ning impordiks liitu, kelle suhtes ei kohaldata selle direktiivi F lisas osutatud liidu õigusaktide loomatervishoiu nõudeid.

| (2) | Mesilaste varroos on loetletud direktiivi 92/65/EMÜ B lisas. Haiguse tekitajaks on ektoparasiitlest perekonnast Varroa ning selle esinemisest on teatatud kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Mesilaste varroos on loetletud direktiivi 92/65/EMÜ B lisas. Haiguse tekitajaks on ektoparasiitlest perekonnast Varroa ning selle esinemisest on teatatud kogu maailmas.

| (3) | Direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 15 on sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et tema territoorium või osa sellest on vaba mõnest kõnealuse direktiivi B lisas loetletud haigusest, peab ta esitama komisjonile asjakohased dokumendid, mille alusel võetakse vastu otsus. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 92/65/EMÜ artiklis 15 on sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et tema territoorium või osa sellest on vaba mõnest kõnealuse direktiivi B lisas loetletud haigusest, peab ta esitama komisjonile asjakohased dokumendid, mille alusel võetakse vastu otsus.

| (4) | Varroos levib haudme liikumisel ning nakatunud täiskasvanud mesilaste vahelise otsekontakti teel. Otsekontakti teel nakatumine on võimalik üksnes mesilaste lennuraadiuse ulatuses. Järelikult võib haigusvabaks tunnistada üksnes territooriume, kus tarude ja haudme liikumist saab kontrollida ja mis on geograafiliselt piisavalt eraldatud, et vältida väljastpoolt tulevat mesilaste rännet. Lisaks peavad pädevad ametiasutused laiendatud seire tulemustega tõendama, et kõnealune piirkond on tõepoolest varroosivaba ning et haigusvaba olukorra säilitamiseks on elusmesilaste ja haudme sissetoomine range kontrolli all. |
| --- | --- |

(4)

Varroos levib haudme liikumisel ning nakatunud täiskasvanud mesilaste vahelise otsekontakti teel. Otsekontakti teel nakatumine on võimalik üksnes mesilaste lennuraadiuse ulatuses. Järelikult võib haigusvabaks tunnistada üksnes territooriume, kus tarude ja haudme liikumist saab kontrollida ja mis on geograafiliselt piisavalt eraldatud, et vältida väljastpoolt tulevat mesilaste rännet. Lisaks peavad pädevad ametiasutused laiendatud seire tulemustega tõendama, et kõnealune piirkond on tõepoolest varroosivaba ning et haigusvaba olukorra säilitamiseks on elusmesilaste ja haudme sissetoomine range kontrolli all.

| (5) | Soome on palunud komisjonil tunnistada Ahvenamaa oma territooriumi osana varroosivabaks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 355 lõikes 4 on sätestatud, et Euroopa Liidu aluslepingute sätteid kohaldatakse Ahvenamaa suhtes kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimusi käsitleva akti protokollis nr 2. |
| --- | --- |

(5)

Soome on palunud komisjonil tunnistada Ahvenamaa oma territooriumi osana varroosivabaks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 355 lõikes 4 on sätestatud, et Euroopa Liidu aluslepingute sätteid kohaldatakse Ahvenamaa suhtes kooskõlas sätetega, mis on kehtestatud Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimusi käsitleva akti protokollis nr 2.

| (6) | Ahvenamaa saarerühm paikneb Botnia lahe ja Läänemere vahel ning on seega geograafiliselt piisavalt eraldatud potentsiaalselt varroosinakkusega piirkondadest. |
| --- | --- |

(6)

Ahvenamaa saarerühm paikneb Botnia lahe ja Läänemere vahel ning on seega geograafiliselt piisavalt eraldatud potentsiaalselt varroosinakkusega piirkondadest.

| (7) | Ahvenamaal on varroosist teatamine kohustuslik ning kinnise haudme ja koorunud, täiskasvanud elus meemesilaste toomine Soome maismaaosast Ahvenamaale on keelatud. Soome on mitu aastat jälginud Ahvenamaa mesilaspopulatsiooni. Selle seire põhjal saab Soome nüüd kinnitada, et Ahvenamaal kõnealust haigust ei esine. Seega võib seda osa Soome territooriumist pidada kõnealusest haigusest vabaks. |
| --- | --- |

(7)

Ahvenamaal on varroosist teatamine kohustuslik ning kinnise haudme ja koorunud, täiskasvanud elus meemesilaste toomine Soome maismaaosast Ahvenamaale on keelatud. Soome on mitu aastat jälginud Ahvenamaa mesilaspopulatsiooni. Selle seire põhjal saab Soome nüüd kinnitada, et Ahvenamaal kõnealust haigust ei esine. Seega võib seda osa Soome territooriumist pidada kõnealusest haigusest vabaks.

| (8) | Seepärast tuleks kindlaks määrata nõutavad lisatagatised, võttes arvesse Soome siseriiklikes õigusaktides juba kehtestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks kindlaks määrata nõutavad lisatagatised, võttes arvesse Soome siseriiklikes õigusaktides juba kehtestatud meetmeid.

| (9) | Et luua eeltingimused veterinaarsertifikaatide näidistele elusmesilaste liidusisese liikumise jaoks liidu Varroa-vabade territooriumide vahel, tuleb ette näha täiendav sertifitseerimine direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadis. Lisaks tuleks varroosivaba ala või alade kohalik veterinaarüksus komisjoni otsuse 2009/821/EÜ (2) kohaselt tähistada TRACESi koodiga. |
| --- | --- |

(9)

Et luua eeltingimused veterinaarsertifikaatide näidistele elusmesilaste liidusisese liikumise jaoks liidu Varroa-vabade territooriumide vahel, tuleb ette näha täiendav sertifitseerimine direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadis. Lisaks tuleks varroosivaba ala või alade kohalik veterinaarüksus komisjoni otsuse 2009/821/EÜ (2) kohaselt tähistada TRACESi koodiga.

| (10) | Elusmesilaste toomine liitu on lubatud ainult tingimustel, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (3). Lisaks kõnealuses määruses sätestatud nõuetele on tunnustatud varroosivabade territooriumide olukorra kaitsmiseks asjakohane keelata mesilasemade ja nende saatjamesilaste saadetiste sissetoomine liitu, kui saadetiste deklareeritud lõppsihtkoht on varroosivaba territoorium. |
| --- | --- |

(10)

Elusmesilaste toomine liitu on lubatud ainult tingimustel, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 206/2010 (3). Lisaks kõnealuses määruses sätestatud nõuetele on tunnustatud varroosivabade territooriumide olukorra kaitsmiseks asjakohane keelata mesilasemade ja nende saatjamesilaste saadetiste sissetoomine liitu, kui saadetiste deklareeritud lõppsihtkoht on varroosivaba territoorium.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid või nende territooriumid, mis on loetletud lisas esitatud tabeli kolmandas veerus, on tunnistatud varroosivabaks.

Artikkel 2

1.   Lisas loetletud liikmesriigid tagavad, et kõikide lisas esitatud tabeli kolmandas veerus loetletud territooriumidel on täidetud järgmised tingimused:

| a) | siseriiklikus õiguses on sätestatud varroosist teatamise kohustus; |
| --- | --- |

a)

siseriiklikus õiguses on sätestatud varroosist teatamise kohustus;

| b) | toimub regulaarne seire Varroa perekonna ektoparasiitlestade puudumise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

b)

toimub regulaarne seire Varroa perekonna ektoparasiitlestade puudumise kontrollimiseks.

2.   Lisas loetletud liikmesriigid esitavad komisjonile aruande lõike 1 punktis b osutatud järelevalve tulemuste kohta hiljemalt iga aasta 31. maiks.

3.   Lisas loetletud liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike Varroa perekonna ektoparasiitlestade avastamisest lisas esitatud tabeli kolmandas veerus loetletud territooriumidel.

Artikkel 3

1.   Lisas esitatud tabeli viiendas veerus loetletud kaupade saadetiste toomine kõnealuse tabeli kolmandas veerus loetletud territooriumidele on keelatud.

2.   Erandina lõikest 1 lubatakse lisas esitatud tabeli viiendas veerus loetletud kaupade saadetiste toomist kõnealuse tabeli kolmandas veerus loetletud territooriumidele, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kaubad on pärit teisest liikmesriigist või selle territooriumilt, mis on direktiivi 92/65/EMÜ artikli 15 lõike 2 kohaselt tunnistatud varroosivabaks; |
| --- | --- |

a)

kaubad on pärit teisest liikmesriigist või selle territooriumilt, mis on direktiivi 92/65/EMÜ artikli 15 lõike 2 kohaselt tunnistatud varroosivabaks;

| b) | saadetisega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadile, mille osasse II.2 lisatakse järgmine teave:
  „komisjoni rakendusotsuse 2013/503/EL lisas esitatud tabeli viiendas veerus loetletud kaubad, mis on pärit direktiivi 92/65/EMÜ artikli 15 lõike 2 kohaselt varroosivabaks tunnistatud liikmesriikidest või nende osadest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul teatatud ühestki varroosijuhtumist.”; |
| --- | --- |

b)

saadetisega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 2. osas sätestatud veterinaarsertifikaadile, mille osasse II.2 lisatakse järgmine teave:

„komisjoni rakendusotsuse 2013/503/EL lisas esitatud tabeli viiendas veerus loetletud kaubad, mis on pärit direktiivi 92/65/EMÜ artikli 15 lõike 2 kohaselt varroosivabaks tunnistatud liikmesriikidest või nende osadest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul teatatud ühestki varroosijuhtumist.”;

| c) | tarvitusele on võetud kõik ettevaatusabinõud, et vältida varroosiga saastamist transportimisel. |
| --- | --- |

c)

tarvitusele on võetud kõik ettevaatusabinõud, et vältida varroosiga saastamist transportimisel.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid ei luba määruse (EÜ) nr 206/2010 artikli 7 lõike 3 punktis a osutatud mesilaste saadetiste liitu toomist, kui saadetiste lõppsihtkoht, mis on näidatud veterinaarsertifikaadi lahtrites I.9, I.10 või I.12, on mõni lisas esitatud tabeli kolmandas veerus loetletud territoorium.

2.   Erandina lõikest 1 ja vastavalt importimise suhtes kohaldatavatele tervisenõuetele, mis on sätestatud määruses (EL) nr 206/2010, võivad liikmesriigid lubada liitu tuua lõikes 1 osutatud saadetisi tingimusel, et nende lõppsihtkohta muudetakse nii, et see ei ole lisas esitatud tabeli kolmandas veerus loetletud territoorium.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. oktoober 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

1

(2)  Komisjoni otsus 2009/821/EÜ, 28. september 2009, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES (ELT L 296, 12.11.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, 12. märts 2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).

3

---

LISA

Varroosivabaks tunnistatud liikmesriigid või nende territooriumid

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ISO kood | Liikmesriik | Varroosivabaks tunnistatud territoorium | TRACESi kood
  Kohalik veterinaarüksus | Kaubad, mida on keelatud tuua kolmandas veerus loetletud territooriumile |
| FI | Soome | Ahvenamaa | FI00300 AHVENANMAAN VALTIONVIRASTO | Kinnine haue ja koorunud, täiskasvanud elus meemesilased |

1

2

3

4

5

ISO kood

Liikmesriik

Varroosivabaks tunnistatud territoorium

TRACESi kood

Kohalik veterinaarüksus

Kaubad, mida on keelatud tuua kolmandas veerus loetletud territooriumile

FI

Soome

Ahvenamaa

FI00300 AHVENANMAAN VALTIONVIRASTO

Kinnine haue ja koorunud, täiskasvanud elus meemesilased

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/41

---

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI OTSUS,

17. detsember 2012,

töökorra vastuvõtmise kohta

(2013/504/EL)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (1) eelkõige selle artikli 46 punkti k,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatakse, et üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides, organites ja asutustes reguleeritakse eeskirjadega, mille täitmist kontrollib sõltumatu asutus. |
| --- | --- |

(1)

Põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatakse, et üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides, organites ja asutustes reguleeritakse eeskirjadega, mille täitmist kontrollib sõltumatu asutus.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse sõltumatu asutuse loomine (Euroopa Andmekaitseinspektor), kes vastutab selle eest, et liidu institutsioonid ja asutused tagaksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigused ja -vabadused, eelkõige õiguse eraelu puutumatusele. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse sõltumatu asutuse loomine (Euroopa Andmekaitseinspektor), kes vastutab selle eest, et liidu institutsioonid ja asutused tagaksid isikuandmete töötlemisel füüsiliste isikute põhiõigused ja -vabadused, eelkõige õiguse eraelu puutumatusele.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse ka Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused, samuti Euroopa andmekaitseinspektori ja inspektori asetäitja ametisse nimetamine. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatakse ka Euroopa Andmekaitseinspektori ülesanded ja volitused, samuti Euroopa andmekaitseinspektori ja inspektori asetäitja ametisse nimetamine.

| (4) | Samuti sätestatakse määruses (EÜ) nr 45/2001, et Euroopa andmekaitseinspektorit abistab sekretariaat, ning mitu personali ja eelarvet käsitlevat aspekti. |
| --- | --- |

(4)

Samuti sätestatakse määruses (EÜ) nr 45/2001, et Euroopa andmekaitseinspektorit abistab sekretariaat, ning mitu personali ja eelarvet käsitlevat aspekti.

| (5) | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 1. juuli 2002. aasta otsuses nr 1247/2002/EÜ Euroopa andmekaitseinspektori ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (2) kehtestatakse veel mitu sätet. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 1. juuli 2002. aasta otsuses nr 1247/2002/EÜ Euroopa andmekaitseinspektori ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta (2) kehtestatakse veel mitu sätet.

| (6) | Liidu õiguse muude sätetega nähakse ette Euroopa Andmekaitseinspektori täiendavad ülesanded ja volitused, |
| --- | --- |

(6)

Liidu õiguse muude sätetega nähakse ette Euroopa Andmekaitseinspektori täiendavad ülesanded ja volitused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA TÖÖKORRA:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Ülesannete ja volituste täitmine

Euroopa Andmekaitseinspektor täidab määrusega (EÜ) nr 45/2001 ja liidu õiguse muude sätetega kehtestatud ülesandeid ning volitusi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas töökorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „määrus”– määrus (EÜ) nr 45/2001;

b)   „institutsioon”– liidu institutsioon, organ või asutus, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001;

c)   „Euroopa Andmekaitseinspektor”– Euroopa Andmekaitseinspektor institutsioonina;

d)   „inspektor”– Euroopa andmekaitseinspektor või inspektori asetäitja isikuna, kui ei ole märgitud teisiti;

e)   „haldusmeede”– liidu haldusasutuse otsus või muu üldiselt kohaldatav õigusakt, mis käsitleb isikuandmete töötlemist institutsioonis.

II   PEATÜKK

INSTITUTSIOON JA SEKRETARIAAT

Artikkel 3

Sõltumatus, hea juhtimistava ja hea haldustava

1.   Kooskõlas määruse artikliga 44 on inspektor oma ülesannete täitmisel täielikult sõltumatu.

2.   Inspektor tagab artiklis 1 osutatud ülesannete täitmiseks olemasolevate talituste nõuetekohase toimimise, arvestades hea juhtimistava, hea haldustava ja hea majandamise põhimõtteid.

Artikkel 4

Inspektori ja inspektori asetäitja rollid

1.   Inspektor ja inspektori asetäitja vastutavad institutsiooni liikmetena strateegiate, poliitika ja otsuste vastuvõtmise eest ning teevad artiklis 1 osutatud ülesannete täitmisel koostööd. Inspektori asetäitja täidab neid ülesandeid inspektori äraolekul või kui inspektor ei saa ülesandeid täita, ning vastupidi.

2.   Inspektor ja inspektori asetäitja üritavad jõuda üksmeelele üldise strateegia ja poliitika suhtes ning teistes olulistes küsimustes, sealhulgas nendes, mis on seotud sekretariaadiga. Kui üksmeelele ei jõuta ja küsimusega on kiire, otsustab inspektor.

3.   Inspektor, kes teeb tihedat koostööd inspektori asetäitjaga, määrab kindlaks nendevahelise tööjaotuse, sealhulgas selle, kumb neist vastutab peamiselt otsuste koostamise, vastuvõtmise ja järgimise kontrollimise eest, ning ülesannete delegeerimise inspektori asetäitjale, kui asjakohane.

Artikkel 5

Sekretariaat

1.   Kooskõlas määruse artikli 43 lõikega 4 abistab inspektorit sekretariaat, kelle ülesanded ja töömeetodid määrab kindlaks inspektor.

2.   Inspektor võib delegeerida individuaalsetele töötajatele teatavad ülesanded võimalusega, et asjakohast töötajat asendab teine töötaja.

3.   Inspektor asutab sekretariaadi moodustavad üksused ja rühmad, et need abistaksid teda artiklis 1 osutatud ülesannete ettevalmistamisel ja täitmisel. Iga üksust või rühma juhib üksuse või rühma juhataja.

Artikkel 6

Direktor

1.   Sekretariaati juhib direktor, kes võtab kõik vajalikud meetmed sekretariaadi nõuetekohase toimimise ja ressursside tõhusa kasutamise tagamiseks, sealhulgas direktori asendamiseks tema äraoleku korral või kui ta ei saa ülesandeid täita.

2.   Direktor vastutab järgmise eest:

| a) | strateegiate ja poliitika ettevalmistamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

a)

strateegiate ja poliitika ettevalmistamine ja rakendamine;

| b) | nende hindamises ja arendamises osalemine; |
| --- | --- |

b)

nende hindamises ja arendamises osalemine;

| c) | tegevuse koordineerimine ja kavandamine, tulemuste mõõtmine ning institutsiooni esindamine suhetes teiste institutsioonide ja asutustega, kui asjakohane. |
| --- | --- |

c)

tegevuse koordineerimine ja kavandamine, tulemuste mõõtmine ning institutsiooni esindamine suhetes teiste institutsioonide ja asutustega, kui asjakohane.

Artikkel 7

Haldusnõukogu

1.   Haldusnõukogu koosneb inspektorist, inspektori asetäitjast ning direktorist. Haldusnõukogu kohtub korrapäraselt, tavaliselt kord nädalas, et arutada üldist strateegiat ja poliitikat ning muid olulisi küsimusi ning et aidata asjakohast tegevust hästi koordineerida.

2.   Direktor tagab haldusnõukogu sekretariaadi nõuetekohase toimimise.

Artikkel 8

Direktori koosolek

Direktor kohtub korrapäraselt, tavaliselt kord nädalas, üksuste ja rühmade juhatajatega, et tagada tegevuse koordineerimine ja kavandamine ning strateegiate ja poliitika ettevalmistamine ja rakendamine. Direktor tagab direktori koosoleku sekretariaadi nõuetekohase toimimise.

Artikkel 9

Ametisse nimetav ametiisik

1.   Direktoril on ametisse nimetava ametiisiku volitused Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 2 määratletud tähenduses ning töölepinguid sõlmiva ametiisiku volitused Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 6 määratletud tähenduses ning mis tahes muud volitused, mis tulenevad muudest Euroopa Andmekaitseinspektori või institutsioonidevahelistest haldusotsustest, kui inspektori otsuses ametisse nimetava ametiisiku volituste ja töölepinguid sõlmiva ametiisiku volituste kohta ei ole sätestatud teisiti.

2.   Direktor võib delegeerida lõikes 1 osutatud volituste täitmise personalihalduse eest vastutavale ametnikule.

Artikkel 10

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja

1.   Eelarvevahendite käsutaja volitused on inspektoril. Eelarvevahendite käsutaja delegeeritud volitused ja eelarvevahendite käsutaja edasidelegeeritud volitused on nendel, kes on ametisse nimetatud eelarvevahendite käsutaja ülesannete ja kohustuste delegeerimise hartas ning eelarvevahendite käsutaja ülesannete ja kohustuste edasidelegeerimise hartas.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektori peaarvepidaja on Euroopa Komisjoni peaarvepidaja.

III   PEATÜKK

DELEGEERIMINE JA ASENDAMINE

Artikkel 11

Delegeerimine

1.   Inspektor võib delegeerida direktorile volituse võtta vastu ja allkirjastada mis tahes otsuse või arvamuse lõpliku teksti, mille sisu on juba kindlaks määratud.

2.   Kui direktorile on vastavalt lõikele 1 delegeeritud volitus, võib direktor asjakohase üksuse või rühma juhatajale edasi delegeerida õiguse kasutada volitust tema äraolekul.

3.   Lõiked 1 ja 2 ei piira delegeerimiseeskirjade kohaldamist seoses ametisse nimetamise või finantsvolitustega, nagu on sätestatud artiklites 9 ja 10.

Artikkel 12

Asendamine

1.   Inspektori ja inspektori asetäitja äraolekul või juhul, kui nad ei saa ülesandeid täita, asendab neid sellise äraoleku ajal või ajal, kui nad ei saa ülesandeid täita, kiireloomulistes küsimustes direktor, kui asjakohane.

2.   Kui direktor ei saa ülesandeid täita või kui tema ametikoht on täitmata ning inspektor ei ole määranud ühtki ametnikku, täidab direktori ülesandeid kohal olevatest üksuste või rühmade juhatajatest see, kelle palgaaste on kõrgeim, võrdse palgaastme korral palgaastmel kõige kauem ametis olnud üksuse või rühma juhataja ja võrdse ametiaja korral vanim üksuse või rühma juhataja.

3.   Kui ühtki üksuse või rühma juhatajat ei ole kohal ning ühtki ametnikku ei ole määratud, on asendaja üksuse või rühma ametnikest kõrgeima palgaastmega ametnik, võrdse palgaastme korral kõige kauem palgaastmel ametis olnud ametnik ja võrdse ametiaja korral vanim ametnik.

4.   Kui mis tahes muu hierarhias kõrgem ametnik ei saa ülesandeid täita või kui ametikoht on täitmata, määrab direktor kokkuleppel inspektoriga asendava ametniku. Kui asendajat ei ole määratud, on asendaja üksuse või rühma ametnikest kõrgeima palgaastmega ametnik, võrdse palgaastme korral kõige kauem palgaastmel ametis olnud ametnik ja võrdse ametiaja korral vanim ametnik.

5.   Lõiked 1–4 ei piira delegeerimiseeskirjade kohaldamist seoses ametisse nimetamise või finantsvolitustega, nagu on sätestatud artiklites 9 ja 10.

IV   PEATÜKK

KAVANDAMINE

Artikkel 13

Iga-aastane juhtimiskava

1.   Kooskõlas hea haldustava ja hea finantsjuhtimise põhimõtetega kehtestab Euroopa Andmekaitseinspektor igal aastal juhtimiskava. Selles määratakse Euroopa Andmekaitseinspektori pikaajalise strateegia alusel üldised ja konkreetsed eesmärgid. Määratletakse tulemusnäitajad ja -eesmärgid ning neid mõõdetakse kaks korda aastas, et jälgida saavutusi.

2.   Juhtimiskavasse lisatakse Euroopa Andmekaitseinspektori kavandatud tegevuste riskianalüüs, mis sisaldab tuvastatud riske ja riskileevenduskava.

Artikkel 14

Aastaaruanne

1.   Kooskõlas määruse artikliga 48 esitab Euroopa Andmekaitseinspektor Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile iga-aastase tegevusaruande (edaspidi „aastaaruanne”) ning edastab selle teistele institutsioonidele.

2.   Aastaaruanne esitatakse ja avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel hiljemalt järgmise aasta 1. juulil.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor arvestab määruse artikli 48 lõike 2 esimeses lõigus osutatud teiste institutsioonide esitatud märkusi aruande võimaliku läbivaatamise kohta Euroopa Parlamendis.

V   PEATÜKK

KONKREETSED MENETLUSED

1.   JAGU

Üldsätted

Artikkel 15

Juhtpõhimõtted ja põhiväärtused

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor tegutseb liidu tasandil üldsuse huvides sõltumatu, usaldusväärse ja autoriteetse andmekaitse ekspertasutusena. Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumine põhineb erapooletusel, terviklikkusel, läbipaistvusel ja pragmaatilisusel.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor suhtleb konstruktiivselt sidusrühmadega, et tagada andmekaitse ja eraelu puutumatuse ning muude huvide ja poliitika õiglane tasakaal.

3.   Institutsioonide järelevalve rajaneb põhimõttel, et nõuete täitmise eest vastutavad peamiselt vastutavad töötlejad ise.

Artikkel 16

Tegevuspoliitika

Euroopa Andmekaitseinspektor võtab vastu poliitikadokumendid, et sätestada Euroopa Andmekaitseinspektori konkreetse tegevuse poliitika põhielemendid, kui seda on vaja juhiste pakkumiseks Euroopa Andmekaitseinspektori seisukoha kohta seoses konkreetse tegevusega. Poliitikadokumente ajakohastatakse regulaarselt.

Artikkel 17

Määruse täitmise järelevalve

Euroopa Andmekaitseinspektor teostab korrapäraselt järelevalvet, et tagada piisav ülevaade andmekaitsenõuete järgimisest institutsioonides. Järelevalve võib olla üldine või suunatud, tuginedes järelevalvetegevuses kogutud teabele ja tõenditele.

Artikkel 18

Jõustamine

Euroopa Andmekaitseinspektor jõustab andmekaitsekohustusi, kasutades määruse artiklis 47 sätestatud pädevusi. Neid pädevusi kasutatakse täies ulatuses eeskirjade raskete, tahtlike või korduvate rikkumiste korral.

2.   JAGU

Eelkontroll

Artikkel 19

Eelkontrolli taotlus

1.   Kooskõlas määruse artikliga 27 eelkontrollib Euroopa Andmekaitseinspektor, olles saanud eelnevalt asjakohase institutsiooni andmekaitseametnikult vastava teate, selliseid töötlustoiminguid, millel tõenäoliselt on olemuse, ulatuse või eesmärkide tõttu konkreetne oht andmesubjektide õigustele ja vabadustele.

2.   Kahtluse korral, kas eelkontrolli on vaja, määrab Euroopa Andmekaitseinspektor andmekaitseametniku taotlusel kindlaks, kas töötlustoimingul on konkreetne oht, ning selle olemasolul palub andmekaitseametnikul juhtumist teatada.

3.   Kui töötlustoimingul konkreetne oht puudub, võib Euroopa Andmekaitseinspektor sellegipoolest esitada asutusele teatavaid soovitusi.

4.   Eelkontrolli teated saadetakse Euroopa Andmekaitseinspektori sekretariaadile e-postiga, kasutades Euroopa Andmekaitseinspektori standardvormi.

5.   Teatevormile võib lisada teatatud töötlustoiminguga seotud mis tahes asjakohase lisateabe.

Artikkel 20

Eelkontrolli kohta esitatud arvamused

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor võtab vastu arvamuse, milles esitatakse asjakohased eelkontrolli põhjused ja järeldused.

2.   Kui Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et kõnealune töötlemine võib viia määruse mõne sätte rikkumiseni, teeb ta vajaduse korral ettepanekud, et rikkumist vältida.

Artikkel 21

Eelkontrolli kohta esitatud arvamuse vastuvõtmise tähtaeg ja selle peatamine

1.   Kooskõlas määruse artikli 27 lõikega 4 esitab Euroopa Andmekaitseinspektor arvamuse eelkontrolli kohta kahe kuu jooksul alates teate saamisest. Euroopa Andmekaitseinspektor võib nõuda mis tahes täiendavat teavet, mida ta peab vajalikuks. Tähtaja võib peatada, kuni Euroopa Andmekaitseinspektor on saanud taotletud täiendava teabe. Kui küsimuse keerukus nõuab, võib Euroopa Andmekaitseinspektor tähtaega oma otsusega pikendada veel kahe kuu võrra.

2.   Kui arvamust ei ole kahe kuu jooksul esitatud ega tähtaega pikendatud, loetakse arvamus positiivseks.

3.   Tähtaja arvestamist alustatakse päevast, mis järgneb teate saamise kuupäevale.

4.   Kui tähtpäev on riiklik püha või muu päev, mil Euroopa Andmekaitseinspektori talitused on suletud, on arvamuse esitamise tähtpäev järgmine tööpäev.

Artikkel 22

Tähtaeg ja selle peatamine

1.   Enne arvamuse vastuvõtmist saadab Euroopa Andmekaitseinspektor arvamuse kavandi institutsioonile, et saada tagasisidet praktiliste aspektide ja faktiliste ebatäpsuste kohta. Institutsioon esitab tagasiside kümne päeva jooksul alates kavandi saamisest. Tähtaega võib pikendada vastutava töötleja põhjendatud taotluse korral. Tagasiside taotlemisega peatatakse artikli 21 lõikes 1 märgitud tähtaeg. Kui tähtaja jooksul tagasisidet ei saada, võtab Euroopa Andmekaitseinspektor arvamuse vastu.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor annab institutsioonile alates arvamuse vastuvõtmisest kolm kuud aega teabe esitamiseks arvamuses nimetatud soovituste rakendamise kohta. Euroopa Andmekaitseinspektor kontrollib esitatud teavet.

Artikkel 23

Eelkontrollide register

1.   Kooskõlas määruse artikli 27 lõikega 5 peab Euroopa Andmekaitseinspektor registrit kõigi talle määruse artikli 27 kohaselt teatatud töötlustoimingute kohta.

2.   Registris puuduvad viited turvameetmetele. Registris on viide Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusele ja tähtaeg, mille jooksul institutsioon peab esitama artikli 22 lõike 2 kohase teabe. Register avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

3.   JAGU

Halduskonsulteerimine

Artikkel 24

Halduskonsulteerimine

1.   Kooskõlas määruse artikli 28 lõikega 1 teatavad institutsioonid Euroopa Andmekaitseinspektorile isikuandmete töötlemisega seotud haldusmeetmete võtmisest.

2.   Kooskõlas määruse artikli 46 punktiga d nõustab Euroopa Andmekaitseinspektor institutsioone konsultatsiooni korras kõigis isikuandmete töötlemisega seotud küsimustes, eelkõige enne seda, kui institutsioonid koostavad oma sise-eeskirjad põhiõiguste ja -vabaduste kaitse kohta isikuandmete töötlemisel.

3.   Põhimõtteliselt nõustab Euroopa Andmekaitseinspektor üksnes juhtudel, kui asi on kõigepealt esitatud konsulteerimiseks asjaomase institutsiooni andmekaitseametnikule.

Artikkel 25

Arvamused

1.   Põhimõtteliselt esitab Euroopa Andmekaitseinspektor arvamuse kahe kuu jooksul pärast konsulteerimist. Euroopa Andmekaitseinspektor võib nõuda mis tahes lisateavet, mida ta peab vajalikuks. Tähtaja võib peatada, kuni Euroopa Andmekaitseinspektor on saanud taotletud lisateabe.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor annab institutsioonile alates arvamuse vastuvõtmisest kolm kuud aega teabe esitamiseks arvamuses nimetatud soovituste rakendamise kohta. Euroopa Andmekaitseinspektor kontrollib esitatud teavet.

4.   JAGU

Õiguslik ja poliitiline konsulteerimine

Artikkel 26

Konsulteerimise ulatus

1.   Kooskõlas määruse artikliga 41 ja artikli 28 lõikega 2 annab Euroopa Andmekaitseinspektor nõu aluslepingutel põhinevate seadusandlike ettepanekute ning muude õigusaktide ja dokumentide kohta, nagu näiteks:

| a) | ühise välis- ja julgeolekupoliitika otsused; |
| --- | --- |

a)

ühise välis- ja julgeolekupoliitika otsused;

| b) | rakendus- ja delegeeritud õigusaktid; |
| --- | --- |

b)

rakendus- ja delegeeritud õigusaktid;

| c) | dokumendid, mis on seotud kokkulepetega kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis on seotud kokkulepetega kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| d) | aluslepingutel põhinevad liikmesriikide seadusandlikud algatused; |
| --- | --- |

d)

aluslepingutel põhinevad liikmesriikide seadusandlikud algatused;

| e) | tõhustatud koostöö algatused; |
| --- | --- |

e)

tõhustatud koostöö algatused;

| f) | mittesiduvad õigusaktid, nagu soovitused ja teatised, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitset isikuandmete töötlemisel. |
| --- | --- |

f)

mittesiduvad õigusaktid, nagu soovitused ja teatised, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitset isikuandmete töötlemisel.

Euroopa Andmekaitseinspektor annab sellist nõu pärast seda, kui komisjon on temaga määruse artikli 28 lõike 2 alusel konsulteerinud, või institutsiooni muu taotluse korral või enda algatusel.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor on valmis asjaomaseid institutsioone nõustama seadusandliku protsessi kõigis etappides.

Artikkel 27

Mitteametlik konsulteerimine

1.   Nagu on komisjoniga kokku lepitud, tuleks Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerida enne, kui volinike kolleegium teeb lõpliku otsuse võtta vastu meede, seadusandlik ettepanek või poliitikadokument. Sellise konsulteerimise tulemusena esitab Euroopa Andmekaitseinspektor komisjoni vastutavale talitusele ettepaneku eelnõu või asjakohase dokumendi mitteametlikud märkused.

2.   Lõike 1 kohaselt esitatud mitteametlikes märkustes arvestatakse komisjonisisese otsustamismenetluse konfidentsiaalsust, mille suhtes kohaldatakse aluslepingutest tulenevaid eeskirju ja teiseseid õigusakte. Euroopa Andmekaitseinspektor üritab järgida komisjoni talituste väljapakutud tähtaegu, kui need on mõistlikud ja rakendatavad.

Artikkel 28

Õigusloomealased arvamused ja ametlikud märkused

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori nõuanded seadusandliku ettepaneku või asjakohase dokumendi kohta võib esitada arvamuse, ametlike märkuste või mis tahes muus asjakohases vormis.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses analüüsitakse ettepaneku või asjakohase dokumendi andmekaitseaspekte. Põhimõtteliselt väljastatakse arvamus kolme kuu jooksul alates ettepaneku või asjakohase dokumendi vastuvõtmisest.

3.   Arvamuse kokkuvõte avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning arvamuse täistekst avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektori ametlikes märkustes keskendutakse ettepaneku või seotud dokumendi konkreetsetele aspektidele. Põhimõtteliselt väljastatakse ametlikud märkused kahe kuu jooksul alates dokumendi vastuvõtmisest. Ametlikud märkused avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

Artikkel 29

Iga-aastased prioriteedid ja loetelu

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab iga-aastased prioriteedid oma veebilehel.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab veebilehel kolm korda aastas nende õigusaktide ettepanekute ja asjakohaste dokumentide loetelu, mille kohta ta kavatseb nõu anda. Loetelu dokumendid liigitatakse prioriteetsuse järgi.

3.   Loetelu põhineb komisjoni iga-aastasel tööprogrammil ja selle uuendatud lisadel ning mis tahes muul asjakohasel kättesaadaval teabel.

Artikkel 30

Õigusloomealaste arvamuste ja ametlike märkuste järelmeetmed

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor jälgib pärast nõu andmist aktiivselt arenguid Euroopa Parlamendis, nõukogus ja komisjonis.

2.   Inspektor on valmis esitama ja arutama suuliselt Euroopa Andmekaitseinspektori nõuandeid kohtumisel seadusandjaga või pakkuma mis tahes muud palutud abi.

3.   Kui arutletavas õigusmeetmes tehakse olulisi muudatusi, võib Euroopa Andmekaitseinspektor kaaluda uue arvamuse, uute märkuste või mis tahes muu asjakohase vahendi esitamist.

5.   JAGU

Kaebused

Artikkel 31

Kaebused

1.   Kooskõlas määruse artikli 46 punktiga a kuulab Euroopa Andmekaitseinspektor ära kaebused ja uurib neid vajalikul määral ning teatab tulemused mõistliku aja jooksul andmesubjektile.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektorile esitatud kaebused ei mõjuta samaaegsete haldus- või kohtumenetlustega seotud kaebuste tähtaegu.

Artikkel 32

Kaebuse esitamine

1.   Kaebuses tuvastatakse kaebuse esitaja isik.

2.   Kaebus esitatakse kirjalikult liidu mis tahes ametlikus keeles ja selles esitatakse kogu sisu mõistmiseks vajalik teave.

3.   Kaebus esitatakse põhimõtteliselt kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil kaebuse aluseks olevad asjaolud said kaebuse esitajale teatavaks.

4.   Kui samade asjaolude kohta on juba esitatud kaebus Euroopa Ombudsmanile, uurib Euroopa Andmekaitseinspektor selle vastuvõetavust Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Ombudsmani vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi (3) sätete alusel.

Artikkel 33

Kaebuste käsitlemine

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor valib kaebuse käsitlemiseks kõige asjakohasema vormi ja vahendi, arvestades järgmist:

| a) | andmekaitse-eeskirjade väidetava rikkumise olemus ja raskus; |
| --- | --- |

a)

andmekaitse-eeskirjade väidetava rikkumise olemus ja raskus;

| b) | kui oluline on eeldus, et rikkumise tulemusena on või võivad olla kannatanud üks või mitu andmesubjekti; |
| --- | --- |

b)

kui oluline on eeldus, et rikkumise tulemusena on või võivad olla kannatanud üks või mitu andmesubjekti;

| c) | juhtumi võimalik üldine tähtsus ka seoses teiste asjaomaste avalike ja/või erahuvidega; |
| --- | --- |

c)

juhtumi võimalik üldine tähtsus ka seoses teiste asjaomaste avalike ja/või erahuvidega;

| d) | rikkumise esinemise tuvastamise tõenäosus; |
| --- | --- |

d)

rikkumise esinemise tuvastamise tõenäosus;

| e) | toimunu täpne kuupäev, mis tahes käitumine, mis enam mõju ei avalda, sellise mõju kõrvaldamine või kõrvaldamise asjakohane tagatis. |
| --- | --- |

e)

toimunu täpne kuupäev, mis tahes käitumine, mis enam mõju ei avalda, sellise mõju kõrvaldamine või kõrvaldamise asjakohane tagatis.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektori meetmed võivad koosneda eelkõige kirjalikest teabepäringutest, vestlustest asjaomaste isikutega, kohapealsetest kontrollidest või asjakohaste vahendite kohtuekspertiisist.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab kaebuse sisu ja kaebuse esitaja isiku üksnes ulatuses, mida on vaja nõuetekohase uurimise huvides. Uurimise ajal ja selle järel ei avalda Euroopa Andmekaitseinspektor kolmandatele isikutele ühtki kaebusega seotud dokumenti, sealhulgas lõppotsust, välja arvatud juhul, kui asjaomased isikud nõustuvad sellise avalikustamisega või kui Euroopa Andmekaitseinspektoril on avaldamiseks seaduslik kohustus.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab teabe kaebuse esitaja kohta üksnes vormis, mis ei võimalda kaebuse esitajat või muud asjaomast andmesubjekti tuvastada.

Artikkel 34

Kaebuste tulemus

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor teatab kaebuse tulemused ja võetud meetmed kaebuse esitajale niipea kui võimalik.

2.   Kui kaebus leitakse olevat vastuvõetamatu või selle käsitlemine lõpetatakse, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor pöörduda kaebuse esitajal teise asutuse poole, kui asjakohane.

3.   Kooskõlas määruse artikli 32 lõikega 2 loetakse kaebus tagasilükatuks, kui Euroopa Andmekaitseinspektor ei vasta kuue kuu jooksul.

Artikkel 35

Läbivaatamine ja kohtu poole pöördumine

1.   Kaebuse esitaja ja asjakohane institutsioon võivad taotleda Euroopa Andmekaitseinspektorilt kaebuse kohta tehtud otsuse läbivaatamist.

2.   Läbivaatamise taotlus esitatakse ühe kuu jooksul alates otsuse saamise kuupäevast ning see piirdub uute elementide või õiguslike argumentidega, mida Euroopa Andmekaitseinspektor ei ole arvestanud.

3.   Olenemata võimalusest taotleda Euroopa Andmekaitseinspektorilt kaebuse kohta tehtud otsuse läbivaatamist, võib kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 263 sätestatud tingimustega kaevata otsus edasi Euroopa Liidu Kohtusse.

6.   JAGU

Kontrollid ja külastused

Artikkel 36

Kontrollid

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor otsustab teha kontrolli, kui kohapealset kontrolli peetakse vajalikuks järelevalveülesannete täitmiseks või õigusliku kohustuse järgimiseks.

2.   Kontrolli toimumisest teatatakse asjakohasele institutsioonile kirjalikult neli nädalat enne kavandatud kontrolli kuupäeva. Teates kirjeldatakse kontrolli eesmärki ja ulatust, määratakse kontrolli kuupäev ning tähtaeg, mille jooksul võib institutsioon taotleda kontrolli kuupäeva muutmist ning peab Euroopa Andmekaitseinspektorile esitama nõutud teabe.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor annab seejärel välja kontrolli käsitleva otsuse, milles määrab kindlaks kontrolli eesmärgi, ulatuse, kuupäeva(d), aja ja koha(d) ning esitab kontrollitegevuse õigusliku aluse. Otsusele lisatakse kontrollis osalevate töötajate volitused.

4.   Kontrollis osalevad töötajad koguvad mis tahes dokumentaalseid tõendeid valikuliselt ja proportsionaalselt. Kõiki dokumentaalseid tõendeid turvatakse asjakohaselt.

5.   Kontrolli käigus peetud vestlused ja saadud teave ning järgnev menetlus registreeritakse protokollis, mis saadetakse institutsioonile märkuste esitamiseks. Kui ettenähtud aja jooksul märkusi ei esitata, loetakse protokoll heakskiidetuks. Protokollile lisatakse kontrolli käigus kogutud tõendite loend.

6.   Euroopa Andmekaitseinspektor loetleb kontrolliaruandes kontrolli järeldused. Aruanne sisaldab kontrollitud asutuse võetavaid mis tahes meetmeid ning Euroopa Andmekaitseinspektor kontrollib nende järgimist.

Artikkel 37

Külastused

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor teeb külastusi eesmärgiga panna institutsiooni tippjuhtkond paremini täitma määruse nõudeid.

2.   Põhimõtteliselt on külastuse algatamise alus määruse nõuete puudulik järgimine, sellega seotud puudulik teabevahetus või puudulik teadvustamine.

3.   Kui asjakohane, koostatakse külastuse lõpus tegevuskava kokkulepe, millega institutsiooni juhtkond kohustub järgima määrusest tulenevaid konkreetseid kohustusi määratud tähtaja jooksul. Euroopa Andmekaitseinspektor kontrollib kokkulepitud tegevuskava järgimist.

7.   JAGU

Seiretehnoloogia

Artikkel 38

Tehnoloogia ja teadusuuringud

1.   Kooskõlas määruse artikli 46 punktiga e jälgib Euroopa Andmekaitseinspektor info- ja sidetehnoloogia arengut. Selle ülesande täitmisel on Euroopa Andmekaitseinspektori eesmärk tuvastada tekkivad suundumused, mis võivad mõjutada andmekaitset, samuti luua kontakte sidusrühmadega, teadvustada võimalikke andmekaitseaspekte ning anda nõu, kuidas lisada andmekaitseküsimused asjakohastesse projektidesse, edendada eraelu kavandatud puutumatuse ja eraelu puutumatuse vaikimisi tagamise põhimõtteid ning vajaduse korral kohandada järelevalvemeetodeid tehnika arenguga.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor toetab liidu raamprogramme, osaledes teadusuuringute nõuandekomiteedes, aidates komisjoni ettepanekute hindamisel või muul viisil, kui asjakohane.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor võib otsustada panustada konkreetsetesse Euroopa Liidu rahastatavatesse teadusuuringute, tehnika arengu ja tõendamistegevustesse, võttes vastu arvamuse selle tegevuse kohta kas taotluse korral või enda algatusel.

8.   JAGU

Kohtumenetlused

Artikkel 39

Kohtuasjad institutsioonide vastu

Kooskõlas määruse artikli 47 lõike 1 punktiga h võib Euroopa Andmekaitseinspektor edastada asja asutamislepingus sätestatud tingimustel arutamiseks Euroopa Liidu Kohtusse. Euroopa Andmekaitseinspektor kasutab seda õigust vajaduse korral, kui institutsioon ei täida määrust, ning juhul, kui on jäetud tõhusalt vastamata järgnenud jõustamismeetmetele, mida Euroopa Andmekaitseinspektor on võtnud määruse artikli 47 alusel.

Artikkel 40

Kohtuasjad Euroopa Andmekaitseinspektori otsuste vastu

Kooskõlas määruse artikli 32 lõikega 3 esitatakse kaebused Euroopa Andmekaitseinspektori otsuste peale Euroopa Liidu Kohtusse.

Artikkel 41

Sekkumine

1.   Kooskõlas määruse artikli 47 lõike 1 punktiga i võib Euroopa Andmekaitseinspektor sekkuda Euroopa Liidu Kohtusse antud asjade arutamisse.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor taotleb arutamisse sekkumise luba, kui kohtuasi on oluline üldise andmekaitse seisukohast või kui Euroopa Andmekaitseinspektor on järelevalveülesannete täitmisel otseselt seotud kohtuasja asjaoludega.

3.   Muud elemendid, mis võivad mõjutada sekkumisõiguse taotlemise luba, on see, kas andmekaitse on kohtuasja oluline osa ja kas Euroopa Andmekaitseinspektori sekkumine annaks kohtumenetlusele tõenäoliselt lisaväärtust.

4.   Kui sekkumata jätmiseks mõjuvad põhjused puuduvad, taotleb Euroopa Andmekaitseinspektor sekkumisõiguse luba, kui kohus teda ametlikult kutsub.

VI   PEATÜKK

ANDMEKAITSEAMETNIKUD

Artikkel 42

Koostöö andmekaitseametnikega

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor teeb koostööd andmekaitseametnikega nii kahepoolselt kui ka osaledes andmekaitseametnike võrgustiku korraldatud koosolekutel.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor toetab ja juhendab andmekaitseametnikke, kui seda on vaja nende ülesannete täitmiseks.

Artikkel 43

Ametisse nimetatud andmekaitseametnike register

Kooskõlas määruse artikli 24 lõikega 5 peab Euroopa Andmekaitseinspektor talle teatatud ametisse nimetatud andmekaitseametnike registrit. Register sisaldab eelkõige teavet kõigi andmekaitseametnike volituste kestuse kohta.

VII   PEATÜKK

KOOSTÖÖ ANDMEKAITSEASUTUSTEGA

Artikkel 44

Koostöö andmekaitseasutustega

1.   Kooskõlas määruse artikli 46 punktidega f ja i teeb Euroopa Andmekaitseinspektor riiklike andmekaitse- ja järelevalveasutustega nende kohustuste täitmiseks vajalikku koostööd.

2.   Koostöö hõlmab järgmist:

| a) | kogu asjakohase teabe vahetamine, näiteks parimate tavade teave, samuti volituste rakendamise taotlused asjakohasele asutusele ja asutuse vastused taotlustele; |
| --- | --- |

a)

kogu asjakohase teabe vahetamine, näiteks parimate tavade teave, samuti volituste rakendamise taotlused asjakohasele asutusele ja asutuse vastused taotlustele;

| b) | kontaktide arendamine ja hoidmine asutuste asjakohaste liikmete ja töötajatega; |
| --- | --- |

b)

kontaktide arendamine ja hoidmine asutuste asjakohaste liikmete ja töötajatega;

| c) | koostöö liidu õiguste alusel asutatud ühiste järelevalveasutuste ja -organitega, sealhulgas osalemine selliste asutuste ja organite koosolekutel järjepidevuse tagamiseks, kui asjakohane. |
| --- | --- |

c)

koostöö liidu õiguste alusel asutatud ühiste järelevalveasutuste ja -organitega, sealhulgas osalemine selliste asutuste ja organite koosolekutel järjepidevuse tagamiseks, kui asjakohane.

Artikkel 45

Artikli 29 kohane töörühm

1.   Kooskõlas määruse artikli 46 punktiga g osaleb Euroopa Andmekaitseinspektor Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) artikli 29 kohaselt asutatud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel käsitleva töörühma tegevuses.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor osaleb aktiivselt töörühma avaldatavate dokumentide aruteludes ja koostamises, et pakkuda andmekaitse õigusaktide ühtset tõlgendust ning anda Euroopa Komisjonile eksperdiabi. Sellistel juhtudel esitab Euroopa Andmekaitseinspektor liidu seisukoha, kui asjakohane.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor osaleb korrapäraselt töörühma täiskogu ja allrühmade koosolekutel.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektor edendab korrapärast arutelu, võimaluse korral vähemalt kord aastas, töörühma juhatajaga vastavate prioriteetide osas, et saavutada tegelik hea koostöö.

Artikkel 46

Suuremahuliste IT-süsteemide koordineeritud järelevalve

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor osaleb koos riiklike järelevalveasutustega suuremahuliste IT-süsteemide koordineeritud järelevalves, nagu on sätestatud liidu õiguses.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor korraldab koordineerimiskoosolekuid ja tagab koordineerimisrühmadele sekretariaadi.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor teeb koostööd individuaalsete riiklike järelevalveasutustega vajalikul määral ja vastavalt nende prioriteetidele, et tagada suuremahuliste IT-süsteemide riiklike ja kesksete osade koordineeritud järelevalve.

Artikkel 47

Rahvusvaheline koostöö

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor osaleb Euroopa andmekaitsevolinike iga-aastasel kevadkonverentsil, andmekaitse ja eraelu puutumatuse volinike iga-aastasel rahvusvahelisel konverentsil ning andmekaitse ja side rahvusvahelises töörühmas.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor osaleb asjakohastes rahvusvahelistes eraelu puutumatuse jõustamise võrgustikes.

3.   Euroopa Andmekaitseinspektor korraldab korrapäraselt seminare rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatega, et jagada parimat tava ja arendada nendes andmekaitsekultuuri.

4.   Euroopa Andmekaitseinspektor edendab rahvusvahelist koostööd ja dialoogi kolmandate riikide teiste sidusrühmadega.

VIII   PEATÜKK

HALDUS

Artikkel 48

Turvalisus

1.   Kooskõlas määruse artikliga 45 on inspektor ja Euroopa Andmekaitseinspektori töötajad kohustatud nii ametiajal kui ka pärast ametist lahkumist hoidma ametisaladust mis tahes konfidentsiaalse teabe suhtes, mis neile ametikohustuste täitmisel on teatavaks saanud.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor nimetab ühe või mitu töötajat, kes konkreetselt vastutavad turvaküsimuste eest eri tegevusvaldkondades. Nad vastutavad eelkõige töötajatega seotud turvaküsimuste, füüsilise turvalisuse ja IT-turbe eest. Kui nad peavad seda Euroopa Andmekaitseinspektori turvariskide vältimiseks vajalikuks, annavad ametissenimetatud töötajad aru otse direktorile.

Artikkel 49

IT-juhtkomitee

Luuakse infotehnoloogia juhtkomitee, et anda haldusnõukogule nõu infotehnoloogia mõju kohta Euroopa Andmekaitseinspektori turvalisusele ja sisearengule.

Artikkel 50

Kvaliteedijuhtimine

Euroopa Andmekaitseinspektor kehtestab asjakohased mehhanismid piisava kvaliteedijuhtimise tagamiseks, nagu sisekontrollistandardid, iga-aastane tegevusaruanne ja riskijuhtimine.

Artikkel 51

Andmekaitseametnik

Kooskõlas määruse artikliga 24 nimetab Euroopa Andmekaitseinspektor ametisse andmekaitseametniku, kes annab aru otse direktorile.

Artikkel 52

Avalik teave

1.   Euroopa Andmekaitseinspektor propageerib andmekaitset ning teavitab üksikisikuid nende õiguste olemasolust ja tähendusest. Selleks kasutab Euroopa Andmekaitseinspektor mitmesuguseid teabevahendeid (nt veebilehte, uudiskirja, sotsiaalmeediat ja teabeüritusi), suhtleb huvitatud isikutega (nt õppekülastused Euroopa Andmekaitseinspektori büroosse, vastused teabepäringutele) ning osaleb avalikel üritustel, koosolekutel ja konverentsidel.

2.   Euroopa Andmekaitseinspektor teavitab meediat suurtest andmekaitsega seotud sündmustest ning olulistest arvamustest ja väljaannetest pressiteadete, intervjuude ja pressikonverentside kaudu.

Artikkel 53

Dokumendid

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori tegevuse kohta peetakse täpset ja õiget arvestust, tagades usaldusväärse ja õiguslikult kontrollitava tõendite allika otsuste ja meetmete kohta.

2.   Konkreetse tegevusega seotud dokumendid koondatakse juhtumitoimikuteks. Juhtumitoimikud on Euroopa Andmekaitseinspektori loodud toimikusüsteemis loogiliselt leitavad tegevuse liigi järgi.

3.   Eri liiki juhtumitoimikuid säilitatakse vastavalt Euroopa Andmekaitseinspektori kehtestatud säilitamiskavale. Säilitamisperioodi lõppedes juhtumitoimikuid hinnatakse ja need arhiivitakse vastavalt Euroopa Andmekaitseinspektori vastu võetud arhiivimispoliitikale.

Artikkel 54

Dokumentide aktiivne avalikustamine

1.   Põhimõtteliselt avaldatakse peamised poliitikadokumendid, temaatilised suunised, õigusloomega seotud arvamused, ametlikud märkused, kohtuistungitega seotud märkused ja eelkontrolli käsitlevad arvamused Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel.

2.   Halduskonsulteerimisele järgnevad arvamused avaldatakse Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel üksnes juhul, kui neil on laiem tähtsus, need sisaldavad õiguse uut tõlgendust või uut kohaldamisviisi või on seotud uute tehnoloogiate mõjuga andmesubjektide õigustele.

Artikkel 55

Euroopa Liidu Teatajas avaldamine

Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse järgmised dokumendid:

| a) | artikli 28 lõikes 3 osutatud õigusloomega seotud arvamuste kokkuvõtted; |
| --- | --- |

a)

artikli 28 lõikes 3 osutatud õigusloomega seotud arvamuste kokkuvõtted;

| b) | määruse artikli 9 lõikes 7, artikli 10 lõike 2 punktis b, artikli 10 lõigetes 4, 5 ja 6, artikli 12 lõikes 2, artiklis 19 ja artikli 37 lõikes 2 viidatud otsused ja arvamused ning nende kokkuvõtted; |
| --- | --- |

b)

määruse artikli 9 lõikes 7, artikli 10 lõike 2 punktis b, artikli 10 lõigetes 4, 5 ja 6, artikli 12 lõikes 2, artiklis 19 ja artikli 37 lõikes 2 viidatud otsused ja arvamused ning nende kokkuvõtted;

| c) | muud dokumendid, mida Euroopa Andmekaitseinspektor peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

c)

muud dokumendid, mida Euroopa Andmekaitseinspektor peab asjakohaseks.

Artikkel 56

Üldsuse juurdepääs dokumentidele

Üldsusel on juurdepääs Euroopa Andmekaitseinspektori dokumentidele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (5) sätestatud põhimõtetega.

Artikkel 57

Otsuste tõendamine

1.   Otsuseid tõendab inspektori allkiri originaalversioonil.

2.   Allkiri võib olla kirjalik või elektrooniline.

Artikkel 58

Keeled ja töökeeled

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori menetluskeel on üks Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1 märgitud keeltest. Kaebuse korral on selleks kaebuse esitamise keel.

2.   Aruanded, arvamused ja muud dokumendid, mis on samuti ette nähtud avaldada Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel, koostatakse vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles.

Artikkel 59

Töötajad

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori töötajad värvatakse kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja liidu muude teenistujate teenistustingimustega ning nende töösuhet reguleeritakse samadel alustel.

2.   Koostöö suurendamiseks riiklike asutustega, eelkõige riiklike andmekaitseasutustega, kehtestab Euroopa Andmekaitseinspektor töötajate lähetamise programmi.

3.   Kehtestatakse praktikaprogramm, et võimaldada äsja ülikooli lõpetanutel saada töökogemust seoses Euroopa Andmekaitseinspektori ja liidu tegevusega üldiselt.

4.   Ajutise vajaduse täitmiseks võidakse tööle võtta ajutisi töötajaid ja muid väliseid abitöötajaid.

Artikkel 60

Personalikomitee

1.   Euroopa Andmekaitseinspektori töötajaid esindava personalikomiteega konsulteeritakse aegsasti Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade rakendamisega seotud otsuste eelnõude osas ning komiteega võib konsulteerida töötajate üldhuvidega seotud mis tahes muus küsimuses. Personalikomiteed teavitatakse mis tahes küsimusest, mis on seotud komitee ülesannete täitmisega. Komitee annab välja arvamuse 15 päeva jooksul alates konsulteerimisest.

2.   Personalikomitee aitab kaasa Euroopa Andmekaitseinspektori heale toimimisele, esitades organisatsiooniküsimuste ja töötingimuste ettepanekuid.

3.   Personalikomitee koosneb kolmest liikmest ja kolmest asendusliikmest ning täiskogu valib selle kaheks aastaks.

Artikkel 61

Halduskoostöö teiste institutsioonidega

1.   Direktor esindab sekretariaadi juhina Euroopa Andmekaitseinspektorit mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel ning võib delegeerida sellise esindamise personalihalduse, eelarve ja halduse eest vastutavatele ametnikele.

2.   Arvestades Euroopa Andmekaitseinspektori suurust võrreldes teiste institutsioonidega ning head haldustava ja eelarve kokkuhoidu, kasutab Euroopa Andmekaitseinspektor aktiivselt koostöölepinguid, vastastikuse mõistmise memorandumeid ja teenusekokkuleppeid teiste institutsioonidega.

IX   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 62

Jõustumine

Käesolev töökord jõustub selle allkirjastamisele järgneval päeval ning see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. detsember 2012

Euroopa Andmekaitseinspektor

Peter HUSTINX

---

(1)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1.

2

(3)  ELT C 27, 7.2.2007, lk 21.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

(5)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

5

---

Parandused

| 15.10.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 273/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 273/51

---

Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Costa Rica) – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 257, 28. september 2013
  )

| 1. | Kaanel sisukorras olevates pealkirjades |
| --- | --- |

1.

Kaanel sisukorras olevates pealkirjades

asendatakse

järgmisega:

| 2. | Leheküljel 1 olev tekst |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 1 olev tekst

asendatakse järgmisega:

II

(Muud kui seadusandlikud aktid)

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (Costa Rica)

Kuni lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel ja mis allkirjastati 29. juunil 2012 Tegucigalpas) sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni kohaldatakse kooskõlas lepingu artikli 353 lõikega 4 ajutiselt selle IV osa (kaubandus) Euroopa Liidu ja Costa Rica vahel alates 1. oktoobrist 2013. Tulenevalt nõukogu otsuse 2012/734/EL (lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta) artikli 3 lõikest 1 ei kohaldata ajutiselt artiklit 271.

Teade lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel) IV osa (kaubandus) ajutise kohaldamise kohta (El Salvador)

Kuni lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Ameerika vahel ja mis allkirjastati 29. juunil 2012 Tegucigalpas) sõlmimiseks vajalike menetluste lõpetamiseni kohaldatakse kooskõlas lepingu artikli 353 lõikega 4 ajutiselt selle IV osa (kaubandus) Euroopa Liidu ja El Salvadori vahel alates 1. oktoobrist 2013. Tulenevalt nõukogu otsuse 2012/734/EL (lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta) artikli 3 lõikest 1 ei kohaldata ajutiselt artiklit 271.

---